# Euroopa Liidu C 184E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.184.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 184E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide8. juuli 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.184.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 184E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide8. juuli 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2009–2010 ISTUNGJÄRK22.–24. aprill 2009 istungIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 252 E, 22.10.2009.
  23. aprillil 2009. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2007. aasta eelarvele heakskiidu andmist on avaldatud ELT L 255, 26.9.2009.
  VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Kolmapäev, 22. aprilli 2009 |
| 2010/C 184E/01 | Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eelarve täitmise kontrollEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) eelarve täitmise kontrolli kohta 2007. aastal (2008/2206(INI)) | 1 |
| 2010/C 184E/02 | Kohtuotsuste tõhus täitmine Euroopa Liidus: võlgniku vara läbipaistvusEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus ja võlgniku vara läbipaistvuse kohta (2008/2233(INI)) | 7 |
| 2010/C 184E/03 | Petitsioonikomisjoni 2008. aasta tegevusaruanneEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2008. aastal toimunud arutelude kohta (2008/2301(INI)) | 12 |
| 2010/C 184E/04 | Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine komisjonide ja delegatsioonide töö raamesEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide ja delegatsioonide töö raames (2008/2245(INI)) | 18 |
| 2010/C 184E/05 | Vahepealne kaubandusleping TürkmenistanigaEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon vahepealse kaubanduslepingu kohta Türkmenistaniga | 20 |
| 2010/C 184E/06 | Euroopa ühine sisserändepoliitika: põhimõtted, meetmed ja vahendidEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise sisserändepoliitika kohta: põhimõtted, meetmed ja vahendid (2008/2331(INI)) | 23 |
| 2010/C 184E/07 | Roheline raamat üleeuroopalise transpordivõrgu tuleviku kohtaEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon üleeuroopalise transpordivõrgu tulevast poliitikat käsitleva rohelise raamatu kohta (2008/2218(INI)) | 35 |
| | Neljapäev, 23. aprilli 2009 |
| 2010/C 184E/08 | Metsade raadamine ja metsade seisundi halvenemineEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon toimetuleku kohta metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu | 41 |
| 2010/C 184E/09 | Linnaliikluse korraldamise tegevuskavaEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon linnaliikluse korraldamise tegevuskava kohta (2008/2217(INI)) | 43 |
| 2010/C 184E/10 | Intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskavaEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava kohta (2008/2216(INI)) | 50 |
| | Reede, 24. aprilli 2009 |
| 2010/C 184E/11 | Naiste õigused AfganistanisEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon naiste õiguste kohta Afganistanis | 57 |
| 2010/C 184E/12 | Toetus Sierral Leone erikohtuleEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Sierra Leone erikohtu toetamise kohta | 60 |
| 2010/C 184E/13 | Ashrafi laagri elanike humanitaarolukordEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Ashrafi laagri elanike humanitaarolukorra kohta | 62 |
| 2010/C 184E/14 | Ühenduse finantshuvide kaitse - pettustevastane võitlus - 2007. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon ühenduse finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta – 2007. aasta aruanne (2008/2242(INI)) | 63 |
| 2010/C 184E/15 | Parlamentaarne puutumatus PoolasEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon parlamentaarse puutumatuse kohta Poolas (2008/2232(INI)) | 72 |
| 2010/C 184E/16 | Ühise kalanduspoliitika juhtimine – Euroopa Parlament, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja teised asjaosalisedEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika juhtimise kohta – Euroopa Parlament, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja teised asjaosalised (2008/2223(INI)) | 75 |
| 2010/C 184E/17 | Rahalise abi süsteemi loomine liikmesriikide maksebilansi toetamiseksEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks | 79 |
| 2010/C 184E/18 | NanomaterjalidEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon nanomaterjalidega seotud regulatiivsete aspektide kohta (2008/2208(INI)) | 82 |
| 2010/C 184E/19 | Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev alaEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon iga-aastase arutelu kohta 2008. aastal saavutatud edusammude üle vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seoses (ELi lepingu artiklid 2 ja 39) | 90 |
| 2010/C 184E/20 | G20 tippkohtumineEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 tippkohtumise kohta | 94 |
| 2010/C 184E/21 | Stabiilsuse ja heaolu tugevdamine Lääne-Balkani riikidesEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon stabiilsuse ja heaolu tugevdamise kohta Lääne-Balkani riikides (2008/2200(INI)) | 100 |
| 2010/C 184E/22 | Olukord Bosnias ja HertsegoviinasEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas | 107 |
| 2010/C 184E/23 | ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ja selle fakultatiivprotokollEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt | 111 |
| 2010/C 184E/24 | Komisjoni 25. aastaaruanne ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007)Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon komisjoni 25. aastaaruande kohta ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007) (2008/2337(INI)) | 114 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| 2010/C 184E/25 | Etnilise päritolu ja rassi alusel profiilide koostamine terrorismivastase võitluse, õiguskaitse, sisserände ning tolli- ja piirikontrolli valdkonnasEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta soovitus nõukogule probleemi kohta seoses etnilise päritolu ja rassi alusel profiilide koostamisega terrorismivastases võitluses, õiguskaitses, sisserände ning tolli- ja piirikontrolli puhul (2008/2020(INI)) | 119 |
| 2010/C 184E/26 | Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tulevikEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta soovitus nõukogule tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuleviku kohta (2008/2324(INI)) | 127 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 22. aprilli 2009 |
| 2010/C 184E/27 | Võitlus naistevastase vägivalla vastuEuroopa Parlamendi deklaratsioon kampaania Ütle EI naistevastasele vägivallale kohta | 131 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2009–2010 ISTUNGJÄRK22.–24. aprill 2009 istungIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 252 E, 22.10.2009.
  23. aprillil 2009. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2007. aasta eelarvele heakskiidu andmist on avaldatud ELT L 255, 26.9.2009.
  VASTUVÕETUD TEKSTID

23. aprillil 2009. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2007. aasta eelarvele heakskiidu andmist on avaldatud ELT L 255, 26.9.2009.

Kolmapäev, 22. aprilli 2009

2010/C 184E/01

Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eelarve täitmise kontrollEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) eelarve täitmise kontrolli kohta 2007. aastal (2008/2206(INI))

1

2010/C 184E/02

Kohtuotsuste tõhus täitmine Euroopa Liidus: võlgniku vara läbipaistvusEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus ja võlgniku vara läbipaistvuse kohta (2008/2233(INI))

7

2010/C 184E/03

Petitsioonikomisjoni 2008. aasta tegevusaruanneEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2008. aastal toimunud arutelude kohta (2008/2301(INI))

12

2010/C 184E/04

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine komisjonide ja delegatsioonide töö raamesEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide ja delegatsioonide töö raames (2008/2245(INI))

18

2010/C 184E/05

Vahepealne kaubandusleping TürkmenistanigaEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon vahepealse kaubanduslepingu kohta Türkmenistaniga

20

2010/C 184E/06

Euroopa ühine sisserändepoliitika: põhimõtted, meetmed ja vahendidEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise sisserändepoliitika kohta: põhimõtted, meetmed ja vahendid (2008/2331(INI))

23

2010/C 184E/07

Roheline raamat üleeuroopalise transpordivõrgu tuleviku kohtaEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon üleeuroopalise transpordivõrgu tulevast poliitikat käsitleva rohelise raamatu kohta (2008/2218(INI))

35

Neljapäev, 23. aprilli 2009

2010/C 184E/08

Metsade raadamine ja metsade seisundi halvenemineEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon toimetuleku kohta metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu

41

2010/C 184E/09

Linnaliikluse korraldamise tegevuskavaEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon linnaliikluse korraldamise tegevuskava kohta (2008/2217(INI))

43

2010/C 184E/10

Intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskavaEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava kohta (2008/2216(INI))

50

Reede, 24. aprilli 2009

2010/C 184E/11

Naiste õigused AfganistanisEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon naiste õiguste kohta Afganistanis

57

2010/C 184E/12

Toetus Sierral Leone erikohtuleEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Sierra Leone erikohtu toetamise kohta

60

2010/C 184E/13

Ashrafi laagri elanike humanitaarolukordEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Ashrafi laagri elanike humanitaarolukorra kohta

62

2010/C 184E/14

Ühenduse finantshuvide kaitse - pettustevastane võitlus - 2007. aasta aruanneEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon ühenduse finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta – 2007. aasta aruanne (2008/2242(INI))

63

2010/C 184E/15

Parlamentaarne puutumatus PoolasEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon parlamentaarse puutumatuse kohta Poolas (2008/2232(INI))

72

2010/C 184E/16

Ühise kalanduspoliitika juhtimine – Euroopa Parlament, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja teised asjaosalisedEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika juhtimise kohta – Euroopa Parlament, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja teised asjaosalised (2008/2223(INI))

75

2010/C 184E/17

Rahalise abi süsteemi loomine liikmesriikide maksebilansi toetamiseksEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks

79

2010/C 184E/18

NanomaterjalidEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon nanomaterjalidega seotud regulatiivsete aspektide kohta (2008/2208(INI))

82

2010/C 184E/19

Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev alaEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon iga-aastase arutelu kohta 2008. aastal saavutatud edusammude üle vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seoses (ELi lepingu artiklid 2 ja 39)

90

2010/C 184E/20

G20 tippkohtumineEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 tippkohtumise kohta

94

2010/C 184E/21

Stabiilsuse ja heaolu tugevdamine Lääne-Balkani riikidesEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon stabiilsuse ja heaolu tugevdamise kohta Lääne-Balkani riikides (2008/2200(INI))

100

2010/C 184E/22

Olukord Bosnias ja HertsegoviinasEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas

107

2010/C 184E/23

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ja selle fakultatiivprotokollEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt

111

2010/C 184E/24

Komisjoni 25. aastaaruanne ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007)Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon komisjoni 25. aastaaruande kohta ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007) (2008/2337(INI))

114

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

2010/C 184E/25

Etnilise päritolu ja rassi alusel profiilide koostamine terrorismivastase võitluse, õiguskaitse, sisserände ning tolli- ja piirikontrolli valdkonnasEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta soovitus nõukogule probleemi kohta seoses etnilise päritolu ja rassi alusel profiilide koostamisega terrorismivastases võitluses, õiguskaitses, sisserände ning tolli- ja piirikontrolli puhul (2008/2020(INI))

119

2010/C 184E/26

Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tulevikEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta soovitus nõukogule tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuleviku kohta (2008/2324(INI))

127

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 22. aprilli 2009

2010/C 184E/27

Võitlus naistevastase vägivalla vastuEuroopa Parlamendi deklaratsioon kampaania Ütle EI naistevastasele vägivallale kohta

131

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 22. aprilli 2009 |
| 2010/C 184E/28 | Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2008/2323(IMM)) | 134 |
| 2010/C 184E/29 | Renato Brunetta puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Renato Brunetta puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2008/2147(IMM)) | 135 |
| 2010/C 184E/30 | Antonio Di Pietro puutumatust ja eesõigusi puudutav järelepärimineEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Antonio Di Pietro puutumatust ja eesõigusi puudutava järelepärimise kohta (2008/2146(IMM)) | 136 |
| 2010/C 184E/31 | Hannes Swoboda puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Hannes Swoboda puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2014(IMM)) | 137 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 22. aprilli 2009

2010/C 184E/28

Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2008/2323(IMM))

134

2010/C 184E/29

Renato Brunetta puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Renato Brunetta puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2008/2147(IMM))

135

2010/C 184E/30

Antonio Di Pietro puutumatust ja eesõigusi puudutav järelepärimineEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Antonio Di Pietro puutumatust ja eesõigusi puudutava järelepärimise kohta (2008/2146(IMM))

136

2010/C 184E/31

Hannes Swoboda puutumatuse äravõtmise taotlusEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Hannes Swoboda puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2014(IMM))

137

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Kolmapäev, 22. aprilli 2009 |
| 2010/C 184E/32 | EÜ ja Pakistani vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Pakistani Islamivabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS)) | 138 |
| 2010/C 184E/33 | EÜ ühinemine ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 61 tarbesõidukite tunnustamist käsitlevate sätete kohta ***Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 61 tarbesõidukite tunnustamist käsitlevate sätete kohta seoses kabiini tagapaneelist eespool väljaulatuvate osadega (KOM(2008)0675 – 7240/2009 – C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC)) | 139 |
| 2010/C 184E/34 | Hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivad loomatervishoiunõuded *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS)) | 140 |
| 2010/C 184E/35 | Põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS)) | 141 |
| 2010/C 184E/36 | Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD)) | 142 |
| P6_TC2-COD(2006)0008Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu | 142 |
| 2010/C 184E/37 | Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine: rakendusmäärus ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) rakendamise kord (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD)) | 143 |
| P6_TC2-COD(2006)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord | 143 |
| 2010/C 184E/38 | Euroopa metroloogia teadusprogramm ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadusprogrammis (KOM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD)) | 144 |
| P6_TC1-COD(2008)0230Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis | 144 |
| 2010/C 184E/39 | Puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused (KOM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD)) | 145 |
| P6_TC1-COD(2008)0198Euroopa Parlamendi seisukoht,vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastaleesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused | 145 |
| LISA | 161 |
| 2010/C 184E/40 | Toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarud *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (KOM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS)) | 162 |
| 2010/C 184E/41 | Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohta (KOM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS)) | 174 |
| 2010/C 184E/42 | Avaliku elu tegelaste kaitsmise Euroopa võrk *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Madalmaade Kuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2002/956/JSK, millega moodustatakse avaliku elu tegelaste kaitsmiseks Euroopa võrk (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS)) | 181 |
| 2010/C 184E/43 | Puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2008 seoses puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskavaga (KOM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS)) | 182 |
| 2010/C 184E/44 | Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlev protokoll (Transpordiprotokoll) *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (Transpordiprotokoll) (KOM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS)) | 183 |
| 2010/C 184E/45 | Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve 2/2009 projektEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 2/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD)) | 184 |
| 2010/C 184E/46 | Paranduseelarve nr 3/2009 projektEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 3/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD)) | 185 |
| 2010/C 184E/47 | Elekrienergia siseturg ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD)) | 186 |
| P6_TC2-COD(2007)0195Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ | 186 |
| 2010/C 184E/48 | Energiasektorit reguleerivate asutuste koostööamet ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD)) | 187 |
| P6_TC2-COD(2007)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet | 187 |
| 2010/C 184E/49 | Võrkudele juurdepääsu tingimused piiriüleses elektrikaubanduses ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD)) | 188 |
| P6_TC2-COD(2007)0198Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 | 188 |
| 2010/C 184E/50 | Maagaasi siseturg ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD)) | 189 |
| P6_TC2-COD(2007)0196Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ | 189 |
| 2010/C 184E/51 | Maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimused ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD)) | 190 |
| P6_TC2-COD(2007)0199Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 | 190 |
| 2010/C 184E/52 | Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused (ISA) ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA) kohta (KOM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD)) | 191 |
| P6_TC1-COD(2008)0185Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste (ISA) kohta | 191 |
| 2010/C 184E/53 | Pestitsiididega töötlemise masinad ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb pestitsiididega töötlemise masinaid ja millega muudetakse 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid (KOM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD)) | 192 |
| P6_TC1-COD(2008)0172Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/42/EÜ seoses pestitsiididega töötlemise masinatega | 192 |
| LISA | 193 |
| 2010/C 184E/54 | Rehvide märgistamine seoses kütusesäästlikkusega ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (KOM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD)) | 193 |
| P6_TC1-COD(2008)0221Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta | 194 |
| I LISA | 204 |
| II LISA | 206 |
| III LISA | 211 |
| IV LISA | 211 |
| 2010/C 184E/55 | Määruse (EÜ) nr 717/2007 (mobiiltelefonivõrgud) ning direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniline side) muutmine ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, ning direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (KOM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD)) | 212 |
| P6_TC1-COD(2008)0187Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, ning direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta | 212 |
| 2010/C 184E/56 | Aruandlus- ja dokumenteerimisnõuded ühinemise ja jagunemise korral ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ, 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ ning direktiivi 2005/56/EÜ seoses aruandlus- ja dokumenteerimisnõuetega ühinemise ja jagunemise korral (KOM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD)) | 213 |
| P6_TC1-COD(2008)0182Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ, 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ ning direktiivi 2005/56/EÜ seoses aruandlus- ja dokumenteerimisnõuetega ühinemise ja jagunemise korral | 213 |
| 2010/C 184E/57 | Kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamine ja jätkamine ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD)) | 214 |
| P6_TC1-COD(2007)0143Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) | 215 |
| 2010/C 184E/58 | Vahepealne kaubandusleping Türkmenistaniga *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Türkmenistani vahel (5144/1999 – KOM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS)) | 215 |
| 2010/C 184E/59 | Ühenduse tuumaohutuse raamistik *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta vastu võtta nõukogu direktiiv (Euratom), millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik (KOM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS)) | 216 |
| 2010/C 184E/60 | Ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (KOM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS)) | 232 |
| 2010/C 184E/61 | Kalavarude kaitse tehniliste meetmete abil *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta tehniliste meetmete abil (KOM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS)) | 253 |
| | Neljapäev, 23. aprilli 2009 |
| 2010/C 184E/62 | Rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevad ühiseeskirjad ***IIEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0097Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 | 260 |
| 2010/C 184E/63 | Autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimused ***IIEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD)) | 261 |
| P6_TC2-COD(2007)0098Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ | 261 |
| 2010/C 184E/64 | Rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevad ühiseeskirjad ***IIEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0099Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta | 262 |
| 2010/C 184E/65 | Ehitiste energiatõhusus ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ehitiste energiatõhususe kohta (KOM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD)) | 263 |
| P6_TC1-COD(2008)0223Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv2009/...EÜ ehitiste energiatõhususe kohta | 264 |
| I LISA | 286 |
| II LISA | 288 |
| III LISA | 289 |
| IV LISA | 289 |
| V LISA | 290 |
| VI LISA | 290 |
| 2010/C 184E/66 | Reitinguagentuurid ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reitinguagentuuride kohta (KOM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD)) | 292 |
| P6_TC1-COD(2008)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 reitinguagentuuride kohta | 292 |
| 2010/C 184E/67 | Meritsi ja siseveeteedel reisijate õigused ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (KOM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD)) | 293 |
| P6_TC1-COD(2008)0246Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta | 294 |
| I LISA | 309 |
| II LISA | 309 |
| III LISA | 310 |
| IV LISA | 311 |
| 2010/C 184E/68 | Bussireisijate õigused ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (KOM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD)) | 312 |
| P6_TC1-COD(2008)0237Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta | 313 |
| I LISA | 329 |
| II LISA | 330 |
| 2010/C 184E/69 | Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaeg ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (KOM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD)) | 331 |
| P6_TC1-COD(2008)0157Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta | 332 |
| 2010/C 184E/70 | Intelligentsed transpordisüsteemid maanteetranspordis ja liidesed teiste transpordiliikidega ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (KOM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD)) | 338 |
| P6_TC1-COD(2008)0263Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega | 339 |
| I LISA | 348 |
| II LISA | 349 |
| III LISA | 352 |
| 2010/C 184E/71 | Programm Marco Polo II ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (KOM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD)) | 353 |
| P6_TC1-COD(2008)0239Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) | 353 |
| 2010/C 184E/72 | Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD)) | 354 |
| P6_TC1-COD(2008)0247Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta | 354 |
| LISA | 367 |
| 2010/C 184E/73 | Patsiendiõiguste kohaldamine piiriüleses tervishoius ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (KOM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD)) | 368 |
| P6_TC1-COD(2008)0142Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius | 369 |
| 2010/C 184E/74 | Patsiendi ohutus *Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (KOM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS)) | 395 |
| 2010/C 184E/75 | Euroopa tegevus haruldaste haiguste valdkonnas *Euroopa Parlamendi 23 aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus Euroopa tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas (KOM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS)) | 404 |
| | Reede, 24. aprilli 2009 |
| 2010/C 184E/76 | ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS)) | 413 |
| 2010/C 184E/77 | ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS)) | 414 |
| 2010/C 184E/78 | Taimekaitsevahendite statistika ***IIEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD)) | 415 |
| P6_TC2-COD(2006)0258Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr ... /2009, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat | 415 |
| I LISA | 422 |
| II LISA | 423 |
| III LISA | 425 |
| 2010/C 184E/79 | Energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuded ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (KOM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD)) | 439 |
| P6_TC1-COD(2008)0151Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks | 440 |
| LISA | 440 |
| 2010/C 184E/80 | Ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (KOM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD)) | 441 |
| P6_TC1-COD(2008)0098Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused | 441 |
| I LISA | 472 |
| II LISA | 474 |
| III LISA | 476 |
| IV LISA | 477 |
| V LISA | 478 |
| VI LISA | 481 |
| 2010/C 184E/81 | Välismaksed ühenduses ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus välismaksete kohta ühenduses (KOM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD)) | 483 |
| P6_TC1-COD(2008)0194Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001 | 483 |
| 2010/C 184E/82 | Elektronrahaasutuste tegevus ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse elektronrahaasutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle teostatavat järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (KOM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD)) | 484 |
| P6_TC1-COD(2008)0190Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprilli 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ | 484 |
| 2010/C 184E/83 | Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (KOM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD)) | 485 |
| P6_TC1-COD(2008)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) | 485 |
| 2010/C 184E/84 | Rahalise abi süsteem liikmesriikide maksebilansi toetamiseks *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (KOM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS)) | 486 |
| 2010/C 184E/85 | Hoiuste intresside maksustamine *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (KOM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS)) | 488 |
| 2010/C 184E/86 | Ühine käibemaksusüsteem seoses maksudest kõrvalehoidumisega importimisel ja muude piiriüleste tehingute tegemisel *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses maksudest kõrvalehoidumisega importimisel ja muude piiriüleste tehingute tegemisel (KOM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS)) | 519 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 22. aprilli 2009

2010/C 184E/32

EÜ ja Pakistani vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Pakistani Islamivabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS))

138

2010/C 184E/33

EÜ ühinemine ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 61 tarbesõidukite tunnustamist käsitlevate sätete kohta ***Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 61 tarbesõidukite tunnustamist käsitlevate sätete kohta seoses kabiini tagapaneelist eespool väljaulatuvate osadega (KOM(2008)0675 – 7240/2009 – C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

139

2010/C 184E/34

Hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivad loomatervishoiunõuded *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

140

2010/C 184E/35

Põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

141

2010/C 184E/36

Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

142

P6_TC2-COD(2006)0008Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu

142

2010/C 184E/37

Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine: rakendusmäärus ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) rakendamise kord (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

143

P6_TC2-COD(2006)0006Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord

143

2010/C 184E/38

Euroopa metroloogia teadusprogramm ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadusprogrammis (KOM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

144

P6_TC1-COD(2008)0230Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis

144

2010/C 184E/39

Puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused (KOM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

145

P6_TC1-COD(2008)0198Euroopa Parlamendi seisukoht,vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastaleesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused

(EÜ) nr .../2009

145

LISA

161

2010/C 184E/40

Toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarud *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (KOM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

162

2010/C 184E/41

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohta (KOM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

174

2010/C 184E/42

Avaliku elu tegelaste kaitsmise Euroopa võrk *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Madalmaade Kuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2002/956/JSK, millega moodustatakse avaliku elu tegelaste kaitsmiseks Euroopa võrk (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

181

2010/C 184E/43

Puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2008 seoses puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskavaga (KOM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

182

2010/C 184E/44

Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlev protokoll (Transpordiprotokoll) *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (Transpordiprotokoll) (KOM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

183

2010/C 184E/45

Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve 2/2009 projektEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 2/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

184

2010/C 184E/46

Paranduseelarve nr 3/2009 projektEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 3/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

185

2010/C 184E/47

Elekrienergia siseturg ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

186

P6_TC2-COD(2007)0195Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ

186

2010/C 184E/48

Energiasektorit reguleerivate asutuste koostööamet ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

187

P6_TC2-COD(2007)0197Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

187

2010/C 184E/49

Võrkudele juurdepääsu tingimused piiriüleses elektrikaubanduses ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

188

P6_TC2-COD(2007)0198Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003

188

2010/C 184E/50

Maagaasi siseturg ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

189

P6_TC2-COD(2007)0196Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ

189

2010/C 184E/51

Maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimused ***IIEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

190

P6_TC2-COD(2007)0199Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005

190

2010/C 184E/52

Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused (ISA) ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA) kohta (KOM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

191

P6_TC1-COD(2008)0185Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste (ISA) kohta

191

2010/C 184E/53

Pestitsiididega töötlemise masinad ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb pestitsiididega töötlemise masinaid ja millega muudetakse 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid (KOM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

192

P6_TC1-COD(2008)0172Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/42/EÜ seoses pestitsiididega töötlemise masinatega

192

LISA

193

2010/C 184E/54

Rehvide märgistamine seoses kütusesäästlikkusega ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (KOM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

193

P6_TC1-COD(2008)0221Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta

määrus (EÜ) nr.../2009

194

I LISA

204

II LISA

206

III LISA

211

IV LISA

211

2010/C 184E/55

Määruse (EÜ) nr 717/2007 (mobiiltelefonivõrgud) ning direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniline side) muutmine ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, ning direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (KOM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

212

P6_TC1-COD(2008)0187Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, ning direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta

212

2010/C 184E/56

Aruandlus- ja dokumenteerimisnõuded ühinemise ja jagunemise korral ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ, 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ ning direktiivi 2005/56/EÜ seoses aruandlus- ja dokumenteerimisnõuetega ühinemise ja jagunemise korral (KOM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

213

P6_TC1-COD(2008)0182Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ, 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ ning direktiivi 2005/56/EÜ seoses aruandlus- ja dokumenteerimisnõuetega ühinemise ja jagunemise korral

213

2010/C 184E/57

Kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamine ja jätkamine ***IEuroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

214

P6_TC1-COD(2007)0143Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II)

215

2010/C 184E/58

Vahepealne kaubandusleping Türkmenistaniga *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Türkmenistani vahel (5144/1999 – KOM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

215

2010/C 184E/59

Ühenduse tuumaohutuse raamistik *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta vastu võtta nõukogu direktiiv (Euratom), millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik (KOM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

216

2010/C 184E/60

Ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (KOM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

232

2010/C 184E/61

Kalavarude kaitse tehniliste meetmete abil *Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta tehniliste meetmete abil (KOM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

253

Neljapäev, 23. aprilli 2009

2010/C 184E/62

Rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevad ühiseeskirjad ***IIEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0097Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006

260

2010/C 184E/63

Autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimused ***IIEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

261

P6_TC2-COD(2007)0098Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ

261

2010/C 184E/64

Rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevad ühiseeskirjad ***IIEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0099Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta

262

2010/C 184E/65

Ehitiste energiatõhusus ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ehitiste energiatõhususe kohta (KOM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

263

P6_TC1-COD(2008)0223Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv2009/...EÜ ehitiste energiatõhususe kohta

2009/...EÜ

264

I LISA

286

II LISA

288

III LISA

III LISA

289

IV LISA

IV LISA

289

V LISA

V LISA

290

VI LISA

VI LISA

290

2010/C 184E/66

Reitinguagentuurid ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reitinguagentuuride kohta (KOM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

292

P6_TC1-COD(2008)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 reitinguagentuuride kohta

292

2010/C 184E/67

Meritsi ja siseveeteedel reisijate õigused ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (KOM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

293

P6_TC1-COD(2008)0246Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

(EÜ) nr .../2009

294

I LISA

309

II LISA

309

III LISA

310

IV LISA

311

2010/C 184E/68

Bussireisijate õigused ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (KOM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

312

P6_TC1-COD(2008)0237Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

(EÜ) nr .../2009

313

I LISA

329

II LISA

330

2010/C 184E/69

Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaeg ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (KOM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

331

P6_TC1-COD(2008)0157Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta

2009/.../EÜ,

332

2010/C 184E/70

Intelligentsed transpordisüsteemid maanteetranspordis ja liidesed teiste transpordiliikidega ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (KOM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

338

P6_TC1-COD(2008)0263Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega

2009/.../EÜ

339

I LISA

348

II LISA

349

III LISA

352

2010/C 184E/71

Programm Marco Polo II ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (KOM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

353

P6_TC1-COD(2008)0239Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II)

353

2010/C 184E/72

Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

354

P6_TC1-COD(2008)0247Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta

(EÜ) nr .../2009

354

LISA

LISA

367

2010/C 184E/73

Patsiendiõiguste kohaldamine piiriüleses tervishoius ***IEuroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (KOM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

368

P6_TC1-COD(2008)0142Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius

2009/.../EÜ

369

2010/C 184E/74

Patsiendi ohutus *Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (KOM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

395

2010/C 184E/75

Euroopa tegevus haruldaste haiguste valdkonnas *Euroopa Parlamendi 23 aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus Euroopa tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas (KOM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

404

Reede, 24. aprilli 2009

2010/C 184E/76

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

413

2010/C 184E/77

ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

414

2010/C 184E/78

Taimekaitsevahendite statistika ***IIEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

415

P6_TC2-COD(2006)0258Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr ... /2009, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat

415

I LISA

I LISA

422

II LISA

II LISA

423

III LISA

425

2010/C 184E/79

Energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuded ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (KOM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

439

P6_TC1-COD(2008)0151Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks

440

LISA

440

2010/C 184E/80

Ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (KOM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

441

P6_TC1-COD(2008)0098Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused

(EÜ) nr .../2009,

441

I LISA

I LISA

472

II LISA

II LISA

474

III LISA

476

IV LISA

IV LISA

477

V LISA

V LISA

478

VI LISA

481

2010/C 184E/81

Välismaksed ühenduses ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus välismaksete kohta ühenduses (KOM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

483

P6_TC1-COD(2008)0194Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001

483

2010/C 184E/82

Elektronrahaasutuste tegevus ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse elektronrahaasutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle teostatavat järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (KOM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD))

484

P6_TC1-COD(2008)0190Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprilli 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ

484

2010/C 184E/83

Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (KOM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

485

P6_TC1-COD(2008)0110Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus)

485

2010/C 184E/84

Rahalise abi süsteem liikmesriikide maksebilansi toetamiseks *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (KOM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

486

2010/C 184E/85

Hoiuste intresside maksustamine *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (KOM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

488

2010/C 184E/86

Ühine käibemaksusüsteem seoses maksudest kõrvalehoidumisega importimisel ja muude piiriüleste tehingute tegemisel *Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses maksudest kõrvalehoidumisega importimisel ja muude piiriüleste tehingute tegemisel (KOM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

519

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2009–2010 ISTUNGJÄRK 22.–24. aprill 2009 istung Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 252 E, 22.10.2009. 23. aprillil 2009. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2007. aasta eelarvele heakskiidu andmist on avaldatud ELT L 255, 26.9.2009. VASTUVÕETUD TEKSTID

Kolmapäev, 22. aprilli 2009

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/1

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi eelarve täitmise kontroll

P6_TA(2009)0237

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) eelarve täitmise kontrolli kohta 2007. aastal (2008/2206(INI))

2010/C 184 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (1);

võttes arvesse komisjoni 12. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 718/2007, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2);

võttes arvesse komisjoni 8. novembri 2006. aasta teatist „Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) mitmeaastane suunav finantsraamistik aastateks 2008–2010” (KOM(2006)0672);

võttes arvesse komisjoni 6. novembri 2007. aasta teatist „Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) mitmeaastane suunav finantsraamistik aastateks 2009–2011” (KOM(2007)0689);

võttes arvesse komisjoni 15. detsembri 2008. aasta aruannet „Ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) 2007. aasta aruanne” (KOM(2008)0850) ja SEK(2008)3026);

võttes arvesse komisjoni 5. novembri 2008. aasta teatist „Laienemisstrateegia ja peamised ülesanded aastatel 2008–2009” ja seda täiendavaid 2008. aasta riikide arenguaruandeid (KOM(2008)0674, mida täiendavad SEK(2008)2692–SEK(2008)2699);

võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2008. aasta aruannet „Ühenduse finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2007. aasta aruanne” (KOM(2008)0475, kaasa arvatud SEK(2008)2300);

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2008. aasta ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi (ISPA) aastaaruannet 2007 (KOM(2008)0671 ja SEK(2008)2681);

võttes arvesse komisjoni 22. detsembri 2008. aasta aruannet „2007. aasta aruanne programmi Phare, Türgi toetamiseks mõeldud ühinemiseelse rahastamisvahendi, programmi CARDS ja üleminekutoetuste kohta” (KOM(2008)0880) ja SEK(2008)3075);

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aruannet Euroopa Ülesehitusameti 2007. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega (3);

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 5/2007 programmi CARDS haldamise kohta komisjoni poolt koos komisjoni vastustega (4);

võttes arvesse komisjoni laienemise peadirektoraadi peadirektori 2007. aasta tegevusaruannet (5);

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone laienemise kohta, eriti 10. juuli 2008. aasta resolutsiooni komisjoni 2007. aasta laienemisstrateegia dokumendi kohta (6);

võttes arvesse oma 10. aprilli 2008. aasta resolutsiooni Horvaatiat käsitleva 2007. aasta eduaruande kohta (7);

võttes arvesse oma 23. aprilli 2008. aasta resolutsiooni endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi 2007. aasta eduaruande kohta (8);

võttes arvesse oma 21. mai 2008. aasta resolutsiooni Türgi 2007. aasta eduaruande kohta (9);

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Lääne-Balkani riikidega (10);

võttes arvesse oma 4. detsembri 2008. aasta resolutsiooni naiste olukorra kohta Balkani riikides (11);

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni delegatsiooni teabekogumislähetust Kosovosse (12)22.–25. juunil 2008 ja asjaomast lähetuse aruannet (13);

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (14) eriti selle artiklit 53, ning selle rakenduseeskirju;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0181/2009),

| A. | arvestades, et IPA on uus rahastamisvahend, mis asendab kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele mõeldud rahastamisvahendid ja programmid, nimelt Phare, SAPARDi, ISPA, ühinemiseelse finantsabi Türgile ja CARDSi, ning mille eesmärk on viia ELi rahelised vahendid paindlikult kooskõlla kõnealuste riikide erivajaduste ja haldussuutlikkusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et IPA on uus rahastamisvahend, mis asendab kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele mõeldud rahastamisvahendid ja programmid, nimelt Phare, SAPARDi, ISPA, ühinemiseelse finantsabi Türgile ja CARDSi, ning mille eesmärk on viia ELi rahelised vahendid paindlikult kooskõlla kõnealuste riikide erivajaduste ja haldussuutlikkusega;

| B. | arvestades, et IPA koosneb järgmisest viiest komponendist, mis hõlmavad vastavalt abisaajate riikide vajadustele määratletud prioriteete:






  I | üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine; |
| --- | --- | --- |

B.

arvestades, et IPA koosneb järgmisest viiest komponendist, mis hõlmavad vastavalt abisaajate riikide vajadustele määratletud prioriteete:

I

üleminekuabi ja institutsioonide väljaarendamine;

| II | piiriülene koostöö; |
| --- | --- |

II

piiriülene koostöö;

| III | regionaalareng; |
| --- | --- |

III

regionaalareng;

| IV | inimressursside arendamine; |
| --- | --- |

IV

inimressursside arendamine;

| V | maaelu arendamine; |
| --- | --- |

V

maaelu arendamine;

| C. | arvestades, et IPA on üks tähtsamaid tegureid kodanike elukvaliteedi, sotsiaalsete standardite, infrastruktuuri ning piirkondliku ja piiriülese koostöö parandamisel, samuti inimõiguste austamise edendamisel kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et IPA on üks tähtsamaid tegureid kodanike elukvaliteedi, sotsiaalsete standardite, infrastruktuuri ning piirkondliku ja piiriülese koostöö parandamisel, samuti inimõiguste austamise edendamisel kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides;

| D. | arvestades, et laienemispoliitika valdkonna eelarve täitmise parlamendipoolse kontrolli eesmärk ei ole ainult tagada, et ELi vahendeid on kasutatud vastavalt reguleerivatele sätetele ja ELi poliitikavaldkondadele, vaid ka hinnata, kas neid on tegelikult eraldatud strateegiates ja arenguaruannetes abisaajate riikide jaoks kindlaks määratud prioriteetidele ning kas nende abil on saavutatud soovitud tulemusi ELi ühiseid huve silmas pidades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et laienemispoliitika valdkonna eelarve täitmise parlamendipoolse kontrolli eesmärk ei ole ainult tagada, et ELi vahendeid on kasutatud vastavalt reguleerivatele sätetele ja ELi poliitikavaldkondadele, vaid ka hinnata, kas neid on tegelikult eraldatud strateegiates ja arenguaruannetes abisaajate riikide jaoks kindlaks määratud prioriteetidele ning kas nende abil on saavutatud soovitud tulemusi ELi ühiseid huve silmas pidades;

| E. | arvestades, et on väga oluline uurida täpselt ja varasel etapil IPA rakendamist, et vältida probleeme, mis tuvastati hilinenult varasemate ühinemiseelse abi rahastamisvahendite rakendamisel, pidades silmas, et eeskirjade eiramine, millega õigeaegselt ei tegeleta, muutub üha sagedasemaks ning hiljem on selliste juhtudega väga raske võidelda, kuna nendest saab väljakujunenud alaline toimimisviis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on väga oluline uurida täpselt ja varasel etapil IPA rakendamist, et vältida probleeme, mis tuvastati hilinenult varasemate ühinemiseelse abi rahastamisvahendite rakendamisel, pidades silmas, et eeskirjade eiramine, millega õigeaegselt ei tegeleta, muutub üha sagedasemaks ning hiljem on selliste juhtudega väga raske võidelda, kuna nendest saab väljakujunenud alaline toimimisviis;

| F. | arvestades, et korruptsioonivastane võitlus ja valdkondade (kohus, politsei ja avalik haldus) reformid mõjutavad mitte ainult head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtteid, vaid ka üldist ettevõtluskliimat; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et korruptsioonivastane võitlus ja valdkondade (kohus, politsei ja avalik haldus) reformid mõjutavad mitte ainult head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtteid, vaid ka üldist ettevõtluskliimat;

| G. | arvestades, et IPA pakub eriti tänu mitmeaastaste suunavate kavandamisdokumentide läbivaatamisele märkimisväärset paindlikkust, mis võimaldab kohaneda abisaajate riikide arenevate vajaduste ja haldussuutlikkusega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et IPA pakub eriti tänu mitmeaastaste suunavate kavandamisdokumentide läbivaatamisele märkimisväärset paindlikkust, mis võimaldab kohaneda abisaajate riikide arenevate vajaduste ja haldussuutlikkusega;

| H. | arvestades, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 (IPA määrus) artikli 27 kohaselt on komisjon kohustatud esitama 31. detsembriks 2010 Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise aruande IPA rakendamise kohta ning vajaduse korral koos sellega õigusakti ettepaneku määruse muutmiseks, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et nõukogu määruse (EÜ) nr 1085/2006 (IPA määrus) artikli 27 kohaselt on komisjon kohustatud esitama 31. detsembriks 2010 Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahehindamise aruande IPA rakendamise kohta ning vajaduse korral koos sellega õigusakti ettepaneku määruse muutmiseks,

| I. | arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi taotlusele on komisjon võtnud kohustuse viia juba 2009. aastal läbi välisabi vahendite paketi, sh IPA vahehindamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vastavalt Euroopa Parlamendi taotlusele on komisjon võtnud kohustuse viia juba 2009. aastal läbi välisabi vahendite paketi, sh IPA vahehindamine;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament peaks nüüdsest suhtlema IPAst toetust saavate riikide parlamentidega, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament peaks nüüdsest suhtlema IPAst toetust saavate riikide parlamentidega,

Üldised tähelepanekud

| 1. | tervitab struktureeritud dialoogi alustamist komisjoniga IPA rakendamise üle ja tuletab meelde oma sellekohast seisukohta, eriti vajadust tagada kõigile abisaajatele riikidele võrdne juurdepääs kõigile kõnealuse vahendi alusel kättesaadavatele poliitikavahenditele, seada piisavalt tähtsale kohale võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning pöörata suuremat tähelepanu institutsioonilise suutlikkuse suurendamisele eelkõige parlamentaarsel tasandil, kodanikuühiskonna organisatsioonide arendamisele, sallivust ja mittediskrimineerimist edendavatele meetmetele, inimarengule ja piirkondlikule koostööle peamistes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

1.

tervitab struktureeritud dialoogi alustamist komisjoniga IPA rakendamise üle ja tuletab meelde oma sellekohast seisukohta, eriti vajadust tagada kõigile abisaajatele riikidele võrdne juurdepääs kõigile kõnealuse vahendi alusel kättesaadavatele poliitikavahenditele, seada piisavalt tähtsale kohale võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning pöörata suuremat tähelepanu institutsioonilise suutlikkuse suurendamisele eelkõige parlamentaarsel tasandil, kodanikuühiskonna organisatsioonide arendamisele, sallivust ja mittediskrimineerimist edendavatele meetmetele, inimarengule ja piirkondlikule koostööle peamistes poliitikavaldkondades;

| 2. | tunneb heameelt IPA kohustuste täitmise kõrge määra üle 2007. aastal; avaldab siiski kahetsust, et IPA esimesed programmid võeti vastu alles 2007. aasta lõpus ja nende tegeliku rakendamisega alustati alles 2008. aastal, osaliselt seetõttu, et uus vahend võeti hilja vastu, ja osaliselt seetõttu, et abisaajad riigid viivitasid nõutavate struktuuride ja juhtimissüsteemide loomisega; nõuab, et komisjon hoogustaks projektide rakendamist ning kontrolliks vahendite eraldamist ja saadud tulemusi selle tagamiseks, et IPA-l oleks märgatav mõju asjaomastes riikides; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt IPA kohustuste täitmise kõrge määra üle 2007. aastal; avaldab siiski kahetsust, et IPA esimesed programmid võeti vastu alles 2007. aasta lõpus ja nende tegeliku rakendamisega alustati alles 2008. aastal, osaliselt seetõttu, et uus vahend võeti hilja vastu, ja osaliselt seetõttu, et abisaajad riigid viivitasid nõutavate struktuuride ja juhtimissüsteemide loomisega; nõuab, et komisjon hoogustaks projektide rakendamist ning kontrolliks vahendite eraldamist ja saadud tulemusi selle tagamiseks, et IPA-l oleks märgatav mõju asjaomastes riikides;

| 3. | märgib, et IPA määruse ja määruse (EÜ) nr 718/2007 (IPA rakendusmäärus) ning seejärel esimese mitmeaastase suunava finantsraamistiku ja mitmeaastaste suunavate kavandamisdokumentide hilise vastuvõtmise tõttu oli 2007. aasta IPA programmide järelevalve ja hindamine ning aruandlus nende kohta piiratud ega ole andnud veel tulemusi; rõhutab, et sujuv üleminek varasematelt ühinemiseelse abi rahastamisvahenditelt IPA-le nõuab järjepidevust programmitöös, adekvaatset projektide rakendamist ja maksete tegemist; |
| --- | --- |

3.

märgib, et IPA määruse ja määruse (EÜ) nr 718/2007 (IPA rakendusmäärus) ning seejärel esimese mitmeaastase suunava finantsraamistiku ja mitmeaastaste suunavate kavandamisdokumentide hilise vastuvõtmise tõttu oli 2007. aasta IPA programmide järelevalve ja hindamine ning aruandlus nende kohta piiratud ega ole andnud veel tulemusi; rõhutab, et sujuv üleminek varasematelt ühinemiseelse abi rahastamisvahenditelt IPA-le nõuab järjepidevust programmitöös, adekvaatset projektide rakendamist ja maksete tegemist;

| 4. | on rahul sidususega 2007. aasta IPA riiklike programmide ja ELi ühinemiseelse poliitika vahel, kuna enamik programmides püstitatud eesmärke olid kooskõlas vastavas komisjoni arenguaruandes kindlaks määratud prioriteetidega; |
| --- | --- |

4.

on rahul sidususega 2007. aasta IPA riiklike programmide ja ELi ühinemiseelse poliitika vahel, kuna enamik programmides püstitatud eesmärke olid kooskõlas vastavas komisjoni arenguaruandes kindlaks määratud prioriteetidega;

| 5. | märgib, et kandidaatriigid keskenduvad peamiselt Euroopa standardite, nimelt statistika-, keskkonna- ja maksustandardite rakendamisele, mis on kooskõlas ELi laienemispoliitikaga; juhib siiski tähelepanu sellele, et ei tohiks vähendada poliitiliste kriteeriumite, eriti demokraatliku valitsemistava, inimõiguste, usuvabaduse, naiste õiguste, vähemuste õiguste ning õigusriigi põhimõtete austamise tähtsust, kuna nende järgimata jätmine võib tuua kaasa komplikatsioone ja viivitusi läbirääkimistel; on seisukohal, et poliitiliste kriteeriumite täitmisele suunatud projektide ja acquis rakendamisele suunatud projektide vahel peaks olema parem tasakaal; |
| --- | --- |

5.

märgib, et kandidaatriigid keskenduvad peamiselt Euroopa standardite, nimelt statistika-, keskkonna- ja maksustandardite rakendamisele, mis on kooskõlas ELi laienemispoliitikaga; juhib siiski tähelepanu sellele, et ei tohiks vähendada poliitiliste kriteeriumite, eriti demokraatliku valitsemistava, inimõiguste, usuvabaduse, naiste õiguste, vähemuste õiguste ning õigusriigi põhimõtete austamise tähtsust, kuna nende järgimata jätmine võib tuua kaasa komplikatsioone ja viivitusi läbirääkimistel; on seisukohal, et poliitiliste kriteeriumite täitmisele suunatud projektide ja acquis rakendamisele suunatud projektide vahel peaks olema parem tasakaal;

| 6. | tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Liidu legitiimsust ja suutlikkust reformide edendamisel saab tunduvalt parandada, kui IPA suunatakse valdkondadesse, millest kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kodanikud saavad otseselt kasu, eelkõige arvestades vajadusi ja probleeme, mis on tekkinud ülemaailmse finantskriisi tõttu; |
| --- | --- |

6.

tuletab komisjonile meelde, et Euroopa Liidu legitiimsust ja suutlikkust reformide edendamisel saab tunduvalt parandada, kui IPA suunatakse valdkondadesse, millest kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kodanikud saavad otseselt kasu, eelkõige arvestades vajadusi ja probleeme, mis on tekkinud ülemaailmse finantskriisi tõttu;

| 7. | on jätkuvalt seisukohal, et IPAga tuleks toetada abisaajate riikide jõupingutusi viisavabaduse tegevuskavas kehtestatud nõuete täitmisel, et Lääne-Balkani riikide kodanikud saaksid viimaks nautida liikumisvabadust ja osaleda täielikult ELi programmides ja kavades; tervitab komisjoni kavatsust suurendada IPA rahaliste vahendite eraldamist programmidele Tempus, Erasmus Mundus ja „Aktiivsed noored”; |
| --- | --- |

7.

on jätkuvalt seisukohal, et IPAga tuleks toetada abisaajate riikide jõupingutusi viisavabaduse tegevuskavas kehtestatud nõuete täitmisel, et Lääne-Balkani riikide kodanikud saaksid viimaks nautida liikumisvabadust ja osaleda täielikult ELi programmides ja kavades; tervitab komisjoni kavatsust suurendada IPA rahaliste vahendite eraldamist programmidele Tempus, Erasmus Mundus ja „Aktiivsed noored”;

| 8. | võtab teadmiseks asjaolu, et komisjonil oli 2008. aasta lõpul võimalik anda akrediteering detsentraliseeritud halduseks Horvaatiale I kuni IV komponendi osas ning Türgile I ja II komponendi osas; ergutab komisjoni jätkama intensiivset tööd kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, nii et need riigid suudaksid lähitulevikus hallata rahalisi vahendeid detsentraliseeritult ning saada niiviisi täieliku juurdepääsu kõikidele IPA komponentidele; juhib siiski tähelepanu sellele, et haldusvolituste andmine on seotud tingimustega ja eeldab nende tegelikku täitmist; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks asjaolu, et komisjonil oli 2008. aasta lõpul võimalik anda akrediteering detsentraliseeritud halduseks Horvaatiale I kuni IV komponendi osas ning Türgile I ja II komponendi osas; ergutab komisjoni jätkama intensiivset tööd kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, nii et need riigid suudaksid lähitulevikus hallata rahalisi vahendeid detsentraliseeritult ning saada niiviisi täieliku juurdepääsu kõikidele IPA komponentidele; juhib siiski tähelepanu sellele, et haldusvolituste andmine on seotud tingimustega ja eeldab nende tegelikku täitmist;

| 9. | rõhutab, et IPA kasutamine on jagatud vastutus komisjoni ning kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide valitsuste vahel; palub komisjonil parandada oma delegatsioonide ja asjaomaste asutuste vahelist koostööd ja suhtlust, seada sisse alaline kontroll projektide rakendamise üle ning teha jõupingutusi ühiste meetmete väljatöötamiseks, mille eesmärk on parandada abisaajate riikide haldussuutlikkust; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et IPA kasutamine on jagatud vastutus komisjoni ning kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide valitsuste vahel; palub komisjonil parandada oma delegatsioonide ja asjaomaste asutuste vahelist koostööd ja suhtlust, seada sisse alaline kontroll projektide rakendamise üle ning teha jõupingutusi ühiste meetmete väljatöötamiseks, mille eesmärk on parandada abisaajate riikide haldussuutlikkust;

| 10. | rõhutab, et IPA haldamine ja kontroll peab olema läbipaistev ja tulemuslik ning selles tuleb võtta arvesse iga riigi sisemisi auditi- ja kontrollisüsteeme, samuti endiste kandidaatriikide ühinemiseelseid parimaid tavasid; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et IPA haldamine ja kontroll peab olema läbipaistev ja tulemuslik ning selles tuleb võtta arvesse iga riigi sisemisi auditi- ja kontrollisüsteeme, samuti endiste kandidaatriikide ühinemiseelseid parimaid tavasid;

| 11. | nõuab, et komisjon esitaks parlamendile ja vastutavale eelarvekontrollikomisjonile igal aastal aruande IPA vahenditega seotud maksete ja IPA rakendamise kohta, samuti ISPA, IPARDi ja SAPARDi järelejäänud vahendite kohta, tuues välja üksikasjad iga abisaaja riigi kohta ja parimate tavade näited ning teatades kõikidest esinenud probleemidest või eeskirjade eiramistest; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et komisjon esitaks parlamendile ja vastutavale eelarvekontrollikomisjonile igal aastal aruande IPA vahenditega seotud maksete ja IPA rakendamise kohta, samuti ISPA, IPARDi ja SAPARDi järelejäänud vahendite kohta, tuues välja üksikasjad iga abisaaja riigi kohta ja parimate tavade näited ning teatades kõikidest esinenud probleemidest või eeskirjade eiramistest;

| 12. | märgib, et horisontaalsed küsimused, nagu keskkonnamõju hindamine, hea valitsemistava, kodanikuühiskonna kaasamine, võrdsed võimalused ja mittediskrimineerimine, ei ole 2007. aasta IPA projektides piisavalt esindatud ja nähtavad; palub komisjonil töötada välja eelkõige mitut abisaajat hõlmavaid piirkondlikke või horisontaalseid programme, eriti korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, kultuuridevahelise dialoogi ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas; |
| --- | --- |

12.

märgib, et horisontaalsed küsimused, nagu keskkonnamõju hindamine, hea valitsemistava, kodanikuühiskonna kaasamine, võrdsed võimalused ja mittediskrimineerimine, ei ole 2007. aasta IPA projektides piisavalt esindatud ja nähtavad; palub komisjonil töötada välja eelkõige mitut abisaajat hõlmavaid piirkondlikke või horisontaalseid programme, eriti korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse, kultuuridevahelise dialoogi ja soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas;

| 13. | märgib, et suurtele geograafilistele aladele või ulatuslikele poliitikavaldkondadele on eraldatud piiratud rahalised vahendid ning et need vahendid on killustatud paljudeks väikesteks projektideks, mitte kontsentreeritud väiksemale arvule, kuid paremini nähtavatele projektidele; juhib tähelepanu sellele, et riiklikud aastaprogrammid peaksid saavutama tasakaalu arenguaruannetes kindlaks määratud tähtsaimatele prioriteetidele adekvaatse vastamise ja rahaliste vahendite liigse killustamise vältimise vahel; |
| --- | --- |

13.

märgib, et suurtele geograafilistele aladele või ulatuslikele poliitikavaldkondadele on eraldatud piiratud rahalised vahendid ning et need vahendid on killustatud paljudeks väikesteks projektideks, mitte kontsentreeritud väiksemale arvule, kuid paremini nähtavatele projektidele; juhib tähelepanu sellele, et riiklikud aastaprogrammid peaksid saavutama tasakaalu arenguaruannetes kindlaks määratud tähtsaimatele prioriteetidele adekvaatse vastamise ja rahaliste vahendite liigse killustamise vältimise vahel;

Tähelepanekud konkreetsete poliitikavaldkondade ja riikide kohta

| 14. | rõhutab, et on äärmiselt oluline ja kiireloomuline kasutada IPAt, et tugevdada kõikides abisaajates riikides võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning keskenduda seejuures eriti rahapesule, ebaseaduslikule sisserändele ja inimkaubandusele; märgib, et kuigi kõikides 2008. aasta arenguaruannetes nimetati korruptsiooni tõsise probleemi ja tähtsaima prioriteedina, ei võeta kõikides 2007. aasta IPA programmides korruptsiooni piisavalt arvesse; teeb ettepaneku eraldada selleks rahalisi vahendeid, nagu Horvaatia (15) ja Montenegro (16) puhul, ja kutsub komisjoni üles töötama selles kontekstis välja sidusama strateegia, mis toetub viimastes laienemisvoorudes saadud kogemustele; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et on äärmiselt oluline ja kiireloomuline kasutada IPAt, et tugevdada kõikides abisaajates riikides võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning keskenduda seejuures eriti rahapesule, ebaseaduslikule sisserändele ja inimkaubandusele; märgib, et kuigi kõikides 2008. aasta arenguaruannetes nimetati korruptsiooni tõsise probleemi ja tähtsaima prioriteedina, ei võeta kõikides 2007. aasta IPA programmides korruptsiooni piisavalt arvesse; teeb ettepaneku eraldada selleks rahalisi vahendeid, nagu Horvaatia (15) ja Montenegro (16) puhul, ja kutsub komisjoni üles töötama selles kontekstis välja sidusama strateegia, mis toetub viimastes laienemisvoorudes saadud kogemustele;

| 15. | märgib, et abisaajate riikide kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleks aktiivsemalt kaasata projektide arendamisse ja algatamisse; juhib tähelepanu sellele, et tulevased IPA programmid peaksid püüdma lahendada kodanikuühiskonna organisatsioonide süstemaatilise välissponsoritest sõltumise probleemi, et vältida nn tellitavate kodanikuühiskonna organisatsioonide eksisteerimist, ning samuti peaksid programmid käsitlema mõnede kodanikuühiskonna organisatsioonide arengut piki etnopoliitilisi konfliktijooni, eriti Bosnias ja Hertsegoviinas, endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja Kosovos (17); loodab, et uus kodanikuühiskonna rahastamisvahend tegeleb paljude probleemidega, mis on seotud ELi programmide mitmekesisuse, keerukuse ja killustatusega; |
| --- | --- |

15.

märgib, et abisaajate riikide kodanikuühiskonna organisatsioonid tuleks aktiivsemalt kaasata projektide arendamisse ja algatamisse; juhib tähelepanu sellele, et tulevased IPA programmid peaksid püüdma lahendada kodanikuühiskonna organisatsioonide süstemaatilise välissponsoritest sõltumise probleemi, et vältida nn tellitavate kodanikuühiskonna organisatsioonide eksisteerimist, ning samuti peaksid programmid käsitlema mõnede kodanikuühiskonna organisatsioonide arengut piki etnopoliitilisi konfliktijooni, eriti Bosnias ja Hertsegoviinas, endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis ja Kosovos (17); loodab, et uus kodanikuühiskonna rahastamisvahend tegeleb paljude probleemidega, mis on seotud ELi programmide mitmekesisuse, keerukuse ja killustatusega;

| 16. | rõhutab, et kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kodanikuühiskonna organisatsioone tuleb pidevalt toetada, et luua nende seas konkurentsi õhkkond ja tagada nende töö jätkusuutlikkus, et kindlustada tulemustele suunatud IPA rakendamine ja pidev aktiivsus projektijuhtimises; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide kodanikuühiskonna organisatsioone tuleb pidevalt toetada, et luua nende seas konkurentsi õhkkond ja tagada nende töö jätkusuutlikkus, et kindlustada tulemustele suunatud IPA rakendamine ja pidev aktiivsus projektijuhtimises;

| 17. | märgib, et IPA kaudu rahastatavad projektid ja tegevused on väheedukad ELi nähtavuse seisukohalt kohapeal ning need ei võimaldanud legitimeerida alt-üles edasist lähenemist ELile; |
| --- | --- |

17.

märgib, et IPA kaudu rahastatavad projektid ja tegevused on väheedukad ELi nähtavuse seisukohalt kohapeal ning need ei võimaldanud legitimeerida alt-üles edasist lähenemist ELile;

| 18. | on seisukohal, et hariduse ja noorte tööhõive ja pikaajalise stabiilsuse ja arengu eeltingimustega ei ole piisavalt tegeletud; rõhutab vajadust võidelda töötuse, eriti noorte töötuse ja pikaajalise töötuse vastu, kuna tegemist on väga tähtsa valdkondadevahelise küsimusega; teeb sellega seoses ettepaneku, et komisjon uuriks võimalust kasutada rohkem ära IPAs ette nähtud paindlikkust, et võimaldada rahastada vajaduse korral III–V komponendiga seotud meetmeid kahe esimese komponendi kaudu; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et hariduse ja noorte tööhõive ja pikaajalise stabiilsuse ja arengu eeltingimustega ei ole piisavalt tegeletud; rõhutab vajadust võidelda töötuse, eriti noorte töötuse ja pikaajalise töötuse vastu, kuna tegemist on väga tähtsa valdkondadevahelise küsimusega; teeb sellega seoses ettepaneku, et komisjon uuriks võimalust kasutada rohkem ära IPAs ette nähtud paindlikkust, et võimaldada rahastada vajaduse korral III–V komponendiga seotud meetmeid kahe esimese komponendi kaudu;

| 19. | märgib, et piirkondlik rahaline toetus IPA raames on suhteliselt väikese suurusega (umbes 10 % IPA kogumahust), arvestades eriti, et see hõlmab 11 sekkumisvaldkonda kuues riigis, alates haridusest ja noortest kuni tuumaohutuseni; |
| --- | --- |

19.

märgib, et piirkondlik rahaline toetus IPA raames on suhteliselt väikese suurusega (umbes 10 % IPA kogumahust), arvestades eriti, et see hõlmab 11 sekkumisvaldkonda kuues riigis, alates haridusest ja noortest kuni tuumaohutuseni;

| 20. | on mures selle pärast, et 2007. aasta IPA assigneeringud II komponendile olid kokku ainult 38 800 000 eurot, kui IPA kogumaht oli 497 200 000 eurot (see tähendab, et II komponendile eraldati vähem kui 8 %); juhib tähelepanu sellele, et see on vastuolus komisjoni kinnitusega, et piiriülene koostöö aitab kaasa leppimisele ja heanaaberlikele suhetele ning on eriti oluline piirkonnas, kus oli hiljuti konflikt; kahetseb, et tulemusliku koostöö sisseseadmine on praktikas olnud mitmel põhjusel keeruline, sealhulgas mõnede partnerite struktuuri ja menetluste kokkusobimatuse, samuti poliitiliste raskuste tõttu; kutsub abisaajaid riike ja komisjoni üles jätkama selle komponendi raames olemasolevat koostööd kooskõlas eesmärgiga tugevdada heanaaberlikke suhteid ja edendada majanduslikku integratsiooni, eriti keskkonna-, loodus- ja kultuuripärandi valdkonnas ning korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

on mures selle pärast, et 2007. aasta IPA assigneeringud II komponendile olid kokku ainult 38 800 000 eurot, kui IPA kogumaht oli 497 200 000 eurot (see tähendab, et II komponendile eraldati vähem kui 8 %); juhib tähelepanu sellele, et see on vastuolus komisjoni kinnitusega, et piiriülene koostöö aitab kaasa leppimisele ja heanaaberlikele suhetele ning on eriti oluline piirkonnas, kus oli hiljuti konflikt; kahetseb, et tulemusliku koostöö sisseseadmine on praktikas olnud mitmel põhjusel keeruline, sealhulgas mõnede partnerite struktuuri ja menetluste kokkusobimatuse, samuti poliitiliste raskuste tõttu; kutsub abisaajaid riike ja komisjoni üles jätkama selle komponendi raames olemasolevat koostööd kooskõlas eesmärgiga tugevdada heanaaberlikke suhteid ja edendada majanduslikku integratsiooni, eriti keskkonna-, loodus- ja kultuuripärandi valdkonnas ning korruptsiooni- ja organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse valdkonnas;

| 21. | on mures ka selle pärast, et mitte ükski 2007. aasta IPA programmidest, mille esitasid abisaajad riigid, ei tegelenud otseselt naiste õiguste või soolise võrdõiguslikkusega, kuigi soolise võrdõiguslikkuse küsimusi nimetati tähtsaks ülesandeks nii arenguaruannetes kui ka mitmeaastastes suunavates kavandamisdokumentides; kordab üleskutset komisjonile eraldada ühinemiseelseid rahalisi vahendeid naiste õiguste tugevdamiseks Balkani riikides, eriti naiste VVOde ja naisorganisatsioonide kaudu; palub komisjonil eraldada vastavalt IPA vahendeid, et edendada soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvat eelarvestamist ühinemiseelses poliitikas ja ergutada abisaajaid riike esitama vastavate projektide ettepanekuid; |
| --- | --- |

21.

on mures ka selle pärast, et mitte ükski 2007. aasta IPA programmidest, mille esitasid abisaajad riigid, ei tegelenud otseselt naiste õiguste või soolise võrdõiguslikkusega, kuigi soolise võrdõiguslikkuse küsimusi nimetati tähtsaks ülesandeks nii arenguaruannetes kui ka mitmeaastastes suunavates kavandamisdokumentides; kordab üleskutset komisjonile eraldada ühinemiseelseid rahalisi vahendeid naiste õiguste tugevdamiseks Balkani riikides, eriti naiste VVOde ja naisorganisatsioonide kaudu; palub komisjonil eraldada vastavalt IPA vahendeid, et edendada soolisest võrdõiguslikkusest lähtuvat eelarvestamist ühinemiseelses poliitikas ja ergutada abisaajaid riike esitama vastavate projektide ettepanekuid;

| 22. | rõhutab vajadust kaasata üha rohkem valitsusväliseid organisatsioone IPAst rahastatavate projektide kujundamisse ja rakendamisse selle tagamiseks, et IPAst antav abi kajastaks tegelikke vajadusi ja ootusi, et aidata kaasa IPA projektide nähtavamaks muutmisele ning edendada erksa ja ennetava hoiakuga kodanikuühiskonna arengut abisaajates riikides; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust kaasata üha rohkem valitsusväliseid organisatsioone IPAst rahastatavate projektide kujundamisse ja rakendamisse selle tagamiseks, et IPAst antav abi kajastaks tegelikke vajadusi ja ootusi, et aidata kaasa IPA projektide nähtavamaks muutmisele ning edendada erksa ja ennetava hoiakuga kodanikuühiskonna arengut abisaajates riikides;

| 23. | palub Euroopa Kontrollikojal esitada 2010. aasta lõpuks vahehindamise eriaruande IPA rakendamise kohta; |
| --- | --- |

23.

palub Euroopa Kontrollikojal esitada 2010. aasta lõpuks vahehindamise eriaruande IPA rakendamise kohta;

*

* *

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale, samuti IPAst toetust saavate riikide valitsustele, parlamentidele ja kontrolliorganitele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Kontrollikojale, samuti IPAst toetust saavate riikide valitsustele, parlamentidele ja kontrolliorganitele.

---

(1)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

(2)  ELT L 170, 29.6.2007, lk 1.

(3)  ELT C 311, 5.12.2008, lk 42.

(4)  ELT C 285, 27.11.2007, lk 1.

(5)  31.3.2008, http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/elarg_aar.pdf.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0363.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0120.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0172.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0224.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0005.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0582.

(12)  Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1244/1999.

(13)  http://www.europarl.europa.eu/activities/committees/ publicationsCom.do?language=EN&body=CONT.

(14)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(15)  Projekt 2007/019-247: ametitevahelise korruptsioonivastase koostöö parandamine. See on 2 500 000 euro suurune projekt, millega tugevdatakse justiitsministeeriumi haldusalasse jäävat koordineerimisorganit, mis vastutab korruptsioonivastase strateegia ja teadlikkuse tõstmise eest korruptsiooni küsimustes.

(16)  Projekt 2007/19300: organiseeritud kuritegevuse ja korruptsioonivastane võitlus. Projekti eesmärk on võidelda organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu tänu eri õiguskaitseasutuste tegevuse ja koostöö parandamisele. See on seotud laiema valitsuse korruptsioonivastase strateegia ja tegevuskavaga. Selle projekti jaoks on eraldatud 3 000 000 eurot.

(17)  Vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile 1244/1999.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/7

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Kohtuotsuste tõhus täitmine Euroopa Liidus: võlgniku vara läbipaistvus

P6_TA(2009)0238

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus ja võlgniku vara läbipaistvuse kohta (2008/2233(INI))

2010/C 184 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 65;

võttes arvesse komisjoni 6. märtsi 2008. aasta rohelist raamatut „Kohtuotsuste tõhus täitmine Euroopa Liidus: võlgniku vara läbipaistvus” (KOM(2008)0128 lõplik);

võttes arvesse komisjoni 24. oktoobri 2006. aasta rohelist raamatut kohtuotsuste täitmise tõhustamise kohta Euroopa Liidus: pangakontode arestimine (KOM(2006)0618) ning Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni samal teemal (1);

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile e-kohtu keskkonna küsimuses (2);

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 3. detsembri 2008. aasta arvamust;

võttes arvesse Euroopa andmekaitseinspektori 22. septembri 2008. aasta arvamust;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0252/2009),

| A. | arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaselt saab ühenduse õigusakti vastuvõtmist piiriülest mõju omavates tsiviilasjades tehtava õigusliku koostöö valdkonnas kaaluda üksnes siis, kui on võimalik tõendada, et siseturu loomise või toimimise takistust ei ole võimalik liikmesriikide tasandil kõrvaldada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaselt saab ühenduse õigusakti vastuvõtmist piiriülest mõju omavates tsiviilasjades tehtava õigusliku koostöö valdkonnas kaaluda üksnes siis, kui on võimalik tõendada, et siseturu loomise või toimimise takistust ei ole võimalik liikmesriikide tasandil kõrvaldada;

| B. | arvestades, et hilinenud maksmine ja võlgade maksmata jätmine kahjustab ettevõtjate ja tarbijate huve, eriti siis, kui võlausaldajal ja õiguskaitseasutustel ei ole teavet võlgniku asukoha ega tema vara kohta; arvestades, et olukorda raskendab praegune majanduskliima, milles rahavood on hädavajalikud ettevõtjate püsimajäämiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hilinenud maksmine ja võlgade maksmata jätmine kahjustab ettevõtjate ja tarbijate huve, eriti siis, kui võlausaldajal ja õiguskaitseasutustel ei ole teavet võlgniku asukoha ega tema vara kohta; arvestades, et olukorda raskendab praegune majanduskliima, milles rahavood on hädavajalikud ettevõtjate püsimajäämiseks;

| C. | arvestades, et teisest riigist võla kättesaamisega seotud probleemid võivad ELis olla suureks takistuseks maksekäskude vabale ringlusele ning raskendada õiguskaitse kättesaadavust; arvestades lisaks, et juhul kui kohtuotsuseid ei saa täita, ohustatakse sellega õigusemõistmist ja ärimoraalinorme; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et teisest riigist võla kättesaamisega seotud probleemid võivad ELis olla suureks takistuseks maksekäskude vabale ringlusele ning raskendada õiguskaitse kättesaadavust; arvestades lisaks, et juhul kui kohtuotsuseid ei saa täita, ohustatakse sellega õigusemõistmist ja ärimoraalinorme;

| D. | arvestades, et üldiselt on võla kättesaamine suureks probleemiks ning olukorra muudavad halvemaks juhtumid, mil võlga nõutakse tagasi teisest riigist, eriti väikeettevõtete puhul, kelle käsutuses ei ole spetsialiseerunud juriste ega võla sissenõudmisele pühendunud osakondi ning kes tihti asetatakse ebameeldivasse olukorda, kus neil tuleb rakendada töötajaid, nappe rahalisi vahendeid ja ennekõike aega tootmistegevuse asemel hoopis kõnealuse probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üldiselt on võla kättesaamine suureks probleemiks ning olukorra muudavad halvemaks juhtumid, mil võlga nõutakse tagasi teisest riigist, eriti väikeettevõtete puhul, kelle käsutuses ei ole spetsialiseerunud juriste ega võla sissenõudmisele pühendunud osakondi ning kes tihti asetatakse ebameeldivasse olukorda, kus neil tuleb rakendada töötajaid, nappe rahalisi vahendeid ja ennekõike aega tootmistegevuse asemel hoopis kõnealuse probleemi lahendamiseks;

| E. | arvestades, et on alust arvata, et hilinenud maksete direktiivi (3) ei järgita piisavalt või see ei ole piisavalt tuntud; arvestades, et kui seda direktiivi praegu ajakohastataks ja nõuetekohaselt rakendataks, võiks see aidata oluliselt vähendada hilinenud makseid ja maksmata jätmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on alust arvata, et hilinenud maksete direktiivi (3) ei järgita piisavalt või see ei ole piisavalt tuntud; arvestades, et kui seda direktiivi praegu ajakohastataks ja nõuetekohaselt rakendataks, võiks see aidata oluliselt vähendada hilinenud makseid ja maksmata jätmist;

| F. | arvestades, et liikmesriikide lepingu- ja maksejõuetusõiguse eri süsteemides on väga suured lahknevused selles, kuidas võlausaldajad võivad lepingu sõlmimisel võlga tagada, eriti omandiõiguse säilitamise klauslite või teiste sarnaste mehhanismide kasutamise teel, millest mõnikord nende lahknevuste tõttu kõrvale hoitakse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liikmesriikide lepingu- ja maksejõuetusõiguse eri süsteemides on väga suured lahknevused selles, kuidas võlausaldajad võivad lepingu sõlmimisel võlga tagada, eriti omandiõiguse säilitamise klauslite või teiste sarnaste mehhanismide kasutamise teel, millest mõnikord nende lahknevuste tõttu kõrvale hoitakse;

| G. | arvestades, et kohtuotsuste tõhusat täitmist käsitlevate ühenduse õigusaktide vastuvõtmine peab puudutama kõiki võlgnikke, tegemata a priori vahet hea- ja pahausksetel võlgnikel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohtuotsuste tõhusat täitmist käsitlevate ühenduse õigusaktide vastuvõtmine peab puudutama kõiki võlgnikke, tegemata a priori vahet hea- ja pahausksetel võlgnikel;

| H. | arvestades, et võlgade maksmise vältimise, hilinenud maksmise ja maksmata jätmise probleeme raskendab tavaliselt osapoolte hooletus lepingueelsetes ja lepingulistes suhetes; arvestades, et on vaja asetada rohkem rõhku ärilisele teadlikkusele ja võimalusele kasutada ühise tugiraamistiku alusel „Euroopa stiilis” valikulisi klausleid, mis tagaksid, et osapooled võtavad neid küsimusi oma ärisuhte alguses nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et võlgade maksmise vältimise, hilinenud maksmise ja maksmata jätmise probleeme raskendab tavaliselt osapoolte hooletus lepingueelsetes ja lepingulistes suhetes; arvestades, et on vaja asetada rohkem rõhku ärilisele teadlikkusele ja võimalusele kasutada ühise tugiraamistiku alusel „Euroopa stiilis” valikulisi klausleid, mis tagaksid, et osapooled võtavad neid küsimusi oma ärisuhte alguses nõuetekohaselt arvesse;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlamendi tähelepanu on juhitud sellele, et tõsine probleem võib tekkida piiriülestel juhtudel, millesse on kaasatud tõrksad võlgnikud ehk isikud, kes võiksid oma võlad tasuda või oma kohustused täita, kuid ei tee seda, või isikud, kelle puhul on oht, et nad ei maksa võlga tagasi isegi siis, kui nende suhtes on tehtud kohtuotsus; arvestades, et näib, et sellistel isikutel on tihti olulisi varasid erinevates üksustes, esindajate käes ja sihtasutustes ning kohtuotsuseid ei saa ilma nõutava teabeta edukalt täita; arvestades, et kõnealust teavet on sageli vaja saada tõrksa võlgniku teadmata, sest tal on tihti võimalik vara kiiresti teise jurisdiktsiooni viia; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlamendi tähelepanu on juhitud sellele, et tõsine probleem võib tekkida piiriülestel juhtudel, millesse on kaasatud tõrksad võlgnikud ehk isikud, kes võiksid oma võlad tasuda või oma kohustused täita, kuid ei tee seda, või isikud, kelle puhul on oht, et nad ei maksa võlga tagasi isegi siis, kui nende suhtes on tehtud kohtuotsus; arvestades, et näib, et sellistel isikutel on tihti olulisi varasid erinevates üksustes, esindajate käes ja sihtasutustes ning kohtuotsuseid ei saa ilma nõutava teabeta edukalt täita; arvestades, et kõnealust teavet on sageli vaja saada tõrksa võlgniku teadmata, sest tal on tihti võimalik vara kiiresti teise jurisdiktsiooni viia;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlamendi tähelepanu on lisaks juhitud sellele, et teatavad suveräänsed riigid ei täida teises riigis tehtud vahekohtu või kohtuotsuseid ning selle tulemusel on tekkinud nn spekulantfondid (vulture funds), mis omandavad „suveräänse” võla palju väiksema summa eest ning püüavad siis kohtuotsuse täitmisest kasu lõigata; arvestades, et ilmselt oleks parem ja õiglasem anda algsetele võlausaldajatele vahendid hüvituse taotlemiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlamendi tähelepanu on lisaks juhitud sellele, et teatavad suveräänsed riigid ei täida teises riigis tehtud vahekohtu või kohtuotsuseid ning selle tulemusel on tekkinud nn spekulantfondid (vulture funds), mis omandavad „suveräänse” võla palju väiksema summa eest ning püüavad siis kohtuotsuse täitmisest kasu lõigata; arvestades, et ilmselt oleks parem ja õiglasem anda algsetele võlausaldajatele vahendid hüvituse taotlemiseks;

| K. | arvestades, et ühe argumendina tuuakse välja, et vähestel riikidel puuduvad varad väljaspool oma piire ning kui võlausaldajal ei ole väljavaadet, et kohtuotsus täidetakse (ainult) tema enda liikmesriigis või asjaomases riigis, on ainus tõhus võimalus saada õiguskaitset välisriigi kohtute, eelkõige teiste ELi liikmesriikide kohtute kaudu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ühe argumendina tuuakse välja, et vähestel riikidel puuduvad varad väljaspool oma piire ning kui võlausaldajal ei ole väljavaadet, et kohtuotsus täidetakse (ainult) tema enda liikmesriigis või asjaomases riigis, on ainus tõhus võimalus saada õiguskaitset välisriigi kohtute, eelkõige teiste ELi liikmesriikide kohtute kaudu;

| L. | arvestades, et Brüsseli I määruse (4) kohaselt on igal liikmesriigil oma ajutised meetmed, mida kujundatakse ja reguleeritakse siseriikliku õiguse järgi, ning nimetatud määruse kohaselt ei kohaldata vastastikust tunnustamist ja kohtuotsuste täitmistex parte korralduste suhtes; arvestades, et inter partes korraldusi täidab pädev kohus lähima samaväärse parandusmeetmega, mida sellel kohtul on võimalik kasutada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Brüsseli I määruse (4) kohaselt on igal liikmesriigil oma ajutised meetmed, mida kujundatakse ja reguleeritakse siseriikliku õiguse järgi, ning nimetatud määruse kohaselt ei kohaldata vastastikust tunnustamist ja kohtuotsuste täitmistex parte korralduste suhtes; arvestades, et inter partes korraldusi täidab pädev kohus lähima samaväärse parandusmeetmega, mida sellel kohtul on võimalik kasutada;

| M. | arvestades, et ajutiste meetmete alla kuuluvad: i) korraldused avalikustada teave vara kohta, mille suhtes võib kohaldada kohtuotsuse täitmise meetmeid, ii) korraldused kaitsta vara kuni kohtuotsuse täitmiseni ja iii) korraldused, mis võivad samuti esineda ajutise maksekäsuna, mille alusel võlausaldajale tasutakse võlg viivitamatult, enne vaidluse lahendamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ajutiste meetmete alla kuuluvad: i) korraldused avalikustada teave vara kohta, mille suhtes võib kohaldada kohtuotsuse täitmise meetmeid, ii) korraldused kaitsta vara kuni kohtuotsuse täitmiseni ja iii) korraldused, mis võivad samuti esineda ajutise maksekäsuna, mille alusel võlausaldajale tasutakse võlg viivitamatult, enne vaidluse lahendamist;

| N. | arvestades, et ajutiste meetmete võimaldamisel tuleks kohaldada Euroopa Kohtu kohaldatavate tingimustega sarnaseid tingimusi, nimelt võlausaldaja peaks veenma kohut, et tal on põhjendatud nõue (täitmisele kuuluv õigus kohtuotsuse kujul või ametlik juriidiline dokument või nõuet toetav tõend prima facie kohtuasja kohta – fumus boni juris), ning et tema nõue on kiireloomuline (reaalne oht, et ilma meetmeid võtmata võib nõude täitmine nurjuda (periculum in mora)), ning arvestades, et selliste meetmete võimaldamise puhul võib nõuda tagatise esitamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ajutiste meetmete võimaldamisel tuleks kohaldada Euroopa Kohtu kohaldatavate tingimustega sarnaseid tingimusi, nimelt võlausaldaja peaks veenma kohut, et tal on põhjendatud nõue (täitmisele kuuluv õigus kohtuotsuse kujul või ametlik juriidiline dokument või nõuet toetav tõend prima facie kohtuasja kohta – fumus boni juris), ning et tema nõue on kiireloomuline (reaalne oht, et ilma meetmeid võtmata võib nõude täitmine nurjuda (periculum in mora)), ning arvestades, et selliste meetmete võimaldamise puhul võib nõuda tagatise esitamist;

| O. | arvestades, et väiksemate juhtumite puhul, eriti kui kohtukulud võivad saada takistuseks, võrdub hilinenud õigusemõistmine õigusemõistmisest keeldumisega, ning arvestades, et suuremate juhtumite puhul võib suurimaks takistuseks saada teabe puudumine varade kohta; arvestades seetõttu, et pöördumine ajutiste meetmetega seotud korralduste poole võiks olla mõlemat liiki juhtumite puhul hea lahendus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et väiksemate juhtumite puhul, eriti kui kohtukulud võivad saada takistuseks, võrdub hilinenud õigusemõistmine õigusemõistmisest keeldumisega, ning arvestades, et suuremate juhtumite puhul võib suurimaks takistuseks saada teabe puudumine varade kohta; arvestades seetõttu, et pöördumine ajutiste meetmetega seotud korralduste poole võiks olla mõlemat liiki juhtumite puhul hea lahendus;

| P. | arvestades lisaks, et igasuguseid ühenduse meetmeid teabe kättesaadavaks tegemiseks tuleb samuti kaaluda selliste mõlemat liiki juhtumite taustal, mille puhul teabe puudumine toob kaasa suure ebaõigluse; arvestades, et kui võlausaldajal ei ole teavet võlgniku (ja a fortiori tõrksa võlgniku) vara kohta, mida võib kaasata kohtuotsuse täitmisesse, ei ole võlausaldajal võimalik kohtuotsust täita; |
| --- | --- |

P.

arvestades lisaks, et igasuguseid ühenduse meetmeid teabe kättesaadavaks tegemiseks tuleb samuti kaaluda selliste mõlemat liiki juhtumite taustal, mille puhul teabe puudumine toob kaasa suure ebaõigluse; arvestades, et kui võlausaldajal ei ole teavet võlgniku (ja a fortiori tõrksa võlgniku) vara kohta, mida võib kaasata kohtuotsuse täitmisesse, ei ole võlausaldajal võimalik kohtuotsust täita;

| Q. | arvestades, et tavaliselt ei piirdu kõnealune probleem juhtumitega, mille puhul on juba tehtud kohtuotsus, mida ei ole täidetud: see võib tekkida ka enne, kui võlgade sissenõudjad oma nõude esitavad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tavaliselt ei piirdu kõnealune probleem juhtumitega, mille puhul on juba tehtud kohtuotsus, mida ei ole täidetud: see võib tekkida ka enne, kui võlgade sissenõudjad oma nõude esitavad;

| R. | arvestades siiski, et on äärmiselt vajalik, et kõik kavandatavad meetmed oleksid proportsionaalsed; arvestades lisaks, et nendega ei tuleks mitte lihtsalt dubleerida seda, mida on võimalik juba saavutada olemasolevate riiklike meetmetega, neid tuleks kohaldada vaid piiriüleste nõuete suhtes ning vältida tuleks mittevajalikku ja ebakohast ühtlustamist; |
| --- | --- |

R.

arvestades siiski, et on äärmiselt vajalik, et kõik kavandatavad meetmed oleksid proportsionaalsed; arvestades lisaks, et nendega ei tuleks mitte lihtsalt dubleerida seda, mida on võimalik juba saavutada olemasolevate riiklike meetmetega, neid tuleks kohaldada vaid piiriüleste nõuete suhtes ning vältida tuleks mittevajalikku ja ebakohast ühtlustamist;

| S. | arvestades, et mõningast muret on väljendatud asjaolu pärast, et teatavad ideed kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus võlgniku vara läbipaistvuse abil võivad rikkuda põhiõigusi, sealhulgas eraelu puutumatuse õigust (andmekaitse), kahjustada menetlusega seotud tagatisi ning olla vastuolus paljude liikmesriikide põhiseaduslike tavadega; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mõningast muret on väljendatud asjaolu pärast, et teatavad ideed kohtuotsuste tõhusa täitmise kohta Euroopa Liidus võlgniku vara läbipaistvuse abil võivad rikkuda põhiõigusi, sealhulgas eraelu puutumatuse õigust (andmekaitse), kahjustada menetlusega seotud tagatisi ning olla vastuolus paljude liikmesriikide põhiseaduslike tavadega;

| T. | arvestades, et igasugused ettepanekud peavad olema kulusäästlikud ja kaasatud ühenduse poliitika muudesse valdkondadesse, et vältida meetmete mittevajalikku kattuvust, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et igasugused ettepanekud peavad olema kulusäästlikud ja kaasatud ühenduse poliitika muudesse valdkondadesse, et vältida meetmete mittevajalikku kattuvust,

| 1. | tervitab eespool nimetatud komisjoni 6. märtsi 2008. aasta rohelist raamatut, sest see panustab Lissaboni strateegiasse; |
| --- | --- |

1.

tervitab eespool nimetatud komisjoni 6. märtsi 2008. aasta rohelist raamatut, sest see panustab Lissaboni strateegiasse;

| 2. | nendib, et võlgniku kohustuste täitmise saavutamiseks vajaliku info läbipaistmatus on vastuolus hea usu ja varalise vastutuse ühiste põhimõtetega; rõhutab, et teabe puudumine täitesüsteeme käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohta ja nende ebatõhusus võivad aeglustada ühise siseturu rajamist ja toovad kaasa tarbetuid kulusid; |
| --- | --- |

2.

nendib, et võlgniku kohustuste täitmise saavutamiseks vajaliku info läbipaistmatus on vastuolus hea usu ja varalise vastutuse ühiste põhimõtetega; rõhutab, et teabe puudumine täitesüsteeme käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohta ja nende ebatõhusus võivad aeglustada ühise siseturu rajamist ja toovad kaasa tarbetuid kulusid;

| 3. | märgib, et hilinenud maksed, maksmata jätmine ja võlgade sissenõudmise raskused kahjustavad võlausaldajatest ettevõtjate ja tarbijate huve, vähendavad siseturu usaldusväärsust ja nõrgendavad õiguse toimivust; |
| --- | --- |

3.

märgib, et hilinenud maksed, maksmata jätmine ja võlgade sissenõudmise raskused kahjustavad võlausaldajatest ettevõtjate ja tarbijate huve, vähendavad siseturu usaldusväärsust ja nõrgendavad õiguse toimivust;

| 4. | toetab parema õigusloome põhimõtetel tuginevat integreeritud ja tõhusat strateegiat ning on seisukohal, et eesmärgiks tuleb seada maksmine, mille puhul tagatakse mittediskrimineerimine, tundlike andmete kaitse ja õiguslikud tagatised proportsionaalsete meetmetega, mis annavad vajaliku läbipaistvuse ja vähendavad märkimisväärselt menetlemis- ja halduskulusid; |
| --- | --- |

4.

toetab parema õigusloome põhimõtetel tuginevat integreeritud ja tõhusat strateegiat ning on seisukohal, et eesmärgiks tuleb seada maksmine, mille puhul tagatakse mittediskrimineerimine, tundlike andmete kaitse ja õiguslikud tagatised proportsionaalsete meetmetega, mis annavad vajaliku läbipaistvuse ja vähendavad märkimisväärselt menetlemis- ja halduskulusid;

| 5. | rõhutab, et lisaks avalikult kättesaadavale teabele peaksid võlausaldajale olema pädeva asutuse kontrolli all või vahendusel kättesaadavad andmed, mis on vajalikud täitemenetluse algatamiseks ja võla sissenõudmiseks kogu siseturul hõlpsasti kohaldatavate menetluste abil; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et lisaks avalikult kättesaadavale teabele peaksid võlausaldajale olema pädeva asutuse kontrolli all või vahendusel kättesaadavad andmed, mis on vajalikud täitemenetluse algatamiseks ja võla sissenõudmiseks kogu siseturul hõlpsasti kohaldatavate menetluste abil;

| 6. | nõustub komisjoniga, et võla teisest riigist kättesaamine kohtuotsuste täitmise kaudu on siseturul suur probleem, kuid on arvamusel, et komisjoni väljapakutud lahendused vajavad täiendamist, et tegeleda piisaval määral kõige keerukama probleemiga, milleks on tõrksad võlgnikud; |
| --- | --- |

6.

nõustub komisjoniga, et võla teisest riigist kättesaamine kohtuotsuste täitmise kaudu on siseturul suur probleem, kuid on arvamusel, et komisjoni väljapakutud lahendused vajavad täiendamist, et tegeleda piisaval määral kõige keerukama probleemiga, milleks on tõrksad võlgnikud;

Ettepanek koostada käsiraamat riikide täitemenetluse seaduste ja tavade kohta

| 7. | märgib, et kõnealuse käsiraamatu koostamine ja ajakohastamine võib olla töömahukas ja kulukas ning hüvitust taotlevate isikute jaoks võib olla lihtsam, kui on kehtestatud ühtne kord, ning et enamikul juhtudel peab võlausaldaja küsima nõu asjaomase välisriigi kohtupiirkonnas töötavalt juristilt; on siiski seisukohal, et ühtlustatud versioon võib olla kasulik toimiva piiriülese korra puudumisel; |
| --- | --- |

7.

märgib, et kõnealuse käsiraamatu koostamine ja ajakohastamine võib olla töömahukas ja kulukas ning hüvitust taotlevate isikute jaoks võib olla lihtsam, kui on kehtestatud ühtne kord, ning et enamikul juhtudel peab võlausaldaja küsima nõu asjaomase välisriigi kohtupiirkonnas töötavalt juristilt; on siiski seisukohal, et ühtlustatud versioon võib olla kasulik toimiva piiriülese korra puudumisel;

| 8. | on veendunud, et kasulik oleks koostada riiklikud kataloogid välisriikide juristide kohta, kes kasutavad oma siseturu õigusi vastavalt direktiividele 77/249/EMÜ (5) ja 98/5/EÜ (6); juhib tähelepanu asjaolule, et selliste riiklike kataloogide lingid võiksid olla komisjoni veebisaidil ja need võiksid käsiraamatut täiendada; |
| --- | --- |

8.

on veendunud, et kasulik oleks koostada riiklikud kataloogid välisriikide juristide kohta, kes kasutavad oma siseturu õigusi vastavalt direktiividele 77/249/EMÜ (5) ja 98/5/EÜ (6); juhib tähelepanu asjaolule, et selliste riiklike kataloogide lingid võiksid olla komisjoni veebisaidil ja need võiksid käsiraamatut täiendada;

Avalikes registrites oleva teabe hulga suurendamine ja registritele juurdepääsu parandamine

| 9. | ei poolda põhjendamatu, vahettegematu ja suvalise juurdepääsu andmist rahvastiku-, sotsiaalkindlustus- ja maksuregistri igat liiki andmetele ning toetab asjakohast ja proportsionaalset raamistikku kohtuotsuste tõhusa täitmise tagamiseks Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

9.

ei poolda põhjendamatu, vahettegematu ja suvalise juurdepääsu andmist rahvastiku-, sotsiaalkindlustus- ja maksuregistri igat liiki andmetele ning toetab asjakohast ja proportsionaalset raamistikku kohtuotsuste tõhusa täitmise tagamiseks Euroopa Liidus;

| 10. | väidab, et juurdepääs rahvastikuregistrile (kui selline register on olemas) võiks olla kasulik selleks, et otsida üles raskustes üksikisikud, kes ei ole maksnud elatusraha või tasunud isiklikke laene, ning vältida kuritarvitusi; |
| --- | --- |

10.

väidab, et juurdepääs rahvastikuregistrile (kui selline register on olemas) võiks olla kasulik selleks, et otsida üles raskustes üksikisikud, kes ei ole maksnud elatusraha või tasunud isiklikke laene, ning vältida kuritarvitusi;

| 11. | on arvamusel, et kuigi teatavates jurisdiktsioonides on eduka uuendusena lubatud suuremat juurdepääsu sotsiaalkindlustus- ja maksuregistritele, on samuti vaja tagada andmekaitse ja konfidentsiaalsuse eeskirjade täitmine; juhib tähelepanu asjaolule, et see on üldsuse jaoks tundlik teema; märgib lisaks, et kui teavet kasutatakse muul eesmärgil kui see, milleks seda koguti, võivad tekkida õiguslikud probleemid; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et kuigi teatavates jurisdiktsioonides on eduka uuendusena lubatud suuremat juurdepääsu sotsiaalkindlustus- ja maksuregistritele, on samuti vaja tagada andmekaitse ja konfidentsiaalsuse eeskirjade täitmine; juhib tähelepanu asjaolule, et see on üldsuse jaoks tundlik teema; märgib lisaks, et kui teavet kasutatakse muul eesmärgil kui see, milleks seda koguti, võivad tekkida õiguslikud probleemid;

| 12. | märgib lisaks, et maksudeklaratsioonid ja sotsiaalkindlustusregistrid on paljudes liikmesriikides konfidentsiaalsed ning seal ei kiidetaks heaks mõtet luua register, mis toob kaasa ka andmete kadumise ohu, ja seda võidakse näha täitevvõimu kuritarvitamisena; |
| --- | --- |

12.

märgib lisaks, et maksudeklaratsioonid ja sotsiaalkindlustusregistrid on paljudes liikmesriikides konfidentsiaalsed ning seal ei kiidetaks heaks mõtet luua register, mis toob kaasa ka andmete kadumise ohu, ja seda võidakse näha täitevvõimu kuritarvitamisena;

| 13. | kinnitab, et kui ettepanek on seatud eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne, võib see kaasa tuua kuritarvitamise ning rikkuda õigust eraelu puutumatusele; |
| --- | --- |

13.

kinnitab, et kui ettepanek on seatud eesmärgi suhtes ebaproportsionaalne, võib see kaasa tuua kuritarvitamise ning rikkuda õigust eraelu puutumatusele;

Teabe vahetamine täitevasutuste vahel

| 14. | on arvamusel, et ideed parandada koostööd riiklike täitevasutuste vahel võib olla mõtet edasi arendada, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et selliseid asutusi ei ole kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et ideed parandada koostööd riiklike täitevasutuste vahel võib olla mõtet edasi arendada, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et selliseid asutusi ei ole kõikides liikmesriikides;

Võlgniku vara deklaratsioon

| 15. | on seisukohal, et võlgniku vara deklaratsioon võib osutuda kasulikuks kohtuotsuse täitmisega seotud menetluses, mille puhul saab seda toetada siseriikliku õiguse raames kehtestatud sanktsioonidega; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et võlgniku vara deklaratsioon võib osutuda kasulikuks kohtuotsuse täitmisega seotud menetluses, mille puhul saab seda toetada siseriikliku õiguse raames kehtestatud sanktsioonidega;

| 16. | on arvamusel, et selles valdkonnas ei ole ühenduse meetmeid vaja võtta, kui ei ole tõendatud, et liikmesriikide olemasolevad vahendid ei ole tõhusad; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et selles valdkonnas ei ole ühenduse meetmeid vaja võtta, kui ei ole tõendatud, et liikmesriikide olemasolevad vahendid ei ole tõhusad;

Muud meetmed

| 17. | teeb ettepaneku kaaluda ideed kehtestada ühenduse ajutine meede lisaks siseriiklike kohtute ajutistele meetmetele; on seisukohal, et ühenduse ajutine meede võiks olla lihtne, paindlik menetlus, mida saaks jõustada kogu ELis, vältides niiviisi viivitusi ja tarbetuid kulusid; on arvamusel, et selline menetlus oleks ka tõhus ja õiglane kolmandate isikute suhtes; |
| --- | --- |

17.

teeb ettepaneku kaaluda ideed kehtestada ühenduse ajutine meede lisaks siseriiklike kohtute ajutistele meetmetele; on seisukohal, et ühenduse ajutine meede võiks olla lihtne, paindlik menetlus, mida saaks jõustada kogu ELis, vältides niiviisi viivitusi ja tarbetuid kulusid; on arvamusel, et selline menetlus oleks ka tõhus ja õiglane kolmandate isikute suhtes;

| 18. | teeb ettepaneku, et sellist meedet võiks kohaldada ka vahekohtu esitatud nõuete suhtes ning seda võiks samuti arvesse võtta Brüsseli I määruse järgmisel läbivaatamisel; |
| --- | --- |

18.

teeb ettepaneku, et sellist meedet võiks kohaldada ka vahekohtu esitatud nõuete suhtes ning seda võiks samuti arvesse võtta Brüsseli I määruse järgmisel läbivaatamisel;

| 19. | kutsub komisjoni üles käsitlema kõnealust küsimust prioriteedina ja viima läbi a) probleemi üksikasjaliku hindamise, b) võimalike ühenduse õigusaktide otstarbekuse uuringu ja c) piiriüleste aspektidega piirduda võivate ühenduse õiguskaitsevahendite mõju analüüsi; on seisukohal, et komisjoni uuringus tuleks samuti määrata kindlaks sobiv õiguslik alus ja seda nõuetekohaselt põhjendada mis tahes kavandatava ühenduse õigusakti jaoks, mis peaks piirduma piiriüleste juhtumitega ning täiendama ja mitte takistama selles valdkonnas kehtivate läbinisti siseriiklike õiguskaitsevahendite kohaldamist; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles käsitlema kõnealust küsimust prioriteedina ja viima läbi a) probleemi üksikasjaliku hindamise, b) võimalike ühenduse õigusaktide otstarbekuse uuringu ja c) piiriüleste aspektidega piirduda võivate ühenduse õiguskaitsevahendite mõju analüüsi; on seisukohal, et komisjoni uuringus tuleks samuti määrata kindlaks sobiv õiguslik alus ja seda nõuetekohaselt põhjendada mis tahes kavandatava ühenduse õigusakti jaoks, mis peaks piirduma piiriüleste juhtumitega ning täiendama ja mitte takistama selles valdkonnas kehtivate läbinisti siseriiklike õiguskaitsevahendite kohaldamist;

| 20. | nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks põhjalikult lepingueelseid ja lepingulisi meetmeid, mida saaks siduda ühise tugiraamistiku arendamisega, ning kõiki võimalikke sellest lähtuvaid vahendeid tagamaks, et Euroopa piiriüleste lepingute pooled võtaksid lepingut sõlmides arvesse hilinenud maksmise ja maksmata jätmisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks põhjalikult lepingueelseid ja lepingulisi meetmeid, mida saaks siduda ühise tugiraamistiku arendamisega, ning kõiki võimalikke sellest lähtuvaid vahendeid tagamaks, et Euroopa piiriüleste lepingute pooled võtaksid lepingut sõlmides arvesse hilinenud maksmise ja maksmata jätmisega seotud küsimusi;

| 21. | ootab huviga hilinenud maksete direktiivi läbivaatamist ning nõuab tungivalt, et komisjon viiks selle praegust majanduskliimat arvestades läbi võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

21.

ootab huviga hilinenud maksete direktiivi läbivaatamist ning nõuab tungivalt, et komisjon viiks selle praegust majanduskliimat arvestades läbi võimalikult kiiresti;

| 22. | soovitab korraldada uuringu, mis käsitleks lahknevaid riiklikke õiguslikke lähenemisviise omandiõiguse säilitamisele ja teistele sarnastele mehhanismidele, et tagada nende vastastikune tunnustamine; |
| --- | --- |

22.

soovitab korraldada uuringu, mis käsitleks lahknevaid riiklikke õiguslikke lähenemisviise omandiõiguse säilitamisele ja teistele sarnastele mehhanismidele, et tagada nende vastastikune tunnustamine;

| 23. | teeb ettepaneku, et kohtuotsuses tunnustatud varaliste õiguste omandaja peaks saama oma õigusi teostada õiguste üleandjaga samadel tingimustel; |
| --- | --- |

23.

teeb ettepaneku, et kohtuotsuses tunnustatud varaliste õiguste omandaja peaks saama oma õigusi teostada õiguste üleandjaga samadel tingimustel;

*

* *

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 263 E, 16.10.2008, lk 655.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0637.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/35/EÜ hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (EÜT L 200, 8.8.2000, lk 35).

(4)  Nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1).

(5)  Nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiiv 77/249/EMÜ õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta (EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17).

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/5/EÜ, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36).

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/12

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Petitsioonikomisjoni 2008. aasta tegevusaruanne

P6_TA(2009)0239

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2008. aastal toimunud arutelude kohta (2008/2301(INI))

2010/C 184 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta;

võttes arvesse 2008. aastal Rumeenias, Bulgaarias ja Prantsusmaal petitsioonikomisjoni läbiviidud teabekogumismissioonide tulemusi ning vastavaid raporteid ja soovitusi, mille petitsioonikomisjon on heaks kiitnud;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 21 ja 194, millega antakse kõigile ELi kodanikele ja elanikele õigus esitada Euroopa Parlamendile petitsioone;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 192 lõiget 6;

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A6-0232/2009),

| A. | tunnistades, kui tähtis on petitsiooniprotsess ja selle eriomadused, mis võimaldavad vastutaval komisjonil püüda leida parlamendile petitsiooni esitanud ELi kodanikele lahendusi ja selgitusi; |
| --- | --- |

A.

tunnistades, kui tähtis on petitsiooniprotsess ja selle eriomadused, mis võimaldavad vastutaval komisjonil püüda leida parlamendile petitsiooni esitanud ELi kodanikele lahendusi ja selgitusi;

| B. | arvestades, et parlamendile petitsioone esitavate ELi kodanike arv kasvab ja et petitsioonikomisjon teeb jõupingutusi selle nimel, et muuta kodanike petitsioonidele vastamise menetlust kiiremaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et parlamendile petitsioone esitavate ELi kodanike arv kasvab ja et petitsioonikomisjon teeb jõupingutusi selle nimel, et muuta kodanike petitsioonidele vastamise menetlust kiiremaks;

| C. | arvestades, et mitmeid 2007. aasta raportis vastu võetud soovitusi tuleb parlamendi organitel alles rakendada, näiteks taotlust suurendada viivitamata petitsioonikomisjoni haldusressursse, sealhulgas keelelist ja õiguslikku pädevust, eesmärgiga suurendada parlamendi võimet viia läbi talle suunatud petitsioonide sõltumatut uurimist, ning, näiteks teha siseturgu puudutavate petitsioonide ja kaebuste osas tihedamat koostööd SOLVITiga ning luua ühine ELi portaal Euroopa kodanikele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmeid 2007. aasta raportis vastu võetud soovitusi tuleb parlamendi organitel alles rakendada, näiteks taotlust suurendada viivitamata petitsioonikomisjoni haldusressursse, sealhulgas keelelist ja õiguslikku pädevust, eesmärgiga suurendada parlamendi võimet viia läbi talle suunatud petitsioonide sõltumatut uurimist, ning, näiteks teha siseturgu puudutavate petitsioonide ja kaebuste osas tihedamat koostööd SOLVITiga ning luua ühine ELi portaal Euroopa kodanikele;

| D. | pidades meeles asjaolu, et vaatamata liidu poliitika ja struktuuride märkimisväärsele arengule kõnealuse aja jooksul, on kodanikud ikka vahetult teadlikud paljudest puudustest liidu poliitika ja programmide kohaldamisel, kuna need mõjutavad kodanikke otseselt, ning arvestades, et selliste puuduste kohta esitatakse sageli petitsioone; |
| --- | --- |

D.

pidades meeles asjaolu, et vaatamata liidu poliitika ja struktuuride märkimisväärsele arengule kõnealuse aja jooksul, on kodanikud ikka vahetult teadlikud paljudest puudustest liidu poliitika ja programmide kohaldamisel, kuna need mõjutavad kodanikke otseselt, ning arvestades, et selliste puuduste kohta esitatakse sageli petitsioone;

| E. | olles teadlik tõsiasjast, et punkti „kodanikualgatus” lisamine Lissaboni lepingusse suurendab veelgi kodanike kaasatust Euroopa Liidu tegevusse ja töösse; |
| --- | --- |

E.

olles teadlik tõsiasjast, et punkti „kodanikualgatus” lisamine Lissaboni lepingusse suurendab veelgi kodanike kaasatust Euroopa Liidu tegevusse ja töösse;

| F. | arvestades, et parlamendil on sellest tulenevalt vastutus tagada ELi kodanike ja elanike huvides ühenduse õiguse parem kohaldamine liikmesriikide poolt ning teha nimetatud eesmärgi saavutamiseks liikmesriikidega koostööd; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et parlamendil on sellest tulenevalt vastutus tagada ELi kodanike ja elanike huvides ühenduse õiguse parem kohaldamine liikmesriikide poolt ning teha nimetatud eesmärgi saavutamiseks liikmesriikidega koostööd;

| G. | arvestades samas, et mitmed liikmesriigid väljendavad endiselt vastumeelsust aktiivsele koostööle vastutava komisjoniga ja jätavad eelkõige osalemata komisjoni koosolekutel, ning arvestades, et see näitab lojaalse koostöö puudumist parlamendiga; |
| --- | --- |

G.

arvestades samas, et mitmed liikmesriigid väljendavad endiselt vastumeelsust aktiivsele koostööle vastutava komisjoniga ja jätavad eelkõige osalemata komisjoni koosolekutel, ning arvestades, et see näitab lojaalse koostöö puudumist parlamendiga;

| H. | arvestades, et kui vastutava komisjoniga ei tehta ühenduse õiguse nõuetekohase kohaldamise huvides aktiivset ja õigeaegset koostööd, võib kahtluse alla seada asjaomase liikmesriigi soovi ja kavatsuse ELi poliitikat ja eesmärke nõuetekohaselt rakendada, mistõttu võib ametivõimude suhtes võtta meetmeid aluslepingutes sätestatud sanktsioonide ja karistuste abil ning nad võivad sattuda ka avaliku kriitika alla; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kui vastutava komisjoniga ei tehta ühenduse õiguse nõuetekohase kohaldamise huvides aktiivset ja õigeaegset koostööd, võib kahtluse alla seada asjaomase liikmesriigi soovi ja kavatsuse ELi poliitikat ja eesmärke nõuetekohaselt rakendada, mistõttu võib ametivõimude suhtes võtta meetmeid aluslepingutes sätestatud sanktsioonide ja karistuste abil ning nad võivad sattuda ka avaliku kriitika alla;

| I. | tunnistades siiski, et paljude liikmesriikidega on koostöö heal tasemel ja nad püüavad koos parlamendiga vastata kodanike poolt petitsiooniprotsessi kaudu väljendatud mureküsimustele; |
| --- | --- |

I.

tunnistades siiski, et paljude liikmesriikidega on koostöö heal tasemel ja nad püüavad koos parlamendiga vastata kodanike poolt petitsiooniprotsessi kaudu väljendatud mureküsimustele;

| J. | tunnustades konstruktiivset panust, mille petitsiooniprotsessi annavad komisjoni talitused, kes koostavad vastutava komisjoni taotlusel regulaarselt esialgseid hinnanguid mitmete esitatud petitsioonide kohta; |
| --- | --- |

J.

tunnustades konstruktiivset panust, mille petitsiooniprotsessi annavad komisjoni talitused, kes koostavad vastutava komisjoni taotlusel regulaarselt esialgseid hinnanguid mitmete esitatud petitsioonide kohta;

| K. | arvestades, et sellist koostööd võiks ja peaks suurendama, eriti EÜ asutamislepingu artiklites 226 ja 228 sätestatud menetluste korral nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sellist koostööd võiks ja peaks suurendama, eriti EÜ asutamislepingu artiklites 226 ja 228 sätestatud menetluste korral nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel;

| L. | arvestades, et parlamendi hinnangul oleks õiguspärane, kui ta kasutab EÜ asutamislepingu artikliga 230 talle antud pädevust juhul, kui seda on vaja ühenduse õiguse tõsise rikkumise lõpetamiseks, mis on tulnud ilmsiks petitsiooni uurimise käigus, kus vaatamata püüdlustele olukorda lahendada esineb parlamendi ja komisjoni vahel jätkuvalt suuri erimeelsusi seoses ühenduse õigusest tulenevate vajalike meetmetega, et kaitsta käsitletava juhtumi puhul kodaniku õigusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et parlamendi hinnangul oleks õiguspärane, kui ta kasutab EÜ asutamislepingu artikliga 230 talle antud pädevust juhul, kui seda on vaja ühenduse õiguse tõsise rikkumise lõpetamiseks, mis on tulnud ilmsiks petitsiooni uurimise käigus, kus vaatamata püüdlustele olukorda lahendada esineb parlamendi ja komisjoni vahel jätkuvalt suuri erimeelsusi seoses ühenduse õigusest tulenevate vajalike meetmetega, et kaitsta käsitletava juhtumi puhul kodaniku õigusi;

| M. | arvestades, et isegi juhul, kui Euroopa Kohus kohustab liikmesriiki muutma oma õigusakte, et viia need vastavusse ELi õigusaktidega, ei ole rikkumise puhul algatatavas menetluses ette nähtud heastamisvahendeid petitsiooni esitajatele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et isegi juhul, kui Euroopa Kohus kohustab liikmesriiki muutma oma õigusakte, et viia need vastavusse ELi õigusaktidega, ei ole rikkumise puhul algatatavas menetluses ette nähtud heastamisvahendeid petitsiooni esitajatele;

| N. | arvestades, et põhiline ebaõiglus, mida ELi institutsioonid ja eelkõige Euroopa Parlament peavad täiendavalt käsitlema, seisneb suutmatuses näha ette kohtuväliseid heastamisvahendeid vahetult nendele ELi kodanikele, kes on kannatanud või kannatavad ELi õiguse nõuetekohase kohaldamata jätmise tõttu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et põhiline ebaõiglus, mida ELi institutsioonid ja eelkõige Euroopa Parlament peavad täiendavalt käsitlema, seisneb suutmatuses näha ette kohtuväliseid heastamisvahendeid vahetult nendele ELi kodanikele, kes on kannatanud või kannatavad ELi õiguse nõuetekohase kohaldamata jätmise tõttu;

| O. | arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 230 on parlamendil hagemisõigus Euroopa Kohtus nõukogu ja komisjoniga samadel tingimustel, ning arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 201 on parlamendil volitused kontrollida komisjoni tegevust ning seega on tema käsutuses õiguslikud ja poliitilised vahendid kodanike õigustatud murede tõhusamaks käsitlemiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 230 on parlamendil hagemisõigus Euroopa Kohtus nõukogu ja komisjoniga samadel tingimustel, ning arvestades, et vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 201 on parlamendil volitused kontrollida komisjoni tegevust ning seega on tema käsutuses õiguslikud ja poliitilised vahendid kodanike õigustatud murede tõhusamaks käsitlemiseks;

| P. | arvestades, et parlament peaks oma menetlused läbi vaatama, et hõlbustada Euroopa Kohtusse kaebamist, eelkõige kodukorra artikli 121 alusel, kui kaalul on petitsiooni esitajate huvid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et parlament peaks oma menetlused läbi vaatama, et hõlbustada Euroopa Kohtusse kaebamist, eelkõige kodukorra artikli 121 alusel, kui kaalul on petitsiooni esitajate huvid;

| Q. | arvestades, et tuleks pöörata tähelepanu asjaolule, et vastavalt ELi lepingu artiklile 6 tugineb EL vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õiguspärasuse põhimõtetele ning et asjaomane säte on ka ELiga ühinemise suhtes kehtestatud Kopenhaageni kriteeriumide keskmes, ning arvestades, et ELi lepingu artiklis 7 on sätestatud erimenetlused, mida võib algatada nimetatud põhimõtete tõsise ja püsiva rikkumise korral või siis, kui ilmneb selge oht, et seda tehakse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tuleks pöörata tähelepanu asjaolule, et vastavalt ELi lepingu artiklile 6 tugineb EL vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õiguspärasuse põhimõtetele ning et asjaomane säte on ka ELiga ühinemise suhtes kehtestatud Kopenhaageni kriteeriumide keskmes, ning arvestades, et ELi lepingu artiklis 7 on sätestatud erimenetlused, mida võib algatada nimetatud põhimõtete tõsise ja püsiva rikkumise korral või siis, kui ilmneb selge oht, et seda tehakse;

| R. | võttes arvesse 2008. aastal täiskogu istungile esitatud ja liikmete valdava häälteenamusega vastu võetud resolutsiooni ettepanekuid, mis koostati parlamendi kodukorra artikli 192 lõike 1 kohaselt, tuginedes Läänemerre kavandatud gaasijuhtme Nord Stream mõju ning eksitavate „kataloogiettevõtete” kohta esitatud petitsioonidele; |
| --- | --- |

R.

võttes arvesse 2008. aastal täiskogu istungile esitatud ja liikmete valdava häälteenamusega vastu võetud resolutsiooni ettepanekuid, mis koostati parlamendi kodukorra artikli 192 lõike 1 kohaselt, tuginedes Läänemerre kavandatud gaasijuhtme Nord Stream mõju ning eksitavate „kataloogiettevõtete” kohta esitatud petitsioonidele;

| S. | arvestades, et kasvav mure energiavarustuskindluse pärast on viinud maagaasi ja veeldatud maagaasi torujuhtmeprojektide algatamiseni, mis, eriti siis, kui seda on tehtud kiirustades ning ilma riske ja alternatiive piisavalt analüüsimata, on pannud petitsiooni esitajad muretsema selle pärast, et ei ole piisavalt arvesse võetud võimalikku tõsist ohtu keskkonnale ning inimeste tervisele ja julgeolekule, eriti seoses projektidega Läänemeres, Walesis ja Iirimaal; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kasvav mure energiavarustuskindluse pärast on viinud maagaasi ja veeldatud maagaasi torujuhtmeprojektide algatamiseni, mis, eriti siis, kui seda on tehtud kiirustades ning ilma riske ja alternatiive piisavalt analüüsimata, on pannud petitsiooni esitajad muretsema selle pärast, et ei ole piisavalt arvesse võetud võimalikku tõsist ohtu keskkonnale ning inimeste tervisele ja julgeolekule, eriti seoses projektidega Läänemeres, Walesis ja Iirimaal;

| T. | arvestades, et petitsioonide läbivaatamisel on ilmnenud, et keskkonnamõju hindamist käsitleva muudetud nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta) (1) lisades esitatud projektide nimekiri ei kajasta mitmeid pärast viimaseid lisades tehtud muudatusi alguse saanud olulisi rajatisi ja tegevusi, näiteks taasgaasistamis- ja biodiislitehaseid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et petitsioonide läbivaatamisel on ilmnenud, et keskkonnamõju hindamist käsitleva muudetud nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ (teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta) (1) lisades esitatud projektide nimekiri ei kajasta mitmeid pärast viimaseid lisades tehtud muudatusi alguse saanud olulisi rajatisi ja tegevusi, näiteks taasgaasistamis- ja biodiislitehaseid;

| U. | arvestades, et Natura 2000 võrgustikuga seoses esitatud arvukad petitsioonid tõendavad jätkuvalt, et bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine on Euroopa Liidu oluline ülesanne ning et elupaikade direktiiv (2) ja linnudirektiiv (3) on peamine ja asendamatu vahend, mille abil EL täidab endale võetud kohustust peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2010. aastaks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Natura 2000 võrgustikuga seoses esitatud arvukad petitsioonid tõendavad jätkuvalt, et bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine on Euroopa Liidu oluline ülesanne ning et elupaikade direktiiv (2) ja linnudirektiiv (3) on peamine ja asendamatu vahend, mille abil EL täidab endale võetud kohustust peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2010. aastaks;

| V. | arvestades, et petitsioonide uurimine on näidanud, et piisavate mageveevarude puudumist raskendavad sageli muud tegurid, nagu kasvav nõudlus vee järele seoses liigse linnastumisega ja vaba aja veetmise projektidega, infrastruktuuri ja lekete ennetamise ebapiisava toetamisega ning tööstusliku põllumajanduse intensiivse veetarbimisega ja hinnapoliitikaga, mis ei soodusta säästlikku veetarbimist; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et petitsioonide uurimine on näidanud, et piisavate mageveevarude puudumist raskendavad sageli muud tegurid, nagu kasvav nõudlus vee järele seoses liigse linnastumisega ja vaba aja veetmise projektidega, infrastruktuuri ja lekete ennetamise ebapiisava toetamisega ning tööstusliku põllumajanduse intensiivse veetarbimisega ja hinnapoliitikaga, mis ei soodusta säästlikku veetarbimist;

| W. | võttes arvesse petitsioonikomisjoni poolt pärast Fos-sur-Meri, Küprose ja Rumeenia külastamist esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

W.

võttes arvesse petitsioonikomisjoni poolt pärast Fos-sur-Meri, Küprose ja Rumeenia külastamist esitatud soovitusi;

| X. | pidades silmas petitsioonikomisjoni väljendatud muret seoses teatavate infrastruktuuriprojektidega Bulgaarias Rila mäestikus, mida vaadeldi teabekogumismissiooni raames 2008. aastal; |
| --- | --- |

X.

pidades silmas petitsioonikomisjoni väljendatud muret seoses teatavate infrastruktuuriprojektidega Bulgaarias Rila mäestikus, mida vaadeldi teabekogumismissiooni raames 2008. aastal;

| Y. | arvestades, et kuigi Ühendkuningriigi parlamendi- ja tervishoiuvolinik Ann Abraham pöördus 2008. aasta detsembris petitsioonikomisjoni poole ja esitas oma uurimistulemused, mille koostamine võttis aega neli aastat, ei saa Ühendkuningriigi valitsuse poolt sellele järgnenud 2009. aasta jaanuaris antud vastust, mis hõlmas võimalikke ex gratia hüvitisi ebavõrdselt kannatanud inimestele, pidada nõuetekohaseks heastamisvahendiks üleujutuse arvukatele ohvritele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kuigi Ühendkuningriigi parlamendi- ja tervishoiuvolinik Ann Abraham pöördus 2008. aasta detsembris petitsioonikomisjoni poole ja esitas oma uurimistulemused, mille koostamine võttis aega neli aastat, ei saa Ühendkuningriigi valitsuse poolt sellele järgnenud 2009. aasta jaanuaris antud vastust, mis hõlmas võimalikke ex gratia hüvitisi ebavõrdselt kannatanud inimestele, pidada nõuetekohaseks heastamisvahendiks üleujutuse arvukatele ohvritele;

| Z. | tunnustades positiivset ja konstruktiivset koostööd Euroopa Ombudsmaniga 2008. aastal, petitsioonikomisjoni toetust tema 2007. aasta aruandes ning eriaruannetes esitatud soovitustele, milles on käsitletud kaebust 1487/2005/ seoses nõukogus kasutatavate keeltega ja kaebust 3453/2005/ seoses komisjoni poolt rikkumismenetluse kohaldamisega ning tervitades ombudsmani tegevusjuhendi muudatusi, mille parlament on heaks kiitnud; |
| --- | --- |

Z.

tunnustades positiivset ja konstruktiivset koostööd Euroopa Ombudsmaniga 2008. aastal, petitsioonikomisjoni toetust tema 2007. aasta aruandes ning eriaruannetes esitatud soovitustele, milles on käsitletud kaebust 1487/2005/ seoses nõukogus kasutatavate keeltega ja kaebust 3453/2005/ seoses komisjoni poolt rikkumismenetluse kohaldamisega ning tervitades ombudsmani tegevusjuhendi muudatusi, mille parlament on heaks kiitnud;

| AA. | arvestades, et 2008. aastal esitati petitsioonikomisjonile 1 886 petitsiooni, millest 1 065 tunnistati vastuvõetuks ja 821 tunnistati vastuvõetamatuks; arvestades, et nende petitsioonide arv, mis ei vastu kodukorra artikli 191 lõikes 1 esitatud tingimustele, on 2007. aasta algusest alates märkimisväärselt tõusnud, |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 2008. aastal esitati petitsioonikomisjonile 1 886 petitsiooni, millest 1 065 tunnistati vastuvõetuks ja 821 tunnistati vastuvõetamatuks; arvestades, et nende petitsioonide arv, mis ei vastu kodukorra artikli 191 lõikes 1 esitatud tingimustele, on 2007. aasta algusest alates märkimisväärselt tõusnud,

| 1. | tervitab petitsiooni esitajate osalemist ja kaastööd igal petitsioonikomisjoni koosolekul, mis võimaldab pidada otsest ja avatud dialoogi Euroopa Parlamendi esindajatega, ning julgustab endiselt ELi kodanikke ja ühenduse ühinguid tõstatama küsimusi, mis puudutavad Euroopa Liidu tegevusala ja mõjutavad neid otseselt, olles veendunud, et see võimaldab Euroopa Parlamendil institutsioonina täita olulist rolli ühenduse õiguse rakendamise kontrollimisel liikmesriikides ning paremini kaitsta ja edendada kõigi ELi kodanike põhiõigusi, mis on kindlaks määratud ELi lepingus; |
| --- | --- |

1.

tervitab petitsiooni esitajate osalemist ja kaastööd igal petitsioonikomisjoni koosolekul, mis võimaldab pidada otsest ja avatud dialoogi Euroopa Parlamendi esindajatega, ning julgustab endiselt ELi kodanikke ja ühenduse ühinguid tõstatama küsimusi, mis puudutavad Euroopa Liidu tegevusala ja mõjutavad neid otseselt, olles veendunud, et see võimaldab Euroopa Parlamendil institutsioonina täita olulist rolli ühenduse õiguse rakendamise kontrollimisel liikmesriikides ning paremini kaitsta ja edendada kõigi ELi kodanike põhiõigusi, mis on kindlaks määratud ELi lepingus;

| 2. | kutsub liikmesriikide parlamente ja omavalitsusi Euroopa Liidu kodanike esindajatena tungivalt üles jälgima ka edaspidi tähelepanelikult seda, kuidas liikmesriigid kohaldavad aluslepinguid ja ELi õigusakte, eelkõige sellistes küsimustes nagu keskkond, sotsiaal- ja tööõigus, isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumine, finantsteenused, kodanike põhiõigused, sealhulgas õigus seaduslikult omandatud varale, kutsekvalifikatsiooni tunnustamine ja kõik diskrimineerimise vormid, ning kutsub Euroopa Liidu institutsioone üles kodanikega tõhusalt suhtlema, et viimased oleksid teadlikud oma õigustest ning riiklike ja kohalike institutsioonide kohustustest; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriikide parlamente ja omavalitsusi Euroopa Liidu kodanike esindajatena tungivalt üles jälgima ka edaspidi tähelepanelikult seda, kuidas liikmesriigid kohaldavad aluslepinguid ja ELi õigusakte, eelkõige sellistes küsimustes nagu keskkond, sotsiaal- ja tööõigus, isikute, kaupade ja teenuste vaba liikumine, finantsteenused, kodanike põhiõigused, sealhulgas õigus seaduslikult omandatud varale, kutsekvalifikatsiooni tunnustamine ja kõik diskrimineerimise vormid, ning kutsub Euroopa Liidu institutsioone üles kodanikega tõhusalt suhtlema, et viimased oleksid teadlikud oma õigustest ning riiklike ja kohalike institutsioonide kohustustest;

| 3. | rõhutab, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ei saa parlament pidada vastuvõetavaks petitsioone, millega soovitakse esitada kaebus liikmesriigi pädevate asutuste või õigusasutuste otsuste kohta ning et asjaomane teave tuleb sel põhjusel petitsiooni esitajatele edastada selgel ja arusaadaval viisil; rõhutab samuti, et kaebused peavad selleks, et neid saaks vastuvõetavaks tunnistada, vastama parlamendi kodukorra artikli 191 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt ei saa parlament pidada vastuvõetavaks petitsioone, millega soovitakse esitada kaebus liikmesriigi pädevate asutuste või õigusasutuste otsuste kohta ning et asjaomane teave tuleb sel põhjusel petitsiooni esitajatele edastada selgel ja arusaadaval viisil; rõhutab samuti, et kaebused peavad selleks, et neid saaks vastuvõetavaks tunnistada, vastama parlamendi kodukorra artikli 191 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| 4. | nõuab 2007. aasta raportis vastu võetud, kuid seni rakendamata soovituste rakendamist mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

4.

nõuab 2007. aasta raportis vastu võetud, kuid seni rakendamata soovituste rakendamist mõistliku aja jooksul;

| 5. | kutsub Euroopa Komisjoni, kõiki liikmesriike ja nende riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi ning alalisi esindusi üles tegema täiel määral koostööd Euroopa Parlamendi vastutava komisjoniga, et uurida lojaalsuse ja konstruktiivsuse põhimõttest lähtudes petitsioonides sisalduvaid väiteid või ettepanekuid ning püüda leida petitsiooniprotsessi kaudu tõstatatud küsimustele lahendusi; |
| --- | --- |

5.

kutsub Euroopa Komisjoni, kõiki liikmesriike ja nende riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi ning alalisi esindusi üles tegema täiel määral koostööd Euroopa Parlamendi vastutava komisjoniga, et uurida lojaalsuse ja konstruktiivsuse põhimõttest lähtudes petitsioonides sisalduvaid väiteid või ettepanekuid ning püüda leida petitsiooniprotsessi kaudu tõstatatud küsimustele lahendusi;

| 6. | nõuab, et Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu vastutavad organid vaataksid täielikult läbi võimalikud menetlused ELi kodanikele heastamisvahendite tagamiseks ning et ELi kodanike õiguste täiendavaks tugevdamiseks korraldataks läbirääkimised uue institutsioonidevahelise lepingu üle, mis annaks uurimiskomisjonidele suuremad volitused; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu vastutavad organid vaataksid täielikult läbi võimalikud menetlused ELi kodanikele heastamisvahendite tagamiseks ning et ELi kodanike õiguste täiendavaks tugevdamiseks korraldataks läbirääkimised uue institutsioonidevahelise lepingu üle, mis annaks uurimiskomisjonidele suuremad volitused;

| 7. | usub, et selline läbivaatamine täiendaks Lissaboni lepingu võimalikku rakendamist, kuna see annab lisatagatised, mis põhinevad ELi kodanikele ja ELi institutsioonidele antud õigustel ja kohustustel; |
| --- | --- |

7.

usub, et selline läbivaatamine täiendaks Lissaboni lepingu võimalikku rakendamist, kuna see annab lisatagatised, mis põhinevad ELi kodanikele ja ELi institutsioonidele antud õigustel ja kohustustel;

| 8. | tuletab meelde, et nagu parlament rõhutas oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis komisjoni teatise kohta, mis käsitleb ELi lepingu artiklit 7, (4) et ELi alusväärtuste austamine ja nende edendamine ning demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse on parlamendi kui Euroopa kodanike poolt otse valitud esindaja eriline kohus, ning tuletab meelde, et parlament väljendas seisukohta, et „eirates võimalikku vajadust karistuste järele, loob EL arvatavasti mulje, et ta ei ole valmis või võimeline kasutama kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et oma väärtusi kaitsta”; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et nagu parlament rõhutas oma 20. aprilli 2004. aasta resolutsioonis komisjoni teatise kohta, mis käsitleb ELi lepingu artiklit 7, (4) et ELi alusväärtuste austamine ja nende edendamine ning demokraatia, õigusriigi ja põhiõiguste kaitse on parlamendi kui Euroopa kodanike poolt otse valitud esindaja eriline kohus, ning tuletab meelde, et parlament väljendas seisukohta, et „eirates võimalikku vajadust karistuste järele, loob EL arvatavasti mulje, et ta ei ole valmis või võimeline kasutama kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et oma väärtusi kaitsta”;

| 9. | kutsub komisjoni veel kord üles petitsiooniprotsessi rohkem tunnustama ja sellele enam rõhku panema, pidades eelkõige silmas rikkumiste puhul algatatavate menetluste kohaldamist ning nõuet teavitada petitsioonikomisjoni otse ja ametlikult, kui tehakse otsuseid algatada artiklite 226 ja/või 228 kohaseid menetlusi, mis on seotud petitsioonides tõstatatud küsimustega; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni veel kord üles petitsiooniprotsessi rohkem tunnustama ja sellele enam rõhku panema, pidades eelkõige silmas rikkumiste puhul algatatavate menetluste kohaldamist ning nõuet teavitada petitsioonikomisjoni otse ja ametlikult, kui tehakse otsuseid algatada artiklite 226 ja/või 228 kohaseid menetlusi, mis on seotud petitsioonides tõstatatud küsimustega;

| 10. | tuletab meelde, et parlament on avaldanud arvamust, et süüdistusi ühenduse õiguse tõsiste rikkumiste kohta, mida petitsioonikomisjon on petitsioonide läbivaatamise käigus igati põhjendatuks tunnistanud, kuid mida asjaomane liikmesriik keeldub tunnistamast ja mis võivad luua riigisisese pretsedendi, peaks kõrgeima kohtuastmena uurima Euroopa Kohus, et tagada ühenduse õiguse ja siseturu tegeliku olukorra vaheline kooskõla ja sidusus (5); |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et parlament on avaldanud arvamust, et süüdistusi ühenduse õiguse tõsiste rikkumiste kohta, mida petitsioonikomisjon on petitsioonide läbivaatamise käigus igati põhjendatuks tunnistanud, kuid mida asjaomane liikmesriik keeldub tunnistamast ja mis võivad luua riigisisese pretsedendi, peaks kõrgeima kohtuastmena uurima Euroopa Kohus, et tagada ühenduse õiguse ja siseturu tegeliku olukorra vaheline kooskõla ja sidusus (5);

| 11. | on teadlik, et isegi kui rikkumismenetluse tulemus on positiivne, ei pruugi see konkreetsele petitsiooni esitajale tagada tema poolt tõstatatud küsimuses otsest lahendust ning see õõnestab sageli kodanike usaldust ELi institutsioonide võime vastu täita nende ootusi; |
| --- | --- |

11.

on teadlik, et isegi kui rikkumismenetluse tulemus on positiivne, ei pruugi see konkreetsele petitsiooni esitajale tagada tema poolt tõstatatud küsimuses otsest lahendust ning see õõnestab sageli kodanike usaldust ELi institutsioonide võime vastu täita nende ootusi;

| 12. | on seisukohal, et kuna on olemas selged viited sellele, et eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2010. aastaks ei suudeta saavutada, tuleb võtta kiireloomulisi meetmeid elupaikade ja linnudirektiivi kohaldamise tõhustamiseks, ning kutsub komisjoni tegema kõik selleks, et tagada kõnealuste direktiivide kohaldamine liikmesriikides kooskõlas nimetatud eesmärgiga; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et kuna on olemas selged viited sellele, et eesmärki peatada bioloogilise mitmekesisuse hävimine 2010. aastaks ei suudeta saavutada, tuleb võtta kiireloomulisi meetmeid elupaikade ja linnudirektiivi kohaldamise tõhustamiseks, ning kutsub komisjoni tegema kõik selleks, et tagada kõnealuste direktiivide kohaldamine liikmesriikides kooskõlas nimetatud eesmärgiga;

| 13. | kutsub Euroopa Komisjoni koostöös parlamendiga üles propageerima liikmesriikides tulevikku suunatud mõtteviisi olulisust, eriti seoses kavade heakskiitmisega, et aidata ennetada juba vastu võetud, kuid veel jõustumata ühenduse õigusaktide sätete võimalikke rikkumisi; |
| --- | --- |

13.

kutsub Euroopa Komisjoni koostöös parlamendiga üles propageerima liikmesriikides tulevikku suunatud mõtteviisi olulisust, eriti seoses kavade heakskiitmisega, et aidata ennetada juba vastu võetud, kuid veel jõustumata ühenduse õigusaktide sätete võimalikke rikkumisi;

| 14. | tõdeb, et mõnikord ei ole võimalik petitsiooni esitajate kaebustele lahendust leida kohaldatavates ühenduse õigusaktides endis leiduvate puuduste tõttu; |
| --- | --- |

14.

tõdeb, et mõnikord ei ole võimalik petitsiooni esitajate kaebustele lahendust leida kohaldatavates ühenduse õigusaktides endis leiduvate puuduste tõttu;

| 15. | väljendab muret seoses petitsioonikomisjonile esitatavate rohkete petitsioonidega, milles taotletakse mittekodanikest Läti elanikele hääletusõiguse andmist kohalikel valimistel; tuletab meelde, et ÜRO inimõiguste komitee, ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee, Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee, Euroopa Nõukogu Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Kongress, Euroopa Nõukogu inimõiguste erivolinik, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarne Assamblee soovitasid, et mittekodanikel tuleks lubada osaleda kohalikel valimistel; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon kontrolliks ja ergutaks Läti mittekodanike (kellest paljud on Lätis sündinud) seisundi seadustamist; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret seoses petitsioonikomisjonile esitatavate rohkete petitsioonidega, milles taotletakse mittekodanikest Läti elanikele hääletusõiguse andmist kohalikel valimistel; tuletab meelde, et ÜRO inimõiguste komitee, ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee, Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee, Euroopa Nõukogu Kohalike ja Regionaalsete Omavalitsuste Kongress, Euroopa Nõukogu inimõiguste erivolinik, rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon ning Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarne Assamblee soovitasid, et mittekodanikel tuleks lubada osaleda kohalikel valimistel; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon kontrolliks ja ergutaks Läti mittekodanike (kellest paljud on Lätis sündinud) seisundi seadustamist;

| 16. | märgib, et Euroopa Parlament saab eraisikutelt ja ühingutelt palju petitsioone, milles esitatud probleemid pole sageli seotud ühenduse õiguse rikkumisega ning mida seetõttu peaks lahendama asjaomase liikmesriigi kohtutes; peale selle märgib, et alles siis, kui riigisisene kohtusüsteem on läbi käidud, on asjakohaseks apellatsioonikoguks Euroopa Inimõiguste Kohus; |
| --- | --- |

16.

märgib, et Euroopa Parlament saab eraisikutelt ja ühingutelt palju petitsioone, milles esitatud probleemid pole sageli seotud ühenduse õiguse rikkumisega ning mida seetõttu peaks lahendama asjaomase liikmesriigi kohtutes; peale selle märgib, et alles siis, kui riigisisene kohtusüsteem on läbi käidud, on asjakohaseks apellatsioonikoguks Euroopa Inimõiguste Kohus;

| 17. | märgib, et nn ühe asukoha petitsioon, millele kirjutas alla 1 500 000 inimest ja milles taotletakse, et Euroopa Parlamendi istungid toimuksid vaid ühes kohas, ei ole veel lõplikku käsitlemist leidnud; soovitab petitsioonikomisjonil seada see küsimus parlamendi järgmisel ametiajal prioriteediks; |
| --- | --- |

17.

märgib, et nn ühe asukoha petitsioon, millele kirjutas alla 1 500 000 inimest ja milles taotletakse, et Euroopa Parlamendi istungid toimuksid vaid ühes kohas, ei ole veel lõplikku käsitlemist leidnud; soovitab petitsioonikomisjonil seada see küsimus parlamendi järgmisel ametiajal prioriteediks;

| 18. | kutsub seetõttu vastutavaid õigusloomega seotud komisjone üles pidama meeles ettepanekuid või soovitusi, mida petitsioonikomisjon aeg-ajalt teeb seoses teatavate ELi õigusaktide kohaldamisega liikmesriikide poolt, et võtta võimalusel ette läbivaatamine või täiendav uurimine; |
| --- | --- |

18.

kutsub seetõttu vastutavaid õigusloomega seotud komisjone üles pidama meeles ettepanekuid või soovitusi, mida petitsioonikomisjon aeg-ajalt teeb seoses teatavate ELi õigusaktide kohaldamisega liikmesriikide poolt, et võtta võimalusel ette läbivaatamine või täiendav uurimine;

| 19. | tuletab meelde parlamendi poolt komisjonile esitatud palvet tõhustada järelevalvet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ (eksitava ja võrdleva reklaami kohta) (6) rakendamise üle seoses murettekitavate ja eksitavate kataloogiettevõtetega ning teavitada parlamenti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ (mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul) (7) reguleerimisala laiendamise otstarbekusest ja võimalikest tagajärgedest, eelkõige asendades sõna „tarbija” sõnadega „ebaausa kaubandustava sihtmärk”; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde parlamendi poolt komisjonile esitatud palvet tõhustada järelevalvet Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ (eksitava ja võrdleva reklaami kohta) (6) rakendamise üle seoses murettekitavate ja eksitavate kataloogiettevõtetega ning teavitada parlamenti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ (mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul) (7) reguleerimisala laiendamise otstarbekusest ja võimalikest tagajärgedest, eelkõige asendades sõna „tarbija” sõnadega „ebaausa kaubandustava sihtmärk”;

| 20. | kinnitab ombudsmani poolt nõukogule esitatud nõuet laiendada nõukogu eesistujate koduleheküljel keelte valikut, lisades sinna ELi suuremaid keeli, et tagada kodanikele otsejuurdepääs nõukogu eesistujate tegevusele; viitab seejuures Prantsusmaale, kes nõukogu eesistujana lähtus oma ametliku kodulehekülje avaldamisel ombudsmani soovitustest; |
| --- | --- |

20.

kinnitab ombudsmani poolt nõukogule esitatud nõuet laiendada nõukogu eesistujate koduleheküljel keelte valikut, lisades sinna ELi suuremaid keeli, et tagada kodanikele otsejuurdepääs nõukogu eesistujate tegevusele; viitab seejuures Prantsusmaale, kes nõukogu eesistujana lähtus oma ametliku kodulehekülje avaldamisel ombudsmani soovitustest;

| 21. | kinnitab tööaja direktiivi (8) rakendamisele viidates ombudsmani poolt komisjonile esitatud nõuet, et kodanike kaebusi tuleks käsitleda kooskõlas hea halduse põhimõttega selles osas, mis puudutab komisjoni kaalutlusõigust seoses rikkumismenetluste algatamisega; |
| --- | --- |

21.

kinnitab tööaja direktiivi (8) rakendamisele viidates ombudsmani poolt komisjonile esitatud nõuet, et kodanike kaebusi tuleks käsitleda kooskõlas hea halduse põhimõttega selles osas, mis puudutab komisjoni kaalutlusõigust seoses rikkumismenetluste algatamisega;

| 22. | väljendab heameelt kohase institutsioonilise raamistiku piires toimuva konstruktiivse koostöö üle ombudsmani ja ELi vahel; toetab ombudsmani korduvaid üleskutseid võtta vastu kõikidele ELi institutsioonidele ja organitele ühine hea haldustava eeskiri, mille parlament kiitis heaks oma 6. septembri 2001. aasta resolutsioonis Euroopa ombudsmani eriaruande kohta Euroopa Parlamendile pärast omaalgatusliku uurimise läbiviimist seoses hea haldustava eeskirja olemasolu ja üldsusele kättesaadavusega erinevates ühenduse institutsioonides ja organites (9); on seisukohal, et ombudsman, komisjon ja parlament peaksid ELi institutsioonidele suunatud kaebuste käsitlemiseks looma ühise ELi portaali; |
| --- | --- |

22.

väljendab heameelt kohase institutsioonilise raamistiku piires toimuva konstruktiivse koostöö üle ombudsmani ja ELi vahel; toetab ombudsmani korduvaid üleskutseid võtta vastu kõikidele ELi institutsioonidele ja organitele ühine hea haldustava eeskiri, mille parlament kiitis heaks oma 6. septembri 2001. aasta resolutsioonis Euroopa ombudsmani eriaruande kohta Euroopa Parlamendile pärast omaalgatusliku uurimise läbiviimist seoses hea haldustava eeskirja olemasolu ja üldsusele kättesaadavusega erinevates ühenduse institutsioonides ja organites (9); on seisukohal, et ombudsman, komisjon ja parlament peaksid ELi institutsioonidele suunatud kaebuste käsitlemiseks looma ühise ELi portaali;

| 23. | nõuab tungivalt, et kõik pooled rakendaksid ÜRO Julgeolekunõukogu Küprose küsimust käsitlevat 1984. aasta resolutsiooni nr 550, mis viiks omandi täieliku tagastamiseni selle õiguspärastele omanikele Varoshas; teeb ettepaneku, et juhul kui 2009. aasta lõpuks ei ole saavutatud silmnähtavat edu, võib vastutav komisjon kaaluda Famagusta petitsiooni esitajate küsimuse tõstatamist täiskogu istungil; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et kõik pooled rakendaksid ÜRO Julgeolekunõukogu Küprose küsimust käsitlevat 1984. aasta resolutsiooni nr 550, mis viiks omandi täieliku tagastamiseni selle õiguspärastele omanikele Varoshas; teeb ettepaneku, et juhul kui 2009. aasta lõpuks ei ole saavutatud silmnähtavat edu, võib vastutav komisjon kaaluda Famagusta petitsiooni esitajate küsimuse tõstatamist täiskogu istungil;

| 24. | kutsub Rumeenia ametivõime üles võtma meetmeid Rumeenia kultuuri- ja arhitektuuripärandi säilitamiseks ja kaitsmiseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 151, mida nõutakse Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 2007. aasta deklaratsioonis vajaduse kohta võtta meetmeid ohustatud ajaloolise ja arhitektuurilise mälestusmärgi, Bukaresti (Rumeenia) roomakatoliku Püha Joosepi katedraali kaitsmiseks (10); juhib kommunistliku režiimi poolt konfiskeeritud omandi tagastamisega seotud probleemidele viidates tähelepanu sellele, et EÜ asutamislepingu artikli 295 kohaselt kuuluvad omandiküsimused liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

24.

kutsub Rumeenia ametivõime üles võtma meetmeid Rumeenia kultuuri- ja arhitektuuripärandi säilitamiseks ja kaitsmiseks kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 151, mida nõutakse Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 2007. aasta deklaratsioonis vajaduse kohta võtta meetmeid ohustatud ajaloolise ja arhitektuurilise mälestusmärgi, Bukaresti (Rumeenia) roomakatoliku Püha Joosepi katedraali kaitsmiseks (10); juhib kommunistliku režiimi poolt konfiskeeritud omandi tagastamisega seotud probleemidele viidates tähelepanu sellele, et EÜ asutamislepingu artikli 295 kohaselt kuuluvad omandiküsimused liikmesriikide pädevusse;

| 25. | palub Prantsusmaa asutustel viia läbi epidemioloogiline hindamine, et teha kindlaks, millist mõju võiks avaldada Fos-sur-Meri ehitatav jäätmepõletusjaam vahetus läheduses asuvale Fos-Berre'i piirkonnale; tunnistab, et nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/30/EÜ vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste ja plii piirtasemete kohta välisõhus (11) ei keela jäätmepõletusjaama ehitamist alale, mis juba on õhusaastest mõjutatud, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et vastavalt direktiivile 1999/30/EÜ ja nõukogu 27. septembri 1996. aasta direktiivile 96/62/EÜ (välisõhu kvaliteedi hindamise ja juhtimise kohta) (12) tuleb võtta meetmeid, et tagada vastavus Euroopa õhusaastestandarditele; |
| --- | --- |

25.

palub Prantsusmaa asutustel viia läbi epidemioloogiline hindamine, et teha kindlaks, millist mõju võiks avaldada Fos-sur-Meri ehitatav jäätmepõletusjaam vahetus läheduses asuvale Fos-Berre'i piirkonnale; tunnistab, et nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/30/EÜ vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ning lämmastikoksiidide, tahkete osakeste ja plii piirtasemete kohta välisõhus (11) ei keela jäätmepõletusjaama ehitamist alale, mis juba on õhusaastest mõjutatud, kuid juhib tähelepanu asjaolule, et vastavalt direktiivile 1999/30/EÜ ja nõukogu 27. septembri 1996. aasta direktiivile 96/62/EÜ (välisõhu kvaliteedi hindamise ja juhtimise kohta) (12) tuleb võtta meetmeid, et tagada vastavus Euroopa õhusaastestandarditele;

| 26. | tuletab meelde petitsioonikomisjoni 2007. aasta raportis esitatud soovitusi seoses petitsioonide käsitlemise haldusmenetluse muutmisega küsimustes nagu petitsioonide registreerimise üleandmine petitsioonikomisjoni sekretariaadile, tihe koostöö SOLVITiga, petitsioonide andmebaasi edaspidine täiendamine, ELi portaali loomine Euroopa kodanikele jne; tervitab petitsioonide käsitlemist puudutava hea tava eeskirja koostamist parlamendiliikmete poolt, mis peaks jõustuma parlamendi järgmisel ametiajal; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde petitsioonikomisjoni 2007. aasta raportis esitatud soovitusi seoses petitsioonide käsitlemise haldusmenetluse muutmisega küsimustes nagu petitsioonide registreerimise üleandmine petitsioonikomisjoni sekretariaadile, tihe koostöö SOLVITiga, petitsioonide andmebaasi edaspidine täiendamine, ELi portaali loomine Euroopa kodanikele jne; tervitab petitsioonide käsitlemist puudutava hea tava eeskirja koostamist parlamendiliikmete poolt, mis peaks jõustuma parlamendi järgmisel ametiajal;

| 27. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

27.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, komisjonile, Euroopa ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning nende petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või samalaadsetele pädevatele organitele.

---

(1)  EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40.

(2)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(3)  Nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/409/EMÜ looduliku linnustiku kaitse kohta (EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1).

(4)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 408.

(5)  Vt Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2005. aasta resolutsiooni parlamendi tööaasta 2003-2004 jooksul toimunud petitsioonikomisjoni arutelude kohta (ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 161).

(6)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 21.

(7)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

(8)  Nõukogu 23. novembri 1993. aasta direktiiv 93/104/EÜ, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte (EÜT L 307, 13.12.1993, lk 18).

(9)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 331.

(10)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 162.

(11)  EÜT L 163, 29.6.1999, lk 41.

(12)  EÜT L 296, 21.11.1996, lk 55.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/18

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine komisjonide ja delegatsioonide töö raames

P6_TA(2009)0240

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide ja delegatsioonide töö raames (2008/2245(INI))

2010/C 184 E/04

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 2, artiklit 13 ja artikli 141 lõiget 4;

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, muudetud Euroopa sotsiaalhartat ning Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimõiguste ja õigusküsimuste peadirektoraadi ning eriti Euroopa Nõukogu meeste ja naiste võrdõiguslikkuse juhtkomitee tööd;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiivi 2002/73/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/207/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega (1);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2003. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta Euroopa Parlamendis (2);

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide töö raames (3);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit (A6-0198/2009),

| A. | arvestades, et meeste ja naiste võrdõiguslikkus on ühenduse õiguse aluspõhimõte ning et vastavalt asutamislepingu artiklile 2 on selle põhimõtte edendamine üks ühenduse ülesannetest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meeste ja naiste võrdõiguslikkus on ühenduse õiguse aluspõhimõte ning et vastavalt asutamislepingu artiklile 2 on selle põhimõtte edendamine üks ühenduse ülesannetest;

| B. | arvestades, et asutamislepingu artikli 3 lõikes 2 sätestatakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõte, märkides, et kõigi ühenduse meetmete eesmärk on meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et asutamislepingu artikli 3 lõikes 2 sätestatakse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõte, märkides, et kõigi ühenduse meetmete eesmärk on meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine;

| C. | arvestades, et naissoost parlamendiliikmete osakaal on pidevalt kasvanud, tõustes 17,5 %-lt 1979. aastal 31,08 %-le 2009. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et naissoost parlamendiliikmete osakaal on pidevalt kasvanud, tõustes 17,5 %-lt 1979. aastal 31,08 %-le 2009. aastal;

| D. | arvestades, et vähesed naissoost parlamendiliikmed on parlamendi organites kõrgetel ametikohtadel (näiteks komisjoni või delegatsiooni esimees/juht või liige); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vähesed naissoost parlamendiliikmed on parlamendi organites kõrgetel ametikohtadel (näiteks komisjoni või delegatsiooni esimees/juht või liige);

| E. | arvestades, et parlamendi sisepoliitika ja välispoliitika peadirektoraatides on naised arvulises ülekaalus, moodustades vastavalt 66,5 % ja 66 % töötajatest, kuid tuues samas välja viimastel aastatel sisepoliitika peadirektoraadis tehtud olulised edusammud, mille tulemusena teeniti „Võrdõiguslikkuse auhind 2007 – parimad tavad” nii võrdõiguslikkust ja võrdõiguslikkuse süvalaiendamist soodustava töökeskkonna loomise eest kui ka naiste arvu märkimisväärse suurenemise eest juhtivatel ametikohtadel (näiteks naissoost üksusejuhatajate arv on 2005. aastast alates tõusnud 5 %-lt 30 %-le); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et parlamendi sisepoliitika ja välispoliitika peadirektoraatides on naised arvulises ülekaalus, moodustades vastavalt 66,5 % ja 66 % töötajatest, kuid tuues samas välja viimastel aastatel sisepoliitika peadirektoraadis tehtud olulised edusammud, mille tulemusena teeniti „Võrdõiguslikkuse auhind 2007 – parimad tavad” nii võrdõiguslikkust ja võrdõiguslikkuse süvalaiendamist soodustava töökeskkonna loomise eest kui ka naiste arvu märkimisväärse suurenemise eest juhtivatel ametikohtadel (näiteks naissoost üksusejuhatajate arv on 2005. aastast alates tõusnud 5 %-lt 30 %-le);

| F. | arvestades, et enamik parlamendikomisjone peab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist üldiselt oluliseks (näiteks õigusloometöös, ametlikes suhetes naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoniga või võrdõiguslikkuse tegevuskava väljatöötamisel), samas kui väiksemat osa komisjonidest huvitab see harva või ei huvita kunagi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et enamik parlamendikomisjone peab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist üldiselt oluliseks (näiteks õigusloometöös, ametlikes suhetes naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoniga või võrdõiguslikkuse tegevuskava väljatöötamisel), samas kui väiksemat osa komisjonidest huvitab see harva või ei huvita kunagi;

| G. | rõhutades, et parlamendikomisjonides soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutava parlamendiliikmetest ja sekretariaadi töötajatest koosneva võrgustiku kasutamine ei ole seni andnud loodetud tulemusi; |
| --- | --- |

G.

rõhutades, et parlamendikomisjonides soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutava parlamendiliikmetest ja sekretariaadi töötajatest koosneva võrgustiku kasutamine ei ole seni andnud loodetud tulemusi;

| H. | rõhutades, et soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm tegi ettepaneku luua samalaadne võrgustik parlamentidevaheliste delegatsioonide juurde, et kaasata soolise võrdõiguslikkuse küsimused Euroopa Liidu välissuhetesse, |
| --- | --- |

H.

rõhutades, et soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemeline töörühm tegi ettepaneku luua samalaadne võrgustik parlamentidevaheliste delegatsioonide juurde, et kaasata soolise võrdõiguslikkuse küsimused Euroopa Liidu välissuhetesse,

| 1. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse nõue peaks kajastuma praktilises lähenemises, mis ei vastandaks naisi meestele; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse nõue peaks kajastuma praktilises lähenemises, mis ei vastandaks naisi meestele;

| 2. | rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine toob kaasa positiivseid tagajärgi nii naiste kui ka meeste jaoks; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine toob kaasa positiivseid tagajärgi nii naiste kui ka meeste jaoks;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine eeldab poliitikavaldkondade ümberkorraldamist, täiendamist, arendamist ja hindamist, et poliitika kujundamisega tavapäraselt seotud osalised arvestaksid soolise võrdõiguslikkuse aspekti kõikides poliitikavaldkondades, kõikidel tasanditel ja kõikides etappides; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine eeldab poliitikavaldkondade ümberkorraldamist, täiendamist, arendamist ja hindamist, et poliitika kujundamisega tavapäraselt seotud osalised arvestaksid soolise võrdõiguslikkuse aspekti kõikides poliitikavaldkondades, kõikidel tasanditel ja kõikides etappides;

| 4. | tuletab meelde vajadust koostada ja viia ellu konkreetsetel eesmärkidel põhinev strateegia soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kaasamiseks komisjonide ja delegatsioonide vastutusalasse kuuluvatesse ühenduse poliitikavaldkondadesse; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde vajadust koostada ja viia ellu konkreetsetel eesmärkidel põhinev strateegia soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kaasamiseks komisjonide ja delegatsioonide vastutusalasse kuuluvatesse ühenduse poliitikavaldkondadesse;

| 5. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma volituste olulisust ning palub töörühmal jätkata selle protsessi toetamist ja edendamist kõikjal Euroopa Parlamendis ning ka suhetes ja koostöös komisjoni, nõukogu ja teiste institutsioonidega; |
| --- | --- |

5.

rõhutab soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma volituste olulisust ning palub töörühmal jätkata selle protsessi toetamist ja edendamist kõikjal Euroopa Parlamendis ning ka suhetes ja koostöös komisjoni, nõukogu ja teiste institutsioonidega;

| 6. | väljendab heameelt parlamendikomisjonide üle, kes on rakendanud oma töös soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, ning kutsub teisi komisjone ja delegatsioone üles samamoodi toimima; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt parlamendikomisjonide üle, kes on rakendanud oma töös soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist, ning kutsub teisi komisjone ja delegatsioone üles samamoodi toimima;

| 7. | nõuab, et parlamentidevahelistes delegatsioonides ja valimiste vaatlusmissioonidel kasutataks tõhusamalt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutavat võrgustikku; |
| --- | --- |

7.

nõuab, et parlamentidevahelistes delegatsioonides ja valimiste vaatlusmissioonidel kasutataks tõhusamalt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutavat võrgustikku;

| 8. | palub peasekretäril pidada esmatähtsaks parlamendi komisjonide ja delegatsioonide kõigi tasemete ametnikele suunatud koolitust võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas; kordab oma nõuet, et alates parlamendi järgmise ametiaja algusest tuleb kõigile parlamendiliikmetele pakkuda soolise võrdõiguslikkuse alast koolitust; |
| --- | --- |

8.

palub peasekretäril pidada esmatähtsaks parlamendi komisjonide ja delegatsioonide kõigi tasemete ametnikele suunatud koolitust võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas; kordab oma nõuet, et alates parlamendi järgmise ametiaja algusest tuleb kõigile parlamendiliikmetele pakkuda soolise võrdõiguslikkuse alast koolitust;

| 9. | toetab ka edaspidi võrgustike moodustamist parlamendikomisjonide ja parlamentidevaheliste delegatsioonide sekretariaatide ametnike vahel, kes on sise- ja välispoliitika peadirektoraatides läbinud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise erikoolituse, et vahetada korrapäraselt häid tavasid; |
| --- | --- |

9.

toetab ka edaspidi võrgustike moodustamist parlamendikomisjonide ja parlamentidevaheliste delegatsioonide sekretariaatide ametnike vahel, kes on sise- ja välispoliitika peadirektoraatides läbinud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise erikoolituse, et vahetada korrapäraselt häid tavasid;

| 10. | rõhutab, et parlamendi komisjonidel ja delegatsioonidel peavad olema soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisest põhjaliku ülevaate saamiseks asjakohased vahendid, nagu vastavad näitajad, andmed ja soo alusel eristatud statistika, ning et soolist võrdõiguslikkust tuleb pidada silmas ka eelarvevahendite eraldamisel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et parlamendi komisjonidel ja delegatsioonidel peavad olema soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisest põhjaliku ülevaate saamiseks asjakohased vahendid, nagu vastavad näitajad, andmed ja soo alusel eristatud statistika, ning et soolist võrdõiguslikkust tuleb pidada silmas ka eelarvevahendite eraldamisel;

| 11. | rõhutab, et võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamisel tuleb võtta arvesse iga parlamendikomisjoni või -delegatsiooni eripära; nõuab, et komisjonid ja delegatsioonid osaleksid aktiivselt hindamises, mis toimuks korrapäraselt naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni egiidi all soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutavatele esimeestele ja aseesimeestele esitatava küsimustiku põhjal ning mis puudutaks ka puudujääke komisjonide ja delegatsioonide töös ning võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamisel tehtud edusamme igas komisjonis; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamisel tuleb võtta arvesse iga parlamendikomisjoni või -delegatsiooni eripära; nõuab, et komisjonid ja delegatsioonid osaleksid aktiivselt hindamises, mis toimuks korrapäraselt naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni egiidi all soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutavatele esimeestele ja aseesimeestele esitatava küsimustiku põhjal ning mis puudutaks ka puudujääke komisjonide ja delegatsioonide töös ning võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamisel tehtud edusamme igas komisjonis;

| 12. | rõhutab, et parlamendi komisjonidele ja delegatsioonidele on oluline, et nende roll ja ülesanded soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas oleksid täpselt määratletud; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et parlamendi komisjonidele ja delegatsioonidele on oluline, et nende roll ja ülesanded soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise valdkonnas oleksid täpselt määratletud;

| 13. | rõhutab, kui oluline on tõhus ja kooskõlastatud koostöö soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma ning komisjonides ja parlamentidevahelistes delegatsioonides soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutava võrgustiku ning samuti naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vahel; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui oluline on tõhus ja kooskõlastatud koostöö soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma ning komisjonides ja parlamentidevahelistes delegatsioonides soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise eest vastutava võrgustiku ning samuti naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vahel;

| 14. | kutsub peasekretäri üles jätkama integreeritud strateegia rakendamist, mille eesmärk on ühitada pere- ja tööelu ning hõlbustada naissoost ametnike karjääri arengut; |
| --- | --- |

14.

kutsub peasekretäri üles jätkama integreeritud strateegia rakendamist, mille eesmärk on ühitada pere- ja tööelu ning hõlbustada naissoost ametnike karjääri arengut;

| 15. | palub fraktsioonidel võtta isikute vastutusrikastele ametikohtadele nimetamisel arvesse meeste ja naiste tasakaalustatud osalemise eesmärki; |
| --- | --- |

15.

palub fraktsioonidel võtta isikute vastutusrikastele ametikohtadele nimetamisel arvesse meeste ja naiste tasakaalustatud osalemise eesmärki;

| 16. | kutsub parlamendi juhatust üles rõhutama oma suhetes liikmesriikide parlamentidega soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma positiivset eeskuju; |
| --- | --- |

16.

kutsub parlamendi juhatust üles rõhutama oma suhetes liikmesriikide parlamentidega soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelise töörühma positiivset eeskuju;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa Nõukogule.

---

(1)  EÜT L 269, 5.10.2002, lk 15.

(2)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 384.

(3)  ELT C 244 E, 18.10.2007, lk 225.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/20

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Vahepealne kaubandusleping Türkmenistaniga

P6_TA(2009)0252

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon vahepealse kaubanduslepingu kohta Türkmenistaniga

2010/C 184 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (KOM(1998)0617);

võttes arvesse kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi käsitlevat vahelepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Türkmenistani vahel (5144/1999);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 133 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C5-0338/1999);

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (1);

võttes arvesse oma 22. aprilli 2009. aasta seisukohta eespool nimetatud ettepaneku kohta (2);

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Euroopa ühenduste ja Türkmenistani vahelisi suhteid reguleerib praegu Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergia Ühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahel 1989. aasta detsembris sõlmitud kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitlev leping; arvestades, et see leping ei sisalda inimõiguste klauslit; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa ühenduste ja Türkmenistani vahelisi suhteid reguleerib praegu Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergia Ühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahel 1989. aasta detsembris sõlmitud kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitlev leping; arvestades, et see leping ei sisalda inimõiguste klauslit;

| B. | arvestades, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Türkmenistani vahel 2. detsembril 1998 sõlmitud kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi käsitlev vaheleping on praegu kinnitamisel nõukogus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Türkmenistani vahel 2. detsembril 1998 sõlmitud kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi käsitlev vaheleping on praegu kinnitamisel nõukogus;

| C. | arvestades, et partnerlus- ja koostööleping Türkmenistaniga parafeeriti 1997. aasta mais ning allkirjastati 1998. aastal; arvestades, et sestsaadik on 11 liikmesriiki partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerinud, Prantsusmaa, Iirimaa, Ühendkuningriik ja Kreeka peavad seda veel tegema ning 12 uut liikmesriiki ratifitseerivad lepingu ühtse protokolliga; arvestades, et Türkmenistan ratifitseeris partnerlus- ja koostöölepingu 2004. aastal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et partnerlus- ja koostööleping Türkmenistaniga parafeeriti 1997. aasta mais ning allkirjastati 1998. aastal; arvestades, et sestsaadik on 11 liikmesriiki partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerinud, Prantsusmaa, Iirimaa, Ühendkuningriik ja Kreeka peavad seda veel tegema ning 12 uut liikmesriiki ratifitseerivad lepingu ühtse protokolliga; arvestades, et Türkmenistan ratifitseeris partnerlus- ja koostöölepingu 2004. aastal;

| D. | arvestades, et täielikult ratifitseeritud partnerlus- ja koostööleping sõlmitakse esialgu 10 aastaks, seejärel uuendatakse seda igal aastal, tingimusel et ükski osapool seda ei lõpeta; arvestades, et osapooled võivad lepingut laiendada või muuta või seda edasi arendada, et arvesse võtta uusi arengusuundi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et täielikult ratifitseeritud partnerlus- ja koostööleping sõlmitakse esialgu 10 aastaks, seejärel uuendatakse seda igal aastal, tingimusel et ükski osapool seda ei lõpeta; arvestades, et osapooled võivad lepingut laiendada või muuta või seda edasi arendada, et arvesse võtta uusi arengusuundi;

| E. | arvestades, et Türkmenistanil on oluline roll Kesk-Aasia regioonis, seepärast soovitakse tihedat koostööd Türkmenistani ja Euroopa Liidu vahel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Türkmenistanil on oluline roll Kesk-Aasia regioonis, seepärast soovitakse tihedat koostööd Türkmenistani ja Euroopa Liidu vahel;

| F. | arvestades, et olukord Türkmenistanis on paranenud pärast presidendi vahetumist; arvestades, et režiim on üles näidanud tahet suurte reformide läbiviimiseks; arvestades, et olulist edasiminekut on siiski vaja veel mitmes olulises valdkonnas, nagu inimõigused, õigusriigi põhimõtted, demokraatia ja isikuvabadused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et olukord Türkmenistanis on paranenud pärast presidendi vahetumist; arvestades, et režiim on üles näidanud tahet suurte reformide läbiviimiseks; arvestades, et olulist edasiminekut on siiski vaja veel mitmes olulises valdkonnas, nagu inimõigused, õigusriigi põhimõtted, demokraatia ja isikuvabadused;

| G. | arvestades, et kavandatud vahepealne kaubandusleping Euroopa ühenduste ja Türkmenistani vahel seab koostöö tingimuseks demokraatia ja inimõiguste austamise; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kavandatud vahepealne kaubandusleping Euroopa ühenduste ja Türkmenistani vahel seab koostöö tingimuseks demokraatia ja inimõiguste austamise;

| H. | arvestades, et vahepealne kaubandusleping võib seega aidata edendada käimasolevaid demokraatlikke reforme Türkmenistanis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vahepealne kaubandusleping võib seega aidata edendada käimasolevaid demokraatlikke reforme Türkmenistanis;

| I. | arvestades, et vahepealne kaubandusleping sisaldab mehhanismi, mis võimaldab kummalgi osapoolel lepingu lõpetada, teatades sellest teisele osapoolele, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vahepealne kaubandusleping sisaldab mehhanismi, mis võimaldab kummalgi osapoolel lepingu lõpetada, teatades sellest teisele osapoolele,

| 1. | märgib, et pärast presidendi vahetumist on Türkmenistanis märke püüdest viia läbi reforme olulistes valdkondades; tervitab eriti demokraatia ja inimõiguste riikliku instituudi loomist; võtab teadmiseks põhiseaduse läbivaatamise, mille eesmärk on tugevdada demokraatiat, isikuvabadusi ja õigusriigi põhimõtteid; lisaks märgib valimisseaduse läbivaatamist; tunnustab Türkmenistani ühinemist rahvusvaheliste konventsioonidega, nagu rahvusvahelise kodaniku ja poliitiliste õiguste pakti teise fakultatiivse protokolliga, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine ning naiste poliitiliste õiguste konventsiooniga; väljendab heameelt haridussüsteemi reformide üle, mille eesmärk on kvaliteedi tõstmine ja õppurite võrdõiguslikkuse suurendamine; |
| --- | --- |

1.

märgib, et pärast presidendi vahetumist on Türkmenistanis märke püüdest viia läbi reforme olulistes valdkondades; tervitab eriti demokraatia ja inimõiguste riikliku instituudi loomist; võtab teadmiseks põhiseaduse läbivaatamise, mille eesmärk on tugevdada demokraatiat, isikuvabadusi ja õigusriigi põhimõtteid; lisaks märgib valimisseaduse läbivaatamist; tunnustab Türkmenistani ühinemist rahvusvaheliste konventsioonidega, nagu rahvusvahelise kodaniku ja poliitiliste õiguste pakti teise fakultatiivse protokolliga, mille eesmärk on surmanuhtluse kaotamine ning naiste poliitiliste õiguste konventsiooniga; väljendab heameelt haridussüsteemi reformide üle, mille eesmärk on kvaliteedi tõstmine ja õppurite võrdõiguslikkuse suurendamine;

| 2. | kutsub Türkmenistani valitsust üles liikuma kiiresti demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgmise suunas; nõuab esmajoones avatud ja demokraatlikke valimisi, usuvabadust, tõelise kodanikuühiskonna teket ning kõigi poliitvangide ja süümevangide vabastamist, reisipiirangute tühistamist ning sõltumatute vaatlejate riiki lubamist; |
| --- | --- |

2.

kutsub Türkmenistani valitsust üles liikuma kiiresti demokraatia ja õigusriigi põhimõtete järgmise suunas; nõuab esmajoones avatud ja demokraatlikke valimisi, usuvabadust, tõelise kodanikuühiskonna teket ning kõigi poliitvangide ja süümevangide vabastamist, reisipiirangute tühistamist ning sõltumatute vaatlejate riiki lubamist;

| 3. | rõhutab, et Euroopa Liit peab jätkama nende arengusuundade ergutamist; rõhutab, et Türkmenistani valitsuse tegevust tuleb hoolikalt ja korrapäraselt jälgida; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Euroopa Liit peab jätkama nende arengusuundade ergutamist; rõhutab, et Türkmenistani valitsuse tegevust tuleb hoolikalt ja korrapäraselt jälgida;

| 4. | palub nõukogul ja komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt olulist teavet inimõiguste olukorra kohta Türkmenistanis; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul ja komisjonil anda Euroopa Parlamendile korrapäraselt olulist teavet inimõiguste olukorra kohta Türkmenistanis;

| 5. | taunib asjaolu, et paljudes valdkondades, eelkõige inimõiguste ja demokraatia vallas, on olukord endiselt ebarahuldav; juhib eelkõige tähelepanu vajadusele vabastada tingimusteta kõik poliitvangid; rõhutab, kui oluline on kaotada kõik takistused, mis piiravad vaba reisimist ja sõltumatute vaatlejate, sealhulgas Rahvusvahelise Punase Risti vaba juurdepääsu; nõuab suuremaid kodanikuvabadusi, sealhulgas valitsusvälistele organisatsioonidele; rõhutab, et reforme on vaja ellu viia halduse kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades; |
| --- | --- |

5.

taunib asjaolu, et paljudes valdkondades, eelkõige inimõiguste ja demokraatia vallas, on olukord endiselt ebarahuldav; juhib eelkõige tähelepanu vajadusele vabastada tingimusteta kõik poliitvangid; rõhutab, kui oluline on kaotada kõik takistused, mis piiravad vaba reisimist ja sõltumatute vaatlejate, sealhulgas Rahvusvahelise Punase Risti vaba juurdepääsu; nõuab suuremaid kodanikuvabadusi, sealhulgas valitsusvälistele organisatsioonidele; rõhutab, et reforme on vaja ellu viia halduse kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades;

| 6. | rõhutab, kui olulised on majandus- ja kaubandussuhted Türkmenistani ühiskonna avatuks muutmisel ning Türkmenistani kodanike demokraatliku, majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamiseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, kui olulised on majandus- ja kaubandussuhted Türkmenistani ühiskonna avatuks muutmisel ning Türkmenistani kodanike demokraatliku, majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamiseks;

| 7. | näeb vahepealset kaubanduslepingut, mis reguleerib ka majandussuhteid, võimaliku hüppelauana kindlate ja püsivate suhete poole Euroopa Liidu ja Türkmenistani vahel ning potentsiaalse hoovana reformide kindlustamiseks Türkmenistanis; |
| --- | --- |

7.

näeb vahepealset kaubanduslepingut, mis reguleerib ka majandussuhteid, võimaliku hüppelauana kindlate ja püsivate suhete poole Euroopa Liidu ja Türkmenistani vahel ning potentsiaalse hoovana reformide kindlustamiseks Türkmenistanis;

| 8. | rõhutab, et vahepealne kaubandusleping ei ole blankoveksel Türkmenistanile; nõuab seepärast, et Türkmenistani oluliste valdkondade arengusuundi täpselt jälgitaks ja korrapäraselt läbi vaadataks ning vajaduse korral leping peatataks, kui on tõendeid selle kohta, et tingimusi ei ole täidetud; palub, et komisjon ja nõukogu järelevalve tulemuste kohta korrapäraselt ajakohastatatud teavet edastaksid; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et vahepealne kaubandusleping ei ole blankoveksel Türkmenistanile; nõuab seepärast, et Türkmenistani oluliste valdkondade arengusuundi täpselt jälgitaks ja korrapäraselt läbi vaadataks ning vajaduse korral leping peatataks, kui on tõendeid selle kohta, et tingimusi ei ole täidetud; palub, et komisjon ja nõukogu järelevalve tulemuste kohta korrapäraselt ajakohastatatud teavet edastaksid;

| 9. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles lisama partnerlus- ja koostöölepingusse inimõigusi käsitleva selge peatamisklausli; rõhutab, et ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni tuleks järgida; kutsub nõukogu üles aktsepteerima Euroopa Parlamendi taotlusi leping peatada; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles lisama partnerlus- ja koostöölepingusse inimõigusi käsitleva selge peatamisklausli; rõhutab, et ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni tuleks järgida; kutsub nõukogu üles aktsepteerima Euroopa Parlamendi taotlusi leping peatada;

| 10. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles lisama partnerlus- ja koostöölepingusse ka läbivaatamisklausli; palub parlamendiga konsulteerida partnerlus- ja koostöölepingu läbivaatamise korral; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles lisama partnerlus- ja koostöölepingusse ka läbivaatamisklausli; palub parlamendiga konsulteerida partnerlus- ja koostöölepingu läbivaatamise korral;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et partnerlus- ja koostöölepingu jõustumiseks peab Euroopa Parlament andma oma nõusoleku; kuna kaubandusalase vahelepingu puhul ei ole kahjuks nõutav parlamendi nõusolek, nõuab käesolevas resolutsioonis käsitletud punktide täielikku arvessevõtmist, sest vastasel juhul võib see ohustada parlamendi nõusoleku andmist partnerlus- ja koostöölepingule; kavatseb niisiis kujundada oma arvamuse vahepealse kaubanduslepingu kohta, võttes aluseks nõukogult ja komisjonilt saadud vastused nende avaldustes; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et partnerlus- ja koostöölepingu jõustumiseks peab Euroopa Parlament andma oma nõusoleku; kuna kaubandusalase vahelepingu puhul ei ole kahjuks nõutav parlamendi nõusolek, nõuab käesolevas resolutsioonis käsitletud punktide täielikku arvessevõtmist, sest vastasel juhul võib see ohustada parlamendi nõusoleku andmist partnerlus- ja koostöölepingule; kavatseb niisiis kujundada oma arvamuse vahepealse kaubanduslepingu kohta, võttes aluseks nõukogult ja komisjonilt saadud vastused nende avaldustes;

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türkmenistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

12.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türkmenistani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0059.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0253.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/23 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/23

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Euroopa ühine sisserändepoliitika: põhimõtted, meetmed ja vahendid

P6_TA(2009)0257

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise sisserändepoliitika kohta: põhimõtted, meetmed ja vahendid (2008/2331(INI))

2010/C 184 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2008. aasta teatist „Euroopa ühine sisserändepoliitika: põhimõtted, meetmed ja vahendid” (KOM(2008)0359);

võttes arvesse Regioonide Komitee 26. novembri 2008. aasta arvamust Euroopa ühise sisserändepoliitika kohta (1);

võttes arvesse 15.–16. oktoobril 2008. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (tagasisaatmise direktiiv) (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrust (EÜ) nr 863/2007, millega kehtestatakse mehhanism piirivalve kiirreageerimisrühmade loomiseks (4);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0820);

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta teatist „Üks aasta pärast Lissaboni tippkohtumist: Aafrika ja ELi partnerluse raames tehtud töö” (KOM(2008)0617);

võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2008. aasta teatist „Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine” (KOM(2008)0069);

võttes arvesse komisjoni töödokumenti „Inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastase võitluse häid tavasid, standardeid ning korda käsitleva ELi kava rakendamise hindamine ja järelevalve” (KOM(2008)0657);

võttes arvesse Aafrika ja ELi ühisstrateegiat ning selle esimest tegevuskava aastateks 2008–2010 (strateegiline partnerlus), milles lepiti kokku 8.–9. detsembril 2007. aastal Lissabonis toimunud Aafrika–ELi tippkohtumisel (5);

võttes arvesse komisjoni 30. novembri 2006. aasta teatist „Üldine lähenemisviis migratsioonile üks aasta hiljem: Euroopa tervikliku rändepoliitika poole” (KOM (2006) 0735);

võttes arvesse 4.–5. novembril 2004. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Haagi programmi vabaduse, turvalisuse ja õiguse tugevdamiseks Euroopa Liidus;

võttes arvesse 15.–16. oktoobril 1999. aastal Euroopa Ülemkogu poolt vastu võetud Tampere programmi, millega loodi ühtne lähenemisviis sisserändele ja varjupaiga andmisele;

võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni „Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tulevik” (6);

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele (7);

võttes arvesse oma 5. veebruari 2009. aasta resolutsiooni varjupaigataotlejate ja pagulaste vastuvõtu miinimumnõudeid käsitleva direktiivi 2003/9/EÜ rakendamise kohta Euroopa Liidus kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ajavahemikul 2005–2008 toimunud külastuste põhjal (8);

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni FRONTEXile ja Euroopa piiride valvamise süsteemile (EUROSUR) antud hinnangu ning nende edasise arengu kohta (9);

võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta (10);

võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta (11);

võttes arvesse oma 2. septembri 2008. aasta resolutsiooni Dublini süsteemi hindamisaruande kohta (12);

võttes arvesse oma 23. aprilli 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/109/EÜ, et laiendada selle reguleerimisala rahvusvahelise kaitse saajatele (13);

võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni seaduslikku rännet käsitleva poliitikakava kohta (14);

võttes arvesse oma 26. septembri 2007. aasta resolutsiooni kolmandate riikide kodanike ebaseadusliku sisserände vastase võitluse poliitiliste prioriteetide kohta (15);

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni strateegiate ja vahendite kohta sisserändajate integreerimiseks Euroopa Liidus (16);

võttes arvesse Amsterdami lepingut, millega antakse ühendusele pädevus ja vastutus sisserände- ja varjupaigaküsimuste eest, ning EÜ asutamislepingu artiklit 63;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0251/2009),

| A. | arvestades, et ränne Euroopasse jätkub seni, kuni püsivad märkimisväärsed erinevused heaolus ja elukvaliteedis Euroopa ning muude maailma piirkondade vahel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ränne Euroopasse jätkub seni, kuni püsivad märkimisväärsed erinevused heaolus ja elukvaliteedis Euroopa ning muude maailma piirkondade vahel;

| B. | arvestades, et ühine lähenemisviis ELi sisserändele on muutunud hädavajalikuks, seda eelkõige ühisel alal, mille sisepiiridel isikuid ei kontrollita ja kus ühe liikmesriigi tegevus või tegevusetus mõjutab otseselt teisi liikmesriike ja ELi tervikuna; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühine lähenemisviis ELi sisserändele on muutunud hädavajalikuks, seda eelkõige ühisel alal, mille sisepiiridel isikuid ei kontrollita ja kus ühe liikmesriigi tegevus või tegevusetus mõjutab otseselt teisi liikmesriike ja ELi tervikuna;

| C. | arvestades, et puudulikult juhitud ränne võib häirida sihtriikide sotsiaalset ühtekuuluvust ja kahjustada ka päritoluriike ning rändajaid endid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et puudulikult juhitud ränne võib häirida sihtriikide sotsiaalset ühtekuuluvust ja kahjustada ka päritoluriike ning rändajaid endid;

| D. | arvestades, et seaduslik ränne pakub võimalusi, millest võivad kasu saada rändajad, nende päritoluriigid (kes saavad tulu rändajate rahaülekannetest) ja liikmesriigid; arvestades siiski, et seadusliku rände valdkonnas tehtud edusammudega peab kaasnema tõhus võitlus ebaseadusliku sisserände vastu, tuletades eelkõige meelde, et selline sisseränne soodustab inimkaubandusega tegelevate kuritegelike rühmituste olemasolu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seaduslik ränne pakub võimalusi, millest võivad kasu saada rändajad, nende päritoluriigid (kes saavad tulu rändajate rahaülekannetest) ja liikmesriigid; arvestades siiski, et seadusliku rände valdkonnas tehtud edusammudega peab kaasnema tõhus võitlus ebaseadusliku sisserände vastu, tuletades eelkõige meelde, et selline sisseränne soodustab inimkaubandusega tegelevate kuritegelike rühmituste olemasolu;

| E. | arvestades, et ühenduse tõeline ühine rändepoliitika peab põhinema mitte üksnes võitlusel ebaseadusliku sisserände vastu, vaid ka koostööl kolmandate riikide ja transiidiriikidega ning asjakohasel poliitikal rändajate integreerimiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühenduse tõeline ühine rändepoliitika peab põhinema mitte üksnes võitlusel ebaseadusliku sisserände vastu, vaid ka koostööl kolmandate riikide ja transiidiriikidega ning asjakohasel poliitikal rändajate integreerimiseks;

| F. | arvestades, et Euroopa rändepoliitika peab vastama rahvusvahelise õiguse normidele, eelkõige inimõiguste, inimväärikuse ja varjupaiga andmise valdkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa rändepoliitika peab vastama rahvusvahelise õiguse normidele, eelkõige inimõiguste, inimväärikuse ja varjupaiga andmise valdkonnas;

| G. | arvestades, et EL on ja peab ka edaspidi olema külalislahke keskkond nendele, kes saavad õiguse jääda, ükskõik, kas tegemist on töö, perekonna taasühinemise või õpingute tõttu rändajatega või rahvusvahelist kaitset vajavate isikutega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on ja peab ka edaspidi olema külalislahke keskkond nendele, kes saavad õiguse jääda, ükskõik, kas tegemist on töö, perekonna taasühinemise või õpingute tõttu rändajatega või rahvusvahelist kaitset vajavate isikutega;

| H. | arvestades, et rändajad on viimastel kümnenditel etendanud olulist rolli ELi ja Euroopa projekti edasiarendamisel ning on oluline tunnistada nii nende tähtsust kui ka tõsiasja, et liit vajab jätkuvalt võõrtööjõudu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rändajad on viimastel kümnenditel etendanud olulist rolli ELi ja Euroopa projekti edasiarendamisel ning on oluline tunnistada nii nende tähtsust kui ka tõsiasja, et liit vajab jätkuvalt võõrtööjõudu;

| I. | arvestades, et EUROSTATi andmetel saab ELi elanikkonna vananemine reaalsuseks keskmises perspektiivis, kusjuures aastaks 2060 prognoositakse aktiivse elanikkonna vähenemist võib-olla peaaegu 50 miljoni inimese võrra, arvestades, et sisseränne võiks toimida ELi heade majandustulemuste arvestatava tõukejõuna; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EUROSTATi andmetel saab ELi elanikkonna vananemine reaalsuseks keskmises perspektiivis, kusjuures aastaks 2060 prognoositakse aktiivse elanikkonna vähenemist võib-olla peaaegu 50 miljoni inimese võrra, arvestades, et sisseränne võiks toimida ELi heade majandustulemuste arvestatava tõukejõuna;

| J. | arvestades, et Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive aspekte võib mõjutada tööjõupuudus, mis võib takistada eesmärkide saavutamist, ning arvestades, et tööpuudus on praegu suurenemas; arvestades, et seda puudust saab lühiajaliselt leevendada majanduslikel eesmärkidel toimuva sisserände asjakohase ja struktureeritud juhtimise teel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Lissaboni strateegia majanduskasvu ja tööhõive aspekte võib mõjutada tööjõupuudus, mis võib takistada eesmärkide saavutamist, ning arvestades, et tööpuudus on praegu suurenemas; arvestades, et seda puudust saab lühiajaliselt leevendada majanduslikel eesmärkidel toimuva sisserände asjakohase ja struktureeritud juhtimise teel;

| K. | arvestades, et rändajad peavad tihti töötama juhusliku tööjõuna või madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel või nende oskustele mittevastavatel töökohtadel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rändajad peavad tihti töötama juhusliku tööjõuna või madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel või nende oskustele mittevastavatel töökohtadel;

| L. | arvestades, et EL peaks suurendama ka sisemisi jõupingutusi tööjõu ja oskuste puuduse probleemidega tegelemiseks, kaasates vaeghõivega sektoreid, näiteks puudega või hariduslikult ebavõrdses olukorras olevad inimesed või pikaajaliselt töötud residentidest varjupaigataotlejad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL peaks suurendama ka sisemisi jõupingutusi tööjõu ja oskuste puuduse probleemidega tegelemiseks, kaasates vaeghõivega sektoreid, näiteks puudega või hariduslikult ebavõrdses olukorras olevad inimesed või pikaajaliselt töötud residentidest varjupaigataotlejad;

| M. | arvestades, et ELis kasvab pidevalt naissoost sisserändajate hulk, moodustades ligikaudu 54% sisserändajate koguarvust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELis kasvab pidevalt naissoost sisserändajate hulk, moodustades ligikaudu 54% sisserändajate koguarvust;

| N. | arvestades, et enamikul naissoost sisserändajatest tekib integreerumisel ja tööturule sisenemisel suuri probleeme oma madala haridustaseme ja päritolumaalt kaasa toodud negatiivsete stereotüüpide ning tavade tõttu, samuti liikmesriikides eksisteerivate negatiivsete stereotüüpide ja diskrimineerimise tõttu; arvestades, et samas tulevad paljud kõrge haridustasemega noored naised ELi, et töötada suhteliselt kvalifitseerimata kohtadel, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et enamikul naissoost sisserändajatest tekib integreerumisel ja tööturule sisenemisel suuri probleeme oma madala haridustaseme ja päritolumaalt kaasa toodud negatiivsete stereotüüpide ning tavade tõttu, samuti liikmesriikides eksisteerivate negatiivsete stereotüüpide ja diskrimineerimise tõttu; arvestades, et samas tulevad paljud kõrge haridustasemega noored naised ELi, et töötada suhteliselt kvalifitseerimata kohtadel,

Üldkaalutlused

| 1. | avaldab tugevat toetust Euroopa ühise sisserändepoliitika kehtestamisele, mis põhineb kõrgetasemelisel poliitilisel ja tegevustasandi solidaarsusel, vastastikusel usaldusel, läbipaistvusel, partnerlusel, jagatud vastutusel ning ühistel jõupingutustel ühiste põhimõtete ja konkreetsete meetmete kaudu, samuti väärtustel, mis on talletatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; |
| --- | --- |

1.

avaldab tugevat toetust Euroopa ühise sisserändepoliitika kehtestamisele, mis põhineb kõrgetasemelisel poliitilisel ja tegevustasandi solidaarsusel, vastastikusel usaldusel, läbipaistvusel, partnerlusel, jagatud vastutusel ning ühistel jõupingutustel ühiste põhimõtete ja konkreetsete meetmete kaudu, samuti väärtustel, mis on talletatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas;

| 2. | kordab, et rändevoogude juhtimine peab põhinema kooskõlastatud lähenemisviisil, milles võetakse arvesse ELi ja selle liikmesriikide demograafilist ja majanduslikku olukorda; |
| --- | --- |

2.

kordab, et rändevoogude juhtimine peab põhinema kooskõlastatud lähenemisviisil, milles võetakse arvesse ELi ja selle liikmesriikide demograafilist ja majanduslikku olukorda;

| 3. | on seisukohal, et ühise sisserändepoliitika väljatöötamisele tuleks oluliselt kasuks ulatuslikum ja korrapärasem konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega, nagu rändajate kogukondade heaks töötavad ja nendega koostööd tegevad organisatsioonid; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ühise sisserändepoliitika väljatöötamisele tuleks oluliselt kasuks ulatuslikum ja korrapärasem konsulteerimine kodanikuühiskonna esindajatega, nagu rändajate kogukondade heaks töötavad ja nendega koostööd tegevad organisatsioonid;

| 4. | kahetseb, et seni on ühise seadusliku sisserände poliitika kehtestamiseks liiga vähe ära tehtud ning väljendab heameelt Euroopa ühise sisserändepoliitika raames vastuvõetud uute õigusaktide üle; |
| --- | --- |

4.

kahetseb, et seni on ühise seadusliku sisserände poliitika kehtestamiseks liiga vähe ära tehtud ning väljendab heameelt Euroopa ühise sisserändepoliitika raames vastuvõetud uute õigusaktide üle;

| 5. | rõhutab, et sidus ja tasakaalustatud ühine Euroopa sisserändepoliitika suurendab ELi usaldusväärsust suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et sidus ja tasakaalustatud ühine Euroopa sisserändepoliitika suurendab ELi usaldusväärsust suhetes kolmandate riikidega;

| 6. | kordab, et rände tulemuslik juhtimine nõuab piirkondlike ja kohalike võimude osalemist ning tõelist partnerlust ja koostööd kolmandate päritolu- ja transiidiriikidega, kellele sageli jääb mulje, et neile surutakse otsused ühepoolselt peale; rõhutab, et selline koostöö saab toimuda vaid siis, kui kolmas riik austab rahvusvahelisi inimõiguste ja kaitse seadusi ning on allkirjastanud 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni; |
| --- | --- |

6.

kordab, et rände tulemuslik juhtimine nõuab piirkondlike ja kohalike võimude osalemist ning tõelist partnerlust ja koostööd kolmandate päritolu- ja transiidiriikidega, kellele sageli jääb mulje, et neile surutakse otsused ühepoolselt peale; rõhutab, et selline koostöö saab toimuda vaid siis, kui kolmas riik austab rahvusvahelisi inimõiguste ja kaitse seadusi ning on allkirjastanud 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni;

| 7. | on arvamusel, et sisseränne ELi ei aita lahendada arengumaade probleeme ja et ühise sisserändepoliitikaga peab kaasnema tõhus päritoluriikide arengu toetamise poliitika; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et sisseränne ELi ei aita lahendada arengumaade probleeme ja et ühise sisserändepoliitikaga peab kaasnema tõhus päritoluriikide arengu toetamise poliitika;

| 8. | väljendab heameelt eelnimetatud Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti üle ning meetmete, vahendite ja ettepanekute üle, mille komisjon on esitanud eespool mainitud teatises „Euroopa ühine sisserändepoliitika: põhimõtted, meetmed ja vahendid”; kutsub nõukogu ja komisjoni üles asuma neid kohustusi kiiresti rakendama; |
| --- | --- |

8.

väljendab heameelt eelnimetatud Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti üle ning meetmete, vahendite ja ettepanekute üle, mille komisjon on esitanud eespool mainitud teatises „Euroopa ühine sisserändepoliitika: põhimõtted, meetmed ja vahendid”; kutsub nõukogu ja komisjoni üles asuma neid kohustusi kiiresti rakendama;

| 9. | tunneb heameelt Lissaboni lepingu institutsioonilise mõju üle, tervitades eriti kaasotsustamismenetluse ja kvalifitseeritud häälteenamuse laiendamist kogu sisserändepoliitikale, ELi pädevuse selgitamist viisade ja piirikontrolli küsimuses, ELi pädevuse laiendamist varjupaiga ning seadusliku ja ebaseadusliku sisserände valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt Lissaboni lepingu institutsioonilise mõju üle, tervitades eriti kaasotsustamismenetluse ja kvalifitseeritud häälteenamuse laiendamist kogu sisserändepoliitikale, ELi pädevuse selgitamist viisade ja piirikontrolli küsimuses, ELi pädevuse laiendamist varjupaiga ning seadusliku ja ebaseadusliku sisserände valdkonnas;

| 10. | on seisukohal, et ühine sisserändepoliitika muudab vajalikuks ka ühise varjupaigapoliitika kehtestamise, ja meenutab eelnimetatud resolutsiooni Euroopa ühise varjupaigasüsteemi (CEAS) tuleviku kohta ning komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et ühine sisserändepoliitika muudab vajalikuks ka ühise varjupaigapoliitika kehtestamise, ja meenutab eelnimetatud resolutsiooni Euroopa ühise varjupaigasüsteemi (CEAS) tuleviku kohta ning komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta;

Heaolu ja sisseränne

Seaduslik sisseränne

| 11. | peab seaduslikku sisserännet endiselt vajalikuks Euroopa rahvastiku, tööturu ja oskustega seotud vajaduste rahuldamiseks seoses rahvastiku vähenemise ja vananemise mõjuga majandusele; teadmiste ja oskusteabe vahetamise ning rändajate rahaülekannete kaudu aitab see kaasa ka kolmandate riikide arengule; nõuab turvaliste süsteemide rakendamist, mis hõlbustavad niisuguseid rahaülekandeid kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

11.

peab seaduslikku sisserännet endiselt vajalikuks Euroopa rahvastiku, tööturu ja oskustega seotud vajaduste rahuldamiseks seoses rahvastiku vähenemise ja vananemise mõjuga majandusele; teadmiste ja oskusteabe vahetamise ning rändajate rahaülekannete kaudu aitab see kaasa ka kolmandate riikide arengule; nõuab turvaliste süsteemide rakendamist, mis hõlbustavad niisuguseid rahaülekandeid kolmandatesse riikidesse;

| 12. | on arvamusel, et seaduslik ränne peab olema alternatiiv ebaseaduslikule sisserändele, sest see pakub seaduslikku, turvalist ja korraldatud sisenemisteed Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et seaduslik ränne peab olema alternatiiv ebaseaduslikule sisserändele, sest see pakub seaduslikku, turvalist ja korraldatud sisenemisteed Euroopa Liitu;

| 13. | tuletab meelde, et komisjoni esitatud prognooside kohaselt vajab Euroopa aastaks 2050 hinnanguliselt 60 miljonit võõrtöötajat, mis nõuab seaduslike rändekanalite avamist; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et komisjoni esitatud prognooside kohaselt vajab Euroopa aastaks 2050 hinnanguliselt 60 miljonit võõrtöötajat, mis nõuab seaduslike rändekanalite avamist;

| 14. | rõhutab, et tuleb igakülgselt hinnata ELi vajadusi oskuste ja tööturu valdkonnas; on siiski seisukohal, et iga liikmesriik peaks säilitama kontrolli nende inimeste arvu üle, kes on vajalikud tema tööturuvajaduste rahuldamiseks, ning võtma arvesse ühenduse eelistamise põhimõtet, niikaua kuni kohaldatakse üleminekumeetmeid; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et tuleb igakülgselt hinnata ELi vajadusi oskuste ja tööturu valdkonnas; on siiski seisukohal, et iga liikmesriik peaks säilitama kontrolli nende inimeste arvu üle, kes on vajalikud tema tööturuvajaduste rahuldamiseks, ning võtma arvesse ühenduse eelistamise põhimõtet, niikaua kuni kohaldatakse üleminekumeetmeid;

| 15. | toetab riiklike sisserändeprofiilide väljatöötamist, mille eesmärk on anda terviklik ülevaade sisserände olukorrast igas liikmesriigis teataval hetkel ning mille keskne aspekt on tööturuvajadused; |
| --- | --- |

15.

toetab riiklike sisserändeprofiilide väljatöötamist, mille eesmärk on anda terviklik ülevaade sisserände olukorrast igas liikmesriigis teataval hetkel ning mille keskne aspekt on tööturuvajadused;

| 16. | kordab vajadust suurendada ELi atraktiivsust kõrge kvalifikatsiooniga töötajate hulgas, kasvõi sihtmaid ja vastuvõtvaid tööturge käsitleva teabe kättesaadavuse kaudu, võttes arvesse mõju, mida see võib avaldada „ajude väljavoolule” päritoluriikidest; arvab, et ajude väljavoolu saab leevendada ajutise või korduvrände kaudu, võimaldades koolitust päritoluriikides, et säilitada töökohad võtmevaldkondades, eelkõige hariduse ja tervishoiu alal, ning allkirjastades päritolumaadega koostöölepingud; palub liikmesriikidel hoiduda aktiivsest töölevärbamisest arengumaades, mis kannatavad inimressursside puuduse all sellistes võtmesektorites nagu tervishoid ja haridus; |
| --- | --- |

16.

kordab vajadust suurendada ELi atraktiivsust kõrge kvalifikatsiooniga töötajate hulgas, kasvõi sihtmaid ja vastuvõtvaid tööturge käsitleva teabe kättesaadavuse kaudu, võttes arvesse mõju, mida see võib avaldada „ajude väljavoolule” päritoluriikidest; arvab, et ajude väljavoolu saab leevendada ajutise või korduvrände kaudu, võimaldades koolitust päritoluriikides, et säilitada töökohad võtmevaldkondades, eelkõige hariduse ja tervishoiu alal, ning allkirjastades päritolumaadega koostöölepingud; palub liikmesriikidel hoiduda aktiivsest töölevärbamisest arengumaades, mis kannatavad inimressursside puuduse all sellistes võtmesektorites nagu tervishoid ja haridus;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike välja töötama mehhanisme, suuniseid ja muid vahendeid ajutise või korduvrände hõlbustamiseks ning koostöös päritoluriikidega meetmeid inimressursside kao korvamiseks, pakkudes konkreetset tuge kutsetöötajate koolitamiseks võtmesektorites, mida on nõrgestanud andekate töötajate väljarändamine; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike välja töötama mehhanisme, suuniseid ja muid vahendeid ajutise või korduvrände hõlbustamiseks ning koostöös päritoluriikidega meetmeid inimressursside kao korvamiseks, pakkudes konkreetset tuge kutsetöötajate koolitamiseks võtmesektorites, mida on nõrgestanud andekate töötajate väljarändamine;

| 18. | tervitab nn sinist kaarti käsitleva dokumendiga algatatud lähenemisviisi ühisele seadusliku sisserände poliitikale, kuid kutsub liikmesriike üles kiiremini liikuma ühiste sisserändepoliitika eeskirjade suunas, mis ei piirduks üksnes kõrgelt kvalifitseeritud töötajatega; |
| --- | --- |

18.

tervitab nn sinist kaarti käsitleva dokumendiga algatatud lähenemisviisi ühisele seadusliku sisserände poliitikale, kuid kutsub liikmesriike üles kiiremini liikuma ühiste sisserändepoliitika eeskirjade suunas, mis ei piirduks üksnes kõrgelt kvalifitseeritud töötajatega;

| 19. | väljendab rahulolu sinise kaardi heakskiitmise üle, mis on seotud kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimustega, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks niipea kui võimalik algatused ka teiste töö kategooriate jaoks, et ühtlasi jätkata võitlust ebaseadusliku sisserände ning dokumentideta sisserändajate ekspluateerimise vastu; |
| --- | --- |

19.

väljendab rahulolu sinise kaardi heakskiitmise üle, mis on seotud kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimustega, ning nõuab tungivalt, et komisjon esitaks niipea kui võimalik algatused ka teiste töö kategooriate jaoks, et ühtlasi jätkata võitlust ebaseadusliku sisserände ning dokumentideta sisserändajate ekspluateerimise vastu;

| 20. | nõuab uute meetmete võtmist, et veelgi hõlbustada üliõpilaste ja teadlaste vastuvõtmist ning nende liikumist ELi piires; |
| --- | --- |

20.

nõuab uute meetmete võtmist, et veelgi hõlbustada üliõpilaste ja teadlaste vastuvõtmist ning nende liikumist ELi piires;

| 21. | juhib tähelepanu sisserändajate oskuste tunnustamise tähtsusele, pöörates eelkõige tähelepanu päritoluriigis omandatud ametlikule ja mitteametlikule kvalifikatsioonile; on seisukohal, et sellise tunnustamisega võideldakse oskustööjõu raiskamise vastu, mida praegu pidevalt esineb sisserändajate, eriti naiste hulgas, keda sageli rakendatakse nende kvalifikatsioonist palju madalamate kvalifikatsiooninõuetega töödel; |
| --- | --- |

21.

juhib tähelepanu sisserändajate oskuste tunnustamise tähtsusele, pöörates eelkõige tähelepanu päritoluriigis omandatud ametlikule ja mitteametlikule kvalifikatsioonile; on seisukohal, et sellise tunnustamisega võideldakse oskustööjõu raiskamise vastu, mida praegu pidevalt esineb sisserändajate, eriti naiste hulgas, keda sageli rakendatakse nende kvalifikatsioonist palju madalamate kvalifikatsiooninõuetega töödel;

| 22. | palub, et komisjon võtaks tulevastes kõnealust teemat käsitlevates dokumentides arvesse oskuste tunnustamise küsimust ja elukestva õppe stiimulit, tagades ka, et liikmesriigid annavad sisserändajatele võimalused õppida vastuvõtva riigi keelt, mis võimaldab neil Euroopa Liidus sotsiaalselt, kutsealaselt ja kultuuriliselt integreeruda ja annab neile paremad võimalused toetada oma laste arengut; kutsub ühtlasi komisjoni kasutama arutelude tulemusi, mida on peetud sisserändajate laste keeleõppe ja elukohaliikmesriigis päritoluriigi keele ja kultuuri õpetamise teemal ning nõuab raamistiku koostamist, mis toetaks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

22.

palub, et komisjon võtaks tulevastes kõnealust teemat käsitlevates dokumentides arvesse oskuste tunnustamise küsimust ja elukestva õppe stiimulit, tagades ka, et liikmesriigid annavad sisserändajatele võimalused õppida vastuvõtva riigi keelt, mis võimaldab neil Euroopa Liidus sotsiaalselt, kutsealaselt ja kultuuriliselt integreeruda ja annab neile paremad võimalused toetada oma laste arengut; kutsub ühtlasi komisjoni kasutama arutelude tulemusi, mida on peetud sisserändajate laste keeleõppe ja elukohaliikmesriigis päritoluriigi keele ja kultuuri õpetamise teemal ning nõuab raamistiku koostamist, mis toetaks subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet;

| 23. | kinnitab, et Euroopa tööhõive ja tööalase liikuvuse võrgustik (EURES) on asjakohane vahend läbipaistva, vastutustundliku ja tulemusliku tasakaalu tagamiseks tööturu pakkumise ja nõudluse vahel; soovitab seega laiendada EURESi võrgustiku kontseptsiooni, et võimaldada kontaktide loomist teatava kvalifikatsiooniga töötajaid otsivate Euroopa tööandjate ja kolmandatest riikidest pärit tööotsijate vahel; teeb ettepaneku kasutada (juba loodud ja loodavaid) erikeskusi või ELi esindusi kolmandates riikides platvormina EURESi võrgustiku laiendamiseks ning jätkuva ja laiendatud nõustamistöö tagamiseks füüsilisest isikust ettevõtjale pakutavate vahendite ja toe või väikelaenu kasutamise küsimustes; rõhutab, et Euroopa vajadus kõrgkvalifitseeritud tööjõu järele ei tohiks kaasa tuua ajude väljavoolu kolmandatest riikidest, mis kahjustaks nende tärkavat majandust ja sotsiaalset infrastruktuuri; |
| --- | --- |

23.

kinnitab, et Euroopa tööhõive ja tööalase liikuvuse võrgustik (EURES) on asjakohane vahend läbipaistva, vastutustundliku ja tulemusliku tasakaalu tagamiseks tööturu pakkumise ja nõudluse vahel; soovitab seega laiendada EURESi võrgustiku kontseptsiooni, et võimaldada kontaktide loomist teatava kvalifikatsiooniga töötajaid otsivate Euroopa tööandjate ja kolmandatest riikidest pärit tööotsijate vahel; teeb ettepaneku kasutada (juba loodud ja loodavaid) erikeskusi või ELi esindusi kolmandates riikides platvormina EURESi võrgustiku laiendamiseks ning jätkuva ja laiendatud nõustamistöö tagamiseks füüsilisest isikust ettevõtjale pakutavate vahendite ja toe või väikelaenu kasutamise küsimustes; rõhutab, et Euroopa vajadus kõrgkvalifitseeritud tööjõu järele ei tohiks kaasa tuua ajude väljavoolu kolmandatest riikidest, mis kahjustaks nende tärkavat majandust ja sotsiaalset infrastruktuuri;

| 24. | on seisukohal, et nn kolmandatest riikidest pärit sisserändajatele tuleks anda õigus ELis vabalt liikuda, et nad saaksid ühe liikmesriigi seaduslike residentidena töötada teise liikmesriigi piiriäärsetel aladel, ilma et nad peaksid selleks tööluba taotlema, ning et sellistele sisserändajatele tuleks anda töötajatena täielik liikumisvabadus pärast viie aasta pikkust seaduslikku elamist ühes liikmesriigis; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et nn kolmandatest riikidest pärit sisserändajatele tuleks anda õigus ELis vabalt liikuda, et nad saaksid ühe liikmesriigi seaduslike residentidena töötada teise liikmesriigi piiriäärsetel aladel, ilma et nad peaksid selleks tööluba taotlema, ning et sellistele sisserändajatele tuleks anda töötajatena täielik liikumisvabadus pärast viie aasta pikkust seaduslikku elamist ühes liikmesriigis;

| 25. | rõhutab, et tööturuvajaduste juhtimisel on tähtis kooskõlastada seda kohalike ja piirkondlike ametiasutuste (kellele langeb eriline vastutus koolituse valdkonnas) ning riiklike ja Euroopa ametiasutuste vahel, vastavalt ühenduse eelistamise põhimõttele; rõhutab, et nimetatud koostöö on tingimata vajalik niisuguse sisserändepoliitika tulemuslikuks rakendamiseks, mille abil suudetakse kaotada teatavates sektorites ja liikmesriikides valitsevat tööjõupuudust ning sisserändajaid tulemuslikult ja asjakohaselt integreerida; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et tööturuvajaduste juhtimisel on tähtis kooskõlastada seda kohalike ja piirkondlike ametiasutuste (kellele langeb eriline vastutus koolituse valdkonnas) ning riiklike ja Euroopa ametiasutuste vahel, vastavalt ühenduse eelistamise põhimõttele; rõhutab, et nimetatud koostöö on tingimata vajalik niisuguse sisserändepoliitika tulemuslikuks rakendamiseks, mille abil suudetakse kaotada teatavates sektorites ja liikmesriikides valitsevat tööjõupuudust ning sisserändajaid tulemuslikult ja asjakohaselt integreerida;

| 26. | kutsub komisjoni üles avaldama päritoluriikides rohkem teavet seadusliku rände võimaluste kohta ning rändajate õiguste ja kohustuste kohta ELi saabumisel; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni üles avaldama päritoluriikides rohkem teavet seadusliku rände võimaluste kohta ning rändajate õiguste ja kohustuste kohta ELi saabumisel;

| 27. | kutsub liikmesriike üles kasutama rahuldavalt ära ühenduse rahastamismehhanisme, mis on seotud sisserändepoliitikaga, et luua rändajate jaoks rohkem ja paremaid töökohti; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles kasutama rahuldavalt ära ühenduse rahastamismehhanisme, mis on seotud sisserändepoliitikaga, et luua rändajate jaoks rohkem ja paremaid töökohti;

Integratsioon

| 28. | rõhutab, et integratsioon suurendab ELi kultuurilist mitmekesisust ja peaks põhinema sotsiaalsel kaasatusel, diskrimineerimisvastasel võitlusel ning võrdsetel võimalustel juurdepääsu kaudu tervishoiule, haridusele, keeleõppele ja tööhõivele; arvab, et integratsioonipoliitika peaks ühtlasi põhinema asjakohastel uuenduslikel programmidel, ning tunnistab kohalike ja piirkondlike ametivõimude, ametiühingute, rändajate organisatsioonide j a kutseliitude võtmerolli rändajate integreerimisel; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et integratsioon suurendab ELi kultuurilist mitmekesisust ja peaks põhinema sotsiaalsel kaasatusel, diskrimineerimisvastasel võitlusel ning võrdsetel võimalustel juurdepääsu kaudu tervishoiule, haridusele, keeleõppele ja tööhõivele; arvab, et integratsioonipoliitika peaks ühtlasi põhinema asjakohastel uuenduslikel programmidel, ning tunnistab kohalike ja piirkondlike ametivõimude, ametiühingute, rändajate organisatsioonide j a kutseliitude võtmerolli rändajate integreerimisel;

| 29. | toetab liikmesriikide integratsiooni eest vastutavate asutuste, seaduslike rändajate ja rahvusvahelise kaitse saajate integratsioonialaseid jõupingutusi, võttes arvesse austust ELi ja selle liikmesriikide identiteedi ning väärtuste vastu, kaasa arvatud austus inimõiguste, õigusriigi, demokraatia, sallivuse ja võrdsuse, arvamusvabaduse ning laste koolikohustuse täitmise vastu; tuletab meelde, et integratsioon on kahepoolne protsess, milleks on vaja nii sisserändajate kui vastuvõtva elanikkonna kohanemist, nagu on sätestatud nõukogu poolt vastu võetud ühistes aluspõhimõtetes, ning et seda võib soodustada parimate tavade vahetamine; möönab, et integratsiooni on raskem saavutada liikmesriikides, mis oma geograafilise asendi tõttu kannatavad tugeva rändesurve all, kuid sellest hoolimata ei tohi sellest kui eesmärgist loobuda; kutsub teisi liikmesriike üles solidaarsuse vaimus kaasa aitama sellise surve leevendamisele, hõlbustades ELi liikmesriikides viibivate rahvusvahelise kaitse saajate integreerumist paralleelselt seadusliku rände edendamisega; |
| --- | --- |

29.

toetab liikmesriikide integratsiooni eest vastutavate asutuste, seaduslike rändajate ja rahvusvahelise kaitse saajate integratsioonialaseid jõupingutusi, võttes arvesse austust ELi ja selle liikmesriikide identiteedi ning väärtuste vastu, kaasa arvatud austus inimõiguste, õigusriigi, demokraatia, sallivuse ja võrdsuse, arvamusvabaduse ning laste koolikohustuse täitmise vastu; tuletab meelde, et integratsioon on kahepoolne protsess, milleks on vaja nii sisserändajate kui vastuvõtva elanikkonna kohanemist, nagu on sätestatud nõukogu poolt vastu võetud ühistes aluspõhimõtetes, ning et seda võib soodustada parimate tavade vahetamine; möönab, et integratsiooni on raskem saavutada liikmesriikides, mis oma geograafilise asendi tõttu kannatavad tugeva rändesurve all, kuid sellest hoolimata ei tohi sellest kui eesmärgist loobuda; kutsub teisi liikmesriike üles solidaarsuse vaimus kaasa aitama sellise surve leevendamisele, hõlbustades ELi liikmesriikides viibivate rahvusvahelise kaitse saajate integreerumist paralleelselt seadusliku rände edendamisega;

| 30. | rõhutab, et edukas integratsiooniprotsess on parim vahend sünnijärgsete kodanike ja rändajate vahelise umbusalduse ja kahtluste hajutamiseks ning mis tahes võõravaenulike ideede või tegevuse kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et edukas integratsiooniprotsess on parim vahend sünnijärgsete kodanike ja rändajate vahelise umbusalduse ja kahtluste hajutamiseks ning mis tahes võõravaenulike ideede või tegevuse kõrvaldamiseks;

| 31. | julgustab vastastikuse õppimise mehhanismide väljatöötamist ja heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel, et tugevdada vastuvõtjariikide võimet tulla toime suureneva mitmekesisusega, ning samuti julgustab liikmesriike kasutama ühiste näitajate süsteemi ja piisavat statistilist suutlikkust, et hinnata sisserändepoliitika tulemusi; |
| --- | --- |

31.

julgustab vastastikuse õppimise mehhanismide väljatöötamist ja heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel, et tugevdada vastuvõtjariikide võimet tulla toime suureneva mitmekesisusega, ning samuti julgustab liikmesriike kasutama ühiste näitajate süsteemi ja piisavat statistilist suutlikkust, et hinnata sisserändepoliitika tulemusi;

| 32. | tuletab meelde, et äärmiselt oluline on rändajate organisatsioonide kaasamine, kuna need täidavad integratsiooniprotsessis unikaalset osa, andes rändajatele demokraatliku osalemise võimalused; kutsub liikmesriike üles toetama kodanikuühiskonna tugisüsteeme integratsiooniprotsessis, andes rändajatele võimaluse osaleda vastuvõtjariigi ühiskondlikus ja poliitilises elus, erakondades ja ametiühingutes ning hääletada kohalikel valimistel; |
| --- | --- |

32.

tuletab meelde, et äärmiselt oluline on rändajate organisatsioonide kaasamine, kuna need täidavad integratsiooniprotsessis unikaalset osa, andes rändajatele demokraatliku osalemise võimalused; kutsub liikmesriike üles toetama kodanikuühiskonna tugisüsteeme integratsiooniprotsessis, andes rändajatele võimaluse osaleda vastuvõtjariigi ühiskondlikus ja poliitilises elus, erakondades ja ametiühingutes ning hääletada kohalikel valimistel;

| 33. | tervitab komisjoni ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee algatust integratsioonipoliitika sidususe suurendamiseks, käivitades Euroopa integratsioonifoorumi, millest võtavad osa ühiskondlikud organisatsioonid ja sisserändajate ühendused eesmärgiga vahetada kogemusi ja koostada soovitusi; kutsub liikmesriike üles kooskõlastama oma integratsioonialaseid jõupingutusi riiklikes integratsioonikavades sisalduvate heade tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

33.

tervitab komisjoni ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee algatust integratsioonipoliitika sidususe suurendamiseks, käivitades Euroopa integratsioonifoorumi, millest võtavad osa ühiskondlikud organisatsioonid ja sisserändajate ühendused eesmärgiga vahetada kogemusi ja koostada soovitusi; kutsub liikmesriike üles kooskõlastama oma integratsioonialaseid jõupingutusi riiklikes integratsioonikavades sisalduvate heade tavade vahetamise kaudu;

| 34. | palub komisjonil võtta vajalikud meetmed rahalise toetuse tagamiseks sisserändajate struktuurilisele ja kultuurilisele integratsioonile, hõlmates ka Euroopa Liidu programmide nagu „Elukestev õpe”, „Kodanike Euroopa”, „Aktiivsed noored” ja „Kultuur (2007–2013)” rakendamist; märgib, et enamikul juhtudel on õpetajad halvasti ette valmistatud tööks klassidega, kus on palju ümberasujate lapsi, ja nõuab õpetajate paremat koolitamist ja piisavat rahalist toetust; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil võtta vajalikud meetmed rahalise toetuse tagamiseks sisserändajate struktuurilisele ja kultuurilisele integratsioonile, hõlmates ka Euroopa Liidu programmide nagu „Elukestev õpe”, „Kodanike Euroopa”, „Aktiivsed noored” ja „Kultuur (2007–2013)” rakendamist; märgib, et enamikul juhtudel on õpetajad halvasti ette valmistatud tööks klassidega, kus on palju ümberasujate lapsi, ja nõuab õpetajate paremat koolitamist ja piisavat rahalist toetust;

| 35. | rõhutab asjaolu, et elukestvad haridus- ja koolitusprogrammid etendavad integratsiooniprotsessis oskuste, eriti keeleoskuse arendamise kaudu olulist rolli; on samuti seisukohal, et takistusteta osalemine koolitusprogrammides ja elukestvas õppes peaks olema äsja saabunud sisserändajate õigus ja võimalus; |
| --- | --- |

35.

rõhutab asjaolu, et elukestvad haridus- ja koolitusprogrammid etendavad integratsiooniprotsessis oskuste, eriti keeleoskuse arendamise kaudu olulist rolli; on samuti seisukohal, et takistusteta osalemine koolitusprogrammides ja elukestvas õppes peaks olema äsja saabunud sisserändajate õigus ja võimalus;

| 36. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama diskrimineerimisvastase poliitika, muuhulgas riigiasutuste rakendatavate meetmete edendamist; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama diskrimineerimisvastase poliitika, muuhulgas riigiasutuste rakendatavate meetmete edendamist;

| 37. | palub liikmesriikidel järgida ja toetada asjakohaseid direktiive: nõukogu direktiivid 2000/78/EÜ (17), 2000/43/EÜ (18) ja 2004/113/EÜ (19), mille eesmärk on võidelda diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

37.

palub liikmesriikidel järgida ja toetada asjakohaseid direktiive: nõukogu direktiivid 2000/78/EÜ (17), 2000/43/EÜ (18) ja 2004/113/EÜ (19), mille eesmärk on võidelda diskrimineerimise vastu;

| 38. | kutsub liikmesriike üles ratifitseerima kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelist konventsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 18. detsembril 1990. aastal (20); |
| --- | --- |

38.

kutsub liikmesriike üles ratifitseerima kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse rahvusvahelist konventsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 18. detsembril 1990. aastal (20);

| 39. | kutsub komisjoni üles koguma soolise kuuluvusega seotud andmeid sisserände kohta ELi ja korraldama nende andmete analüüsimist Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudis, et tuua täpsemalt välja naissoost sisserändajate konkreetsed vajadused ja probleemid ning kõige asjakohasemad meetodid nende integreerimiseks vastuvõtjariikide ühiskonda; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni üles koguma soolise kuuluvusega seotud andmeid sisserände kohta ELi ja korraldama nende andmete analüüsimist Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudis, et tuua täpsemalt välja naissoost sisserändajate konkreetsed vajadused ja probleemid ning kõige asjakohasemad meetodid nende integreerimiseks vastuvõtjariikide ühiskonda;

| 40. | kutsub liikmesriike üles võtma oma integratsioonipoliitika koostamisel nõuetekohaselt arvesse soolist mõõdet ning naissoost rändajate olukorda ja vajadusi; |
| --- | --- |

40.

kutsub liikmesriike üles võtma oma integratsioonipoliitika koostamisel nõuetekohaselt arvesse soolist mõõdet ning naissoost rändajate olukorda ja vajadusi;

| 41. | kutsub liikmesriike üles tagama naissoost sisserändajate põhiõiguste austamine, olenemata sellest, kas nende staatus on seaduslik või mitte; |
| --- | --- |

41.

kutsub liikmesriike üles tagama naissoost sisserändajate põhiõiguste austamine, olenemata sellest, kas nende staatus on seaduslik või mitte;

| 42. | kutsub liikmesriike üles toetama sisserännanud naistele suunatud teavituskampaaniaid, et teavitada neid nende õigustest, hariduse ja keeleõppe võimalustest, kutsealasest koolitusest ja juurdepääsust tööturule ning ennetada sundabielusid, naiste suguelundite moonutamist ja muid vaimse või füüsilise sunni vorme; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles toetama sisserännanud naistele suunatud teavituskampaaniaid, et teavitada neid nende õigustest, hariduse ja keeleõppe võimalustest, kutsealasest koolitusest ja juurdepääsust tööturule ning ennetada sundabielusid, naiste suguelundite moonutamist ja muid vaimse või füüsilise sunni vorme;

Julgeolek ja sisseränne

Integreeritud piirihaldus

| 43. | rõhutab vajadust tervikliku üldkava järele, millega nähakse ette ELi piirihaldusstrateegia üldised eesmärgid ja ülesehitus, kaasa arvatud üksikasjad, mis näitavad, kuidas kõiki seotud programme ja skeeme selles valdkonnas paremini optimeerida; on arvamusel, et ELi piirihaldusstrateegia ülesehituse kaalumisel peaks komisjon ennekõike analüüsima liikmesriikide olemasolevate piirihaldussüsteemide tõhusust, et luua nende vahel optimaalne sünergia ning anda täiendavat teavet uute kavandavate süsteemide, nagu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, reisiloa elektroonilise süsteemi, automatiseeritud piirikontrolli ja registreeritud reisijate programmi kulutasuvuse kohta ELi integreeritud piirihalduse raames; |
| --- | --- |

43.

rõhutab vajadust tervikliku üldkava järele, millega nähakse ette ELi piirihaldusstrateegia üldised eesmärgid ja ülesehitus, kaasa arvatud üksikasjad, mis näitavad, kuidas kõiki seotud programme ja skeeme selles valdkonnas paremini optimeerida; on arvamusel, et ELi piirihaldusstrateegia ülesehituse kaalumisel peaks komisjon ennekõike analüüsima liikmesriikide olemasolevate piirihaldussüsteemide tõhusust, et luua nende vahel optimaalne sünergia ning anda täiendavat teavet uute kavandavate süsteemide, nagu riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, reisiloa elektroonilise süsteemi, automatiseeritud piirikontrolli ja registreeritud reisijate programmi kulutasuvuse kohta ELi integreeritud piirihalduse raames;

| 44. | rõhutab, et piiride integreeritud haldamine peaks looma õige tasakaalu järjest suurema arvu inimeste piiriülese vaba liikumise ja ELi kodanike suurema turvalisuse tagamise vahel; ei eita, et andmete kasutamine pakub selgeid eeliseid; on samas arvamusel, et üldsuse usalduse valitsuse tegevuse vastu saab säilitada üksnes siis, kui on tagatud piisavad andmekaitsemeetmed, järelevalve ja kahju hüvitamise mehhanismid; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et piiride integreeritud haldamine peaks looma õige tasakaalu järjest suurema arvu inimeste piiriülese vaba liikumise ja ELi kodanike suurema turvalisuse tagamise vahel; ei eita, et andmete kasutamine pakub selgeid eeliseid; on samas arvamusel, et üldsuse usalduse valitsuse tegevuse vastu saab säilitada üksnes siis, kui on tagatud piisavad andmekaitsemeetmed, järelevalve ja kahju hüvitamise mehhanismid;

| 45. | nõuab, et uuritaks ühtse neljaastmelise lähenemisviisi teostatavust, mille kohaselt sisserändajaid kontrollitaks süstemaatiliselt igas ELi reisimise etapis; |
| --- | --- |

45.

nõuab, et uuritaks ühtse neljaastmelise lähenemisviisi teostatavust, mille kohaselt sisserändajaid kontrollitaks süstemaatiliselt igas ELi reisimise etapis;

| 46. | rõhutab, et ELi piirikontrolli strateegiat tuleks täiendada ka konkreetsete meetmetega, mille eesmärk on kolmandate riikide piiride tugevdamine Aafrika ja ELi partnerluse ning Euroopa naabruspoliitika (idapartnerlus, EUROMED) raames; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et ELi piirikontrolli strateegiat tuleks täiendada ka konkreetsete meetmetega, mille eesmärk on kolmandate riikide piiride tugevdamine Aafrika ja ELi partnerluse ning Euroopa naabruspoliitika (idapartnerlus, EUROMED) raames;

| 47. | nõuab kehtiva riikliku Schengeni viisa asendamist ühtse Euroopa Schengeni viisaga, mis võimaldab kohelda kõiki viisataotlejaid võrdselt; soovib olla informeeritud nii komisjoni poliitikauuringu kui ka tehnilise uuringu täpsest ajakavast ja üksikasjadest, milles analüüsitakse selle süsteemi teostatavust, praktilisi tagajärgi ja mõju, millega nõutakse kolmandate riikide kodanikelt enne ELi territooriumile reisimist elektroonilist reisiluba (elektrooniline reisiloa taotlemise süsteem); nõuab liikmesriikide konsulaatide vahelise koostöö parandamist ning ühiste viisaalaste konsulaarteenistuste etapiviisilist loomist; |
| --- | --- |

47.

nõuab kehtiva riikliku Schengeni viisa asendamist ühtse Euroopa Schengeni viisaga, mis võimaldab kohelda kõiki viisataotlejaid võrdselt; soovib olla informeeritud nii komisjoni poliitikauuringu kui ka tehnilise uuringu täpsest ajakavast ja üksikasjadest, milles analüüsitakse selle süsteemi teostatavust, praktilisi tagajärgi ja mõju, millega nõutakse kolmandate riikide kodanikelt enne ELi territooriumile reisimist elektroonilist reisiluba (elektrooniline reisiloa taotlemise süsteem); nõuab liikmesriikide konsulaatide vahelise koostöö parandamist ning ühiste viisaalaste konsulaarteenistuste etapiviisilist loomist;

| 48. | palub nõukogul vastu võtta liikmesriikidevahelisel solidaarsusel põhinev kord, et jagada piirivalvest tulenevat koormust ja kooskõlastada liikmesriikide poliitikat; |
| --- | --- |

48.

palub nõukogul vastu võtta liikmesriikidevahelisel solidaarsusel põhinev kord, et jagada piirivalvest tulenevat koormust ja kooskõlastada liikmesriikide poliitikat;

Ebaseaduslik ränne

| 49. | peab tõhusat ebaseadusliku sisserände vastast võitlust ELi tervikliku rändepoliitika keskseks osaks ning kahetseb seetõttu, et tulemuslikku otsustetegemist kõnealuses valdkonnas takistab liikmesriikide puudulik võime oma ühiste huvide nimel tõelist koostööd teha; |
| --- | --- |

49.

peab tõhusat ebaseadusliku sisserände vastast võitlust ELi tervikliku rändepoliitika keskseks osaks ning kahetseb seetõttu, et tulemuslikku otsustetegemist kõnealuses valdkonnas takistab liikmesriikide puudulik võime oma ühiste huvide nimel tõelist koostööd teha;

| 50. | on vapustatud inimlikust tragöödiast, mida põhjustavad ebaseaduslikuks sisserändeks kasutatavad mereteed, eelkõige liidu lõunapoolsetel merepiiridel, kus inimesed alustavad Aafrika randadelt eluohtlikku paadireisi Euroopa poole; nõuab tungivalt kohest sekkumist, et sellele tragöödiale alatiseks lõpp teha ning tugevdada dialoogi ja koostööd päritoluriikidega; |
| --- | --- |

50.

on vapustatud inimlikust tragöödiast, mida põhjustavad ebaseaduslikuks sisserändeks kasutatavad mereteed, eelkõige liidu lõunapoolsetel merepiiridel, kus inimesed alustavad Aafrika randadelt eluohtlikku paadireisi Euroopa poole; nõuab tungivalt kohest sekkumist, et sellele tragöödiale alatiseks lõpp teha ning tugevdada dialoogi ja koostööd päritoluriikidega;

| 51. | tuletab meelde, et ebaseaduslikku sisserännet juhivad sageli kuritegelikud võrgustikud, kes on siiani osutunud tõhusamaks kui Euroopa ühistegevus; on veendunud, et sellised võrgustikud on vastutavad sadade inimeste surma eest, kes igal aastal merel hukkuvad; tuletab meelde, et vastavalt rahvusvahelistele kohustustele jagavad liikmesriigid vastutust inimelude päästmise eest merel; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles mitmekordistama oma jõupingutusi mitmetes ELi piirkondades toimuva organiseeritud kuritegevuse, inim- ja salakaubanduse vastases võitluses ja eelkõige püüdma lõhkuda kõik võrgustikud, suunates oma tegevuse mitte üksnes inimestega salakaubitsejatele, kes moodustavad vaid nähtava lüli, vaid ka isikute tabamisele, kes hierarhia tipus olles saavad neist kuritegelikest operatsioonidest kõige enam kasu; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et ebaseaduslikku sisserännet juhivad sageli kuritegelikud võrgustikud, kes on siiani osutunud tõhusamaks kui Euroopa ühistegevus; on veendunud, et sellised võrgustikud on vastutavad sadade inimeste surma eest, kes igal aastal merel hukkuvad; tuletab meelde, et vastavalt rahvusvahelistele kohustustele jagavad liikmesriigid vastutust inimelude päästmise eest merel; kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles mitmekordistama oma jõupingutusi mitmetes ELi piirkondades toimuva organiseeritud kuritegevuse, inim- ja salakaubanduse vastases võitluses ja eelkõige püüdma lõhkuda kõik võrgustikud, suunates oma tegevuse mitte üksnes inimestega salakaubitsejatele, kes moodustavad vaid nähtava lüli, vaid ka isikute tabamisele, kes hierarhia tipus olles saavad neist kuritegelikest operatsioonidest kõige enam kasu;

| 52. | kutsub komisjoni üles intensiivistama transiidi- ja päritoluriikides programme, mille eesmärgiks on teavitamine ebaseadusliku sisserände ohtudest; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles intensiivistama transiidi- ja päritoluriikides programme, mille eesmärgiks on teavitamine ebaseadusliku sisserände ohtudest;

| 53. | tervitab uut direktiivi, millega sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, ning peab seda tõhusaks vahendiks võõrtöötajate ärakasutamise piiramisel ja ühe peamise ebaseaduslikku sisserännet mõjutava teguri atraktiivsuse vähendamisel; |
| --- | --- |

53.

tervitab uut direktiivi, millega sätestatakse karistused ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele, ning peab seda tõhusaks vahendiks võõrtöötajate ärakasutamise piiramisel ja ühe peamise ebaseaduslikku sisserännet mõjutava teguri atraktiivsuse vähendamisel;

| 54. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei viivitaks uue direktiivi ülevõtmisega, millega sätestatakse karistused ebaseaduslike sisserändajate tööandjatele; |
| --- | --- |

54.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei viivitaks uue direktiivi ülevõtmisega, millega sätestatakse karistused ebaseaduslike sisserändajate tööandjatele;

| 55. | on veendunud, et oluline on tugevdada dialoogikanaleid päritoluriikidega ja sõlmida nendega koostöölepingud, et kaotada ebainimlik ja katastroofiline ebaseadusliku rände nähtus; |
| --- | --- |

55.

on veendunud, et oluline on tugevdada dialoogikanaleid päritoluriikidega ja sõlmida nendega koostöölepingud, et kaotada ebainimlik ja katastroofiline ebaseadusliku rände nähtus;

| 56. | on seisukohal, et kuigi parlamendi nõudmisel on Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) eelarvevahendeid korduvalt suurendatud, ei suuda see agentuur siiski veel tagada tõhusat kontrollikoostööd liidu välispiiridel, kuna tema volitused on piiratud ja kuna ei tehta piisavalt jõupingutusi kolmandate riikide kaasamiseks, eriti kui tegemist on mereoperatsioonidega; |
| --- | --- |

56.

on seisukohal, et kuigi parlamendi nõudmisel on Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) eelarvevahendeid korduvalt suurendatud, ei suuda see agentuur siiski veel tagada tõhusat kontrollikoostööd liidu välispiiridel, kuna tema volitused on piiratud ja kuna ei tehta piisavalt jõupingutusi kolmandate riikide kaasamiseks, eriti kui tegemist on mereoperatsioonidega;

| 57. | tervitab komisjoni algatust teha ettepanek FRONTEXi volituste läbivaatamiseks ja peab vajalikuks neid viivitamata tugevdada, suurendades eelkõige agentuuri koordineerimisvõimet ja võimet koordineerida asjaomaste liikmesriikide palvel alalisi missioone piirkondades, mis kannatavad tugeva rändesurve all, samuti võimet kaasata tegevusse kolmandad riigid; on veendunud, et tuleks rõhku panna ka FRONTEXi suutlikkusele riskianalüüse teostada ja operatiivteavet koguda; |
| --- | --- |

57.

tervitab komisjoni algatust teha ettepanek FRONTEXi volituste läbivaatamiseks ja peab vajalikuks neid viivitamata tugevdada, suurendades eelkõige agentuuri koordineerimisvõimet ja võimet koordineerida asjaomaste liikmesriikide palvel alalisi missioone piirkondades, mis kannatavad tugeva rändesurve all, samuti võimet kaasata tegevusse kolmandad riigid; on veendunud, et tuleks rõhku panna ka FRONTEXi suutlikkusele riskianalüüse teostada ja operatiivteavet koguda;

| 58. | leiab, et oma volituste mõttekaks teostamiseks vajab FRONTEX piisavaid ressursse, mis ei ole ainult rahalised, nõuab uue tehnoloogia kasutamist ebaseadusliku sisserände vastases võitluses, kutsub liikmesriike koondama senisest enam tehnilisi vahendeid ning palub komisjonil esitada õigusloomega seotud ettepanekud kohustusliku solidaarsuse kehtestamiseks samadel alustel, nagu seda kavatsetakse teha piirivalve kiirreageerimisrühmade (RABIT) puhul; |
| --- | --- |

58.

leiab, et oma volituste mõttekaks teostamiseks vajab FRONTEX piisavaid ressursse, mis ei ole ainult rahalised, nõuab uue tehnoloogia kasutamist ebaseadusliku sisserände vastases võitluses, kutsub liikmesriike koondama senisest enam tehnilisi vahendeid ning palub komisjonil esitada õigusloomega seotud ettepanekud kohustusliku solidaarsuse kehtestamiseks samadel alustel, nagu seda kavatsetakse teha piirivalve kiirreageerimisrühmade (RABIT) puhul;

| 59. | palub FRONTEXil ja komisjonil teostada uuring koos hinnangutega võimaluse kohta, et FRONTEX saaks oma varustuse, ning nõuete kohta, mis on vajalikud FRONTEXi mereoperatsioonide võimalikuks kujundamiseks ELi rannavalveks, õõnestamata liikmesriikide kontrolli oma piiride üle; |
| --- | --- |

59.

palub FRONTEXil ja komisjonil teostada uuring koos hinnangutega võimaluse kohta, et FRONTEX saaks oma varustuse, ning nõuete kohta, mis on vajalikud FRONTEXi mereoperatsioonide võimalikuks kujundamiseks ELi rannavalveks, õõnestamata liikmesriikide kontrolli oma piiride üle;

| 60. | on seisukohal, et FRONTEX saab ainult siis täielikult toimida, kui suurendatakse jõupingutusi täiendavate meetmete valdkonnas, nagu tagasivõtmine ja koostöö kolmandate riikidega; kutsub komisjoni üles FRONTEXi selles toetama; |
| --- | --- |

60.

on seisukohal, et FRONTEX saab ainult siis täielikult toimida, kui suurendatakse jõupingutusi täiendavate meetmete valdkonnas, nagu tagasivõtmine ja koostöö kolmandate riikidega; kutsub komisjoni üles FRONTEXi selles toetama;

| 61. | toetab FRONTEXi eriülesannetega büroode loomist, et võtta arvesse ja paremini hinnata olukorda eriti tundlikel piiridel, eelkõige idapoolsetel maismaapiiridel ja lõunapoolsetel merepiiridel; |
| --- | --- |

61.

toetab FRONTEXi eriülesannetega büroode loomist, et võtta arvesse ja paremini hinnata olukorda eriti tundlikel piiridel, eelkõige idapoolsetel maismaapiiridel ja lõunapoolsetel merepiiridel;

| 62. | märgib, et FRONTEXi operatsioone on takistanud erinevused õigusterminite ja rahvusvahelise mereõiguse tõlgendamisel ning siseriiklike õigusaktide ja menetluste vahel; nõuab igakülgseid uuringuid, et otsida ühist lähenemisviisi ja lahendada vastuolusid siseriiklike õigusaktide ja menetluste vahel; |
| --- | --- |

62.

märgib, et FRONTEXi operatsioone on takistanud erinevused õigusterminite ja rahvusvahelise mereõiguse tõlgendamisel ning siseriiklike õigusaktide ja menetluste vahel; nõuab igakülgseid uuringuid, et otsida ühist lähenemisviisi ja lahendada vastuolusid siseriiklike õigusaktide ja menetluste vahel;

| 63. | nõuab täiendavat ja alalist koostööd FRONTEXi ning siseriiklike organite ja asutuste vahel; |
| --- | --- |

63.

nõuab täiendavat ja alalist koostööd FRONTEXi ning siseriiklike organite ja asutuste vahel;

| 64. | nõuab Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) edasiarendamist ka liikmesriikidevahelise koordineerimise parandamise teel; |
| --- | --- |

64.

nõuab Euroopa piiride valvamise süsteemi (EUROSUR) edasiarendamist ka liikmesriikidevahelise koordineerimise parandamise teel;

| 65. | märgib, et kalurid, eralaevad ja eraviisiliselt merel tegutsevad töötajad satuvad ebaseaduslike sisserändajate peale sageli enne riigi mereväge; rõhutab vajadust teavitada neid isikuid selgemalt nende rahvusvahelisest õigusest tulenevast kohustusest hättasattunud sisserändajaid aidata ning nõuab hüvitusmehhanismi loomist päästeoperatsioonide tõttu tegemata jäänud töö korvamiseks; |
| --- | --- |

65.

märgib, et kalurid, eralaevad ja eraviisiliselt merel tegutsevad töötajad satuvad ebaseaduslike sisserändajate peale sageli enne riigi mereväge; rõhutab vajadust teavitada neid isikuid selgemalt nende rahvusvahelisest õigusest tulenevast kohustusest hättasattunud sisserändajaid aidata ning nõuab hüvitusmehhanismi loomist päästeoperatsioonide tõttu tegemata jäänud töö korvamiseks;

| 66. | rõhutab selget vajadust usaldusväärse statistika järele, et määratleda konkreetsed vahendid ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks ELi tasandil, ning kutsub komisjoni üles võtma vajalikud meetmed kõnealuse statistika koostamiseks; |
| --- | --- |

66.

rõhutab selget vajadust usaldusväärse statistika järele, et määratleda konkreetsed vahendid ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks ELi tasandil, ning kutsub komisjoni üles võtma vajalikud meetmed kõnealuse statistika koostamiseks;

Tagasisaatmine

| 67. | on seisukohal, et rändajatelt, kellel ei ole õigust rahvusvahelisele kaitsele või kes ebaseaduslikult viibivad liikmesriikide territooriumil, tuleb nõuda Euroopa Liidu territooriumilt lahkumist; võtab sellega seoses teadmiseks tagasisaatmise direktiivi vastuvõtmise ja palub, et liikmesriigid säilitaksid selle ülevõtmisel oma siseriiklikus õiguses juba sätestatud soodsamad sätted; palub liikmesriikidel tagada, et tagasisaatmised teostataks seadust ja asjaomaste isikute väärikust austades ning nõuetekohaselt eelistades vabatahtlikku tagasipöördumist; |
| --- | --- |

67.

on seisukohal, et rändajatelt, kellel ei ole õigust rahvusvahelisele kaitsele või kes ebaseaduslikult viibivad liikmesriikide territooriumil, tuleb nõuda Euroopa Liidu territooriumilt lahkumist; võtab sellega seoses teadmiseks tagasisaatmise direktiivi vastuvõtmise ja palub, et liikmesriigid säilitaksid selle ülevõtmisel oma siseriiklikus õiguses juba sätestatud soodsamad sätted; palub liikmesriikidel tagada, et tagasisaatmised teostataks seadust ja asjaomaste isikute väärikust austades ning nõuetekohaselt eelistades vabatahtlikku tagasipöördumist;

| 68. | nõuab tagasipöördumisalase nõustamisteenuse süsteemi loomist kinnistes ja avatud majutuskeskustes, mis täidaksid kontaktpunkti otstarvet isikute jaoks, kes soovivad tagasipöördumisabi kohta rohkem teada saada; |
| --- | --- |

68.

nõuab tagasipöördumisalase nõustamisteenuse süsteemi loomist kinnistes ja avatud majutuskeskustes, mis täidaksid kontaktpunkti otstarvet isikute jaoks, kes soovivad tagasipöördumisabi kohta rohkem teada saada;

| 69. | kutsub komisjoni seadma päritoluriikides sisse tagasisaadetud rändajate jaoks loodud sotsiaalse ja kutsealase taasintegreerimise mehhanismide järelevalve ja toetuse; |
| --- | --- |

69.

kutsub komisjoni seadma päritoluriikides sisse tagasisaadetud rändajate jaoks loodud sotsiaalse ja kutsealase taasintegreerimise mehhanismide järelevalve ja toetuse;

| 70. | palub liikmesriikidel eelistada tagasivõtupoliitika valdkonnas ühist poliitikat kahepoolsetele kokkulepetele; |
| --- | --- |

70.

palub liikmesriikidel eelistada tagasivõtupoliitika valdkonnas ühist poliitikat kahepoolsetele kokkulepetele;

| 71. | nõuab tagasivõtulepingute puhul, et Euroopa Parlamenti ja tema pädevaid komisjone teavitataks kogu kolmandate riikidega peetavate läbirääkimiste perioodi jooksul korrapäraselt edusammudest ja kõikidest takistustest, millega läbirääkijad kokku puutuvad; |
| --- | --- |

71.

nõuab tagasivõtulepingute puhul, et Euroopa Parlamenti ja tema pädevaid komisjone teavitataks kogu kolmandate riikidega peetavate läbirääkimiste perioodi jooksul korrapäraselt edusammudest ja kõikidest takistustest, millega läbirääkijad kokku puutuvad;

| 72. | kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriikidel oleksid kahepoolsed tagasivõtulepingud üksnes nende kolmandate riikidega, kes täielikult tagavad tagasivõetud isiku inimõiguste austamise ja on allkirjastanud 1951. aasta Genfi konventsiooni; |
| --- | --- |

72.

kutsub komisjoni üles tagama, et liikmesriikidel oleksid kahepoolsed tagasivõtulepingud üksnes nende kolmandate riikidega, kes täielikult tagavad tagasivõetud isiku inimõiguste austamise ja on allkirjastanud 1951. aasta Genfi konventsiooni;

| 73. | kutsub komisjoni üles tõhusalt nõudma, et kolmandad riigid täidaksid kohustust võtta tagasi oma kodanikud, kes ebaseaduslikult ELi territooriumil viibivad, nagu on sätestatud 23. juuni 2000. aasta Cotonou lepingu artiklis 13; nõuab, et neid sätteid tugevdataks AKV (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide) uue koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste käigus; |
| --- | --- |

73.

kutsub komisjoni üles tõhusalt nõudma, et kolmandad riigid täidaksid kohustust võtta tagasi oma kodanikud, kes ebaseaduslikult ELi territooriumil viibivad, nagu on sätestatud 23. juuni 2000. aasta Cotonou lepingu artiklis 13; nõuab, et neid sätteid tugevdataks AKV (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide) uue koostöölepingu üle peetavate läbirääkimiste käigus;

| 74. | rõhutab vajadust luua tagasisaatmisotsuste vastastikuse tunnustamise abil tagasisaatmispoliitikas tõeline Euroopa mõõde; nõuab tungivalt liikmesriikide suuremat koostööd tagasisaatmiste teostamisel ja FRONTEXI rolli suurendamist ühistes tagasisaatmisoperatsioonides; |
| --- | --- |

74.

rõhutab vajadust luua tagasisaatmisotsuste vastastikuse tunnustamise abil tagasisaatmispoliitikas tõeline Euroopa mõõde; nõuab tungivalt liikmesriikide suuremat koostööd tagasisaatmiste teostamisel ja FRONTEXI rolli suurendamist ühistes tagasisaatmisoperatsioonides;

| 75. | nõuab koostöö tugevdamist (sealhulgas konsulaarkoostöö abil) päritolu- ja transiidiriikidega, et lihtsustada tagasivõtmise korda, ja kutsub komisjoni üles hindama kehtivaid tagasivõtmislepinguid eesmärgiga hõlbustada nende rakendamist ja saada kogemusi tulevaste lepingute üle peetavateks läbirääkimisteks; |
| --- | --- |

75.

nõuab koostöö tugevdamist (sealhulgas konsulaarkoostöö abil) päritolu- ja transiidiriikidega, et lihtsustada tagasivõtmise korda, ja kutsub komisjoni üles hindama kehtivaid tagasivõtmislepinguid eesmärgiga hõlbustada nende rakendamist ja saada kogemusi tulevaste lepingute üle peetavateks läbirääkimisteks;

| 76. | kutsub nõukogu üles kaaluma õigusnormide sätestamist eesmärgiga seada sisse Euroopa reisiluba, mis väljastatakse ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmanda riigi kodanikele, et lihtsustada nende tagasivõtmist kolmandatesse riikidesse; tuleks võtta meetmeid Euroopa reisiloa liitmiseks liidu tagasivõtulepingutega, et muuta see asjaomastele kolmandatele riikidele siduvaks; |
| --- | --- |

76.

kutsub nõukogu üles kaaluma õigusnormide sätestamist eesmärgiga seada sisse Euroopa reisiluba, mis väljastatakse ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmanda riigi kodanikele, et lihtsustada nende tagasivõtmist kolmandatesse riikidesse; tuleks võtta meetmeid Euroopa reisiloa liitmiseks liidu tagasivõtulepingutega, et muuta see asjaomastele kolmandatele riikidele siduvaks;

Solidaarsus ja sisseränne

Liikmesriikidevaheline koostöö

| 77. | peab väga kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid ei ole seoses sisserände probleemi suurenemisega ilmutanud piisavat solidaarsust; nõuab üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” (2007–2013) (21) ja selle nelja finantsvahendi kiiret läbivaatamist, et need vastaksid suureneva sisserände mõjul kujunevale uuele olukorrale ja neid saaks kasutada kiireloomuliste küsimuste lahendamiseks, nagu massilise sisserände juhtumid; |
| --- | --- |

77.

peab väga kahetsusväärseks asjaolu, et liikmesriigid ei ole seoses sisserände probleemi suurenemisega ilmutanud piisavat solidaarsust; nõuab üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” (2007–2013) (21) ja selle nelja finantsvahendi kiiret läbivaatamist, et need vastaksid suureneva sisserände mõjul kujunevale uuele olukorrale ja neid saaks kasutada kiireloomuliste küsimuste lahendamiseks, nagu massilise sisserände juhtumid;

| 78. | võtab teadmiseks kohustused, mille liikmesriigid võtsid eespool mainitud Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti raames seoses vajadusega solidaarsuse järele; tunneb eriti heameelt vabatahtliku kohustuste jagamise mehhanismi lisamise üle, mis võimaldab asustada rahvusvahelise kaitse saajaid sellistest liikmesriikidest, kelle varjupaiga andmise süsteem on tänu nende geograafilisele või demograafilisele olukorrale langenud erilise ja ebaproportsionaalse surve alla, ümber teistesse liikmesriikidesse ning kutsub liikmesriike üles kõnealuseid kohustusi täitma; tervitab samuti selleks eesmärgiks 5 miljoni euro eraldamist ELi 2009. aasta eelarvest Euroopa Pagulasfondi raames; nõuab siiski kindlalt siduvate vahendite kasutuselevõtmist; palub, et komisjon selle mehhanismi kohe rakendaks ja teeks viivitamata ettepaneku õigusloomega seotud algatuseks, et niisugune mehhanism Euroopa tasandil alaliselt sisse seada; |
| --- | --- |

78.

võtab teadmiseks kohustused, mille liikmesriigid võtsid eespool mainitud Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti raames seoses vajadusega solidaarsuse järele; tunneb eriti heameelt vabatahtliku kohustuste jagamise mehhanismi lisamise üle, mis võimaldab asustada rahvusvahelise kaitse saajaid sellistest liikmesriikidest, kelle varjupaiga andmise süsteem on tänu nende geograafilisele või demograafilisele olukorrale langenud erilise ja ebaproportsionaalse surve alla, ümber teistesse liikmesriikidesse ning kutsub liikmesriike üles kõnealuseid kohustusi täitma; tervitab samuti selleks eesmärgiks 5 miljoni euro eraldamist ELi 2009. aasta eelarvest Euroopa Pagulasfondi raames; nõuab siiski kindlalt siduvate vahendite kasutuselevõtmist; palub, et komisjon selle mehhanismi kohe rakendaks ja teeks viivitamata ettepaneku õigusloomega seotud algatuseks, et niisugune mehhanism Euroopa tasandil alaliselt sisse seada;

| 79. | tervitab Dublini määruse uuesti sõnastamist ja kavandatavaid sätteid mehhanismi loomiseks, mille kohaselt saab ajutiselt peatada Dublini eeskirjade kohased üleviimised, kui on kahtlusi, et Dublini eeskirjade kohaste üleviimiste tagajärjel ei saa üleviidavad isikud kasu asjakohastest kaitsestandarditest vastutavas liikmesriigis, eriti seoses vastuvõtutingimustega ja juurdepääsul varjupaigataotluse menetlusele, samuti neil juhtudel, kui kõnealused üleviimised suurendaksid nende liikmesriikide koormust, mis on oma geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu erilise ja ebaproportsionaalse rändesurve all; rõhutab siiski, et ilma kõikide liikmesriikide suhtes kahepoolselt siduva vahendi rakendamiseta osutuksid need sätted pigem poliitiliseks avalduseks kui tõhusaks vahendiks, mille abil liikmesriiki tugevalt toetada; |
| --- | --- |

79.

tervitab Dublini määruse uuesti sõnastamist ja kavandatavaid sätteid mehhanismi loomiseks, mille kohaselt saab ajutiselt peatada Dublini eeskirjade kohased üleviimised, kui on kahtlusi, et Dublini eeskirjade kohaste üleviimiste tagajärjel ei saa üleviidavad isikud kasu asjakohastest kaitsestandarditest vastutavas liikmesriigis, eriti seoses vastuvõtutingimustega ja juurdepääsul varjupaigataotluse menetlusele, samuti neil juhtudel, kui kõnealused üleviimised suurendaksid nende liikmesriikide koormust, mis on oma geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu erilise ja ebaproportsionaalse rändesurve all; rõhutab siiski, et ilma kõikide liikmesriikide suhtes kahepoolselt siduva vahendi rakendamiseta osutuksid need sätted pigem poliitiliseks avalduseks kui tõhusaks vahendiks, mille abil liikmesriiki tugevalt toetada;

| 80. | tervitab komisjoni ettepanekut sõnastada uuesti määrus, millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodaci süsteemi kehtestamine, ning tuletab liikmesriikidele meelde kohustust võtta sõrmejälgi ja edastada andmeid praeguse Eurodaci määruse alusel; on seisukohal, et biomeetrilisi andmeid, nagu sõrmejäljed, tuleb kasutada piirikontrolli tulemuslikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

80.

tervitab komisjoni ettepanekut sõnastada uuesti määrus, millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodaci süsteemi kehtestamine, ning tuletab liikmesriikidele meelde kohustust võtta sõrmejälgi ja edastada andmeid praeguse Eurodaci määruse alusel; on seisukohal, et biomeetrilisi andmeid, nagu sõrmejäljed, tuleb kasutada piirikontrolli tulemuslikkuse suurendamiseks;

Koostöö kolmandate riikidega

| 81. | peab kahetsusväärseks, et koostööl kolmandate riikidega ei ole olnud piisavaid tulemusi, välja arvatud Hispaania koostöö kolmandate riikidega, nagu Senegal ja muud Sahara-taguse Aafrika ja Aafrika põhjaosa riigid; nõuab sihttoetuse andmist kolmandatele transiidi- ja päritoluriikidele, et aidata neil saavutada tõhus piirihaldussüsteem, kaasates FRONTEXi nende riikide piirihalduse abimissioonidesse; |
| --- | --- |

81.

peab kahetsusväärseks, et koostööl kolmandate riikidega ei ole olnud piisavaid tulemusi, välja arvatud Hispaania koostöö kolmandate riikidega, nagu Senegal ja muud Sahara-taguse Aafrika ja Aafrika põhjaosa riigid; nõuab sihttoetuse andmist kolmandatele transiidi- ja päritoluriikidele, et aidata neil saavutada tõhus piirihaldussüsteem, kaasates FRONTEXi nende riikide piirihalduse abimissioonidesse;

| 82. | tuletab komisjonile, nõukogule ja liikmesriikidele meelde, et oluline on jätkata päritolu- ja transiidiriikidega alustatud dialoogi järeltegevusena Tripolis, Rabatis ja Lissabonis toimunud ELi ja Aafrika riikide ministrite rände- ja arenguteemalistele konverentsidele; |
| --- | --- |

82.

tuletab komisjonile, nõukogule ja liikmesriikidele meelde, et oluline on jätkata päritolu- ja transiidiriikidega alustatud dialoogi järeltegevusena Tripolis, Rabatis ja Lissabonis toimunud ELi ja Aafrika riikide ministrite rände- ja arenguteemalistele konverentsidele;

| 83. | nõuab poliitiliste vahendite rakendamist, mis töötati välja teatise „Üldine lähenemisviis migratsioonile” (22) raames, samuti 2006. aasta rände- ja arenguteemalise Rabati protsessi ning 2007. aasta detsembris Lissabonis kokku lepitud ELi ja Aafrika rände-, liikuvus- ja tööhõivepartnerluse raames; |
| --- | --- |

83.

nõuab poliitiliste vahendite rakendamist, mis töötati välja teatise „Üldine lähenemisviis migratsioonile” (22) raames, samuti 2006. aasta rände- ja arenguteemalise Rabati protsessi ning 2007. aasta detsembris Lissabonis kokku lepitud ELi ja Aafrika rände-, liikuvus- ja tööhõivepartnerluse raames;

| 84. | rõhutab päritolu- ja transiidiriikide arengupoliitika olulisust väljarände probleemiga tegelemise vahendina juuretasandil; nõuab liidu sisserände- ja arengupoliitika paremat koordineerimist, võttes igakülgselt arvesse strateegilisi eesmärke, nagu aastatuhande arengueesmärgid; |
| --- | --- |

84.

rõhutab päritolu- ja transiidiriikide arengupoliitika olulisust väljarände probleemiga tegelemise vahendina juuretasandil; nõuab liidu sisserände- ja arengupoliitika paremat koordineerimist, võttes igakülgselt arvesse strateegilisi eesmärke, nagu aastatuhande arengueesmärgid;

| 85. | täheldab siiski, et arengupoliitika ei saa olla ainus rände alternatiiv, sest ei saa olla solidaarsusel põhinevat arengut ilma pideva liikuvuseta; |
| --- | --- |

85.

täheldab siiski, et arengupoliitika ei saa olla ainus rände alternatiiv, sest ei saa olla solidaarsusel põhinevat arengut ilma pideva liikuvuseta;

| 86. | nõuab koostöö tugevdamist Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega uute piirkondlike ametite asutamisel tundlikes piirkondades, kus läheb vaja praktilist abi muu hulgas seadusliku rände ja sisserändajate vabatahtliku tagasipöördumise küsimustes; |
| --- | --- |

86.

nõuab koostöö tugevdamist Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega uute piirkondlike ametite asutamisel tundlikes piirkondades, kus läheb vaja praktilist abi muu hulgas seadusliku rände ja sisserändajate vabatahtliku tagasipöördumise küsimustes;

| 87. | rõhutab, kui oluline on asutada rändealaseid teabe- ja juhtimiskeskusi, nagu see, mis avati Malis 2008. aasta oktoobris; on veendunud, et sellised keskused peaksid suutma anda märkimisväärse panuse rändeprobleemide lahendamisse, tegeldes võimalike rändajate, tagasipöörduvate rändajate ja ELis elavate rändajate probleemidega; kutsub komisjoni andma vajalikku teavet seoses muude keskuste rajamise projektidega ELi-Aafrika partnerluse raames ning palub komisjonil uurida võimalust luua sellised keskused idapoolsetes naaberriikides; |
| --- | --- |

87.

rõhutab, kui oluline on asutada rändealaseid teabe- ja juhtimiskeskusi, nagu see, mis avati Malis 2008. aasta oktoobris; on veendunud, et sellised keskused peaksid suutma anda märkimisväärse panuse rändeprobleemide lahendamisse, tegeldes võimalike rändajate, tagasipöörduvate rändajate ja ELis elavate rändajate probleemidega; kutsub komisjoni andma vajalikku teavet seoses muude keskuste rajamise projektidega ELi-Aafrika partnerluse raames ning palub komisjonil uurida võimalust luua sellised keskused idapoolsetes naaberriikides;

| 88. | rõhutab, et kõik lepingud päritolu- ja transiidiriikidega peaksid sisaldama peatükke koostöö kohta sisserände küsimuses ning nõuab laiahaardelist poliitikat kolmandate riikidega politsei- ja õiguskoostöö küsimustes, et võidelda rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonidega, kes tegelevad inimkaubandusega, ja võtta koostöös Europoli ja Eurojustiga asjaomased isikud kohtulikule vastutusele; kutsub samuti komisjoni üles suurendama oma toetust, sealhulgas finants- ja tehnilist abi kolmandatele riikidele, et luua ebaseaduslikku sisserännet, uimastiäri ja organiseeritud kuritegevust pärssivad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused; |
| --- | --- |

88.

rõhutab, et kõik lepingud päritolu- ja transiidiriikidega peaksid sisaldama peatükke koostöö kohta sisserände küsimuses ning nõuab laiahaardelist poliitikat kolmandate riikidega politsei- ja õiguskoostöö küsimustes, et võidelda rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonidega, kes tegelevad inimkaubandusega, ja võtta koostöös Europoli ja Eurojustiga asjaomased isikud kohtulikule vastutusele; kutsub samuti komisjoni üles suurendama oma toetust, sealhulgas finants- ja tehnilist abi kolmandatele riikidele, et luua ebaseaduslikku sisserännet, uimastiäri ja organiseeritud kuritegevust pärssivad majanduslikud ja sotsiaalsed tingimused;

| 89. | kutsub komisjoni üles edendama Euroopa üldisi kokkuleppeid, nagu see, mis allkirjastati Roheneemesaartega, et teha edusamme üldistes läbirääkimistes, mida ta peab Maroko, Senegali ja Liibüaga, ning edendama kokkulepete sõlmimist sisserändajate peamiste päritoluriikidega; |
| --- | --- |

89.

kutsub komisjoni üles edendama Euroopa üldisi kokkuleppeid, nagu see, mis allkirjastati Roheneemesaartega, et teha edusamme üldistes läbirääkimistes, mida ta peab Maroko, Senegali ja Liibüaga, ning edendama kokkulepete sõlmimist sisserändajate peamiste päritoluriikidega;

| 90. | nõuab kolmandate riikide toetamist nende siseriikliku õigusraamistiku väljatöötamisel ning sisserände- ja varjupaigasüsteemide loomisel, austades täielikult rahvusvahelist õigust, ning lisaks kutsub kolmandaid transiidiriike üles allkirjastama 1951. aasta Genfi konventsiooni ja seda järgima; |
| --- | --- |

90.

nõuab kolmandate riikide toetamist nende siseriikliku õigusraamistiku väljatöötamisel ning sisserände- ja varjupaigasüsteemide loomisel, austades täielikult rahvusvahelist õigust, ning lisaks kutsub kolmandaid transiidiriike üles allkirjastama 1951. aasta Genfi konventsiooni ja seda järgima;

| 91. | palub liikmesriikidel kaaluda nn keskkonnapõgenike, s.t niisuguste rändajate küsimust, keda ei saa praegu pidada majanduslikel põhjustel rändajateks ja keda samuti ei tunnistata pagulasteks vastavalt Genfi konventsioonile; |
| --- | --- |

91.

palub liikmesriikidel kaaluda nn keskkonnapõgenike, s.t niisuguste rändajate küsimust, keda ei saa praegu pidada majanduslikel põhjustel rändajateks ja keda samuti ei tunnistata pagulasteks vastavalt Genfi konventsioonile;

*

* *

| 92. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

92.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 76, 31.3.2009, lk 34.

(2)  Nõukogu dokument 13440/08.

(3)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 98.

(4)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 30.

(5)  Nõukogu dokument 7204/08.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0087.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0069.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0047.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0633.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0557.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0558.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0385.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0168.

(14)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 215.

(15)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 223.

(16)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 845.

(17)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(18)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(19)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(20)  A/RES/45/158.

(21)  KOM(2005)0123.

(22)  KOM(2006)0735.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/35 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/35

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Roheline raamat üleeuroopalise transpordivõrgu tuleviku kohta

P6_TA(2009)0258

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon üleeuroopalise transpordivõrgu tulevast poliitikat käsitleva rohelise raamatu kohta (2008/2218(INI))

2010/C 184 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 4. veebruari 2009. aasta teatist „Roheline raamat „Üleeuroopaline transpordivõrk: poliitika läbivaatamine”” (KOM(2009)0044);

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist „Euroopa majanduse taastamise kava” (KOM(2008)0800);

võttes arvesse nõukogu järeldusi transpordi keskkonnasäästlikumaks muutmise kohta, mille transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika nõukogu võttis vastu 8.–9. detsembril 2008. aastal toimunud istungil;

võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2006. aasta teatist „Liikumisvõimeline Euroopa – jätkusuutlik liikuvus meie mandril. Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte” (KOM(2006)0314);

võttes arvesse komisjoni 23. jaanuari 2008. aasta teatist „Kaks korda 20 aastaks 2020. Kliimamuutus – Euroopa võimalus” (KOM(2008)0030);

võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2007. aasta teatist „Kaubaveologistika tegevuskava” (KOM(2007)0607);

võttes arvesse komisjoni 14. mai 2008. aasta teatist programmiperioodiks 2007–2013 kavandatud ühtekuuluvuspoliitika strateegiaid ja programme käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta (KOM(2008)0301);

võttes arvesse komisjoni 20. jaanuari 2009. aasta aruannet üleeuroopalise transpordivõrgu suuniste rakendamise kohta ajavahemikus 2004–2005 (KOM(2009)0005);

võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Lissaboni strateegia kohta (1);

võttes arvesse oma 5. septembri 2007. aasta resolutsiooni kaubaveologistika kohta Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti (2);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0224/2009),

| A. | arvestades, et üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) poliitika poliitiline määratlus, mis on toodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsuses nr 884/2004/EÜ, millega muudetakse otsust 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, (4) andis tulemuseks 30 esmatähtsat projekti sisaldava nn soovide nimekirja, mille puhul oli lähtutud peamiselt riiklikest huvidest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) poliitika poliitiline määratlus, mis on toodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsuses nr 884/2004/EÜ, millega muudetakse otsust 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, (4) andis tulemuseks 30 esmatähtsat projekti sisaldava nn soovide nimekirja, mille puhul oli lähtutud peamiselt riiklikest huvidest;

| B. | arvestades, et maanteeveoga võrreldes tuleb raudtee- ja mereveo välist konkurentsivõimet parandada, et tagada kiir- ja veeteede ning raudtee-kaubaveo koridoride tasakaalustatud kasutamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maanteeveoga võrreldes tuleb raudtee- ja mereveo välist konkurentsivõimet parandada, et tagada kiir- ja veeteede ning raudtee-kaubaveo koridoride tasakaalustatud kasutamine;

| C. | arvestades, et 30 esmatähtsat projekti tõid kaasa komisjoni ettepaneku toetada üleeuroopalist transpordivõrku tervikuna ELi rahalistest vahenditest 2007.–2013. aasta finantsraamistiku raames ligikaudu 20 miljardi euroga, mida vähendati nõukogu nõudmisel lõpuks 8 miljardi euroni, millest vaid 5,3 miljardit eurot oli ette nähtud 30 esmatähtsale projektile, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 30 esmatähtsat projekti tõid kaasa komisjoni ettepaneku toetada üleeuroopalist transpordivõrku tervikuna ELi rahalistest vahenditest 2007.–2013. aasta finantsraamistiku raames ligikaudu 20 miljardi euroga, mida vähendati nõukogu nõudmisel lõpuks 8 miljardi euroni, millest vaid 5,3 miljardit eurot oli ette nähtud 30 esmatähtsale projektile,

| D. | võttes arvesse Euroopa Liidu tuntud suutmatust järgida üleeuroopalisele transpordivõrgule rahalise abi andmist käsitlevaid eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (5), ning mis tekitab ebakindlust projektide rahastamise planeerimisel; |
| --- | --- |

D.

võttes arvesse Euroopa Liidu tuntud suutmatust järgida üleeuroopalisele transpordivõrgule rahalise abi andmist käsitlevaid eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (5), ning mis tekitab ebakindlust projektide rahastamise planeerimisel;

| E. | arvestades, et tuleb tugevdada komisjoni suutlikkust teostada suuri piiriüleseid projekte, eriti raudteesektoris, mis nõuavad jätkuvalt tihedamat koostööd asjaomaste liikmesriikide vahel ning rahastamist paljude aastate vältel, mis ulatub üle mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tuleb tugevdada komisjoni suutlikkust teostada suuri piiriüleseid projekte, eriti raudteesektoris, mis nõuavad jätkuvalt tihedamat koostööd asjaomaste liikmesriikide vahel ning rahastamist paljude aastate vältel, mis ulatub üle mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja;

| F. | arvestades, et eespool nimetatud komisjoni 14. mai 2008. aasta teatise lisadest ilmneb, et ligikaudu 49 % transpordiprojektidele eraldatud assigneeringutest kulutatakse teedele, ligikaudu 31 % raudteedele ja ligikaudu 9 % linnatranspordile, aga ei ole täpselt selge, milliseid konkreetseid projekte kaasrahastatakse, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eespool nimetatud komisjoni 14. mai 2008. aasta teatise lisadest ilmneb, et ligikaudu 49 % transpordiprojektidele eraldatud assigneeringutest kulutatakse teedele, ligikaudu 31 % raudteedele ja ligikaudu 9 % linnatranspordile, aga ei ole täpselt selge, milliseid konkreetseid projekte kaasrahastatakse,

| 1. | tõdeb, et esimestele püüdlustele töötada välja ELi transpordiinfrastruktuuri poliitika, mis sai alguse Euroopa töösturite ümarlaua nn puuduvatest lülidest, aitas kaasa komisjoni 2. detsembri 1992. aasta teatis ühise transpordipoliitika tulevase arengu kohta, mille eesmärk oli saavutada majanduskasv, konkurentsivõime ja tööhõive, ning nimetatud poliitika väljatöötamist jätkas tolleaegne transpordivolinik Karel Van Miert; märgib, et nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (6) ning otsusega nr 884/2004/EÜ püüti keskenduda eespool nimetatud eesmärkidele; juhib tähelepanu asjaolule, et selle poliitikavaldkonna elavdamisele andis tõuke tolleaegne transpordi- ja energeetikavolinik, komisjoni asepresident Loyola de Palacio; |
| --- | --- |

1.

tõdeb, et esimestele püüdlustele töötada välja ELi transpordiinfrastruktuuri poliitika, mis sai alguse Euroopa töösturite ümarlaua nn puuduvatest lülidest, aitas kaasa komisjoni 2. detsembri 1992. aasta teatis ühise transpordipoliitika tulevase arengu kohta, mille eesmärk oli saavutada majanduskasv, konkurentsivõime ja tööhõive, ning nimetatud poliitika väljatöötamist jätkas tolleaegne transpordivolinik Karel Van Miert; märgib, et nõukogu 18. septembri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2236/95, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas (6) ning otsusega nr 884/2004/EÜ püüti keskenduda eespool nimetatud eesmärkidele; juhib tähelepanu asjaolule, et selle poliitikavaldkonna elavdamisele andis tõuke tolleaegne transpordi- ja energeetikavolinik, komisjoni asepresident Loyola de Palacio;

| 2. | on arvamusel, et üleeuroopalise transpordivõrgu koordinaatorite aruanded on huvitavad näited oluliste projektide piiratud valiku edasisest koordineerimisest ja integreerimisest; palub seepärast komisjonil ja liikmesriikidel teha jätkuvaid jõupingutusi praeguste esmatähtsate projektide toetamiseks; leiab, et keskpika ja pikaajalise perspektiiviga investeeringute tegemist tuleks jätkata kooskõlas eesmärgiga kogu võrgu ehitamine lõpule viia; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et üleeuroopalise transpordivõrgu koordinaatorite aruanded on huvitavad näited oluliste projektide piiratud valiku edasisest koordineerimisest ja integreerimisest; palub seepärast komisjonil ja liikmesriikidel teha jätkuvaid jõupingutusi praeguste esmatähtsate projektide toetamiseks; leiab, et keskpika ja pikaajalise perspektiiviga investeeringute tegemist tuleks jätkata kooskõlas eesmärgiga kogu võrgu ehitamine lõpule viia;

| 3. | tunneb heameelt, et komisjon esitas varakult oma eespool nimetatud 4. veebruari 2009. aasta teatise, mille eesmärk on vaadata põhjalikult läbi ELi transpordiinfrastruktuur ja üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika vastavalt väljakutsetele kehtiva ja tulevase transpordi-, piiriülese liikuvuse, finants-, majandus- ja regionaalpoliitika (sealhulgas püsivalt ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad) ning sotsiaal-, ohutuse ja keskkonna valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt, et komisjon esitas varakult oma eespool nimetatud 4. veebruari 2009. aasta teatise, mille eesmärk on vaadata põhjalikult läbi ELi transpordiinfrastruktuur ja üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika vastavalt väljakutsetele kehtiva ja tulevase transpordi-, piiriülese liikuvuse, finants-, majandus- ja regionaalpoliitika (sealhulgas püsivalt ebasoodsas olukorras olevad piirkonnad) ning sotsiaal-, ohutuse ja keskkonna valdkonnas;

| 4. | ei näe sellega seoses mõtet võtta kasutusele ebamäärane üleeuroopalise transpordivõrgu kontseptuaalse samba põhimõte, mis koormaks liialt esmatähtsate projektide nimekirja; on seisukohal, et vastupidiselt komisjoni väljendatud eesmärgile ei suurenda selgesõnaliselt kontseptuaalsena esitatud sammas üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika usaldusväärsust, mis tuleks pigem saavutada konkreetsete projektide väljatöötamise kaudu; |
| --- | --- |

4.

ei näe sellega seoses mõtet võtta kasutusele ebamäärane üleeuroopalise transpordivõrgu kontseptuaalse samba põhimõte, mis koormaks liialt esmatähtsate projektide nimekirja; on seisukohal, et vastupidiselt komisjoni väljendatud eesmärgile ei suurenda selgesõnaliselt kontseptuaalsena esitatud sammas üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika usaldusväärsust, mis tuleks pigem saavutada konkreetsete projektide väljatöötamise kaudu;

| 5. | nõustub seepärast töötama välja sidusama ja integreerituma võrgustikku toetava lähenemisviisi, mille puhul on arvesse võetud vajadust kombineeritud transpordiühenduste järele nii reisijate- kui ka kaubaveo puhul; rõhutab seepärast, et esmajärjekorras tuleb infrastruktuuriühenduste puhul uute liikmesriikidega ja uutes liikmesriikides tegeleda raudtee, sadamate, jätkusuutlike mere- ja siseveeteede ning nende tagamaaühenduste või kombineeritud transpordi sõlmpunktidega ning erilist tähelepanu tuleb pöörata samuti piiriülestele transpordiühendustele ning lennuväljade ja meresadamate paremale ühendusele üleeuroopaliste võrkudega; rõhutab, et tähelepanu tuleks pöörata nii reisijate- kui ka kaubaveo erinevatele, kuid üksteist täiendavatele vajadustele; soovitab liikmesriikidel ja piirkondlikel asutustel ääremaal asumisega seonduvate kulude vähendamiseks parandada vahejaamade olukorda ja kohalikke ühendusi, mis pakuvad üleeuroopaliste võrkudega ühinemise võimalusi; |
| --- | --- |

5.

nõustub seepärast töötama välja sidusama ja integreerituma võrgustikku toetava lähenemisviisi, mille puhul on arvesse võetud vajadust kombineeritud transpordiühenduste järele nii reisijate- kui ka kaubaveo puhul; rõhutab seepärast, et esmajärjekorras tuleb infrastruktuuriühenduste puhul uute liikmesriikidega ja uutes liikmesriikides tegeleda raudtee, sadamate, jätkusuutlike mere- ja siseveeteede ning nende tagamaaühenduste või kombineeritud transpordi sõlmpunktidega ning erilist tähelepanu tuleb pöörata samuti piiriülestele transpordiühendustele ning lennuväljade ja meresadamate paremale ühendusele üleeuroopaliste võrkudega; rõhutab, et tähelepanu tuleks pöörata nii reisijate- kui ka kaubaveo erinevatele, kuid üksteist täiendavatele vajadustele; soovitab liikmesriikidel ja piirkondlikel asutustel ääremaal asumisega seonduvate kulude vähendamiseks parandada vahejaamade olukorda ja kohalikke ühendusi, mis pakuvad üleeuroopaliste võrkudega ühinemise võimalusi;

| 6. | kutsub komisjoni üles toetama eelkõige esmatähtsaid projekte, mis hõlmavad mitme liikmesriigi kombineeritud transpordiühendusi ning kooskõlastatud koostalitlusvõimet; juhib tähelepanu asjaolule, et majanduspiirkondade ühenduse tagamine esmatähtsate projektidega on riikide ülesanne; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles toetama eelkõige esmatähtsaid projekte, mis hõlmavad mitme liikmesriigi kombineeritud transpordiühendusi ning kooskõlastatud koostalitlusvõimet; juhib tähelepanu asjaolule, et majanduspiirkondade ühenduse tagamine esmatähtsate projektidega on riikide ülesanne;

| 7. | märgib heakskiitvalt, et keskkonnasõbralikele transpordiliikidele pööratakse esmatähtsate projektide nimekirjas väga suurt tähelepanu; kutsub komisjoni sellega seoses üles tagama, et selline tähelepanu säilitatakse edaspidi projektide rakendamisel; |
| --- | --- |

7.

märgib heakskiitvalt, et keskkonnasõbralikele transpordiliikidele pööratakse esmatähtsate projektide nimekirjas väga suurt tähelepanu; kutsub komisjoni sellega seoses üles tagama, et selline tähelepanu säilitatakse edaspidi projektide rakendamisel;

| 8. | rõhutab vajadust integreerida Euroopa infrastruktuuripoliitikasse kliimakaitse ja kõikide transpordiliikide säästev areng, et järgida ELi eesmärke vähendada süsinikdioksiidi heitmeid; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust integreerida Euroopa infrastruktuuripoliitikasse kliimakaitse ja kõikide transpordiliikide säästev areng, et järgida ELi eesmärke vähendada süsinikdioksiidi heitmeid;

| 9. | kutsub komisjoni üles nõudma tungivalt liikmesriikidelt, et nad võtaksid üleeuroopalise transpordivõrgu projekte käsitlevate otsuste tegemisel ja planeerimisel arvesse Euroopa keskkonnakaitsealased õigusakte, näiteks Natura 2000, keskkonnamõju strateegiline hindamine, keskkonnamõju hindamine, õhukvaliteedi direktiiv, vee raamdirektiiv, elupaikade direktiiv ja linnukaitse direktiiv ning Euroopa Keskkonnaagentuuri transporti ja keskkonda käsitleva aruandluse mehhanismi raames koostatud aruanded näitajate kohta transpordi ja keskkonna valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles nõudma tungivalt liikmesriikidelt, et nad võtaksid üleeuroopalise transpordivõrgu projekte käsitlevate otsuste tegemisel ja planeerimisel arvesse Euroopa keskkonnakaitsealased õigusakte, näiteks Natura 2000, keskkonnamõju strateegiline hindamine, keskkonnamõju hindamine, õhukvaliteedi direktiiv, vee raamdirektiiv, elupaikade direktiiv ja linnukaitse direktiiv ning Euroopa Keskkonnaagentuuri transporti ja keskkonda käsitleva aruandluse mehhanismi raames koostatud aruanded näitajate kohta transpordi ja keskkonna valdkonnas;

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks miinimumini ebaselged või vastuolulised sätted, mis on seotud ühiste huvide deklaratsioonide ja keskkonnakaitsealaste õigusaktide rakendamisega; on lisaks sellele arvamusel, et kui projektidele antakse üleeuroopalise transpordivõrgu staatus, ei või liikmesriigid lõikes 9 nimetatud Euroopa õigusakte vääralt rakendada üleeuroopalise transpordivõrgu projektide blokeerimiseks; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et komisjon viiks miinimumini ebaselged või vastuolulised sätted, mis on seotud ühiste huvide deklaratsioonide ja keskkonnakaitsealaste õigusaktide rakendamisega; on lisaks sellele arvamusel, et kui projektidele antakse üleeuroopalise transpordivõrgu staatus, ei või liikmesriigid lõikes 9 nimetatud Euroopa õigusakte vääralt rakendada üleeuroopalise transpordivõrgu projektide blokeerimiseks;

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma Euroopa transpordiinfrastruktuuri poliitika seisukohast oluliste teguritena arvesse uusi asjaolusid, nagu ülemaailmne finantskriis, demograafilised muutused, laienemine, uued naaberriigid ning tihedamad sidemed idapoolsete ja Vahemere piirkonna riikidega; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma Euroopa transpordiinfrastruktuuri poliitika seisukohast oluliste teguritena arvesse uusi asjaolusid, nagu ülemaailmne finantskriis, demograafilised muutused, laienemine, uued naaberriigid ning tihedamad sidemed idapoolsete ja Vahemere piirkonna riikidega;

| 12. | rõhutab, et eriti praeguse majanduskriisi kontekstis on üleeuroopalise transpordivõrgu välja töötamine ja liidu transpordi ühendamine naaberriikide omaga kõige usaldusväärsem viis tagada nii siseturu pikaajaline jätkusuutlikkus kui ka majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus liidus; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et eriti praeguse majanduskriisi kontekstis on üleeuroopalise transpordivõrgu välja töötamine ja liidu transpordi ühendamine naaberriikide omaga kõige usaldusväärsem viis tagada nii siseturu pikaajaline jätkusuutlikkus kui ka majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus liidus;

| 13. | palub komisjonil suurendada jõupingutusi, et parandada Euroopas territoriaalse arengu kooskõlastamist (Euroopa Liidu territoriaalne arengukava ning territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõte) ja transpordi planeerimist, võttes arvesse piirkondadele ligipääsetavust täiustatud piirkondadevaheliste võrkude abil; märgib, et arvesse tuleb võtta suuri erinevusi mägi-, ranniku- /saarte, kesk-, ääre- ja muude piiriäärsete alade vahel ning vajadust integreerida linnaliiklussüsteemid tõhusamalt üleeuroopalisse transpordivõrku; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil suurendada jõupingutusi, et parandada Euroopas territoriaalse arengu kooskõlastamist (Euroopa Liidu territoriaalne arengukava ning territoriaalse ühtekuuluvuse põhimõte) ja transpordi planeerimist, võttes arvesse piirkondadele ligipääsetavust täiustatud piirkondadevaheliste võrkude abil; märgib, et arvesse tuleb võtta suuri erinevusi mägi-, ranniku- /saarte, kesk-, ääre- ja muude piiriäärsete alade vahel ning vajadust integreerida linnaliiklussüsteemid tõhusamalt üleeuroopalisse transpordivõrku;

| 14. | palub komisjonil pöörata esmajärjekorras tähelepanu eelkõige põhiprojektidele, mis on seotud peamiste raudteede, maanteede ja siseveeteedega, et tagada piiriülesed ühendused uute liikmesriikide ja kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

14.

palub komisjonil pöörata esmajärjekorras tähelepanu eelkõige põhiprojektidele, mis on seotud peamiste raudteede, maanteede ja siseveeteedega, et tagada piiriülesed ühendused uute liikmesriikide ja kolmandate riikidega;

| 15. | soovitab sellega seoses, et planeerimine peaks põhinema Euroopa ruumilisel arenguplaanil ning et olemasolevaid Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (EPSON) uuringuandmeid kasutatakse kui transpordi arengut käsitlevale planeerimisele suunatud teaduslikku taustteavet; |
| --- | --- |

15.

soovitab sellega seoses, et planeerimine peaks põhinema Euroopa ruumilisel arenguplaanil ning et olemasolevaid Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustiku (EPSON) uuringuandmeid kasutatakse kui transpordi arengut käsitlevale planeerimisele suunatud teaduslikku taustteavet;

| 16. | rõhutab vajadust võtta üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika väljatöötamisel arvesse nii Lissaboni strateegia kui ka majanduse taastamise kava eesmärke, arvestades liikuvuse, ligipääsetavuse ja logistika suurt tähtsust ELi konkurentsivõimele, ning suurendada territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

16.

rõhutab vajadust võtta üleeuroopalise transpordivõrgu poliitika väljatöötamisel arvesse nii Lissaboni strateegia kui ka majanduse taastamise kava eesmärke, arvestades liikuvuse, ligipääsetavuse ja logistika suurt tähtsust ELi konkurentsivõimele, ning suurendada territoriaalset ühtekuuluvust;

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lülitama rohelised transpordikoridorid, kaubaveo raudteevõrgud, Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) koridorid, nn meremaanteed (nagu lähisõit, piiratud mahuga olemasolevad siseveeteed või ebapiisava võimsusega lüüsid), nn kuivad sadamad, logistilised platvormid ja linnade liiklussõlmed ning üleeuroopalise transpordivõrgu kavandatav laiendamine Euroopa naabruspoliitika partnerriikidesse, idapoolsetesse ja Vahemere piirkonna riikidesse üleeuroopalise kombineeritud transpordivõrgu kontseptsiooni, mille aluseks on kavandatud meetmed, mille puhul eelistatakse keskkonnasõbralikke, vähem kütust tarbivaid ja ohutumaid transpordiliike, et tagada kõigi transpordiliikide optimaalne kasutamine ning edendada eri transpordiliikide vahelisi ühendusi, eelkõige sadamate ühendatust raudteega; nõuab lisaks sellele, et praeguse ja tulevase üleeuroopalise transpordivõrgu raamistik ning raudteeveo koridoride kohta esitatud õigusaktid oleksid omavahel kooskõlas; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles lülitama rohelised transpordikoridorid, kaubaveo raudteevõrgud, Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) koridorid, nn meremaanteed (nagu lähisõit, piiratud mahuga olemasolevad siseveeteed või ebapiisava võimsusega lüüsid), nn kuivad sadamad, logistilised platvormid ja linnade liiklussõlmed ning üleeuroopalise transpordivõrgu kavandatav laiendamine Euroopa naabruspoliitika partnerriikidesse, idapoolsetesse ja Vahemere piirkonna riikidesse üleeuroopalise kombineeritud transpordivõrgu kontseptsiooni, mille aluseks on kavandatud meetmed, mille puhul eelistatakse keskkonnasõbralikke, vähem kütust tarbivaid ja ohutumaid transpordiliike, et tagada kõigi transpordiliikide optimaalne kasutamine ning edendada eri transpordiliikide vahelisi ühendusi, eelkõige sadamate ühendatust raudteega; nõuab lisaks sellele, et praeguse ja tulevase üleeuroopalise transpordivõrgu raamistik ning raudteeveo koridoride kohta esitatud õigusaktid oleksid omavahel kooskõlas;

| 18. | märgib, et viimaste uuringutulemuste kohaselt kasutati veel hiljuti siseveeteede puhul vaid 1 % Euroopa infrastruktuurivahenditest; on seisukohal, et on vaja Euroopa piisavat toetust, et arendada Euroopas välja siseveeteede infrastruktuur, eesmärgiga kasutada maksimaalselt ära siseveeteede pakutava säästliku ja usaldusväärse transpordiviisi võimalused; |
| --- | --- |

18.

märgib, et viimaste uuringutulemuste kohaselt kasutati veel hiljuti siseveeteede puhul vaid 1 % Euroopa infrastruktuurivahenditest; on seisukohal, et on vaja Euroopa piisavat toetust, et arendada Euroopas välja siseveeteede infrastruktuur, eesmärgiga kasutada maksimaalselt ära siseveeteede pakutava säästliku ja usaldusväärse transpordiviisi võimalused;

| 19. | kutsub komisjoni üles püüdma tagada, et raudtee-kaubaveo kasutamise laienemist toetaks võrkude suurem tõhusus ja vedude toimumise suurem kiirus; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni üles püüdma tagada, et raudtee-kaubaveo kasutamise laienemist toetaks võrkude suurem tõhusus ja vedude toimumise suurem kiirus;

| 20. | tunneb sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (KOM(2008)0852) ning eespool nimetatud komisjoni 18. oktoobri 2007. aasta teatise üle; |
| --- | --- |

20.

tunneb sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (KOM(2008)0852) ning eespool nimetatud komisjoni 18. oktoobri 2007. aasta teatise üle;

| 21. | rõhutab, kui oluline on võimaldada teabevahetust kombineeritud transpordi puhul, et soodustada ja toetada nn pehme ja kõva infrastruktuuri (infosüsteemid nagu ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo) koostoimimist, parandada koostalitlusvõimet, veeremi seisundit (ERTMSi riist- ja tarkvara seadmed rongides ja kaubavagunite müra vähendamine), rohelist logistikat, kombineeritud transpordi ühendusi ja sõlmi, detsentraliseeritud tarneahela nn ukselt-uksele teenuseid ja liikuvuse juhtimist; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, kui oluline on võimaldada teabevahetust kombineeritud transpordi puhul, et soodustada ja toetada nn pehme ja kõva infrastruktuuri (infosüsteemid nagu ERTMS/RIS/ITS/SESAR/Galileo) koostoimimist, parandada koostalitlusvõimet, veeremi seisundit (ERTMSi riist- ja tarkvara seadmed rongides ja kaubavagunite müra vähendamine), rohelist logistikat, kombineeritud transpordi ühendusi ja sõlmi, detsentraliseeritud tarneahela nn ukselt-uksele teenuseid ja liikuvuse juhtimist;

| 22. | rõhutab, kui oluline on töötada üleeuroopalise transpordivõrgu jaoks välja ühtlustatud ja standarditud arukad transpordisüsteemid, et transpordi juhtimine oleks tõhusam, sujuvam, turvalisem ja keskkonnasõbralikum; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, kui oluline on töötada üleeuroopalise transpordivõrgu jaoks välja ühtlustatud ja standarditud arukad transpordisüsteemid, et transpordi juhtimine oleks tõhusam, sujuvam, turvalisem ja keskkonnasõbralikum;

| 23. | soovitab parandada üleeuroopalise transpordivõrgu rakendamist ning muuta teave paremini kättesaadavaks selliste süsteemide kaudu nagu TENtec infosüsteem, kehtestades avatud koordineerimismeetodi, mis hõlmab võrdlusuuringuid ja parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

23.

soovitab parandada üleeuroopalise transpordivõrgu rakendamist ning muuta teave paremini kättesaadavaks selliste süsteemide kaudu nagu TENtec infosüsteem, kehtestades avatud koordineerimismeetodi, mis hõlmab võrdlusuuringuid ja parimate tavade vahetamist;

| 24. | keskendub vajadusele suurendada lühikese aja jooksul olemasoleva infrastruktuuri tõhusust üleeuroopalise transpordivõrgu projektide raames, eelkõige juhul, kui selliste projektide rakendamisega on algust tehtud, et muuta transpordikoridorid elujõulisemaks ja tõhusamaks ning mitte lihtsalt oodata nende koridoridega seotud suurprojektide realiseerimist kaugemas tulevikus; |
| --- | --- |

24.

keskendub vajadusele suurendada lühikese aja jooksul olemasoleva infrastruktuuri tõhusust üleeuroopalise transpordivõrgu projektide raames, eelkõige juhul, kui selliste projektide rakendamisega on algust tehtud, et muuta transpordikoridorid elujõulisemaks ja tõhusamaks ning mitte lihtsalt oodata nende koridoridega seotud suurprojektide realiseerimist kaugemas tulevikus;

| 25. | toetab rohelises raamatus üleeuroopalise transpordivõrgu kontseptsiooni jaoks esitatud kolmandat struktuurilist valikut, s.t kahekihilist struktuuri, mis koosneb olemasolevatel üleeuroopalise transpordivõrgu kavadel põhinevast ulatuslikust võrgustikust ning kombineeritud transpordi tuumvõrgust, mis tuleb veel määratleda ning mille prioriteedid on raudtee, jätkusuutlikud veeteed ja sadamad ning nende ühendus logistikakeskustega; |
| --- | --- |

25.

toetab rohelises raamatus üleeuroopalise transpordivõrgu kontseptsiooni jaoks esitatud kolmandat struktuurilist valikut, s.t kahekihilist struktuuri, mis koosneb olemasolevatel üleeuroopalise transpordivõrgu kavadel põhinevast ulatuslikust võrgustikust ning kombineeritud transpordi tuumvõrgust, mis tuleb veel määratleda ning mille prioriteedid on raudtee, jätkusuutlikud veeteed ja sadamad ning nende ühendus logistikakeskustega;

| 26. | toetab tuumvõrgu kontseptsiooni, mis hõlmab nn geograafilist sammast ja kontseptuaalset sammast, mille järgi sisaldab kontseptuaalne sammas kriteeriume ja eesmärke, mille abil võimaldatakse projekte, koridore ja võrgu osasid määrata aja jooksul kindlaks paindlikul viisil, selle asemel et teha seda rangelt kogu ajavahemikuks eelarveperioodi alguses; on seisukohal, et üleeuroopalist transpordivõrku peaks olema võimalik laiendada paindlikult eelarveperioodi kestel, et kohaneda muutuvate turutingimustega; |
| --- | --- |

26.

toetab tuumvõrgu kontseptsiooni, mis hõlmab nn geograafilist sammast ja kontseptuaalset sammast, mille järgi sisaldab kontseptuaalne sammas kriteeriume ja eesmärke, mille abil võimaldatakse projekte, koridore ja võrgu osasid määrata aja jooksul kindlaks paindlikul viisil, selle asemel et teha seda rangelt kogu ajavahemikuks eelarveperioodi alguses; on seisukohal, et üleeuroopalist transpordivõrku peaks olema võimalik laiendada paindlikult eelarveperioodi kestel, et kohaneda muutuvate turutingimustega;

| 27. | tõdeb, et liikmesriikidel on piirkondlike ja kohalike asutuste, kodanikuühiskonna sidusrühmade ja kohaliku elanikkonnaga konsulteerides tähtis osa transpordiinfrastruktuuri üle otsustamisel, selle planeerimisel ja finantseerimisel, sealhulgas Euroopa piiriülesel koordineerimisel ja koostööl; ootab nõukogult suuremat sidusust üleeuroopalise transpordivõrgu projektide taotluste ja üleeuroopalise transpordivõrgu eelarveid käsitlevate otsuste vahel; palub liikmesriike seoses ELi finantsraamistiku vahepealse läbivaatamisega ning samuti ELi majanduse taastamise kava üle toimuva aruteluga seoses kaaluda põhjalikult vajaliku rahalise toetuse andmist üleeuroopalise transpordivõrku kuuluvatele transpordiinfrastruktuuridele kui esmatähtsat küsimust vastavalt senisele ELi poliitikale; |
| --- | --- |

27.

tõdeb, et liikmesriikidel on piirkondlike ja kohalike asutuste, kodanikuühiskonna sidusrühmade ja kohaliku elanikkonnaga konsulteerides tähtis osa transpordiinfrastruktuuri üle otsustamisel, selle planeerimisel ja finantseerimisel, sealhulgas Euroopa piiriülesel koordineerimisel ja koostööl; ootab nõukogult suuremat sidusust üleeuroopalise transpordivõrgu projektide taotluste ja üleeuroopalise transpordivõrgu eelarveid käsitlevate otsuste vahel; palub liikmesriike seoses ELi finantsraamistiku vahepealse läbivaatamisega ning samuti ELi majanduse taastamise kava üle toimuva aruteluga seoses kaaluda põhjalikult vajaliku rahalise toetuse andmist üleeuroopalise transpordivõrku kuuluvatele transpordiinfrastruktuuridele kui esmatähtsat küsimust vastavalt senisele ELi poliitikale;

| 28. | nõustub täielikult ühenduse eesmärgiga vähendada halduskoormust ning soovitab seepärast tungivalt, et komisjon vaataks läbi üleeuroopalise transpordivõrgu esmatähtsate projektide finantsraamistiku, eesmärgiga vähendada veelgi bürokraatiat; |
| --- | --- |

28.

nõustub täielikult ühenduse eesmärgiga vähendada halduskoormust ning soovitab seepärast tungivalt, et komisjon vaataks läbi üleeuroopalise transpordivõrgu esmatähtsate projektide finantsraamistiku, eesmärgiga vähendada veelgi bürokraatiat;

| 29. | palub liikmesriike ja komisjoni tugevdada poliitikavaldkondade koordineerimist riiklikul tasandil, et saavutada kooskõla üleeuroopalise transpordivõrgu programmi kaasrahastamisel ja elluviimisel vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 154 ja 155; |
| --- | --- |

29.

palub liikmesriike ja komisjoni tugevdada poliitikavaldkondade koordineerimist riiklikul tasandil, et saavutada kooskõla üleeuroopalise transpordivõrgu programmi kaasrahastamisel ja elluviimisel vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 154 ja 155;

| 30. | rõhutab sellega seoses, et finantskriisi tõttu lasub Euroopa Liidul, liikmesriikidel ja piirkondadel suurem surve võtta transpordi infrastruktuuriprojekte käsitlevate otsuste vastuvõtmisel aluseks usaldusväärse kulude-tulude analüüsi, projekti jätkusuutlikkuse ja Euroopa piiriülese lisandväärtuse; |
| --- | --- |

30.

rõhutab sellega seoses, et finantskriisi tõttu lasub Euroopa Liidul, liikmesriikidel ja piirkondadel suurem surve võtta transpordi infrastruktuuriprojekte käsitlevate otsuste vastuvõtmisel aluseks usaldusväärse kulude-tulude analüüsi, projekti jätkusuutlikkuse ja Euroopa piiriülese lisandväärtuse;

| 31. | märgib sellegipoolest, et transpordiinfrastruktuuri investeerimine on üks olulisi valdkondi majandus- ja finantskriisiga toimetuleku seisukohast, mistõttu kutsub komisjoni üles kiirendama üleeuroopalise transpordivõrguga seotud ja struktuuri- ja/või ühtekuuluvusfondidest rahastatavaid infrastruktuuriprojekte; kutsub liikmesriike üles hindama uuesti oma investeerimisprioriteete, võttes arvesse kõnealust lähenemisviisi, et kiirendada nende vastutusalasse kuuluvaid üleeuroopalise transpordivõrgu projekte, eriti piiriülestes lõikudes; |
| --- | --- |

31.

märgib sellegipoolest, et transpordiinfrastruktuuri investeerimine on üks olulisi valdkondi majandus- ja finantskriisiga toimetuleku seisukohast, mistõttu kutsub komisjoni üles kiirendama üleeuroopalise transpordivõrguga seotud ja struktuuri- ja/või ühtekuuluvusfondidest rahastatavaid infrastruktuuriprojekte; kutsub liikmesriike üles hindama uuesti oma investeerimisprioriteete, võttes arvesse kõnealust lähenemisviisi, et kiirendada nende vastutusalasse kuuluvaid üleeuroopalise transpordivõrgu projekte, eriti piiriülestes lõikudes;

| 32. | tuletab komisjonile meelde, et transpordiinfrastruktuuriprojektide ELi kaasrahastamine üleeuroopalise transpordivõrgu, Ühtekuuluvusfondi, regionaalfondide ja Euroopa Investeerimispanga poolt peab vastama järgmistele kriteeriumitele: majanduslik elujõulisus, tõhustatud konkurentsivõime, ühtse turu edendamine, keskkonnasäästlikkus, läbipaistvus maksumaksjatele ja kodanike kaasatus (partnerluse põhimõte); rõhutab sellega seoses, kui oluline on arendada avaliku ja erasektori partnerlust, et rahastada üleeuroopalise transpordivõrgu projekte, ning et on vaja leida paindlikud lahendused probleemidele, mis tekivad nii ulatuslike tööde puhul (geograafilised ja tehnilised raskused, avalikkuse vastuseis jne); |
| --- | --- |

32.

tuletab komisjonile meelde, et transpordiinfrastruktuuriprojektide ELi kaasrahastamine üleeuroopalise transpordivõrgu, Ühtekuuluvusfondi, regionaalfondide ja Euroopa Investeerimispanga poolt peab vastama järgmistele kriteeriumitele: majanduslik elujõulisus, tõhustatud konkurentsivõime, ühtse turu edendamine, keskkonnasäästlikkus, läbipaistvus maksumaksjatele ja kodanike kaasatus (partnerluse põhimõte); rõhutab sellega seoses, kui oluline on arendada avaliku ja erasektori partnerlust, et rahastada üleeuroopalise transpordivõrgu projekte, ning et on vaja leida paindlikud lahendused probleemidele, mis tekivad nii ulatuslike tööde puhul (geograafilised ja tehnilised raskused, avalikkuse vastuseis jne);

| 33. | kutsub sellega seoses komisjoni üles tagama, et ELi rahastamiskavade raames hinnatud projektide puhul võetakse arvesse nende võimalikku mõju muude vajalike investeeringute (mida ei toetata ELi vahenditest) liikmesriigipoolsele rahastamisele; on eelkõige seisukohal, et liikmesriikide poolt kasutatavaid assigneeringuid ELi poolt rahastatud projektide täiendamiseks ei tohiks eraldada haruliinide säilitamise või nendesse investeerimise arvel; on pigem arvamusel, et projekte tuleks seega vähemalt osaliselt koostada ja hinnata selle põhjal, milline on nende potentsiaal ühendada (ja mitte hooletusse jätta) vajaliku, täiendava haruliinide infrastruktuuri areng ja hooldus; |
| --- | --- |

33.

kutsub sellega seoses komisjoni üles tagama, et ELi rahastamiskavade raames hinnatud projektide puhul võetakse arvesse nende võimalikku mõju muude vajalike investeeringute (mida ei toetata ELi vahenditest) liikmesriigipoolsele rahastamisele; on eelkõige seisukohal, et liikmesriikide poolt kasutatavaid assigneeringuid ELi poolt rahastatud projektide täiendamiseks ei tohiks eraldada haruliinide säilitamise või nendesse investeerimise arvel; on pigem arvamusel, et projekte tuleks seega vähemalt osaliselt koostada ja hinnata selle põhjal, milline on nende potentsiaal ühendada (ja mitte hooletusse jätta) vajaliku, täiendava haruliinide infrastruktuuri areng ja hooldus;

| 34. | rõhutab, et Euroopa lennutranspordituru investeerimisvajadused kasvavad kiiresti Ühtse Euroopa Taeva II paketi ning kavandatud kogu lennundust käsitleva lähenemisviisi tõttu; kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma lennujaamadele ning lennuliikluse korraldamisele ja aeronavigatsiooniteenustele eraldatavate vahendite suurendamist üleeuroopalise transpordivõrgu eelarveraamistiku läbivaatamisel; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et Euroopa lennutranspordituru investeerimisvajadused kasvavad kiiresti Ühtse Euroopa Taeva II paketi ning kavandatud kogu lennundust käsitleva lähenemisviisi tõttu; kutsub seetõttu komisjoni üles kaaluma lennujaamadele ning lennuliikluse korraldamisele ja aeronavigatsiooniteenustele eraldatavate vahendite suurendamist üleeuroopalise transpordivõrgu eelarveraamistiku läbivaatamisel;

| 35. | märgib, et vaja on rohkem uurimis- ja arendustegevust, et käsitleda transpordiinfrastruktuuri rahastamise parimaid ja kõige tõhusamaid lahendusi ning nende positiivset mõju konkurentsivõimele ning kvantitatiivsele ja kvalitatiivsele tööhõivele, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlus, mida juba uuritakse komisjoni käivitatud uurimustes; |
| --- | --- |

35.

märgib, et vaja on rohkem uurimis- ja arendustegevust, et käsitleda transpordiinfrastruktuuri rahastamise parimaid ja kõige tõhusamaid lahendusi ning nende positiivset mõju konkurentsivõimele ning kvantitatiivsele ja kvalitatiivsele tööhõivele, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerlus, mida juba uuritakse komisjoni käivitatud uurimustes;

| 36. | rõhutab vajadust luua üleeuroopalise transpordivõrgu rakendusametis töörühm, et suurendada avaliku ja erasektori partnerluse kasutamist mõnede esmatähtsate projektide või lõikude rahastamisel ning levitada lahendusi parima tavana; |
| --- | --- |

36.

rõhutab vajadust luua üleeuroopalise transpordivõrgu rakendusametis töörühm, et suurendada avaliku ja erasektori partnerluse kasutamist mõnede esmatähtsate projektide või lõikude rahastamisel ning levitada lahendusi parima tavana;

| 37. | rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerluse ja Euroopa Investeerimispanga suurem osalus ei asendaks märkimisväärset osa selliste laiaulatuslike projektide eelarvelisest rahastamisest, mille tagasimakseperiood ulatuks üle mitme põlvkonna; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et avaliku ja erasektori partnerluse ja Euroopa Investeerimispanga suurem osalus ei asendaks märkimisväärset osa selliste laiaulatuslike projektide eelarvelisest rahastamisest, mille tagasimakseperiood ulatuks üle mitme põlvkonna;

| 38. | pooldab asjaolu, et liikmesriigid vaataksid läbi üleeuroopalise transpordivõrgu eelarve seoses 2009.–2010. aasta finantsperspektiivide vahekokkuvõttega, et peatada märkimisväärsed kärped muude projektide ja ambitsioonide osas, mille eesmärk on arendada nendega seotud raud- ja veeteid; |
| --- | --- |

38.

pooldab asjaolu, et liikmesriigid vaataksid läbi üleeuroopalise transpordivõrgu eelarve seoses 2009.–2010. aasta finantsperspektiivide vahekokkuvõttega, et peatada märkimisväärsed kärped muude projektide ja ambitsioonide osas, mille eesmärk on arendada nendega seotud raud- ja veeteid;

| 39. | rõhutab vajadust eraldada maanteede infrastruktuuri kasutamise eest laekunud teemaksust teatav protsent üleeuroopalise transpordivõrgu rahastamiseks, et suurendada võimendavat mõju laenudele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab vajadust eraldada maanteede infrastruktuuri kasutamise eest laekunud teemaksust teatav protsent üleeuroopalise transpordivõrgu rahastamiseks, et suurendada võimendavat mõju laenudele;

| 40. | palub komisjonil koostada valik näiteid lammutatud või maha jäetud piirkondlikest piiriülestest raudteeühendustest, eelistades eriti neid, mida saaks ühendada üleeuroopalise transpordivõrguga; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil koostada valik näiteid lammutatud või maha jäetud piirkondlikest piiriülestest raudteeühendustest, eelistades eriti neid, mida saaks ühendada üleeuroopalise transpordivõrguga;

| 41. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama võrgustikuga Eurovelo ja nn raudse eesriide rajaga kui võimalusega soodustada Euroopa piiriüleseid jalgrattainfrastruktuurivõrgustikke ning toetada kerget liikuvust ja säästvat turismi; |
| --- | --- |

41.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama võrgustikuga Eurovelo ja nn raudse eesriide rajaga kui võimalusega soodustada Euroopa piiriüleseid jalgrattainfrastruktuurivõrgustikke ning toetada kerget liikuvust ja säästvat turismi;

| 42. | kutsub komisjoni üles kogu üleeuroopalise raudteevõrgu konkurentsivõime suurendamise eesmärgil tegema enne praeguste volituste lõppu õigusloomega seotud algatuse raudtee reisijateveo siseturu avamise kohta 1. jaanuarist 2012; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni üles kogu üleeuroopalise raudteevõrgu konkurentsivõime suurendamise eesmärgil tegema enne praeguste volituste lõppu õigusloomega seotud algatuse raudtee reisijateveo siseturu avamise kohta 1. jaanuarist 2012;

| 43. | peab kahetsusväärseks esmatähtsate projektide rakendamise aeglust piiriäärsetes piirkondades, eriti Püreneedes, mis on Pürenee poolsaare ja Prantsusmaa jaoks eriti oluline; |
| --- | --- |

43.

peab kahetsusväärseks esmatähtsate projektide rakendamise aeglust piiriäärsetes piirkondades, eriti Püreneedes, mis on Pürenee poolsaare ja Prantsusmaa jaoks eriti oluline;

| 44. | ergutab komisjoni kaasama Euroopa Parlamenti ja Euroopa Ülemkogu üleeuroopalise transpordivõrgu projektide kaasrahastamist käsitlevate mitme- ja igaaastaste ettepanekute koostamisse ja otsuste tegemisse; |
| --- | --- |

44.

ergutab komisjoni kaasama Euroopa Parlamenti ja Euroopa Ülemkogu üleeuroopalise transpordivõrgu projektide kaasrahastamist käsitlevate mitme- ja igaaastaste ettepanekute koostamisse ja otsuste tegemisse;

| 45. | palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt ja vähemalt kord aastas iga esmatähtsa projekti puhul aruande projekti hetkeolukorra, projekti kulude usaldusväärsuse, projekti teostatavuse ning projekti rakendamise ajakava kohta; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule korrapäraselt ja vähemalt kord aastas iga esmatähtsa projekti puhul aruande projekti hetkeolukorra, projekti kulude usaldusväärsuse, projekti teostatavuse ning projekti rakendamise ajakava kohta;

| 46. | kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal nimekirja konkreetsete Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Investeerimispanga poolt kaasrahastatavate üleeuroopalise transpordivõrgu projektide kohta, nagu seda juba tehakse üleeuroopalise transpordivõrgu poolt kaasrahastatavate projektide puhul; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja Euroopa Investeerimispanka üles esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule igal aastal nimekirja konkreetsete Euroopa Regionaalarengu Fondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Investeerimispanga poolt kaasrahastatavate üleeuroopalise transpordivõrgu projektide kohta, nagu seda juba tehakse üleeuroopalise transpordivõrgu poolt kaasrahastatavate projektide puhul;

| 47. | rõhutab, et paljudel juhtudel on ökoloogilisest ja majanduslikust seisukohast lähtuvalt jätkusuutlikud ja elujõulised üksnes mitmeliigilised transpordisüsteemid, mis võimaldavad ühel ja samal marsruudil kasutada erinevaid transpordivahendeid; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et paljudel juhtudel on ökoloogilisest ja majanduslikust seisukohast lähtuvalt jätkusuutlikud ja elujõulised üksnes mitmeliigilised transpordisüsteemid, mis võimaldavad ühel ja samal marsruudil kasutada erinevaid transpordivahendeid;

| 48. | rõhutab, et hiljuti laienenud Schengeni alal on Lääne- ja Ida-Euroopa vaheline transpordi infrastruktuur väga suure tähtsusega, arvestades majanduskasvu potentsiaali eriti uutes liikmesriikides, mis on ühendatud selle infrastruktuuriga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles välja ehitama ja edendama riikidevahelisi maantee- ja raudteeühendusi Ida- ja Lääne-Euroopa vahel ning toetama eelkõige piiriülest transpordi infrastruktuuri konkreetse tegevusprogrammiga, mida rakendatakse koostöös kohalike, piirkondlike ja riiklike asutustega; juhib tähelepanu ka sellele, et üleeuroopalise transpordivõrgu ja kolmandate riikide transpordivõrkude parem sidumine parandaks eriti piirialade olukorda ning annaks lisandväärtuse piirkondadevahelisele koostööle ja ELile tervikuna; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et hiljuti laienenud Schengeni alal on Lääne- ja Ida-Euroopa vaheline transpordi infrastruktuur väga suure tähtsusega, arvestades majanduskasvu potentsiaali eriti uutes liikmesriikides, mis on ühendatud selle infrastruktuuriga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles välja ehitama ja edendama riikidevahelisi maantee- ja raudteeühendusi Ida- ja Lääne-Euroopa vahel ning toetama eelkõige piiriülest transpordi infrastruktuuri konkreetse tegevusprogrammiga, mida rakendatakse koostöös kohalike, piirkondlike ja riiklike asutustega; juhib tähelepanu ka sellele, et üleeuroopalise transpordivõrgu ja kolmandate riikide transpordivõrkude parem sidumine parandaks eriti piirialade olukorda ning annaks lisandväärtuse piirkondadevahelisele koostööle ja ELile tervikuna;

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0120.

(2)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 154.

(3)  EÜT L 15, 17.1.1997, lk 1.

(4)  ELT L 167, 30.4.2004, lk 1.

(5)  ELT L 162, 22.6.2007, lk 1.

(6)  EÜT L 228, 23.9.1995, lk 1.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/41 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/41

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Metsade raadamine ja metsade seisundi halvenemine

P6_TA(2009)0306

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon toimetuleku kohta metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu

2010/C 184 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2008. aasta teatist „Toimetulek metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate probleemidega, et võidelda kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse hävimise vastu” (KOM(2008) 0645);

võttes arvesse 2007. aasta novembris Varssavis (Poola) toimunud viiendal Euroopa metsade kaitset käsitleval ministrite konverentsil vastu võetud otsuseid, mis käsitlesid metsade seisundile avalduva kliimamuutuste mõju hindamist ning säästvat metsamajanduspoliitikat;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et EL tahab piirata ülemaailmset soojenemist 2 °Cga ning poole võrra vähendada bioloogilise mitmekesisuse kadu; arvestades, et Eliaschi ülevaate hinnangul tuleb selleks, et vähendada 2030. aastaks metsade raadamist poole võrra, eraldada igal aastal 17–33 miljardit USA dollarit; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL tahab piirata ülemaailmset soojenemist 2 °Cga ning poole võrra vähendada bioloogilise mitmekesisuse kadu; arvestades, et Eliaschi ülevaate hinnangul tuleb selleks, et vähendada 2030. aastaks metsade raadamist poole võrra, eraldada igal aastal 17–33 miljardit USA dollarit;

| B. | arvestades, et säästev metsamajandus omab elulist tähtsust võitluses metsade raadamise vastu ning on majandusarengu oluline aspekt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et säästev metsamajandus omab elulist tähtsust võitluses metsade raadamise vastu ning on majandusarengu oluline aspekt;

| C. | arvestades, et metsade raadamine põhjustab ligikaudu 20 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest, on üks peamisi bioloogilise mitmekesisuse kao põhjustajaid ja kujutab tõsist ohtu arengule, eriti vaeste inimeste elatusvahenditele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et metsade raadamine põhjustab ligikaudu 20 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest, on üks peamisi bioloogilise mitmekesisuse kao põhjustajaid ja kujutab tõsist ohtu arengule, eriti vaeste inimeste elatusvahenditele;

| D. | arvestades, et metsade raadamine toimub ärevust tekitavas mahus 13 miljonit hektarit aastas, seda enamjaolt troopikametsades, kuid teataval määral ka Euroopas, eriti Kesk- ja Ida-Euroopas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et metsade raadamine toimub ärevust tekitavas mahus 13 miljonit hektarit aastas, seda enamjaolt troopikametsades, kuid teataval määral ka Euroopas, eriti Kesk- ja Ida-Euroopas;

| E. | arvestades, et metsade raadamisega kaasnevad raskesti heastatavad keskkonnakahjud, näiteks veeolude pikaajaline kahjustamine, steppide kujunemine, kõrbestumine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, mille majanduslikud kogukulud ületavad kordades kaitse- ja parandusmeetmete kulusid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et metsade raadamisega kaasnevad raskesti heastatavad keskkonnakahjud, näiteks veeolude pikaajaline kahjustamine, steppide kujunemine, kõrbestumine ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine, mille majanduslikud kogukulud ületavad kordades kaitse- ja parandusmeetmete kulusid;

| F. | arvestades, et metsade seisundi halvenemine avaldub erinevalt ja seda on raske määratleda, kuid see mõjutab oluliselt kliimat, bioloogilist mitmekesisust ning kaupu ja teenuseid, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et metsade seisundi halvenemine avaldub erinevalt ja seda on raske määratleda, kuid see mõjutab oluliselt kliimat, bioloogilist mitmekesisust ning kaupu ja teenuseid,

| G. | arvestades, et selleks, et ülemaailmne soojenemine ei ületaks 2 °C, tuleb valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljanda hindamisaruande kohaselt arenguriikides saavutada heitkoguste kasvu oluline vähenemine seniste tendentsidega võrreldes, sealhulgas metsaraadamisest tulenevate heitkoguste vähenemine, ja seda lisaks 25-40 % võrra vähenemisele tööstusriikides aastatel 1990–2020; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et selleks, et ülemaailmne soojenemine ei ületaks 2 °C, tuleb valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) neljanda hindamisaruande kohaselt arenguriikides saavutada heitkoguste kasvu oluline vähenemine seniste tendentsidega võrreldes, sealhulgas metsaraadamisest tulenevate heitkoguste vähenemine, ja seda lisaks 25-40 % võrra vähenemisele tööstusriikides aastatel 1990–2020;

| H. | arvestades, et metsade raadamise piiramisel on oluline roll lisaks kliimamuutuse leevendamisele ka sellega kohanemisel, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et metsade raadamise piiramisel on oluline roll lisaks kliimamuutuse leevendamisele ka sellega kohanemisel,

| 1. | rõhutab vajadust seostada metsade kaitse ja säästva majandamise poliitika paremini ELi muude sise- ja välispoliitika valdkondadega; nõuab kvantitatiivset hinnangut selle kohta, millist mõju avaldavad metsadele sellised ELi poliitikad nagu energia- ja eriti biokütuste poliitika, põllumajandus-, säästva tootmise ja tarbimise, hanke-, kaubandus- ja arengukoostöö poliitika; |
| --- | --- |

1.

rõhutab vajadust seostada metsade kaitse ja säästva majandamise poliitika paremini ELi muude sise- ja välispoliitika valdkondadega; nõuab kvantitatiivset hinnangut selle kohta, millist mõju avaldavad metsadele sellised ELi poliitikad nagu energia- ja eriti biokütuste poliitika, põllumajandus-, säästva tootmise ja tarbimise, hanke-, kaubandus- ja arengukoostöö poliitika;

| 2. | palub komisjonil esitada parlamendile ja nõukogule ettepanekud rangete ühenduse säästvusnõuete kehtestamiseks kogu metsadest saadavale puidule ja puidutoodetele; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil esitada parlamendile ja nõukogule ettepanekud rangete ühenduse säästvusnõuete kehtestamiseks kogu metsadest saadavale puidule ja puidutoodetele;

| 3. | kutsub komisjoni üles avaldama 2009. aasta lõpuks põhjaliku uurimuse, milles hinnatakse ELi toiduainete ja muude kaupade tootmise, tarbimise ja nendega kauplemise mõju metsade raadamisele ja metsade seisundi halvenemisele; nõuab, et kõnealuses uurimuses hinnataks ja täpsustataks eri valdkondade negatiivseid mõjusid ning esitataks soovitused edasise tegevuspoliitika ja uuendustegevuse osas, et nimetatud mõjusid vähendada; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles avaldama 2009. aasta lõpuks põhjaliku uurimuse, milles hinnatakse ELi toiduainete ja muude kaupade tootmise, tarbimise ja nendega kauplemise mõju metsade raadamisele ja metsade seisundi halvenemisele; nõuab, et kõnealuses uurimuses hinnataks ja täpsustataks eri valdkondade negatiivseid mõjusid ning esitataks soovitused edasise tegevuspoliitika ja uuendustegevuse osas, et nimetatud mõjusid vähendada;

| 4. | juhib tähelepanu vajadusele käsitleda metsade majandamisel veeoludega seotud probleeme suure ettevaatusega ning viitab metsa- ja veeressursside ühise majandamise ning asjakohaste ELi poliitikasuundade ühtlustamise ülimale vajalikkusele, et taastada ökosüsteemide veemahutavuse võime või seda suurendada; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu vajadusele käsitleda metsade majandamisel veeoludega seotud probleeme suure ettevaatusega ning viitab metsa- ja veeressursside ühise majandamise ning asjakohaste ELi poliitikasuundade ühtlustamise ülimale vajalikkusele, et taastada ökosüsteemide veemahutavuse võime või seda suurendada;

| 5. | tervitab keskkonnasäästlike riigihangete poliitikaid ning selliste vahendite edendamist nagu ökomärgised ja metsa sertifitseerimise kavad; nõuab kogu ELis puidutoodete keskkonnasäästlike riigihankepoliitikate kiiret vastuvõtmist ja rakendamist; kutsub liikmesriike üles võtma oma riigihankepoliitika aluseks kõrged säästvusnõuded ning vastavalt seadma selliste nõuete osas realistlikud sihteesmärgid; |
| --- | --- |

5.

tervitab keskkonnasäästlike riigihangete poliitikaid ning selliste vahendite edendamist nagu ökomärgised ja metsa sertifitseerimise kavad; nõuab kogu ELis puidutoodete keskkonnasäästlike riigihankepoliitikate kiiret vastuvõtmist ja rakendamist; kutsub liikmesriike üles võtma oma riigihankepoliitika aluseks kõrged säästvusnõuded ning vastavalt seadma selliste nõuete osas realistlikud sihteesmärgid;

| 6. | on seisukohal, et arenguriikidele tuleb anda märkimisväärset rahalist abi troopikametsade suuremahulise raadamise lõpetamiseks hiljemalt 2020. aastaks ning et sellesuunalise pühendumuse ülesnäitamine on otsustava tähtsusega rahvusvahelistel läbirääkimistel ulatusliku ülemaailmse kliimalepingu sõlmimiseks 2012. aasta järgseks ajavahemikuks; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et arenguriikidele tuleb anda märkimisväärset rahalist abi troopikametsade suuremahulise raadamise lõpetamiseks hiljemalt 2020. aastaks ning et sellesuunalise pühendumuse ülesnäitamine on otsustava tähtsusega rahvusvahelistel läbirääkimistel ulatusliku ülemaailmse kliimalepingu sõlmimiseks 2012. aasta järgseks ajavahemikuks;

| 7. | tunnistab, et maailmas toimuva metsade raadamise vähendamiseks poole võrra ja hiljem selle peatamiseks on äärmiselt oluline mobiliseerida ülemaailmse kliimalepingu raames piisavalt rahalisi vahendeid; toetab sellega seoses komisjoni ettepanekut luua ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ülemaailmne metsade süsinikumehhanism, mille aluseks oleks alaline rahastamiskord; kutsub liikmesriike tagama võetud kohustusi metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise peatamiseks maailmas sellega, et nad eraldavad olulise osa ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi raames saadud tuludest metsade raadamise ja seisundi halvenemise piiramiseks arenguriikides, ning keskenduvad läbirääkimistel rahastamisallikatele vastavalt komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta teatises „Ulatuslik kliimakokkulepe – eesmärk Kopenhaagenis” (KOM(2009)0039) kirjeldatule; kutsub liikmesriike üles toetama komisjoni ettepanekut järgida Norra rahastamisettepanekut ja eraldada edaspidi ülemaailmse metsade süsinikumehhanismi jaoks osa oma heitkoguste kvootide avalike enampakkumiste tuludest; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et maailmas toimuva metsade raadamise vähendamiseks poole võrra ja hiljem selle peatamiseks on äärmiselt oluline mobiliseerida ülemaailmse kliimalepingu raames piisavalt rahalisi vahendeid; toetab sellega seoses komisjoni ettepanekut luua ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni raames ülemaailmne metsade süsinikumehhanism, mille aluseks oleks alaline rahastamiskord; kutsub liikmesriike tagama võetud kohustusi metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise peatamiseks maailmas sellega, et nad eraldavad olulise osa ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi raames saadud tuludest metsade raadamise ja seisundi halvenemise piiramiseks arenguriikides, ning keskenduvad läbirääkimistel rahastamisallikatele vastavalt komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta teatises „Ulatuslik kliimakokkulepe – eesmärk Kopenhaagenis” (KOM(2009)0039) kirjeldatule; kutsub liikmesriike üles toetama komisjoni ettepanekut järgida Norra rahastamisettepanekut ja eraldada edaspidi ülemaailmse metsade süsinikumehhanismi jaoks osa oma heitkoguste kvootide avalike enampakkumiste tuludest;

| 8. | toetab seisukohta, et ülemaailmse metsade süsinikumehhanismi kaudu antav toetus peaks olema tulemuspõhine ja seda tuleks anda ulatusliku metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise pidurdamisel saavutatud kontrollitud tulemuste põhjal; rõhutab, et kõnealuse toetusega peaks kaasnema ka positiivne kõrvalmõju bioloogilise mitmekesisuse kaitse, metsade ilmastiku- ja haiguskindluse ning metsapiirkondade elanike elatusvahendite paranemise näol; |
| --- | --- |

8.

toetab seisukohta, et ülemaailmse metsade süsinikumehhanismi kaudu antav toetus peaks olema tulemuspõhine ja seda tuleks anda ulatusliku metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise pidurdamisel saavutatud kontrollitud tulemuste põhjal; rõhutab, et kõnealuse toetusega peaks kaasnema ka positiivne kõrvalmõju bioloogilise mitmekesisuse kaitse, metsade ilmastiku- ja haiguskindluse ning metsapiirkondade elanike elatusvahendite paranemise näol;

| 9. | rõhutab vajadust täiel määral austada kohalike metsarahvaste, sealhulgas põlisrahvaste õigust anda vabatahtlik, eelnev ja teadlik nõusolek nende poolt tavapäraselt kasutatavate metsade kasutamiseks; peab oluliseks kohalike kogukondade ja põlisrahvaste sisulist ja ulatuslikku kaasamist metsade seisundi halvenemisest ja metsaraadamisest tingitud heitkoguste vähendamise meetmete hindamise, kavandamise ja rakendamise kõigil etappidel; |
| --- | --- |

9.

rõhutab vajadust täiel määral austada kohalike metsarahvaste, sealhulgas põlisrahvaste õigust anda vabatahtlik, eelnev ja teadlik nõusolek nende poolt tavapäraselt kasutatavate metsade kasutamiseks; peab oluliseks kohalike kogukondade ja põlisrahvaste sisulist ja ulatuslikku kaasamist metsade seisundi halvenemisest ja metsaraadamisest tingitud heitkoguste vähendamise meetmete hindamise, kavandamise ja rakendamise kõigil etappidel;

| 10. | rõhutab, et 2012. aasta järgse perioodi rahvusvahelise kliimalepingu raames sõlmitava, arenguriikides metsaraadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamist käsitleva ÜRO koostööprogrammi mis tahes mehhanismid peaksid eelkõige tagama ürgmetsade kaitse; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et 2012. aasta järgse perioodi rahvusvahelise kliimalepingu raames sõlmitava, arenguriikides metsaraadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamist käsitleva ÜRO koostööprogrammi mis tahes mehhanismid peaksid eelkõige tagama ürgmetsade kaitse;

| 11. | märgib, et Ida-Euroopas toimuv metsade raadamine toob kaasa looduskeskkonna seisundi halvenemise ja mõjutab muu hulgas ka inimeste elukvaliteeti; |
| --- | --- |

11.

märgib, et Ida-Euroopas toimuv metsade raadamine toob kaasa looduskeskkonna seisundi halvenemise ja mõjutab muu hulgas ka inimeste elukvaliteeti;

| 12. | märgib, et keskpikas ja pikas perspektiivis võiks metsaühikute kasutamine süsinikuheidete turul saada metsade raadamise vastase poliitikameetmestiku üheks osaks, kui suudetakse tagada metsade süsinikuvarude arvutamise täpsed meetodid ning usaldusväärsed järelevalvemehhanismid; rõhutab, et lõplik otsus saastekvootidega kauplemise süsteemis metsaühikute kasutusele võtmise kohta tuleks teha pärast kõigi võimalike rahastamismehhanismide teostatavuse ranget analüüsimist, osapoolte Kopenhaageni konverentsi tulemuste hindamist ning katseprojektide põhjal tehtud järeldusi; |
| --- | --- |

12.

märgib, et keskpikas ja pikas perspektiivis võiks metsaühikute kasutamine süsinikuheidete turul saada metsade raadamise vastase poliitikameetmestiku üheks osaks, kui suudetakse tagada metsade süsinikuvarude arvutamise täpsed meetodid ning usaldusväärsed järelevalvemehhanismid; rõhutab, et lõplik otsus saastekvootidega kauplemise süsteemis metsaühikute kasutusele võtmise kohta tuleks teha pärast kõigi võimalike rahastamismehhanismide teostatavuse ranget analüüsimist, osapoolte Kopenhaageni konverentsi tulemuste hindamist ning katseprojektide põhjal tehtud järeldusi;

| 13. | tuletab meelde, et metsaprojektide metsaühikuid, mida kasutatakse tööstusriikide kasvuhoonegaaside heitkoguste tasaarvestuseks, ei saa teist korda kasutada praeguste suundumuste suhtes võetavate heitkoguste vähendamise eesmärkide täitmiseks, mille arenguriigid endale eeldatavalt seavad 2012. aasta järgse perioodi rahvusvahelise kliimakokkuleppe raames; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et metsaprojektide metsaühikuid, mida kasutatakse tööstusriikide kasvuhoonegaaside heitkoguste tasaarvestuseks, ei saa teist korda kasutada praeguste suundumuste suhtes võetavate heitkoguste vähendamise eesmärkide täitmiseks, mille arenguriigid endale eeldatavalt seavad 2012. aasta järgse perioodi rahvusvahelise kliimakokkuleppe raames;

| 14. | juhib tähelepanu sellele, et igasuguse tulevase kliimarežiimi raames metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise pidurdamise eest hüvituste maksmise korra juures tuleb süsiniku neeldumise kõrval võtta arvesse ka metsast saadavaid ökosüsteemiteenuseid ja sotsiaalset kasu; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu sellele, et igasuguse tulevase kliimarežiimi raames metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise pidurdamise eest hüvituste maksmise korra juures tuleb süsiniku neeldumise kõrval võtta arvesse ka metsast saadavaid ökosüsteemiteenuseid ja sotsiaalset kasu;

| 15. | kutsub ELi üles metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamiseks edendama rangeid sotsiaalseid ja keskkonnanõudeid; kutsub ELi üles propageerima metsade raadamisest ja seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamise mehhanisme, mis ei piirdu puhta arengu mehhanismi projekti praeguse lähenemisviisiga, vaid tegelevad ka selliste metsade raadamise algpõhjustega nagu halb valitsemistava, vaesus, korruptsioon ja õiguskaitse puudumine, toetades selleks poliitilisi ja institutsioonilisi reforme nii kohalikul kui ka riigi tasandil; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi üles metsade raadamisest ja metsade seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamiseks edendama rangeid sotsiaalseid ja keskkonnanõudeid; kutsub ELi üles propageerima metsade raadamisest ja seisundi halvenemisest tingitud heitkoguste vähendamise mehhanisme, mis ei piirdu puhta arengu mehhanismi projekti praeguse lähenemisviisiga, vaid tegelevad ka selliste metsade raadamise algpõhjustega nagu halb valitsemistava, vaesus, korruptsioon ja õiguskaitse puudumine, toetades selleks poliitilisi ja institutsioonilisi reforme nii kohalikul kui ka riigi tasandil;

| 16. | avaldab kahetsust, et pealkirjast hoolimata ei käsitle komisjoni teatis metsade seisundi halvenemist; kutsub komisjoni välja töötama tegevuskavasid ja katseprojekte ning näitama omaenda metsanduspoliitikas kindlat tahet peatada lisaks metsade raadamisele ka nende seisundi halvenemine (sealhulgas Euroopa Liidus) sellega, et muule lisaks töötatakse välja ja juurutatakse ka nõuetekohased seiresüsteemid vajalike andmete saamiseks metsamuldade ja metsade biomassi kohta; |
| --- | --- |

16.

avaldab kahetsust, et pealkirjast hoolimata ei käsitle komisjoni teatis metsade seisundi halvenemist; kutsub komisjoni välja töötama tegevuskavasid ja katseprojekte ning näitama omaenda metsanduspoliitikas kindlat tahet peatada lisaks metsade raadamisele ka nende seisundi halvenemine (sealhulgas Euroopa Liidus) sellega, et muule lisaks töötatakse välja ja juurutatakse ka nõuetekohased seiresüsteemid vajalike andmete saamiseks metsamuldade ja metsade biomassi kohta;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/43 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/43

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Linnaliikluse korraldamise tegevuskava

P6_TA(2009)0307

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon linnaliikluse korraldamise tegevuskava kohta (2008/2217(INI))

2010/C 184 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2007. aasta rohelist raamatut „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (KOM(2007)0551);

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2001. aasta valget raamatut „Euroopa transpordipoliitika aastaks 2010: aeg otsustada” (KOM(2001)0370);

võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2007. aasta teatist „Kaubaveologistika tegevuskava” (KOM (2007)0607);

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2007. aasta teatist „Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta” (KOM(2007)0541);

võttes arvesse komisjoni 7. veebruari 2007. aasta teatist „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik. Komisjoni seisukoht seoses CARS 21 kõrgetasemelise töörühma lõpparuandega. Panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2007)0022);

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta teatist „Kaubaveologistika Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti” (KOM(2006)0336);

võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2006. aasta teatist „Liikumisvõimeline Euroopa – jätkusuutlik liikuvus meie mandril. Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte” (KOM(2006)0314);

võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2006. aasta teatist seoses „Intelligentse auto” algatusega – „Teadlikkuse tõstmine: info- ja sidetehnoloogia targemate, turvalisemate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite tarbeks” (KOM(2006) 0059);

võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2006. aasta teatist linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (KOM(2005)0718);

võttes arvesse komisjoni ettepanekuid ja suuniseid ning Euroopa Parlamendi seisukohti struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi ning seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi kohta;

võttes arvesse muudetud ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta (KOM(2007)0817);

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna arendamisel (1);

võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni (2), mis käsitleb teatist „Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta”;

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga (3);

võttes arvesse oma 12. oktoobri 1988. aasta resolutsiooni jalakäijate kaitse ja Euroopa jalakäijate õiguste harta kohta (4);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni CARS 21 ja konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (5);

võttes arvesse oma 5. septembri 2007. aasta resolutsiooni kaubaveologistika kohta Euroopas, mis on jätkusuutliku liikuvuse võti (6);

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa ja jätkusuutliku liikuvuse kohta meie mandril (7);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (8);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1370/2007 avaliku reisijateveoteenuse osutamise kohta raudteel ja maanteel (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (10);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/40/EÜ mootorsõidukite eesmisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11);

võttes arvesse Regioonide Komitee 21. aprilli 2009. aasta arvamust linnaliikluse korraldamise tegevuskava kohta (12);

võttes arvesse, et komisjon on erinevatel puhkudel, kuid tähtaega täpsustamata, andnud teada kavatsusest avaldada linnaliikluse korraldamise tegevuskava;

võttes arvesse õiguslikku alust, milleks on EÜ asutamislepingu artiklid 70 kuni 80;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A6-0199/2009),

| A. | arvestades, et linnatransport moodustab suure osa kogu transpordist ning EÜ asutamislepingu artiklid 70–80 on selle õiguslik alus, mis annab kõnesolevas valdkonnas Euroopa Liidule ja liikmesriikidele jagatud pädevuse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et linnatransport moodustab suure osa kogu transpordist ning EÜ asutamislepingu artiklid 70–80 on selle õiguslik alus, mis annab kõnesolevas valdkonnas Euroopa Liidule ja liikmesriikidele jagatud pädevuse;

| B. | arvestades, et paljud nii mitmeid kui ka üksikuid transpordiliike käsitlevad Euroopa Liidu direktiivid ja määrused mõjutavad linnatransporti, mistõttu on vaja konkreetset ühtlustatud lähenemisviisi linnaliikluse probleemidele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paljud nii mitmeid kui ka üksikuid transpordiliike käsitlevad Euroopa Liidu direktiivid ja määrused mõjutavad linnatransporti, mistõttu on vaja konkreetset ühtlustatud lähenemisviisi linnaliikluse probleemidele;

| C. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsil 2007 toimunud kohtumisel vastu võetud ELi kliimat käsitlevas kavas seati kõrged eesmärgid vähendada aastaks 2020 energiatarbimist 20 % ja kasvuhoonegaaside heidet 20 % võrra ning suurendada taastuvenergia osakaalu kogu energiatarbimises 20 %-ni, kusjuures neid eesmärke ei ole võimalik saavutada asjakohase linnatranspordi strateegiata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 8. ja 9. märtsil 2007 toimunud kohtumisel vastu võetud ELi kliimat käsitlevas kavas seati kõrged eesmärgid vähendada aastaks 2020 energiatarbimist 20 % ja kasvuhoonegaaside heidet 20 % võrra ning suurendada taastuvenergia osakaalu kogu energiatarbimises 20 %-ni, kusjuures neid eesmärke ei ole võimalik saavutada asjakohase linnatranspordi strateegiata;

| D. | arvestades, et teadus- ja arendustegevuse programm CIVITAS on osutunud väga edukaks, mis väljendub selles, et kohalikud omavalitsused ja liikluskorraldajad on huvitatud ELi investeeringutest linnaliikluse uuenduslikesse programmidesse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teadus- ja arendustegevuse programm CIVITAS on osutunud väga edukaks, mis väljendub selles, et kohalikud omavalitsused ja liikluskorraldajad on huvitatud ELi investeeringutest linnaliikluse uuenduslikesse programmidesse;

| E. | arvestades, et Ühtekuuluvusfond ja struktuurifondid rahastavad linnaliikluse korraldamise programme, kuid sellel on kaks puudust, nimelt ühelt poolt ei ole neil Euroopa linnaliikluse korraldamise strateegiat ega eesmärke ning teisalt jaotub rahastamine ELi territooriumil ebaühtlaselt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Ühtekuuluvusfond ja struktuurifondid rahastavad linnaliikluse korraldamise programme, kuid sellel on kaks puudust, nimelt ühelt poolt ei ole neil Euroopa linnaliikluse korraldamise strateegiat ega eesmärke ning teisalt jaotub rahastamine ELi territooriumil ebaühtlaselt;

| F. | arvestades, et linnapiirkonnad on üleeuroopaliste transpordivõrkude eri transpordiliikide peamised ristumis- ja ühenduskohad, mis peavad aitama kaasa Euroopa säästva liikuvuse ja ELi linnavõrkude jätkusuutliku konkurentsivõime tagamiseks võetud kõrgete eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et linnapiirkonnad on üleeuroopaliste transpordivõrkude eri transpordiliikide peamised ristumis- ja ühenduskohad, mis peavad aitama kaasa Euroopa säästva liikuvuse ja ELi linnavõrkude jätkusuutliku konkurentsivõime tagamiseks võetud kõrgete eesmärkide saavutamisele;

| G. | arvestades, et linnad on olulised ärikeskused ning kaubavedu on ühelt poolt elutähtis elanikkonna varustamise huvides, teiselt poolt seisab see silmitsi väljakutsetega seoses väheste ladustamiskohtade ja lühikeste tarneaegadega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et linnad on olulised ärikeskused ning kaubavedu on ühelt poolt elutähtis elanikkonna varustamise huvides, teiselt poolt seisab see silmitsi väljakutsetega seoses väheste ladustamiskohtade ja lühikeste tarneaegadega;

| H. | arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtte ja omavalitsuste planeerimisõiguse range järgimine välistab kohustava Euroopa poliitika, kuid lubab ELil vastu võtta valdkonda soodustava strateegia, nagu regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika puhul seda on tehtud, ilma et lahendusi nähtaks ette ülevalt poolt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et subsidiaarsuse põhimõtte ja omavalitsuste planeerimisõiguse range järgimine välistab kohustava Euroopa poliitika, kuid lubab ELil vastu võtta valdkonda soodustava strateegia, nagu regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika puhul seda on tehtud, ilma et lahendusi nähtaks ette ülevalt poolt;

| I. | arvestades, et linnapiirkondadega seonduvaid probleeme ei ole võimalik lahendada, keskendudes üksikuid transpordiliike käsitlevale poliitikale, vaid üksnes kasutajaid ja terveid liiklussüsteeme hõlmavale lähenemisviisile tuginedes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et linnapiirkondadega seonduvaid probleeme ei ole võimalik lahendada, keskendudes üksikuid transpordiliike käsitlevale poliitikale, vaid üksnes kasutajaid ja terveid liiklussüsteeme hõlmavale lähenemisviisile tuginedes;

| J. | arvestades, et nii Euroopa kodanikele kui ka Euroopa majandusele kasuliku tõhusa ja säästliku linnatranspordipoliitika tagab üksnes kauba- ja reisijateveo ning eri transpordiliikide õiglane kohtlemine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nii Euroopa kodanikele kui ka Euroopa majandusele kasuliku tõhusa ja säästliku linnatranspordipoliitika tagab üksnes kauba- ja reisijateveo ning eri transpordiliikide õiglane kohtlemine;

| K. | arvestades, et linnaplaneering, mis arvestab ühiskonna demograafilist muutust näiteks seeläbi, et kesklinnadesse rajatakse eakatele mõeldud eluasemeid ja kauplused rajatakse eluasemete lähedale, võib oluliselt soodustada liikluse vältimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et linnaplaneering, mis arvestab ühiskonna demograafilist muutust näiteks seeläbi, et kesklinnadesse rajatakse eakatele mõeldud eluasemeid ja kauplused rajatakse eluasemete lähedale, võib oluliselt soodustada liikluse vältimist;

| L. | arvestades, et vahendite optimeerimiseks on vaja konkreetseid linnaliikluse strateegiaid, luues transpordiliikide sidumiseks terminale ning ühendades eri transpordisüsteeme; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vahendite optimeerimiseks on vaja konkreetseid linnaliikluse strateegiaid, luues transpordiliikide sidumiseks terminale ning ühendades eri transpordisüsteeme;

| M. | arvestades, et on vaja usaldusväärset ja süstemaatilisemat statistilist teavet, mis võimaldaks hinnata liikmesriikide kohalikku poliitikat ja vahetada teavet linnaliikluse parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et on vaja usaldusväärset ja süstemaatilisemat statistilist teavet, mis võimaldaks hinnata liikmesriikide kohalikku poliitikat ja vahetada teavet linnaliikluse parimate tavade kohta;

| N. | arvestades linnatranspordis kasutatavate eri tehniliste lahenduste majanduslikku ja tehnoloogilist tähtsust ELi konkurentsivõime ja väliskaubanduse seisukohast; |
| --- | --- |

N.

arvestades linnatranspordis kasutatavate eri tehniliste lahenduste majanduslikku ja tehnoloogilist tähtsust ELi konkurentsivõime ja väliskaubanduse seisukohast;

| O. | arvestades järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste lähenemist, on vaja kinni pidada parlamendi arutelude esialgsest ajakavast, et arutada komisjoni väljakuulutatud linnaliikluse korraldamise tegevuskava, |
| --- | --- |

O.

arvestades järgmiste Euroopa Parlamendi valimiste lähenemist, on vaja kinni pidada parlamendi arutelude esialgsest ajakavast, et arutada komisjoni väljakuulutatud linnaliikluse korraldamise tegevuskava,

| 1. | avaldab kahetsust, et komisjoni väljakuulutatud linnaliikluse korraldamise tegevuskava ei ole avaldatud, ning kiidab heaks üksikud algatused, kuid rõhutab ühtse käsitluse vajalikkust; otsustab seepärast täiel määral subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet järgides edasi arendada omaalgatuslikku raportit, esitades algatusettepanekud linnaliikluse korraldamise Euroopa tegevuskava koostamiseks; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust, et komisjoni väljakuulutatud linnaliikluse korraldamise tegevuskava ei ole avaldatud, ning kiidab heaks üksikud algatused, kuid rõhutab ühtse käsitluse vajalikkust; otsustab seepärast täiel määral subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtet järgides edasi arendada omaalgatuslikku raportit, esitades algatusettepanekud linnaliikluse korraldamise Euroopa tegevuskava koostamiseks;

| 2. | tuletab meelde, et linnatranspordi suhtes kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet; rõhutab siiski, et kohalikud omavalitsused ei suuda neid probleeme lahendada ilma Euroopa tasandil tehtava koostöö ja kooskõlastamiseta, seega peab komisjon korraldama uuringuid ja pakkuma õigusliku raamistiku, rahastama teadusuuringuid ning edendama ja levitama häid tavasid viisil, mis on kõikidele kättesaadavad ELi kõikides keeltes; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et linnatranspordi suhtes kohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet; rõhutab siiski, et kohalikud omavalitsused ei suuda neid probleeme lahendada ilma Euroopa tasandil tehtava koostöö ja kooskõlastamiseta, seega peab komisjon korraldama uuringuid ja pakkuma õigusliku raamistiku, rahastama teadusuuringuid ning edendama ja levitama häid tavasid viisil, mis on kõikidele kättesaadavad ELi kõikides keeltes;

| 3. | palub, et komisjon avaldaks selle valdkonna kohta ELi õigusaktide kogumiku ning pakuks piirkondadele ja linnadele välja ühise tugiraamistiku, mis kergendaks neil otsuste tegemist arengustrateegiate kavandamisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

3.

palub, et komisjon avaldaks selle valdkonna kohta ELi õigusaktide kogumiku ning pakuks piirkondadele ja linnadele välja ühise tugiraamistiku, mis kergendaks neil otsuste tegemist arengustrateegiate kavandamisel ja elluviimisel;

Linnaliikluse korraldamise teadus- ja uuendustegevuse kiirendamine Euroopas

| 4. | teeb ettepanekuga käivitada Eurostatis viivitamata linnaliikluse korraldamist kajastava statistika ja andmebaaside parandamise programmi, et koondada eelkõige:






  — | liiklust, sealhulgas keskkonnahoidlikke liiklusviise (jalgrattasõit, kõndimine jne), käsitlevad andmed; |
| --- | --- | --- |

4.

teeb ettepanekuga käivitada Eurostatis viivitamata linnaliikluse korraldamist kajastava statistika ja andmebaaside parandamise programmi, et koondada eelkõige:

—

liiklust, sealhulgas keskkonnahoidlikke liiklusviise (jalgrattasõit, kõndimine jne), käsitlevad andmed;

| — | õhusaastet ja mürataset, õnnetusjuhtumeid, liiklustihedust ja ummikuid käsitlev statistika; |
| --- | --- |

—

õhusaastet ja mürataset, õnnetusjuhtumeid, liiklustihedust ja ummikuid käsitlev statistika;

| — | transporditeenuste ja nende osutamise statistika ning kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad; |
| --- | --- |

—

transporditeenuste ja nende osutamise statistika ning kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed näitajad;

| 5. | soovitab viivitamata avada linnaliikluse korraldust käsitleva Euroopa internetiportaali ja -foorumi, et hõlbustada teabe, heade tavade ja uuendustegevuse, eeskätt keskkonnahoidlike liiklusviiside alaste kogemuste vahetamist ja levitamist; |
| --- | --- |

5.

soovitab viivitamata avada linnaliikluse korraldust käsitleva Euroopa internetiportaali ja -foorumi, et hõlbustada teabe, heade tavade ja uuendustegevuse, eeskätt keskkonnahoidlike liiklusviiside alaste kogemuste vahetamist ja levitamist;

| 6. | soovitab hakata Euroopa liikuvusnädala raames välja andma Euroopa aastaauhinda, mis ühendab ka programmi CIVITAS auhindu, et tõsta esile silmapaistvaid ja järgimist väärivaid linnatranspordi algatusi ja projekte; |
| --- | --- |

6.

soovitab hakata Euroopa liikuvusnädala raames välja andma Euroopa aastaauhinda, mis ühendab ka programmi CIVITAS auhindu, et tõsta esile silmapaistvaid ja järgimist väärivaid linnatranspordi algatusi ja projekte;

| 7. | teeb ettepaneku töötada välja CIVITASe uue põlvkonna programmi (CIVITAS I), mis keskendub muu hulgas järgmiste valdkondade projektidele:






  — | mitmeliigilise transpordiga seotud lisateenused (sõidutasud jne); |
| --- | --- | --- |

7.

teeb ettepaneku töötada välja CIVITASe uue põlvkonna programmi (CIVITAS I), mis keskendub muu hulgas järgmiste valdkondade projektidele:

—

mitmeliigilise transpordiga seotud lisateenused (sõidutasud jne);

| — | linnatranspordi ergonoomia (mugavus) programmid; |
| --- | --- |

—

linnatranspordi ergonoomia (mugavus) programmid;

| — | mitmeliigilisele transpordile juurdepääsu käsitlevad ja eeskätt liikumispuudega inimestele mõeldud uuendused; |
| --- | --- |

—

mitmeliigilisele transpordile juurdepääsu käsitlevad ja eeskätt liikumispuudega inimestele mõeldud uuendused;

| — | linna transpordivõrgu kasutajatele mõeldud koondteave, mis võimaldab otstarbekalt transpordivõrgu piires liigelda; |
| --- | --- |

—

linna transpordivõrgu kasutajatele mõeldud koondteave, mis võimaldab otstarbekalt transpordivõrgu piires liigelda;

| 8. | teeb ettepaneku toetada arukaid transpordisüsteeme käsitlevat teadus- ja arendustegevust, mis oleks paremini kooskõlas linnaelanike ja kohalike asutuste vajaduste ja eesmärkidega ning keskenduks järgmistele teemadele:






  — | ühendatud teabekorralduse ja liikluskorralduse süsteemid; |
| --- | --- | --- |

8.

teeb ettepaneku toetada arukaid transpordisüsteeme käsitlevat teadus- ja arendustegevust, mis oleks paremini kooskõlas linnaelanike ja kohalike asutuste vajaduste ja eesmärkidega ning keskenduks järgmistele teemadele:

—

ühendatud teabekorralduse ja liikluskorralduse süsteemid;

| — | kahjuliku mõju ja õnnetuste vähendamine; |
| --- | --- |

—

kahjuliku mõju ja õnnetuste vähendamine;

| — | uute koostalitlusvõimeliste info- ja sidetehnoloogiate, sealhulgas satelliit- ja NFC -tehnoloogia (13) kasutamine GSMi abil, et anda teavet kasutajatele ja müüa ühendtranspordi pileteid; |
| --- | --- |

—

uute koostalitlusvõimeliste info- ja sidetehnoloogiate, sealhulgas satelliit- ja NFC -tehnoloogia (13) kasutamine GSMi abil, et anda teavet kasutajatele ja müüa ühendtranspordi pileteid;

| — | ohutus ja turvalisus ühistranspordis; |
| --- | --- |

—

ohutus ja turvalisus ühistranspordis;

| — | linnasõidukite uue põlvkonna arendamine; |
| --- | --- |

—

linnasõidukite uue põlvkonna arendamine;

| — | uuenduslikud lahendused tõhusa kaubaveo, eriti linnasisese kaubaveo korraldamiseks; |
| --- | --- |

—

uuenduslikud lahendused tõhusa kaubaveo, eriti linnasisese kaubaveo korraldamiseks;

| 9. | nõuab arukate transpordisüsteemide rakenduste riikliku ja ELi rahastamise suurendamist, et võimaldada kohalikel asutustel arukate transpordisüsteemide laialdasemat kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

9.

nõuab arukate transpordisüsteemide rakenduste riikliku ja ELi rahastamise suurendamist, et võimaldada kohalikel asutustel arukate transpordisüsteemide laialdasemat kasutuselevõttu;

Eri liiklusviiside optimeerimise toetamine linna sõiduplaanide kooskõlastamise abil

| 10. | palub, et integreeritud lähenemisviisi põhimõtet edendataks partnerlusel põhineva valitsemistava raames, mis ühendab linna ja linnalähedaste piirkondade ning liikmesriikide ja Euroopa tasandi osalejaid ning millega võetakse arvesse transpordiga seonduvaid küsimusi: sotsiaalne kaasatus, müra, turvalisus, konkurentsivõime, keskkond jne; kordab palvet muuta integreeritud lähenemisviisi kasutuselevõtmine kohustuslikuks struktuurifondide programmide kavandamisel ja projektide valikul; |
| --- | --- |

10.

palub, et integreeritud lähenemisviisi põhimõtet edendataks partnerlusel põhineva valitsemistava raames, mis ühendab linna ja linnalähedaste piirkondade ning liikmesriikide ja Euroopa tasandi osalejaid ning millega võetakse arvesse transpordiga seonduvaid küsimusi: sotsiaalne kaasatus, müra, turvalisus, konkurentsivõime, keskkond jne; kordab palvet muuta integreeritud lähenemisviisi kasutuselevõtmine kohustuslikuks struktuurifondide programmide kavandamisel ja projektide valikul;

| 11. | soovitab üle 100 000 elanikuga linnastutes kasutusele võtta terviklikke säästva linnaliikluse kavasid, mis sisaldavad järgmist:






  — | liikuvuse hindamine, selle näitajad ja eesmärgid koos majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõjuga; |
| --- | --- | --- |

11.

soovitab üle 100 000 elanikuga linnastutes kasutusele võtta terviklikke säästva linnaliikluse kavasid, mis sisaldavad järgmist:

—

liikuvuse hindamine, selle näitajad ja eesmärgid koos majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõjuga;

| — | transpordivõrkude arendamise ja omavahelise ühendamise kava, mis on ühitatud piirkondliku transpordi kavaga ja linnaplaneerimisega; |
| --- | --- |

—

transpordivõrkude arendamise ja omavahelise ühendamise kava, mis on ühitatud piirkondliku transpordi kavaga ja linnaplaneerimisega;

| — | täies ulatuses ühistranspordiga integreeritud keskkonnahoidliku liikluse (jalgrattateed, jalakäijate tsoonid jne) arengukava; |
| --- | --- |

—

täies ulatuses ühistranspordiga integreeritud keskkonnahoidliku liikluse (jalgrattateed, jalakäijate tsoonid jne) arengukava;

| — | parklate ja eri transpordiliikide ühenduskohtade üldplaan; |
| --- | --- |

—

parklate ja eri transpordiliikide ühenduskohtade üldplaan;

| — | linna liiklusvõrgustike ja nende ühenduskohtade liikumispuudega kasutajate vajadustele kohandamise kava; |
| --- | --- |

—

linna liiklusvõrgustike ja nende ühenduskohtade liikumispuudega kasutajate vajadustele kohandamise kava;

| — | linnasisese logistika üldplaan, milles nähakse ette võimalus kasutada kaubaveoks üldkasutatavat infrastruktuuri; |
| --- | --- |

—

linnasisese logistika üldplaan, milles nähakse ette võimalus kasutada kaubaveoks üldkasutatavat infrastruktuuri;

| — | kodanike vahetu osalemise kord; |
| --- | --- |

—

kodanike vahetu osalemise kord;

| 12. | soovitab luua liikluskorraldajaid esindavaid asutusi, sealhulgas kasutajate ja kodanikuühendusi ning transpordiettevõtjate kutseühinguid koondava alalise linnaliikluse korraldust käsitleva Euroopa foorumi, et vahetada ja levitada häid tavasid; |
| --- | --- |

12.

soovitab luua liikluskorraldajaid esindavaid asutusi, sealhulgas kasutajate ja kodanikuühendusi ning transpordiettevõtjate kutseühinguid koondava alalise linnaliikluse korraldust käsitleva Euroopa foorumi, et vahetada ja levitada häid tavasid;

| 13. | teeb ettepaneku seada linnatranspordi Euroopa-poolse rahastamise tingimuseks linna liikumiskeskkonna edendamise tervikkava (linnatranspordi kava) olemasolu; |
| --- | --- |

13.

teeb ettepaneku seada linnatranspordi Euroopa-poolse rahastamise tingimuseks linna liikumiskeskkonna edendamise tervikkava (linnatranspordi kava) olemasolu;

| 14. | ergutab üle 250 000 elanikuga Euroopa suurlinnade ühistranspordikorraldusega tegelevaid asutusi ning liiklus- ja parkimiskorralduse eest vastutavaid ameteid koostööle ja koostalitlusvõime suurendamisele, võttes sealjuures arvesse kohalikku eripära; |
| --- | --- |

14.

ergutab üle 250 000 elanikuga Euroopa suurlinnade ühistranspordikorraldusega tegelevaid asutusi ning liiklus- ja parkimiskorralduse eest vastutavaid ameteid koostööle ja koostalitlusvõime suurendamisele, võttes sealjuures arvesse kohalikku eripära;

| 15. | julgustab liikluskorraldusega tegelevaid asutusi seadma liikluskavades esitatud liikuvuspoliitika (vt artikkel 7) raames otsustatud ja kontrollitud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärke ning muutma need eesmärgid avalike ja eratransporditeenuste pakkujate jaoks konkreetseteks kohustuslikeks tulemuseesmärkideks; |
| --- | --- |

15.

julgustab liikluskorraldusega tegelevaid asutusi seadma liikluskavades esitatud liikuvuspoliitika (vt artikkel 7) raames otsustatud ja kontrollitud kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärke ning muutma need eesmärgid avalike ja eratransporditeenuste pakkujate jaoks konkreetseteks kohustuslikeks tulemuseesmärkideks;

| 16. | teeb ettepaneku hinnata parimate tavade vahetamise hõlbustamise eesmärgil ühtse sõidutasu süsteemi (sealhulgas projekti „koostalitusvõimeline sõidurahahaldus”) ning eri transpordiliikidest teavitamise ja liikluskorraldusega tegelevate asutuste teabevahetuse kogemusi ELi linnastutes; |
| --- | --- |

16.

teeb ettepaneku hinnata parimate tavade vahetamise hõlbustamise eesmärgil ühtse sõidutasu süsteemi (sealhulgas projekti „koostalitusvõimeline sõidurahahaldus”) ning eri transpordiliikidest teavitamise ja liikluskorraldusega tegelevate asutuste teabevahetuse kogemusi ELi linnastutes;

Linnaruumis säästva liikluskeskkonna arengu soodustamine kui ELi lisandväärtus

| 17. | ergutab linna liikluskorralduse seireüksuse käivitamist komisjoni juures, kuid ei poolda uue ameti loomist; |
| --- | --- |

17.

ergutab linna liikluskorralduse seireüksuse käivitamist komisjoni juures, kuid ei poolda uue ameti loomist;

| 18. | väljendab kahetsust, et käimasoleval, ajavahemikku 2007–2013 hõlmaval toetusperioodil on kõikidest struktuurifondide vahenditest, mis kasutatakse ära liikluse tarbeks (82 000 000 000 eurot), vaid umbes 9 % (8 000 000 000 eurot) ette nähtud linnaliikluse vajadusteks; peab seda osa liialt väikeseks, et oleks võimalik lahendada Euroopa linnade liikluse optimeerimise ning keskkonna- ja kliimakaitse probleeme; |
| --- | --- |

18.

väljendab kahetsust, et käimasoleval, ajavahemikku 2007–2013 hõlmaval toetusperioodil on kõikidest struktuurifondide vahenditest, mis kasutatakse ära liikluse tarbeks (82 000 000 000 eurot), vaid umbes 9 % (8 000 000 000 eurot) ette nähtud linnaliikluse vajadusteks; peab seda osa liialt väikeseks, et oleks võimalik lahendada Euroopa linnade liikluse optimeerimise ning keskkonna- ja kliimakaitse probleeme;

| 19. | soovitab tungivalt uurida aastate 2014–2020 finantsperspektiivi raames võimalust luua linna liikluskeskkonna Euroopa rahastamisvahend (Marco Polo programmi taoline ühtne programm), mille abil oleks võimalik kaasrahastada:






  — | linnaliikluse kavasid käsitlevaid uuringuid, et toetada nende kasutamist kõikjal; |
| --- | --- | --- |

19.

soovitab tungivalt uurida aastate 2014–2020 finantsperspektiivi raames võimalust luua linna liikluskeskkonna Euroopa rahastamisvahend (Marco Polo programmi taoline ühtne programm), mille abil oleks võimalik kaasrahastada:

—

linnaliikluse kavasid käsitlevaid uuringuid, et toetada nende kasutamist kõikjal;

| — | osaliselt investeeringuid transpordiliikidesse, mis vastavad ELi keskkonna- ja sotsiaal-majanduslikele eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

osaliselt investeeringuid transpordiliikidesse, mis vastavad ELi keskkonna- ja sotsiaal-majanduslikele eesmärkidele;

teeb ettepaneku võimaldada kõnesolevat rahastamist konkurentsi edendaval viisil vastavalt ühenduse pakkumiskutse tingimustele;

| 20. | palub komisjonil koostada aruande piiratud juurdepääsuga linnaalade kohta, et hinnata nende toimet inimeste liikuvusele, elukvaliteedile, heitmetele ja välismõjudele, tervisele ja ohutusele, arvestades vajadust piiriüleses liikluses toimepandud kuritegude ja õigusrikkumiste menetlemise süsteemi järele; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil koostada aruande piiratud juurdepääsuga linnaalade kohta, et hinnata nende toimet inimeste liikuvusele, elukvaliteedile, heitmetele ja välismõjudele, tervisele ja ohutusele, arvestades vajadust piiriüleses liikluses toimepandud kuritegude ja õigusrikkumiste menetlemise süsteemi järele;

| 21. | teeb ettepaneku luua teabe- ja piletimüügi võrgustiku ELi peamiste sihtlinnade transpordipiletite müümiseks nende lähtepunktide raudtee- ja lennujaamades, mis asuvad ELi territooriumil; |
| --- | --- |

21.

teeb ettepaneku luua teabe- ja piletimüügi võrgustiku ELi peamiste sihtlinnade transpordipiletite müümiseks nende lähtepunktide raudtee- ja lennujaamades, mis asuvad ELi territooriumil;

| 22. | soovitab koostada linnatranspordi kasutamise eeskirja, mis käsitleks ka jalakäijaid ja jalgrattureid ning kaupade ja teenuste kättetoimetamisel teepinna jaotamist selliselt, et see kaotaks olemasoleva ebavõrdsuse; |
| --- | --- |

22.

soovitab koostada linnatranspordi kasutamise eeskirja, mis käsitleks ka jalakäijaid ja jalgrattureid ning kaupade ja teenuste kättetoimetamisel teepinna jaotamist selliselt, et see kaotaks olemasoleva ebavõrdsuse;

| 23. | on seisukohal, et „lühikeste vahemaade linna” põhimõtte järgimine linnaehituses loob parimad võimalused keskkonna- ja kliimasõbralikuks liiklemiseks; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et „lühikeste vahemaade linna” põhimõtte järgimine linnaehituses loob parimad võimalused keskkonna- ja kliimasõbralikuks liiklemiseks;

| 24. | ergutab komisjoni ja kohalikke ametiasutusi tugevdama ja levitama autovaba päevaga seotud algatusi, nagu seda tehakse igal aastal Euroopa autovaba päeva raames; |
| --- | --- |

24.

ergutab komisjoni ja kohalikke ametiasutusi tugevdama ja levitama autovaba päevaga seotud algatusi, nagu seda tehakse igal aastal Euroopa autovaba päeva raames;

| 25. | kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti kooskõlastatud lähenemisviisi roheliste tsoonide loomiseks ning ühtse Euroopa rohelise tsooni kleebise väljatöötamiseks, et hoida ära kodanikele ja äriühingutele tõsiseid ebamugavusi põhjustavate eri lähenemisviiside väljatöötamist linna või liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

25.

kutsub komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti kooskõlastatud lähenemisviisi roheliste tsoonide loomiseks ning ühtse Euroopa rohelise tsooni kleebise väljatöötamiseks, et hoida ära kodanikele ja äriühingutele tõsiseid ebamugavusi põhjustavate eri lähenemisviiside väljatöötamist linna või liikmesriigi tasandil;

| 26. | on seisukohal, et linnaliikluse korralduse kava peaks hõlmama ka linnadevaheliste võrgustike loomist, mis võimaldaksid suurte linnade üksteisega sidumist, nende linnade majanduslikku arengut, sujuvat ja kiiret reisijate- ja kaubavedu; |
| --- | --- |

26.

on seisukohal, et linnaliikluse korralduse kava peaks hõlmama ka linnadevaheliste võrgustike loomist, mis võimaldaksid suurte linnade üksteisega sidumist, nende linnade majanduslikku arengut, sujuvat ja kiiret reisijate- ja kaubavedu;

Linnatransport kui Euroopa tööstus- ja tehnoloogiasektor, mida tuleks võtta arvesse Lissaboni strateegia ja Euroopa majanduse elavdamise kava raames

| 27. | soovitab töötada välja Euroopa poliitika, et standardida ja sertifitseerida materjalid, pidades silmas ohutust ja tervist, mugavust (müra, vibratsioon), võrkude koostalitlusvõimet (nn bussiteed, trammilt rongile süsteemid jne), juurdepääsetavust liikumispuudega reisijatele ja lapsevankritega reisijatele, keskkonnahoidlikke liiklusviise ja süsinikdioksiidi heitkoguste ning ka ettevõtjate ja kasutajate kulude mõjuhinnangu mõttes ökoloogiliselt puhtaid sõidukeid (buss, takso); |
| --- | --- |

27.

soovitab töötada välja Euroopa poliitika, et standardida ja sertifitseerida materjalid, pidades silmas ohutust ja tervist, mugavust (müra, vibratsioon), võrkude koostalitlusvõimet (nn bussiteed, trammilt rongile süsteemid jne), juurdepääsetavust liikumispuudega reisijatele ja lapsevankritega reisijatele, keskkonnahoidlikke liiklusviise ja süsinikdioksiidi heitkoguste ning ka ettevõtjate ja kasutajate kulude mõjuhinnangu mõttes ökoloogiliselt puhtaid sõidukeid (buss, takso);

| 28. | teeb ettepaneku pidevalt püüelda kulude ja tulude proportsionaalsuse ja vähekindlustatud kasutajatega (puudega inimesed, paljulapselised pered, sotsiaalhüvitiste saajad) arvestamise poole; |
| --- | --- |

28.

teeb ettepaneku pidevalt püüelda kulude ja tulude proportsionaalsuse ja vähekindlustatud kasutajatega (puudega inimesed, paljulapselised pered, sotsiaalhüvitiste saajad) arvestamise poole;

| 29. | soovitab koostada suunised teenuste kvaliteedi miinimumsoovituste, hindamise ning kasutajate ja kodanike osalemise kohta, võttes arvesse linna transpordivõrkude avamist konkurentsile vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007; |
| --- | --- |

29.

soovitab koostada suunised teenuste kvaliteedi miinimumsoovituste, hindamise ning kasutajate ja kodanike osalemise kohta, võttes arvesse linna transpordivõrkude avamist konkurentsile vastavalt määrusele (EÜ) nr 1370/2007;

| 30. | soovitab eraldada olulise osa Euroopa majanduse elavdamise kavast tulenevatest vahenditest selleks, et rahastada investeeringuid ja selliseid töid linnatranspordi ja ühistranspordi valdkonnas, mis on alles pooleli ja kohe rahastatavad ning lõpetatakse enne 31. detsembrit 2009; |
| --- | --- |

30.

soovitab eraldada olulise osa Euroopa majanduse elavdamise kavast tulenevatest vahenditest selleks, et rahastada investeeringuid ja selliseid töid linnatranspordi ja ühistranspordi valdkonnas, mis on alles pooleli ja kohe rahastatavad ning lõpetatakse enne 31. detsembrit 2009;

| 31. | märgib, et Euroopa majanduse elavdamise kavas eraldatakse struktuurifondide vahendeid eelisjärjekorras säästvate infrastruktuuriprojektide rahastamiseks; kutsub liikmesriike ja piirkondi tungivalt üles kasutama suurt osa nendest vahenditest kliimasõbraliku linnaliikluse vajadusteks; |
| --- | --- |

31.

märgib, et Euroopa majanduse elavdamise kavas eraldatakse struktuurifondide vahendeid eelisjärjekorras säästvate infrastruktuuriprojektide rahastamiseks; kutsub liikmesriike ja piirkondi tungivalt üles kasutama suurt osa nendest vahenditest kliimasõbraliku linnaliikluse vajadusteks;

| 32. | palub komisjonil võtta arvesse käesolevas resolutsioonis tehtud ettepanekuid ning samuti Euroopa Parlamendi soovi, et komisjon hakkaks nende küsimustega tegelema ning alustaks võimalikult kiiresti tegevuskava koostamist; |
| --- | --- |

32.

palub komisjonil võtta arvesse käesolevas resolutsioonis tehtud ettepanekuid ning samuti Euroopa Parlamendi soovi, et komisjon hakkaks nende küsimustega tegelema ning alustaks võimalikult kiiresti tegevuskava koostamist;

*

* *

| 33. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

33.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0356.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0311.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0057.

(4)  EÜT C 290, 14.11.1988, lk 51.

(5)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 1.

(6)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 154.

(7)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 556.

(8)  ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.

(9)  ELT L 315, 3.12.2007, lk 1.

(10)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 44.

(11)  EÜT L 203, 10.8.2000, lk 9.

(12)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(13)  NFC, lühend ingliskeelsest sõnaühendist Near Field Communication– lähimaaside, on tehnoloogia, mida kasutatakse teabe vahetamiseks väga väikeste vahemaade tagant ja mis võimaldab raadio kaudu tuvastamist.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/50 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/50

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava

P6_TA(2009)0308

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta resolutsioon intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava kohta (2008/2216(INI))

2010/C 184 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2008. aasta teatist „Tegevuskava intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks Euroopas” (KOM(2008)0886);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (KOM(2008)0887);

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2001. aasta valget raamatut „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada” (KOM(2001)0370);

võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2008. aasta teatist keskkonnahoidliku transpordi kohta (KOM(2008)0433);

võttes arvesse komisjoni 8. juuli 2008. aasta teatist väliskulude sisestamise strateegia kohta (KOM(2008)0435);

võttes arvesse komisjoni 25. septembri 2007. aasta rohelist raamatut „Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” (KOM(2007)0551);

võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2006. aasta teatist „Liikumisvõimeline Euroopa – jätkusuutlik liikuvus meie mandril: Euroopa Komisjoni 2001. aasta transpordipoliitika valge raamatu vahekokkuvõte” (KOM(2006)0314);

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2007. aasta teatist „Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta” (KOM(2007)0541);

võttes arvesse komisjoni 7. veebruari 2007. aasta teatist „21. sajandi konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriv raamistik – komisjoni seisukoht seoses CARS 21 kõrgetasemelise töörühma lõpparuandega – panus ELi majanduskasvu ja tööhõive strateegiasse” (KOM(2007)0022);

võttes arvesse komisjoni 15. veebruari 2006. aasta teatist seoses „Intelligentse auto” algatusega „Teadlikkuse tõstmine: info- ja sidetehnoloogia targemate, turvalisemate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite tarbeks” (KOM(2006)0059);

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta teatist „Kaubaveologistika Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti” (KOM(2006)0336);

võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2007. aasta teatist kaubaveologistika tegevuskava kohta (KOM(2007)0607);

võttes arvesse komisjoni 11. jaanuari 2006. aasta teatist linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (KOM(2005)0718);

võttes arvesse komisjoni ettepanekuid ja suuniseid ning Euroopa Parlamendi seisukohti struktuurifondide, ühtekuuluvusfondi ja 7. teadusuuringute raamprogrammi kohta;

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2008. aasta seisukohta muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv keskkonnasõbralike ja energiatõhusate mootorsõidukite edendamise kohta (1);

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni panuse kohta Euroopa Ülemkogu 2008. aasta kevadisele kohtumisele seoses Lissaboni strateegiaga (2);

võttes arvesse oma 11. märtsi 2008. aasta resolutsiooni Euroopa energia- ja keskkonnapoliitikat arvestava jätkusuutliku Euroopa transpordipoliitika kohta (3);

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni CARS 21: konkurentsivõimelise mootorsõidukitööstuse reguleeriva raamistiku kohta (4);

võttes arvesse oma 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni teemal „Üleeuroopalise turvalisema, puhtama ja tõhusama liikuvuse suunas: esimene aruanne intelligentse auto kohta” (5);

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni liikumisvõimelise Euroopa kohta – jätkusuutlik liikuvus meie mandril (6);

võttes arvesse oma 5. septembri 2007. aasta resolutsiooni kaubaveologistika kohta Euroopas – jätkusuutliku liikuvuse võti (7);

võttes arvesse oma 18. jaanuari 2007. aasta resolutsiooni Euroopa liiklusohutuse tegevusprogrammi kohta – vahekokkuvõte (8);

võttes arvesse oma 26. septembri 2006. aasta resolutsiooni linnakeskkonda käsitleva temaatilise strateegia kohta (9);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamust (A6-0227/2009),

| A. | arvestades, et intelligentsed transpordisüsteemid (ITS) on nüüdisaegsed rakendused, mis kasutavad info- ja sidetehnoloogiat transpordis ning mille abil osutatakse uuenduslikke transpordiliikide ja liikluse korraldamisega seotud teenuseid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et intelligentsed transpordisüsteemid (ITS) on nüüdisaegsed rakendused, mis kasutavad info- ja sidetehnoloogiat transpordis ning mille abil osutatakse uuenduslikke transpordiliikide ja liikluse korraldamisega seotud teenuseid;

| B. | arvestades, et intelligentsetel transpordisüsteemidel on suur potentsiaal kõigi transpordiliikide tõhusamaks kasutamiseks, mis võib vastata Euroopa transpordipoliitika vajadustele ja väljakutsetele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et intelligentsetel transpordisüsteemidel on suur potentsiaal kõigi transpordiliikide tõhusamaks kasutamiseks, mis võib vastata Euroopa transpordipoliitika vajadustele ja väljakutsetele;

| C. | arvestades, et liiklusummikud mõjutavad 10 % teedevõrgust ja lähevad aastas maksma 1 % ELi SKPst, liikluses hukkunuid on endiselt 42 953 (2006), mis ületab kaugelt vahe-eesmärgi vähendada hukkunute arvu 2010. aastaks 25 000 inimeseni, ning et maanteetransport annab 72 % kõigist transpordiga seotud CO2 heitkogustest, samas kui 40 % Euroopa maanteetranspordi CO2 heitkogustest tekitab linnaliiklus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et liiklusummikud mõjutavad 10 % teedevõrgust ja lähevad aastas maksma 1 % ELi SKPst, liikluses hukkunuid on endiselt 42 953 (2006), mis ületab kaugelt vahe-eesmärgi vähendada hukkunute arvu 2010. aastaks 25 000 inimeseni, ning et maanteetransport annab 72 % kõigist transpordiga seotud CO2 heitkogustest, samas kui 40 % Euroopa maanteetranspordi CO2 heitkogustest tekitab linnaliiklus;

| D. | arvestades, et intelligentsed transpordisüsteemid on osutunud oluliseks energiatarbimise vähendamisel ja transpordi keskkonnahoidlikumaks muutmisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et intelligentsed transpordisüsteemid on osutunud oluliseks energiatarbimise vähendamisel ja transpordi keskkonnahoidlikumaks muutmisel;

| E. | arvestades, et intelligentsed rakendused on töötatud välja erinevate transpordiliikide, nt raudteetranspordi (ERTMS ja TAF KTK), mere- ja siseveetranspordi (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, jõeteabeteenused), õhutranspordi (SESAR) ja maismaatranspordi, nt kariloomade veo jaoks, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et intelligentsed rakendused on töötatud välja erinevate transpordiliikide, nt raudteetranspordi (ERTMS ja TAF KTK), mere- ja siseveetranspordi (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, jõeteabeteenused), õhutranspordi (SESAR) ja maismaatranspordi, nt kariloomade veo jaoks,

| 1. | rõhutab, et intelligentsed transpordisüsteemid on peamine vahend olemasoleva infrastruktuuri tulemuslikul kasutamisel ning transpordi tõhusamaks, ohutumaks ja turvalisemaks ning keskkonna seisukohalt puhtamaks muutmisel, aidates seeläbi kaasa kodanike jätkusuutliku liikuvuse ja majanduse arengule; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et intelligentsed transpordisüsteemid on peamine vahend olemasoleva infrastruktuuri tulemuslikul kasutamisel ning transpordi tõhusamaks, ohutumaks ja turvalisemaks ning keskkonna seisukohalt puhtamaks muutmisel, aidates seeläbi kaasa kodanike jätkusuutliku liikuvuse ja majanduse arengule;

| 2. | rõhutab positiivset mõju, mida intelligentsed transpordisüsteemid avaldavad säästvale arengule kõigi piirkondade, kaasa arvatud linnapiirkondade majandustulemuste parandamisega, luues tingimused vastastikusele ligipääsetavusele, stimuleerides kohalikku ja piirkondadevahelist kaubandust, arendades Euroopa Liidu siseturgu ja tööhõivet intelligentsete transpordisüsteemide rakendamisest sõltuvatel tegevusaladel; |
| --- | --- |

2.

rõhutab positiivset mõju, mida intelligentsed transpordisüsteemid avaldavad säästvale arengule kõigi piirkondade, kaasa arvatud linnapiirkondade majandustulemuste parandamisega, luues tingimused vastastikusele ligipääsetavusele, stimuleerides kohalikku ja piirkondadevahelist kaubandust, arendades Euroopa Liidu siseturgu ja tööhõivet intelligentsete transpordisüsteemide rakendamisest sõltuvatel tegevusaladel;

| 3. | on seisukohal, et intelligentsed transpordisüsteemid võivad parandada Euroopa kodanike, eriti linnapiirkondade elanike elujärge ja aitavad kaasa ka liiklusohutuse parandamisele, vähendavad ohtlikke heitmeid ja keskkonnareostust, suurendavad transpordi efektiivsust ja parandavad juurdepääsu äärepoolsematele piirkondadele ning aitavad kaasa liikluse vähendamise eesmärgi saavutamisele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et intelligentsed transpordisüsteemid võivad parandada Euroopa kodanike, eriti linnapiirkondade elanike elujärge ja aitavad kaasa ka liiklusohutuse parandamisele, vähendavad ohtlikke heitmeid ja keskkonnareostust, suurendavad transpordi efektiivsust ja parandavad juurdepääsu äärepoolsematele piirkondadele ning aitavad kaasa liikluse vähendamise eesmärgi saavutamisele;

| 4. | taunib viivitust ELis intelligentsete transpordisüsteemide rakendamiseks ühtse raamistiku loomisel ja intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud kasutuselevõtu puudumist koos konkreetsete sihtmärkidega, mille põhjuseks on peamiselt koostalitlusvõime alased tõkked, tõhusa koostöö puudumine kõigi osaliste vahel ning lahendamata andmekaitse- ja vastutusküsimused; |
| --- | --- |

4.

taunib viivitust ELis intelligentsete transpordisüsteemide rakendamiseks ühtse raamistiku loomisel ja intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud kasutuselevõtu puudumist koos konkreetsete sihtmärkidega, mille põhjuseks on peamiselt koostalitlusvõime alased tõkked, tõhusa koostöö puudumine kõigi osaliste vahel ning lahendamata andmekaitse- ja vastutusküsimused;

| 5. | tervitab komisjoni intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava („tegevuskava”) kui meetmete ja programmide ühtset raamistikku koos selgete tähtaegadega tulemuste esitamiseks; |
| --- | --- |

5.

tervitab komisjoni intelligentsete transpordisüsteemide tegevuskava („tegevuskava”) kui meetmete ja programmide ühtset raamistikku koos selgete tähtaegadega tulemuste esitamiseks;

| 6. | usub kindlalt, et on vaja luua vahend, millega edendada intelligentsete transpordisüsteemide kasutamist transpordipoliitikas; toetab õigusakti vastuvõtmist intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise jaoks raamistiku kehtestamiseks ning nõuab, et komisjon annaks rohkem teavet tegevuskava meetmete, rahastamise ja kavandamise praeguse seisu kohta, tagamaks seda, et direktiivis, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks, sätestatakse selge meetmete pakett koos tähtaegadega; |
| --- | --- |

6.

usub kindlalt, et on vaja luua vahend, millega edendada intelligentsete transpordisüsteemide kasutamist transpordipoliitikas; toetab õigusakti vastuvõtmist intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise jaoks raamistiku kehtestamiseks ning nõuab, et komisjon annaks rohkem teavet tegevuskava meetmete, rahastamise ja kavandamise praeguse seisu kohta, tagamaks seda, et direktiivis, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks, sätestatakse selge meetmete pakett koos tähtaegadega;

| 7. | on teadlik ühenduse piiratud finantsabist (2008. aastal) meetmele EasyWay, mis on projekt intelligentsete transpordisüsteemide üleeuroopaliseks kasutuselevõtuks peamistes üleeuroopalise teedevõrgu (TERN) transpordikoridorides 21 ELi liikmesriigis, mille eestvedajateks on riikide maanteeametid ja teedehaldajad koos asjaomaste avaliku ja erasektori sidusrühmade partneritega; |
| --- | --- |

7.

on teadlik ühenduse piiratud finantsabist (2008. aastal) meetmele EasyWay, mis on projekt intelligentsete transpordisüsteemide üleeuroopaliseks kasutuselevõtuks peamistes üleeuroopalise teedevõrgu (TERN) transpordikoridorides 21 ELi liikmesriigis, mille eestvedajateks on riikide maanteeametid ja teedehaldajad koos asjaomaste avaliku ja erasektori sidusrühmade partneritega;

Horisontaalsed küsimused

| 8. | juhib tähelepanu, et intelligentsed transpordisüsteemid tuleks võtta Euroopas kasutusele kõigi transpordiliikide puhul ja kõigi reisijate jaoks, kasutades Galileo rakendustega kooskõlastatud lähenemisviisi; toetab tugevalt nende kohest kasutuselevõttu, et tõhustada transpordiliikide ühitamist avaliku ja erasektori vahel ning ühistranspordi piires, seda üldise teabe parandamise ja läbilaskevõime parema juhtimise kaudu; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu, et intelligentsed transpordisüsteemid tuleks võtta Euroopas kasutusele kõigi transpordiliikide puhul ja kõigi reisijate jaoks, kasutades Galileo rakendustega kooskõlastatud lähenemisviisi; toetab tugevalt nende kohest kasutuselevõttu, et tõhustada transpordiliikide ühitamist avaliku ja erasektori vahel ning ühistranspordi piires, seda üldise teabe parandamise ja läbilaskevõime parema juhtimise kaudu;

| 9. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid vastutuse küsimusega, mis kujutab endast peamist takistust intelligentsete transpordisüsteemide sujuvale ja sidusale arendamisele Euroopas; |
| --- | --- |

9.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tegeleksid vastutuse küsimusega, mis kujutab endast peamist takistust intelligentsete transpordisüsteemide sujuvale ja sidusale arendamisele Euroopas;

| 10. | on seisukohal, et koostalitlusvõime intelligentsete transpordisüsteemide arendamisel on ülimalt tähtis intelligentsete transpordisüsteemide sidusa ja tulemusliku kasutuselevõtu jaoks Euroopas; rõhutab, et üleeuroopalisse teedevõrku tehtavate investeeringute (teede ehitus või hooldus) korral tuleks püüda tagada vastavus intelligentsete transpordisüsteemide teenuste vajaliku kasutuselevõtuga; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et koostalitlusvõime intelligentsete transpordisüsteemide arendamisel on ülimalt tähtis intelligentsete transpordisüsteemide sidusa ja tulemusliku kasutuselevõtu jaoks Euroopas; rõhutab, et üleeuroopalisse teedevõrku tehtavate investeeringute (teede ehitus või hooldus) korral tuleks püüda tagada vastavus intelligentsete transpordisüsteemide teenuste vajaliku kasutuselevõtuga;

| 11. | palub komisjonil, kuna Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide turul on juba märkimisväärne pakkumine olemas, määratleda intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste niisuguse miinimumtaseme spetsifikatsioonid, mida on võimelised saavutama kõik liikmesriigid ning mis on vajalik intelligentsete transpordisüsteemide tulemuslikuks kasutuselevõtuks, rakendamiseks ja toimimiseks; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil, kuna Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide turul on juba märkimisväärne pakkumine olemas, määratleda intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste niisuguse miinimumtaseme spetsifikatsioonid, mida on võimelised saavutama kõik liikmesriigid ning mis on vajalik intelligentsete transpordisüsteemide tulemuslikuks kasutuselevõtuks, rakendamiseks ja toimimiseks;

| 12. | peab oluliseks turunõudluse hinnangu koostamist, milles hinnatakse tegelikku vajadust, mis ületab intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste määratletud miinimumtaseme, ning intelligentsete transpordisüsteemide siseturuaspektide tugevdamist standardimise ja sobiva reguleeriva raamistiku kaudu; |
| --- | --- |

12.

peab oluliseks turunõudluse hinnangu koostamist, milles hinnatakse tegelikku vajadust, mis ületab intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste määratletud miinimumtaseme, ning intelligentsete transpordisüsteemide siseturuaspektide tugevdamist standardimise ja sobiva reguleeriva raamistiku kaudu;

| 13. | rõhutab, kui oluline on ELi välispiiril nii tehnilisel kui haldustasandil tehtav piiriülene koostöö, mis on otsustava tähtsusega intelligentsete transpordisüsteemide tulemuslikuks rakendamiseks ELis; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, kui oluline on ELi välispiiril nii tehnilisel kui haldustasandil tehtav piiriülene koostöö, mis on otsustava tähtsusega intelligentsete transpordisüsteemide tulemuslikuks rakendamiseks ELis;

Maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalne kasutus (meede nr 1)

| 14. | rõhutab vajadust pakkuda intelligentsete transpordisüsteemide tulemuslikuks kasutuselevõtuks piisaval hulgal andmeid ja teavet vähemalt järgmises viies põhivaldkonnas: reaalajas edastatav liiklus- ja reisiteave; andmed teedevõrgu kohta; digitaalkaartide jaoks kasutatavad avalikud andmed; andmed minimaalse universaalse liiklusteabe teenuste jaoks ja mitmeliigilist transporti hõlmavate „uksest ukseni” teekonna kavandajate jaoks; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust pakkuda intelligentsete transpordisüsteemide tulemuslikuks kasutuselevõtuks piisaval hulgal andmeid ja teavet vähemalt järgmises viies põhivaldkonnas: reaalajas edastatav liiklus- ja reisiteave; andmed teedevõrgu kohta; digitaalkaartide jaoks kasutatavad avalikud andmed; andmed minimaalse universaalse liiklusteabe teenuste jaoks ja mitmeliigilist transporti hõlmavate „uksest ukseni” teekonna kavandajate jaoks;

| 15. | nõuab, et minimaalse universaalse liiklusteabe teenused kataksid üleeuroopalise võrgu (TEN-T); |
| --- | --- |

15.

nõuab, et minimaalse universaalse liiklusteabe teenused kataksid üleeuroopalise võrgu (TEN-T);

| 16. | rõhutab, et intelligentsete transpordisüsteemide ulatuslikuks vastuvõtmiseks ning rakendamiseks on vajalik võtta arvesse nii transpordialast teavet kui ka ajakava, mis on kehtestatud erinevate transpordivahendite jaoks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et intelligentsete transpordisüsteemide ulatuslikuks vastuvõtmiseks ning rakendamiseks on vajalik võtta arvesse nii transpordialast teavet kui ka ajakava, mis on kehtestatud erinevate transpordivahendite jaoks;

| 17. | rõhutab reisijatele ja infrastruktuuri jaoks reaalajas teabe pakkumise ning selle täpsemaks, usaldusväärsemaks ja ühetaolisemaks muutmise olulisust, austades samas Euroopa eripärasid (geograafilisi, kultuurilisi ja keelelisi) ning tagades geograafilise pidevuse; |
| --- | --- |

17.

rõhutab reisijatele ja infrastruktuuri jaoks reaalajas teabe pakkumise ning selle täpsemaks, usaldusväärsemaks ja ühetaolisemaks muutmise olulisust, austades samas Euroopa eripärasid (geograafilisi, kultuurilisi ja keelelisi) ning tagades geograafilise pidevuse;

| 18. | peab intelligentsete transpordisüsteemide arendamise jaoks väga oluliseks erasektorile maantee-, liiklus- ja reisiandmetele juurdepääsu tagamist, austades samas eraelu puutumatust ning tegeledes intellektuaalomandi õiguste küsimusega; |
| --- | --- |

18.

peab intelligentsete transpordisüsteemide arendamise jaoks väga oluliseks erasektorile maantee-, liiklus- ja reisiandmetele juurdepääsu tagamist, austades samas eraelu puutumatust ning tegeledes intellektuaalomandi õiguste küsimusega;

Liikluse ja kaubaveo korraldusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise pidevus Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes (meede nr 2)

| 19. | usub, et väga oluline on tagada ühtlustatud, koostalitlusvõimelised ja usaldusväärsed intelligentsed transpordisüsteemid, säilitades samas kasutajate valikuvabaduse intelligentsete transpordisüsteemide osas; |
| --- | --- |

19.

usub, et väga oluline on tagada ühtlustatud, koostalitlusvõimelised ja usaldusväärsed intelligentsed transpordisüsteemid, säilitades samas kasutajate valikuvabaduse intelligentsete transpordisüsteemide osas;

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlastama ja ühendama intelligentseid transpordisüsteeme ELi linnalise liikumiskeskkonna algatustega, et suurendada liikumiskeskkonna ja liikluse voolavuse juhtimise tõhusust ning vähendada ummikuid maanteedel, TEN-T transpordikoridorides, kaubaveokoridorides ja linnastutes; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kooskõlastama ja ühendama intelligentseid transpordisüsteeme ELi linnalise liikumiskeskkonna algatustega, et suurendada liikumiskeskkonna ja liikluse voolavuse juhtimise tõhusust ning vähendada ummikuid maanteedel, TEN-T transpordikoridorides, kaubaveokoridorides ja linnastutes;

| 21. | on seisukohal, et vajalik on piiriülene koostöö ning intelligentsete transpordisüsteemide tõhusa kasutuselevõtmise ja rakendamise programmide – nagu projekt EasyWay – arendamine; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et vajalik on piiriülene koostöö ning intelligentsete transpordisüsteemide tõhusa kasutuselevõtmise ja rakendamise programmide – nagu projekt EasyWay – arendamine;

| 22. | kutsub komisjoni üles tegema kindlaks intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise edendamiseks vajalikku prioriteetset teavet, transpordivahendeid ja sõidukite standardeid ning meetmeid kiirteede infrastruktuuri ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles tegema kindlaks intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise edendamiseks vajalikku prioriteetset teavet, transpordivahendeid ja sõidukite standardeid ning meetmeid kiirteede infrastruktuuri ühtlustamiseks;

| 23. | peab väga oluliseks, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmisest tuleneva majandusliku kulu hindamine sõiduki kohta ja infrastruktuuri jaoks põhineks tasuvusanalüüsil, mis hõlmaks kõiki seotud kulusid (majanduslikke, ühiskondlikke ja keskkonnaalaseid); |
| --- | --- |

23.

peab väga oluliseks, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmisest tuleneva majandusliku kulu hindamine sõiduki kohta ja infrastruktuuri jaoks põhineks tasuvusanalüüsil, mis hõlmaks kõiki seotud kulusid (majanduslikke, ühiskondlikke ja keskkonnaalaseid);

Intelligentsed transpordisüsteemid linnalise liikumiskeskkonna teenistuses (meede nr 2 a)

| 24. | toetab niisuguste menetluste ja süsteemide väljatöötamist, mis on suunatud kasutajate teavitamisele olemasolevate linnatranspordivahendite ja asjaomaste võrkude olukorra kohta, eelkõige GSM-tehnoloogia kasutamise abil; |
| --- | --- |

24.

toetab niisuguste menetluste ja süsteemide väljatöötamist, mis on suunatud kasutajate teavitamisele olemasolevate linnatranspordivahendite ja asjaomaste võrkude olukorra kohta, eelkõige GSM-tehnoloogia kasutamise abil;

| 25. | soovitab alustada uuringuid sama piirkonna ametiasutuste vahel kooskõlastatud hindade ühtlustamise struktuuri ning eelkõige asjaomaste tehniliste aspektide kohta; |
| --- | --- |

25.

soovitab alustada uuringuid sama piirkonna ametiasutuste vahel kooskõlastatud hindade ühtlustamise struktuuri ning eelkõige asjaomaste tehniliste aspektide kohta;

| 26. | ergutab niisuguste eri transpordiliike ühendavate tehnoloogiate väljatöötamist, mis võimaldavad piiratud liikumisvõimega isikutele paremat ligipääsu transpordivahenditele ja linnalisele liikumiskeskkonnale; |
| --- | --- |

26.

ergutab niisuguste eri transpordiliike ühendavate tehnoloogiate väljatöötamist, mis võimaldavad piiratud liikumisvõimega isikutele paremat ligipääsu transpordivahenditele ja linnalisele liikumiskeskkonnale;

Liiklusohutus ja turvalisus (meede nr 3)

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles valmistuma rakenduse eCall ühtlustatud kasutuselevõtmiseks ja integreerimiseks kõigis ELi riikides 2010. aastaks, niipea kui standardimiskatsed on lõpule viidud; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles valmistuma rakenduse eCall ühtlustatud kasutuselevõtmiseks ja integreerimiseks kõigis ELi riikides 2010. aastaks, niipea kui standardimiskatsed on lõpule viidud;

| 28. | on seisukohal, et intelligentsete transpordisüsteemide rakendused ja nende kasutuselevõtt peaks:






  — | edendama kõrgetasemelisi juhiabisüsteeme (ADAS), millel on piisav potentsiaal liiklusohutuse parandamiseks, nagu elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC), samuti eCall, mis täielikult kasutusele võetuna võiksid üksi säästa ELis kuni 6 500 inimelu aastas; |
| --- | --- | --- |

28.

on seisukohal, et intelligentsete transpordisüsteemide rakendused ja nende kasutuselevõtt peaks:

—

edendama kõrgetasemelisi juhiabisüsteeme (ADAS), millel on piisav potentsiaal liiklusohutuse parandamiseks, nagu elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC), samuti eCall, mis täielikult kasutusele võetuna võiksid üksi säästa ELis kuni 6 500 inimelu aastas;

| — | suurendama liiklusohutust, hoides ära kiiruspiirangute ületamise, joobes juhtimise ja turvavööta sõitmise; |
| --- | --- |

—

suurendama liiklusohutust, hoides ära kiiruspiirangute ületamise, joobes juhtimise ja turvavööta sõitmise;

| — | parandama tervishoiu- ja ohutustingimusi, toetades korralike ja turvaliste parkimiskohtade kasutamist veoautojuhtidele asjakohaste teenuste pakkumisega portaali truckinform (10) kasutamise kaudu ning |
| --- | --- |

—

parandama tervishoiu- ja ohutustingimusi, toetades korralike ja turvaliste parkimiskohtade kasutamist veoautojuhtidele asjakohaste teenuste pakkumisega portaali truckinform (10) kasutamise kaudu ning

| — | parandama kaubavedudel juhtide ja veoste kaitset varguse, röövimise ja kaaperdamiste eest ning seega organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, eelkõige piirialadel ja rahvusvahelistel kaubavedudel, millesse on kaasatud kolmandad riigid; |
| --- | --- |

—

parandama kaubavedudel juhtide ja veoste kaitset varguse, röövimise ja kaaperdamiste eest ning seega organiseeritud kuritegevuse vastast võitlust, eelkõige piirialadel ja rahvusvahelistel kaubavedudel, millesse on kaasatud kolmandad riigid;

| 29. | nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks sidekulude vähendamise protsessi, et telekommunikatsioonil põhinevaid side- ja teabevahendeid oleks võimalik ulatuslikumalt kasutada; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks sidekulude vähendamise protsessi, et telekommunikatsioonil põhinevaid side- ja teabevahendeid oleks võimalik ulatuslikumalt kasutada;

| 30. | tunneb heameelt esildatud nn e-kaubavedude algatuse üle ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kasutusele nn intelligentse veose põhimõtte, et saavutada kaubavedude intelligentsete transpordisüsteemide teenuste mitmeliigilist transporti hõlmav lähenemisviis, mille raames keskendutakse ohtlikele kaupadele; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt esildatud nn e-kaubavedude algatuse üle ning nõuab tungivalt, et komisjon võtaks kasutusele nn intelligentse veose põhimõtte, et saavutada kaubavedude intelligentsete transpordisüsteemide teenuste mitmeliigilist transporti hõlmav lähenemisviis, mille raames keskendutakse ohtlikele kaupadele;

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama reisijate- ja kaubaveole võrdset tähelepanu, et mitte teha vahet reisijateveo kahjuks, mis mõjutab eriti negatiivselt isikute liikuvust; |
| --- | --- |

31.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama reisijate- ja kaubaveole võrdset tähelepanu, et mitte teha vahet reisijateveo kahjuks, mis mõjutab eriti negatiivselt isikute liikuvust;

| 32. | toetab sobiva reguleeriva raamistiku vastuvõtmist inimene-masin liidese ja intelligentsete transpordisüsteemide muude protokollide kohta ning rõhutab vajadust tegeleda vastutuse küsimustega; |
| --- | --- |

32.

toetab sobiva reguleeriva raamistiku vastuvõtmist inimene-masin liidese ja intelligentsete transpordisüsteemide muude protokollide kohta ning rõhutab vajadust tegeleda vastutuse küsimustega;

| 33. | kutsub komisjoni üles tegelema vähem kaitstud liiklejate, kaasa arvatud piiratud liikumisvõimega inimeste küsimusega ja laiendama kõrgetasemeliste juhiabisüsteemide kasutuselevõtu ja muid meetmeid, nagu intelligentsed transpordisüsteemid ja inimene-masin liides, kaherattalistele sõidukitele tegevuskavas kavandatud allmeetmete all; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles tegelema vähem kaitstud liiklejate, kaasa arvatud piiratud liikumisvõimega inimeste küsimusega ja laiendama kõrgetasemeliste juhiabisüsteemide kasutuselevõtu ja muid meetmeid, nagu intelligentsed transpordisüsteemid ja inimene-masin liides, kaherattalistele sõidukitele tegevuskavas kavandatud allmeetmete all;

| 34. | kutsub komisjoni üles kasutama täies mahus ära transpordiinfosüsteemide (TIS) potentsiaali niisuguste ennetusmeetmete osas, mille eesmärk on hoida ära sudu ja liiga kõrgeid osoonikontsentratsioone ning vähendada müra, peentolmu, lämmastikoksiidi ja süsinikdioksiidi heitmeid; |
| --- | --- |

34.

kutsub komisjoni üles kasutama täies mahus ära transpordiinfosüsteemide (TIS) potentsiaali niisuguste ennetusmeetmete osas, mille eesmärk on hoida ära sudu ja liiga kõrgeid osoonikontsentratsioone ning vähendada müra, peentolmu, lämmastikoksiidi ja süsinikdioksiidi heitmeid;

Sõiduki integreerimine transpordi infrastruktuuri (meede nr 4)

| 35. | rõhutab, et on oluline määratleda ühine platvormarhitektuur standarditud liideste ja protokollide jaoks, mis lihtsustaks infrastruktuuri ja infrastruktuuri (I2I), sõiduki ja infrastruktuuri (V2I) ning sõiduki ja sõiduki (V2V) vaheliste intelligentsete transpordisüsteemide, koostöösüsteemide ja spetsifikatsioonide kasutamist; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et on oluline määratleda ühine platvormarhitektuur standarditud liideste ja protokollide jaoks, mis lihtsustaks infrastruktuuri ja infrastruktuuri (I2I), sõiduki ja infrastruktuuri (V2I) ning sõiduki ja sõiduki (V2V) vaheliste intelligentsete transpordisüsteemide, koostöösüsteemide ja spetsifikatsioonide kasutamist;

| 36. | kutsub komisjoni üles rakendama intelligentsete transpordisüsteemide alast tegevuskava koos ühiste platvormidega intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja kasutuselevõtu jaoks ning avaliku ja erasektori osalusel ning looma sobivat raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide vastutusküsimuste lahendamiseks; |
| --- | --- |

36.

kutsub komisjoni üles rakendama intelligentsete transpordisüsteemide alast tegevuskava koos ühiste platvormidega intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja kasutuselevõtu jaoks ning avaliku ja erasektori osalusel ning looma sobivat raamistikku intelligentsete transpordisüsteemide vastutusküsimuste lahendamiseks;

| 37. | märgib, et tuleks ergutada intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste alast koolitust, et edendada kasutajate transpordialast suutlikkust ning lihtsustada inimese ja masina koostoimimist; |
| --- | --- |

37.

märgib, et tuleks ergutada intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste alast koolitust, et edendada kasutajate transpordialast suutlikkust ning lihtsustada inimese ja masina koostoimimist;

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma avatud foorumit teabe vahetamiseks ja intelligentsete transpordisüsteemide alaste küsimustega tegelemiseks; |
| --- | --- |

38.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma avatud foorumit teabe vahetamiseks ja intelligentsete transpordisüsteemide alaste küsimustega tegelemiseks;

Andmeturve ja -kaitse ning vastutus (meede nr 5)

| 39. | rõhutab vajadust austada eraelu puutumatust ja on seisukohal, et eraelu puutumatuse ning andmeturbe ja -kaitse küsimusi tuleks võtta arvesse intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamise algfaasidest alates ülesehituse ja rakendusmeetmete määratlemisel (nn eraelu kavandatud puutumatus); |
| --- | --- |

39.

rõhutab vajadust austada eraelu puutumatust ja on seisukohal, et eraelu puutumatuse ning andmeturbe ja -kaitse küsimusi tuleks võtta arvesse intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamise algfaasidest alates ülesehituse ja rakendusmeetmete määratlemisel (nn eraelu kavandatud puutumatus);

| 40. | kutsub kõiki intelligentsete transpordisüsteemide rakendustes osalejaid üles järgima EÜ direktiive isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse kohta sides (direktiivid 95/46/EÜ (11) ja 2002/58/EÜ (12)) ja kutsub komisjoni üles tagama asjakohast andmete kasutamist intelligentsete transpordisüsteemide rakendustes ja kasutuselevõtul; |
| --- | --- |

40.

kutsub kõiki intelligentsete transpordisüsteemide rakendustes osalejaid üles järgima EÜ direktiive isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse kohta sides (direktiivid 95/46/EÜ (11) ja 2002/58/EÜ (12)) ja kutsub komisjoni üles tagama asjakohast andmete kasutamist intelligentsete transpordisüsteemide rakendustes ja kasutuselevõtul;

| 41. | usub, et anonüümsete andmete kasutamine intelligentsete transpordisüsteemide rakendustes on intelligentsete transpordisüsteemide takistamatuks kasutuselevõtuks vajalik, tagades samas eraelu puutumatuse ja EÜ andmekaitse alase õigusliku raamistiku järgimise; |
| --- | --- |

41.

usub, et anonüümsete andmete kasutamine intelligentsete transpordisüsteemide rakendustes on intelligentsete transpordisüsteemide takistamatuks kasutuselevõtuks vajalik, tagades samas eraelu puutumatuse ja EÜ andmekaitse alase õigusliku raamistiku järgimise;

Euroopa koostöö ja kooskõlastamine intelligentsete transpordisüsteemide valdkonnas (meede nr 6)

| 42. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama välja tugevat juhtpositsiooni ning tõelist juhtimist intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise suunas Euroopas; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama välja tugevat juhtpositsiooni ning tõelist juhtimist intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmise suunas Euroopas;

| 43. | ergutab riiklike ja Euroopa mitmeliigilist transporti hõlmavate uksest ukseni teekonna kavandajate arendamise edendamist, võttes nõuetekohaselt arvesse ühistranspordi alternatiive, ning nende vastastikust sidumist kogu Euroopas; |
| --- | --- |

43.

ergutab riiklike ja Euroopa mitmeliigilist transporti hõlmavate uksest ukseni teekonna kavandajate arendamise edendamist, võttes nõuetekohaselt arvesse ühistranspordi alternatiive, ning nende vastastikust sidumist kogu Euroopas;

| 44. | nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks paremini ELi globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) programmidest EGNOS ja Galileo tulenevat suutlikkust ning edendaks eri transpordiliikide vastastikust seotavust; |
| --- | --- |

44.

nõuab tungivalt, et komisjon kasutaks paremini ELi globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) programmidest EGNOS ja Galileo tulenevat suutlikkust ning edendaks eri transpordiliikide vastastikust seotavust;

| 45. | rõhutab, et kõnealust tehnoloogiat tuleks kasutada nii, et välditaks transpordiliikide kokkusobimatust, ning et mis tahes kõnealuse tehnoloogia kasutamise osas peaks kehtima valikuvabadus; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et kõnealust tehnoloogiat tuleks kasutada nii, et välditaks transpordiliikide kokkusobimatust, ning et mis tahes kõnealuse tehnoloogia kasutamise osas peaks kehtima valikuvabadus;

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama, et intelligentsete transpordisüsteemide kavandamis- ja rakendamisetapis tuleks aktiivselt kaasata kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ning Euroopa territooriumil tegutsevaid huvitatud osapooli; |
| --- | --- |

46.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arvestama, et intelligentsete transpordisüsteemide kavandamis- ja rakendamisetapis tuleks aktiivselt kaasata kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi ning Euroopa territooriumil tegutsevaid huvitatud osapooli;

| 47. | rõhutab avaliku ja erasektori partnerluste olulisust intelligentsete transpordisüsteemide rakendamisel ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles astuma aktiivseid samme, et edendada ja lihtsustada selliste partnerluste kasutamist; |
| --- | --- |

47.

rõhutab avaliku ja erasektori partnerluste olulisust intelligentsete transpordisüsteemide rakendamisel ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles astuma aktiivseid samme, et edendada ja lihtsustada selliste partnerluste kasutamist;

| 48. | kutsub komisjoni üles esitama täielikku selgitust tegevuskava rahastamise ja selle kavandamise kohta ning kutsub nõukogu üles tagama piisavat rahastamist; |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles esitama täielikku selgitust tegevuskava rahastamise ja selle kavandamise kohta ning kutsub nõukogu üles tagama piisavat rahastamist;

| 49. | soovitab liikmesriikidel hinnata struktuurifondide vahendite kasutamise vahekokkuvõtte raames linnalist liikumiskeskkonda ja intelligentsete transpordisüsteemide abil saavutatava liiklusummikute vähendamist ning lisada need ajavahemikuks 2010–2013 seatud prioriteetide loetellu; |
| --- | --- |

49.

soovitab liikmesriikidel hinnata struktuurifondide vahendite kasutamise vahekokkuvõtte raames linnalist liikumiskeskkonda ja intelligentsete transpordisüsteemide abil saavutatava liiklusummikute vähendamist ning lisada need ajavahemikuks 2010–2013 seatud prioriteetide loetellu;

| 50. | osutab linnapiirkondade olulise potentsiaali parema määratlemise ja ärakasutamise vajadusele ning rõhutab rolli, mida maa- ja äärepoolsed piirkonnad võivad tasakaalustatud arengu ning keskpikkade ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel etendada; |
| --- | --- |

50.

osutab linnapiirkondade olulise potentsiaali parema määratlemise ja ärakasutamise vajadusele ning rõhutab rolli, mida maa- ja äärepoolsed piirkonnad võivad tasakaalustatud arengu ning keskpikkade ja pikaajaliste eesmärkide saavutamisel etendada;

| 51. | peab väga oluliseks rakendada intelligentseid transpordivõrke kõrge turismipotentsiaaliga piirkondades, et muuta liiklusvood sujuvamaks, vähendada liiklusõnnetuste arvu ja suurendada ohutust; on seisukohal, et intelligentsed transpordisüsteemid aitavad kaasa piirkondade, kaasa arvatud äärepoolsete piirkondade majandusarengule; |
| --- | --- |

51.

peab väga oluliseks rakendada intelligentseid transpordivõrke kõrge turismipotentsiaaliga piirkondades, et muuta liiklusvood sujuvamaks, vähendada liiklusõnnetuste arvu ja suurendada ohutust; on seisukohal, et intelligentsed transpordisüsteemid aitavad kaasa piirkondade, kaasa arvatud äärepoolsete piirkondade majandusarengule;

| 52. | rõhutab piirkondadevahelise, piiriülese ja riikidevahelise koostöö tähtsust intelligentsete transpordisüsteemide arendamisel ja rakendamisel ning kutsub komisjoni üles arendama välja kõikides ELi keeltes laialdaselt kättesaadavat süsteemi heade tavade vahetamiseks, samas nõuab, et liikmesriigid jagaksid ja vahetaksid piirkondade vahel teadmisi parimate tavade kohta, et saavutada kaks eesmärki: edastada intelligentsete transpordisüsteemide alast oskusteavet ja vältida killustatust süsteemi sees; |
| --- | --- |

52.

rõhutab piirkondadevahelise, piiriülese ja riikidevahelise koostöö tähtsust intelligentsete transpordisüsteemide arendamisel ja rakendamisel ning kutsub komisjoni üles arendama välja kõikides ELi keeltes laialdaselt kättesaadavat süsteemi heade tavade vahetamiseks, samas nõuab, et liikmesriigid jagaksid ja vahetaksid piirkondade vahel teadmisi parimate tavade kohta, et saavutada kaks eesmärki: edastada intelligentsete transpordisüsteemide alast oskusteavet ja vältida killustatust süsteemi sees;

*

* *

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0509.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0057.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0087.

(4)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0311.

(6)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 556.

(7)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 154.

(8)  ELT C 244 E, 18.10.2007, lk 220.

(9)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 182.

(10)  www.truckinform.eu

(11)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(12)  ELT L 201, 31.7.2002, lk 37.

---

Reede, 24. aprilli 2009

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/57 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/57

---

Reede, 24. aprilli 2009Naiste õigused Afganistanis

P6_TA(2009)0309

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon naiste õiguste kohta Afganistanis

2010/C 184 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma eelnevaid resolutsioone Afganistani kohta ja eriti oma 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ELi eelarvest Afganistanile eraldatud vahendite kontrolli kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi Afganistaniga suhtlemiseks loodud delegatsiooni ja Wolesi Jirga (Afganistani parlamendi alamkoda) 12. veebruari 2009. aasta ühisdeklaratsiooni;

võttes arvesse 31. märtsil 2009 Haagis toimunud Afganistani-teemalise rahvusvahelise konverentsi lõppdeklaratsiooni;

võttes arvesse NATO tippkohtumise deklaratsiooni Afganistani kohta, mille avaldasid 4. aprillil 2009 Põhja-Atlandi Nõukogu koosolekul Strasbourgis/Kehlis osalenud riigipead ja valitsusjuhid;

võttes arvesse Euroopa Liidu ja USA välisministrite 6. aprilli 2009. aasta ühisdeklaratsiooni Afganistani õigusloome kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Afganistan on allkirjastanud mitu inimõigusi ja põhivabadusi käsitlevat rahvusvahelist dokumenti, eriti konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning lapse õiguste konventsioon; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Afganistan on allkirjastanud mitu inimõigusi ja põhivabadusi käsitlevat rahvusvahelist dokumenti, eriti konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ning lapse õiguste konventsioon;

| B. | arvestades, et 4. jaanuari 2004. aasta Afganistani põhiseaduse artiklis 22 sätestatakse, et Afganistani kodanikel, nii meestel kui naistel, on seaduse eest võrdsed õigused ja kohustused, ning arvestades põhiseaduse vastavust Afganistani poolt ratifitseeritud rahvusvahelistele lepingutele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 4. jaanuari 2004. aasta Afganistani põhiseaduse artiklis 22 sätestatakse, et Afganistani kodanikel, nii meestel kui naistel, on seaduse eest võrdsed õigused ja kohustused, ning arvestades põhiseaduse vastavust Afganistani poolt ratifitseeritud rahvusvahelistele lepingutele;

| C. | arvestades, et Afganistani perekonnaseadus sisaldab alates 1970. aastate lõpust teatud sätteid, millega tunnustatakse naiste õigusi tervishoiu ja hariduse valdkonnas, ning arvestades, et nimetatud seadust vaadatakse praegu läbi, et viia see kooskõlla 2004. aasta põhiseadusega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Afganistani perekonnaseadus sisaldab alates 1970. aastate lõpust teatud sätteid, millega tunnustatakse naiste õigusi tervishoiu ja hariduse valdkonnas, ning arvestades, et nimetatud seadust vaadatakse praegu läbi, et viia see kooskõlla 2004. aasta põhiseadusega;

| D. | tuletades meelde, et 2002. aasta juunis loodi 5. detsembri 2001. aasta Bonni kokkulepete järel sõltumatu inimõiguste komisjon, mida juhatas Sima Samar, ning selle keskset rolli inimõiguste kaitsmisel; |
| --- | --- |

D.

tuletades meelde, et 2002. aasta juunis loodi 5. detsembri 2001. aasta Bonni kokkulepete järel sõltumatu inimõiguste komisjon, mida juhatas Sima Samar, ning selle keskset rolli inimõiguste kaitsmisel;

| E. | arvestades, et uue seaduseelnõuga šiiidi naiste isikustaatuse kohta, mille kiitsid hiljuti heaks Afganistani parlamendi mõlemad kojad, seatakse ranged piirangud naiste liikumisvabadusele, keelates neil kodust väljumise muul kui nn seadusest tuleneval põhjusel, sunnitakse naisi alistuma oma abikaasade seksuaalihale ja seadustatakse seeläbi abielusisene vägistamine ning edendatakse naiste diskrimineerimist abielu, lahutuse, pärandi ja haridusele juurdepääsu valdkonnas, mis on vastuolus rahvusvaheliste inimõiguste, eriti naiste õiguste rahvusvaheliste normidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et uue seaduseelnõuga šiiidi naiste isikustaatuse kohta, mille kiitsid hiljuti heaks Afganistani parlamendi mõlemad kojad, seatakse ranged piirangud naiste liikumisvabadusele, keelates neil kodust väljumise muul kui nn seadusest tuleneval põhjusel, sunnitakse naisi alistuma oma abikaasade seksuaalihale ja seadustatakse seeläbi abielusisene vägistamine ning edendatakse naiste diskrimineerimist abielu, lahutuse, pärandi ja haridusele juurdepääsu valdkonnas, mis on vastuolus rahvusvaheliste inimõiguste, eriti naiste õiguste rahvusvaheliste normidega;

| F. | arvestades, et nimetatud seaduseelnõu, mis puudutab 15–20 % elanikkonnast, ei kuulu veel kohaldamisele, kuna seda ei ole veel hoolimata Afganistani presidendi Hamid Karzai allkirjastamisest avaldatud valitsuse ametlikus teatajas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et nimetatud seaduseelnõu, mis puudutab 15–20 % elanikkonnast, ei kuulu veel kohaldamisele, kuna seda ei ole veel hoolimata Afganistani presidendi Hamid Karzai allkirjastamisest avaldatud valitsuse ametlikus teatajas;

| G. | arvestades, et nimetatud seaduseelnõu edastati sellele nii Afganistanis kui välismaal osaks saanud kriitika tõttu Afganistani justiitsministeeriumile eesmärgiga kontrollida õigusakti vastavust Afganistani valitsuse kohustustele seoses rahvusvaheliste konventsioonidega naiste õiguste ja inimõiguste valdkonnas ning selle vastavust põhiseadusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nimetatud seaduseelnõu edastati sellele nii Afganistanis kui välismaal osaks saanud kriitika tõttu Afganistani justiitsministeeriumile eesmärgiga kontrollida õigusakti vastavust Afganistani valitsuse kohustustele seoses rahvusvaheliste konventsioonidega naiste õiguste ja inimõiguste valdkonnas ning selle vastavust põhiseadusele;

| H. | arvestades jätkuvat vägivalda aktivistide suhtes, eriti naiste õigusi kaitsvate aktivistide suhtes, ning arvestades, et paljud neist on langenud vastupanuliikujate, eriti radikaalide vägivalla ohvriks, sealhulgas Afganistani naiste õiguste kaitsja ja Kandahāri provintsi nõukogu liige Sitara Achakzai, kes mõrvati oma maja ees, Gul Pecha ja Abdul Aziz, kes tapeti pärast süüdistusi ebamoraalsetes tegudes ja kellele konservatiivsete vaimulike nõukogu määras surmanuhtluse, ning Malai Kakar, esimene naispolitseinik Kandahāris, kes juhatas nimetatud linna naistevastaste kuritegude politseiosakonda; |
| --- | --- |

H.

arvestades jätkuvat vägivalda aktivistide suhtes, eriti naiste õigusi kaitsvate aktivistide suhtes, ning arvestades, et paljud neist on langenud vastupanuliikujate, eriti radikaalide vägivalla ohvriks, sealhulgas Afganistani naiste õiguste kaitsja ja Kandahāri provintsi nõukogu liige Sitara Achakzai, kes mõrvati oma maja ees, Gul Pecha ja Abdul Aziz, kes tapeti pärast süüdistusi ebamoraalsetes tegudes ja kellele konservatiivsete vaimulike nõukogu määras surmanuhtluse, ning Malai Kakar, esimene naispolitseinik Kandahāris, kes juhatas nimetatud linna naistevastaste kuritegude politseiosakonda;

| I. | arvestades, et 23-aastasele Afganistani ajakirjanikule Perwiz Kambakhshile määrati karistusena surmanuhtlus selle eest, et ta levitas artiklit naiste õigustest islamimaailmas, mis muudeti pärast ägedaid rahvusvahelisi proteste 20-aastaseks vangistuseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 23-aastasele Afganistani ajakirjanikule Perwiz Kambakhshile määrati karistusena surmanuhtlus selle eest, et ta levitas artiklit naiste õigustest islamimaailmas, mis muudeti pärast ägedaid rahvusvahelisi proteste 20-aastaseks vangistuseks;

| J. | arvestades, et jätkuvalt ähvardatakse ja hirmutatakse avalikus elus osalevaid ja töökohal väljaspool kodu viibivaid naisi, mida on kinnitatud ÜRO aruannetes; arvestades hiljutisi aruandeid raskuste kohta tütarlaste osakaalu suurendamisel haridussüsteemis, mille vastu võitlevad vastupanuliikujad ja radikaalid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et jätkuvalt ähvardatakse ja hirmutatakse avalikus elus osalevaid ja töökohal väljaspool kodu viibivaid naisi, mida on kinnitatud ÜRO aruannetes; arvestades hiljutisi aruandeid raskuste kohta tütarlaste osakaalu suurendamisel haridussüsteemis, mille vastu võitlevad vastupanuliikujad ja radikaalid;

| K. | arvestades viimastel aastatel on korduvalt teatatud juhtumitest, kus noored naised võtavad endalt elu, et pääseda sundabielust või koduvägivallast, |
| --- | --- |

K.

arvestades viimastel aastatel on korduvalt teatatud juhtumitest, kus noored naised võtavad endalt elu, et pääseda sundabielust või koduvägivallast,

| 1. | nõuab Afganistanis elavaid šiiidi naiste isikustaatust käsitleva seaduseelnõu läbivaatamist, kuna on selge, et selle sisu ei ole kooskõlas meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse põhimõttega, nagu see on sätestatud põhiseaduses ja rahvusvahelistes konventsioonides; |
| --- | --- |

1.

nõuab Afganistanis elavaid šiiidi naiste isikustaatust käsitleva seaduseelnõu läbivaatamist, kuna on selge, et selle sisu ei ole kooskõlas meeste ja naiste vahelise võrdõiguslikkuse põhimõttega, nagu see on sätestatud põhiseaduses ja rahvusvahelistes konventsioonides;

| 2. | rõhutab sellise õigusakti vastuvõtmisega kaasnevaid ohtusid, mida kohaldatakse vaid teatud ühiskonnaosale, mistõttu sellega edendatakse diskrimineerimist ja ebaõiglust; |
| --- | --- |

2.

rõhutab sellise õigusakti vastuvõtmisega kaasnevaid ohtusid, mida kohaldatakse vaid teatud ühiskonnaosale, mistõttu sellega edendatakse diskrimineerimist ja ebaõiglust;

| 3. | soovitab Afganistani justiitsministeeriumil tühistada kõik õigusaktid, millega diskrimineeritakse naisi ja mis on vastuolus Afganistani poolt sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega; |
| --- | --- |

3.

soovitab Afganistani justiitsministeeriumil tühistada kõik õigusaktid, millega diskrimineeritakse naisi ja mis on vastuolus Afganistani poolt sõlmitud rahvusvaheliste lepingutega;

| 4. | on arvamusel, et riigi demokraatliku arengu seisukohast on oluline, et Afganistan pühenduks inimõigustele üldiselt ja eriti naiste õigustele, kuna naised mängivad riigi arengus olulist rolli ja neile tuleb täielikult tagada nende põhi- ja demokraatlikud õigused; taaskinnitab oma toetust diskrimineerimise kõigi vormide, sealhulgas usulise ja soolise diskrimineerimise vastasele võitlusele; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et riigi demokraatliku arengu seisukohast on oluline, et Afganistan pühenduks inimõigustele üldiselt ja eriti naiste õigustele, kuna naised mängivad riigi arengus olulist rolli ja neile tuleb täielikult tagada nende põhi- ja demokraatlikud õigused; taaskinnitab oma toetust diskrimineerimise kõigi vormide, sealhulgas usulise ja soolise diskrimineerimise vastasele võitlusele;

| 5. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu strateegiadokumendis Afganistani kohta aastateks 2007–2013 käsitletakse meeste ja naiste vahelist võrdõiguslikkust ning naiste õigusi Afganistani riikliku arengustrateegia esmatähtsa osana; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et Euroopa Liidu strateegiadokumendis Afganistani kohta aastateks 2007–2013 käsitletakse meeste ja naiste vahelist võrdõiguslikkust ning naiste õigusi Afganistani riikliku arengustrateegia esmatähtsa osana;

| 6. | tervitab nende Afganistani naiste julgust ja väljendab oma toetust neile, kes osalesid uue seaduseelnõu vastasel meeleavaldusel Kabulis; mõistab hukka vägivalla, mille ohvriks nad langesid nimetatud meeleavaldusel ja nõuab Afganistani võimudelt nende naiste kaitstuse tagamist; |
| --- | --- |

6.

tervitab nende Afganistani naiste julgust ja väljendab oma toetust neile, kes osalesid uue seaduseelnõu vastasel meeleavaldusel Kabulis; mõistab hukka vägivalla, mille ohvriks nad langesid nimetatud meeleavaldusel ja nõuab Afganistani võimudelt nende naiste kaitstuse tagamist;

| 7. | mõistab hukka inimõiguste ja Afganistani naiste emantsipatsiooni eest võitlejate mõrvamised, eriti hiljutise piirkondliku tasandi poliitiku Sitara Achikzai mõrva; |
| --- | --- |

7.

mõistab hukka inimõiguste ja Afganistani naiste emantsipatsiooni eest võitlejate mõrvamised, eriti hiljutise piirkondliku tasandi poliitiku Sitara Achikzai mõrva;

| 8. | tõdeb kohkumusega, et Afganistani kõrgem kohus kinnitas Perwiz Kambakhshi suhtes tehtud kohtuotsust, mõistes talle 20-aastase vanglakaristuse jumalateotuse eest, ning kutsub president Karzaid üles andma armu hr Kambakhshile ja andma luba tema vabastamiseks; |
| --- | --- |

8.

tõdeb kohkumusega, et Afganistani kõrgem kohus kinnitas Perwiz Kambakhshi suhtes tehtud kohtuotsust, mõistes talle 20-aastase vanglakaristuse jumalateotuse eest, ning kutsub president Karzaid üles andma armu hr Kambakhshile ja andma luba tema vabastamiseks;

| 9. | kutsub Afganistani võime, sealhulgas kohalikke omavalitsusi üles võtma kõikvõimalikke meetmeid naiste kaitsmiseks seksuaalse vägivalla ja muude sool põhinevate vägivallavormide vastu ning andma kohtu ette niisuguse vägivalla toimepanijad; |
| --- | --- |

9.

kutsub Afganistani võime, sealhulgas kohalikke omavalitsusi üles võtma kõikvõimalikke meetmeid naiste kaitsmiseks seksuaalse vägivalla ja muude sool põhinevate vägivallavormide vastu ning andma kohtu ette niisuguse vägivalla toimepanijad;

| 10. | on arvamusel, et viimastel aastatel naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusamme, mis on nõudnud suurt pingutust, ei tohi tuua ohvriks valimiseelsele erakondadevahelisele võitlusele; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et viimastel aastatel naiste ja meeste vahelise võrdõiguslikkuse valdkonnas tehtud edusamme, mis on nõudnud suurt pingutust, ei tohi tuua ohvriks valimiseelsele erakondadevahelisele võitlusele;

| 11. | julgustab naisi kandideerima eelolevaks 20. augustiks 2009 kavandatud presidendivalimistel ja nõuab, et Afganistani naised saaksid täieõiguslikult osaleda otsustusprotsessis ja kasutada oma muid õigusi, sealhulgas õigus kandideerida valimistel ja olla nimetatud kõrgetesse riigiametitesse; |
| --- | --- |

11.

julgustab naisi kandideerima eelolevaks 20. augustiks 2009 kavandatud presidendivalimistel ja nõuab, et Afganistani naised saaksid täieõiguslikult osaleda otsustusprotsessis ja kasutada oma muid õigusi, sealhulgas õigus kandideerida valimistel ja olla nimetatud kõrgetesse riigiametitesse;

| 12. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt tõstatama šiiidi naiste isikustaatust käsitleva seaduse küsimust ning naiste ja laste diskrimineerimise kõikide vormide küsimust nimetatud diskrimineerimise vastuvõetamatuse ja vastuolu valguses seoses rahvusvahelise üldsuse pikaajaliste kohustustega aidata Afganistani tema rehabiliteerimis- ja ülesehitamisalastes pingutustes; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike üles jätkuvalt tõstatama šiiidi naiste isikustaatust käsitleva seaduse küsimust ning naiste ja laste diskrimineerimise kõikide vormide küsimust nimetatud diskrimineerimise vastuvõetamatuse ja vastuolu valguses seoses rahvusvahelise üldsuse pikaajaliste kohustustega aidata Afganistani tema rehabiliteerimis- ja ülesehitamisalastes pingutustes;

| 13. | kutsub komisjoni üles pakkuma Afganistani naisküsimustega tegelevale ministeeriumile otsest rahalist ja kavandamisabi ning edendama soopõhise lähenemise süsteemset integreerimist kogu Afganistani arengupoliitikasse; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni üles pakkuma Afganistani naisküsimustega tegelevale ministeeriumile otsest rahalist ja kavandamisabi ning edendama soopõhise lähenemise süsteemset integreerimist kogu Afganistani arengupoliitikasse;

| 14. | kutsub ÜRO naiste arengufondi (UNIFEM) üles erilisele valvsusele; |
| --- | --- |

14.

kutsub ÜRO naiste arengufondi (UNIFEM) üles erilisele valvsusele;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile ning sõltumatule inimõiguste komisjoni presidendile. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, Afganistani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile ning sõltumatule inimõiguste komisjoni presidendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0023.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/60 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/60

---

Reede, 24. aprilli 2009Toetus Sierral Leone erikohtule

P6_TA(2009)0310

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Sierra Leone erikohtu toetamise kohta

2010/C 184 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi selleteemalisi varasemaid resolutsioone, sealhulgas 6. septembri 2007. aasta resolutsiooni Sierra Leone erikohtu rahastamise kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide vahel sõlmitud Cotonou lepingut ja lepinguosaliste kohustust tagada rahu, julgeolek ja stabiilsus, inimõiguste austamine, demokraatlikud põhimõtted ja õigusriik;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Sierra Leone erikohus loodi 2000. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Sierra Leone valitsuse poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1315 alusel, et vastutusele võtta need, kes on toime pannud rahvusvahelise humanitaarõiguse raskeid rikkumisi, eelkõige sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Sierra Leone erikohus loodi 2000. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja Sierra Leone valitsuse poolt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1315 alusel, et vastutusele võtta need, kes on toime pannud rahvusvahelise humanitaarõiguse raskeid rikkumisi, eelkõige sõjakuritegusid ja inimsusevastaseid kuritegusid;

| B. | arvestades, et Sierra Leone erikohus loob hulgaliselt pretsedente rahvusvahelises õigusemõistmises kriminaalasjades selles osas, et see on esimene rahvusvaheline kohus, mida rahastatakse vabatahtlikest maksetest, esimene, mis on loodud riigis, kus väidetavad kuriteod toime pandi ja esimene kohus, mis on ametisoleva Aafrika riigipea mõistnud süüdi sõjakuritegudes ja inimsusevastastes kuritegudes (endise Libeeria presidendi kohtuasi); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Sierra Leone erikohus loob hulgaliselt pretsedente rahvusvahelises õigusemõistmises kriminaalasjades selles osas, et see on esimene rahvusvaheline kohus, mida rahastatakse vabatahtlikest maksetest, esimene, mis on loodud riigis, kus väidetavad kuriteod toime pandi ja esimene kohus, mis on ametisoleva Aafrika riigipea mõistnud süüdi sõjakuritegudes ja inimsusevastastes kuritegudes (endise Libeeria presidendi kohtuasi);

| C. | arvestades, et Sierra Leone erikohtu mandaat lõpeb 2010. aastal ja Sierra Leone valitsus märkis, et ta ei ole võimeline Sierra Leone erikohtu poolt süüdi mõistetud isikute kohtuotsuseid täide viima; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Sierra Leone erikohtu mandaat lõpeb 2010. aastal ja Sierra Leone valitsus märkis, et ta ei ole võimeline Sierra Leone erikohtu poolt süüdi mõistetud isikute kohtuotsuseid täide viima;

| D. | arvestades, et kohtuotsuste täitmine on rahvusvahelise õigusemõistmise oluline osa, millel on oluline roll riigis seoses rahu ja õigusriigi edasise arendamisega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kohtuotsuste täitmine on rahvusvahelise õigusemõistmise oluline osa, millel on oluline roll riigis seoses rahu ja õigusriigi edasise arendamisega;

| E. | arvestades, et poliitika, julgeoleku ja institutsioonide seisukohast on olukord praegu problemaatiline isikute puhul, kes kohtuotsuse järgi peavad oma karistuse kandma Sierra Leones; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et poliitika, julgeoleku ja institutsioonide seisukohast on olukord praegu problemaatiline isikute puhul, kes kohtuotsuse järgi peavad oma karistuse kandma Sierra Leones;

| F. | arvestades, et Sierra Leone erikohus on sõlminud lepingud riikidega, mille hulgas on Ühendkuningriik, Rootsi ja Austria, mille eesmärk on tagada, et mõned süüdi mõistetud isikud kannaksid karistuse nendes riikides, ja arvestades, et tuleb sõlmida veel lepinguid, et tagada, et kõik juba süüdi mõistetud isikud ja need, kelle üle kohtupidamine on pooleli ja kes võidakse süüdi mõista, kannaksid tegelikult oma karistuse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Sierra Leone erikohus on sõlminud lepingud riikidega, mille hulgas on Ühendkuningriik, Rootsi ja Austria, mille eesmärk on tagada, et mõned süüdi mõistetud isikud kannaksid karistuse nendes riikides, ja arvestades, et tuleb sõlmida veel lepinguid, et tagada, et kõik juba süüdi mõistetud isikud ja need, kelle üle kohtupidamine on pooleli ja kes võidakse süüdi mõista, kannaksid tegelikult oma karistuse;

| G. | arvestades, et kui kõige raskemates kuritegudes, mida võib ette kujutada, süüdi mõistetud isikute jaoks ei leita sobivaid kinnipidamisasutusi, kahjustab see tõsiselt rahvusvahelise üldsuse jõupingutusi tõhusas võitluses karistamatuse vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kui kõige raskemates kuritegudes, mida võib ette kujutada, süüdi mõistetud isikute jaoks ei leita sobivaid kinnipidamisasutusi, kahjustab see tõsiselt rahvusvahelise üldsuse jõupingutusi tõhusas võitluses karistamatuse vastu;

| H. | tuletades meelde, et võitlus karistamatusega on Euroopa Liidu inimõiguspoliitika üks nurgakividest ja rahvusvaheline üldsus kannab vastutust kehtestatud mehhanismide usaldusväärsuse toetamise eest; |
| --- | --- |

H.

tuletades meelde, et võitlus karistamatusega on Euroopa Liidu inimõiguspoliitika üks nurgakividest ja rahvusvaheline üldsus kannab vastutust kehtestatud mehhanismide usaldusväärsuse toetamise eest;

| I. | arvestades, et muudel kohtutel, näiteks endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisel kriminaalkohtul ja Rwanda asjade rahvusvahelisel kriminaalkohtul, on samad probleemid, ja muudel rahvusvahelistel asutustel nagu näiteks Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul, Liibanoni erikohtul ja Kambodža kohtu erakorralise kolleegiumil tekib lähitulevikus tõenäoliselt sama probleem, kui riigid ei võta endale suuremat kohustust toetada rahvusvaheliste kohtute otsuste täitmist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et muudel kohtutel, näiteks endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisel kriminaalkohtul ja Rwanda asjade rahvusvahelisel kriminaalkohtul, on samad probleemid, ja muudel rahvusvahelistel asutustel nagu näiteks Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul, Liibanoni erikohtul ja Kambodža kohtu erakorralise kolleegiumil tekib lähitulevikus tõenäoliselt sama probleem, kui riigid ei võta endale suuremat kohustust toetada rahvusvaheliste kohtute otsuste täitmist;

| J. | arvestades, et kõigil rahvusvahelistel kohtutel on tähtis osa rahu ja õigusemõistmise tagamisel vastavates piirkondades ja igaüks neist on võtnud endale kohustuse tagada kestev õiguspärand ja anda oma osa õigusriigi põhimõtete edasisele arendamisele piirkonnas, kus need kuriteod toime pandi, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõigil rahvusvahelistel kohtutel on tähtis osa rahu ja õigusemõistmise tagamisel vastavates piirkondades ja igaüks neist on võtnud endale kohustuse tagada kestev õiguspärand ja anda oma osa õigusriigi põhimõtete edasisele arendamisele piirkonnas, kus need kuriteod toime pandi,

| 1. | tunneb heameelt rahvusvaheliste kohtute edusammude üle metsikute kuritegude eest vastutavate isikute kohtu alla andmisel ja on veendunud, et need kohtuprotsessid saadavad selge sõnumi kogu maailma juhtidele ja teistele sõjakurjategijatele, et rasked inimõiguste rikkumised ei jää enam karistuseta; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt rahvusvaheliste kohtute edusammude üle metsikute kuritegude eest vastutavate isikute kohtu alla andmisel ja on veendunud, et need kohtuprotsessid saadavad selge sõnumi kogu maailma juhtidele ja teistele sõjakurjategijatele, et rasked inimõiguste rikkumised ei jää enam karistuseta;

| 2. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles leidma lahendus koos Sierra Leone erikohtuga, et tagada, et süüdimõistetud isikud kannaksid oma karistuse, sest vastasel korral kahjustataks tõsiselt Sierra Leone erikohtu tööd ja rahvusvahelise üldsuse, sealhulgas Euroopa Liidu usaldusväärsust; |
| --- | --- |

2.

kutsub nõukogu ja liikmesriike üles leidma lahendus koos Sierra Leone erikohtuga, et tagada, et süüdimõistetud isikud kannaksid oma karistuse, sest vastasel korral kahjustataks tõsiselt Sierra Leone erikohtu tööd ja rahvusvahelise üldsuse, sealhulgas Euroopa Liidu usaldusväärsust;

| 3. | kutsub liikmesriike üles suurendama panust rahvusvaheliste kohtute töösse, kes püüavad leida lõplikku ja püsivat lahendust karistuste täideviimiseks kas sõlmides lepingud otse nimetatud institutsioonidega karistuste täideviimiseks liikmesriikide jurisdiktsioonis või aidates neil leida alternatiivsed lahendused karistuste täideviimiseks piirkondades endis; |
| --- | --- |

3.

kutsub liikmesriike üles suurendama panust rahvusvaheliste kohtute töösse, kes püüavad leida lõplikku ja püsivat lahendust karistuste täideviimiseks kas sõlmides lepingud otse nimetatud institutsioonidega karistuste täideviimiseks liikmesriikide jurisdiktsioonis või aidates neil leida alternatiivsed lahendused karistuste täideviimiseks piirkondades endis;

| 4. | kutsub liikmesriike ja muid rahvusvahelisi institutsioone andma täiendavat rahalist abi Sierra Leone erikohtule, mis võimaldaks Sierra Leone erikohtu poolt süüdimõistetud isikute karistuse kandmist riikides, mis suudavad karistusi täita rahvusvaheliste normide kohaselt, kuid kellel puuduvad selleks rahalised vahendid; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike ja muid rahvusvahelisi institutsioone andma täiendavat rahalist abi Sierra Leone erikohtule, mis võimaldaks Sierra Leone erikohtu poolt süüdimõistetud isikute karistuse kandmist riikides, mis suudavad karistusi täita rahvusvaheliste normide kohaselt, kuid kellel puuduvad selleks rahalised vahendid;

| 5. | on seisukohal, et abi ja toetuse puudumine seab suurde ohtu rahvusvaheliste kohtute töö, sest nad ei suuda tagada, et süüdimõistetud isikud kannaksid neile mõistetud karistuse; |
| --- | --- |

5.

on seisukohal, et abi ja toetuse puudumine seab suurde ohtu rahvusvaheliste kohtute töö, sest nad ei suuda tagada, et süüdimõistetud isikud kannaksid neile mõistetud karistuse;

| 6. | nõuab põhjalikku uurimust, et hinnata rahvusvaheliste kohtute tehtud tööd, tuua välja saadud kogemused ja esitada soovitused nende tegutsemise ja tulevase rahastamise parandamiseks; |
| --- | --- |

6.

nõuab põhjalikku uurimust, et hinnata rahvusvaheliste kohtute tehtud tööd, tuua välja saadud kogemused ja esitada soovitused nende tegutsemise ja tulevase rahastamise parandamiseks;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Sierra Leone erikohtule, Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, Jugoslaavia asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule, Rwanda asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule, Kambodža kohtu erakorralisele kolleegiumile, Liibanoni erikohtule, ÜRO Julgeolekunõukogule, Aafrika Liidu liikmesriikidele ning AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, ELi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Sierra Leone erikohtule, Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule, Jugoslaavia asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule, Rwanda asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule, Kambodža kohtu erakorralisele kolleegiumile, Liibanoni erikohtule, ÜRO Julgeolekunõukogule, Aafrika Liidu liikmesriikidele ning AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimeestele.

---

(1)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 242.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/62 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/62

---

Reede, 24. aprilli 2009Ashrafi laagri elanike humanitaarolukord

P6_TA(2009)0311

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Ashrafi laagri elanike humanitaarolukorra kohta

2010/C 184 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Genfi konventsioone ja eelkõige tsiviilisikute sõjaaegset kaitset käsitleva neljanda Genfi konventsiooni artiklit 27;

võttes arvesse 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooni ning selle 1967. aasta protokolli;

võttes arvesse USA ja Iraagi valitsuste vahel 2008. aasta novembris allkirjastatud vägede staatuse lepingut;

võttes arvesse oma 12. juuli 2007. aasta resolutsiooni Iraagi pagulaste humanitaarolukorra kohta (1) ja 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni hukkamiste kohta Iraanis (2), milles viidatakse, et Ashrafi laagri elanikel on neljanda Genfi konventsiooni alusel kaitstud isiku õiguslik seisund;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et Põhja-Iraagis asuv Ashrafi laager asutati 1980. aastatel Iraani opositsioonilise rühmituse Mujahedin-e Khalq liikmete jaoks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Põhja-Iraagis asuv Ashrafi laager asutati 1980. aastatel Iraani opositsioonilise rühmituse Mujahedin-e Khalq liikmete jaoks;

| B. | arvestades, et 2003. aastal desarmeerisid Iraagis paiknevad USA relvajõud Ashrafi laagri elanikud ja pakkusid neile kaitset, kuulutades nad Genfi konventsioonide alusel kaitstud isikuteks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2003. aastal desarmeerisid Iraagis paiknevad USA relvajõud Ashrafi laagri elanikud ja pakkusid neile kaitset, kuulutades nad Genfi konventsioonide alusel kaitstud isikuteks;

| C. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemkomissar nõudis oma 15. oktoobri 2008. aasta kirjas tungivalt, et Iraagi valitsus kaitseks Ashrafi laagri elanikke tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega vastuolus oleva sunniviisilise tagasisaatmise, väljasaatmise või repatrieerimise eest, ning hoiduks igasugusest tegevusest, mis võiks seada ohtu elanike elu või julgeoleku; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemkomissar nõudis oma 15. oktoobri 2008. aasta kirjas tungivalt, et Iraagi valitsus kaitseks Ashrafi laagri elanikke tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega vastuolus oleva sunniviisilise tagasisaatmise, väljasaatmise või repatrieerimise eest, ning hoiduks igasugusest tegevusest, mis võiks seada ohtu elanike elu või julgeoleku;

| D. | arvestades, et pärast USA ja Iraagi vahelist vägede staatuse lepingu sõlmimist anti kontroll Ashrafi laagri üle 1. jaanuaril 2009. aastal üle Iraagi julgeolekuvõimudele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pärast USA ja Iraagi vahelist vägede staatuse lepingu sõlmimist anti kontroll Ashrafi laagri üle 1. jaanuaril 2009. aastal üle Iraagi julgeolekuvõimudele;

| E. | arvestades, et Iraagi riikliku julgeolekunõuniku hiljutiste väidetavate avalduste kohaselt kavatsevad ametivõimud muuta Ashrafi laagri elanike jätkuva kohaloleku järk-järgult „väljakannatamatuks” ning arvestades, et ta viitas väidetavalt ka nende väljasaatmisele/väljaandmisele ja/või nende sunniviisilisele ümberpaigutamisele Iraagis, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Iraagi riikliku julgeolekunõuniku hiljutiste väidetavate avalduste kohaselt kavatsevad ametivõimud muuta Ashrafi laagri elanike jätkuva kohaloleku järk-järgult „väljakannatamatuks” ning arvestades, et ta viitas väidetavalt ka nende väljasaatmisele/väljaandmisele ja/või nende sunniviisilisele ümberpaigutamisele Iraagis,

| 1. | nõuab tungivalt, et Iraagi peaminister kinnitaks, et Iraagi ametivõimud ei võta ühtegi meedet, millega rikutakse Ashrafi laagri elanike inimõigusi, ning selgitaks Iraagi valitsuse kavatsusi elanike suhtes; kutsub Iraagi ametivõime üles kaitsma Ashrafi laagri elanike elusid ning nende füüsilist ja vaimset puutumatust ning kohtlema neid kooskõlas Genfi konventsioonidest tulenevate kohustustega, eelkõige hoiduma nende sunniviisilisest ümberpaigutamisest, tagasisaatmisest, väljaheitmisest või repatrieerimisest, mis on vastuolus tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt, et Iraagi peaminister kinnitaks, et Iraagi ametivõimud ei võta ühtegi meedet, millega rikutakse Ashrafi laagri elanike inimõigusi, ning selgitaks Iraagi valitsuse kavatsusi elanike suhtes; kutsub Iraagi ametivõime üles kaitsma Ashrafi laagri elanike elusid ning nende füüsilist ja vaimset puutumatust ning kohtlema neid kooskõlas Genfi konventsioonidest tulenevate kohustustega, eelkõige hoiduma nende sunniviisilisest ümberpaigutamisest, tagasisaatmisest, väljaheitmisest või repatrieerimisest, mis on vastuolus tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõttega;

| 2. | on seisukohal, austades Ashrafi laagri elanike isiklikke soove tulevikuks, et Ashrafi laagri elanikke ja teisi praegu Iraagis elavaid Iraani kodanikke, kes on lahkunud Iraanist poliitilistel põhjustel, võivad ähvardada tõsised inimõiguste rikkumised, kui nad saadetaks oma tahte vastaselt Iraani tagasi, ning nõuab, et mitte kedagi ei saadetaks tagasi – kas otse või kolmanda riigi kaudu – olukorda, kus neid ähvardab piinamine või muud tõsised inimõiguste rikkumised; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, austades Ashrafi laagri elanike isiklikke soove tulevikuks, et Ashrafi laagri elanikke ja teisi praegu Iraagis elavaid Iraani kodanikke, kes on lahkunud Iraanist poliitilistel põhjustel, võivad ähvardada tõsised inimõiguste rikkumised, kui nad saadetaks oma tahte vastaselt Iraani tagasi, ning nõuab, et mitte kedagi ei saadetaks tagasi – kas otse või kolmanda riigi kaudu – olukorda, kus neid ähvardab piinamine või muud tõsised inimõiguste rikkumised;

| 3. | kutsub Iraagi valitsust üles lõpetama laagri blokaad ja austama Ashrafi laagri elanike õiguslikku seisundit kui Genfi konventsioonide alusel kaitstud isikuid ning hoiduma igasugusest tegevusest, mis seaks ohtu nende elu või julgeoleku, võimaldades neile täieliku juurdepääsu toidule, joogiveele, arstiabile ning esmatarvetele, kütusele, pereliikmetele ja rahvusvahelistele humanitaarorganisatsioonidele; |
| --- | --- |

3.

kutsub Iraagi valitsust üles lõpetama laagri blokaad ja austama Ashrafi laagri elanike õiguslikku seisundit kui Genfi konventsioonide alusel kaitstud isikuid ning hoiduma igasugusest tegevusest, mis seaks ohtu nende elu või julgeoleku, võimaldades neile täieliku juurdepääsu toidule, joogiveele, arstiabile ning esmatarvetele, kütusele, pereliikmetele ja rahvusvahelistele humanitaarorganisatsioonidele;

| 4. | kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike ning Iraagi ja USA valitsusi, ÜRO põgenike ülemkomissari ja Rahvusvahelist Punase Risti Komiteed üles töötama Ashrafi laagri elanikele rahuldava pikaajalise õigusliku seisundi leidmise nimel; |
| --- | --- |

4.

kutsub nõukogu, komisjoni ja liikmesriike ning Iraagi ja USA valitsusi, ÜRO põgenike ülemkomissari ja Rahvusvahelist Punase Risti Komiteed üles töötama Ashrafi laagri elanikele rahuldava pikaajalise õigusliku seisundi leidmise nimel;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO põgenike ülemkomissarile, Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele, Ameerika Ühendriikide valitsusele ning Iraagi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO põgenike ülemkomissarile, Rahvusvahelisele Punase Risti Komiteele, Ameerika Ühendriikide valitsusele ning Iraagi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 609.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0412.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/63

---

Reede, 24. aprilli 2009Ühenduse finantshuvide kaitse - pettustevastane võitlus - 2007. aasta aruanne

P6_TA(2009)0315

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon ühenduse finantshuvide kaitse ja pettustevastase võitluse kohta – 2007. aasta aruanne (2008/2242(INI))

2010/C 184 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma resolutsioone komisjoni ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) varasemate aastaaruannete kohta;

võttes arvesse komisjoni 22. juuli 2008. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Ühenduse finantshuvide kaitse – pettustevastane võitlus – 2007. aasta aruanne” (KOM(2008)0475), kaasa arvatud selle lisad (SEK(2008)2300 ja SEK(2008)2301);

võttes arvesse OLAFi 2007. aasta tegevusaruannet (1) ja tema 19. juuni 2008. aasta teist aruannet nõukogu määruse (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest) rakendamise kohta, samuti suuniseid OLAFi käsiraamatu asendamise kohta;

võttes arvesse OLAFi järelevalvekomitee tegevusaruannet 2007. aasta juuni ja 2008. aasta mai vahelise perioodi kohta (2);

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet 2007. eelarveaasta eelarve täitmise kohta (3);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 276 lõiget 3 ja artikli 280 lõiget 5;

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1995/2006, millega muudetakse määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (4);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ja regionaalarengukomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0180/2009),

Teatatud eiramisjuhtudega seotud summad

| 1. | väljendab heameelt otseseid kulusid käsitleva peatüki lisamise üle, kuid rõhutab, et eeldab selle täiendamist üksikasjalikumate andmetega järgmistes aruannetes; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt otseseid kulusid käsitleva peatüki lisamise üle, kuid rõhutab, et eeldab selle täiendamist üksikasjalikumate andmetega järgmistes aruannetes;

| 2. | kordab oma nõuet lisada ühenduste finantshuvide kaitset käsitlevad iga-aastased raportid ja asjaomased Euroopa Parlamendi resolutsioonid nõukogu päevakorda ning üleskutset nõukogule edastada seejärel oma tähelepanekud parlamendile ja komisjonile; on äärmiselt pettunud, et nõukogu ei ole seda parlamendi üleskutsest ja komisjoni nõudmisest hoolimata seni teinud; |
| --- | --- |

2.

kordab oma nõuet lisada ühenduste finantshuvide kaitset käsitlevad iga-aastased raportid ja asjaomased Euroopa Parlamendi resolutsioonid nõukogu päevakorda ning üleskutset nõukogule edastada seejärel oma tähelepanekud parlamendile ja komisjonile; on äärmiselt pettunud, et nõukogu ei ole seda parlamendi üleskutsest ja komisjoni nõudmisest hoolimata seni teinud;

| 3. | märgib, et omavahendite, põllumajanduskulude, struktuurimeetmete ja otseste kulude valdkonnas oli teatatud eiramisjuhtudega seotud summa 2007. aastal kokku 1 425 miljardit eurot (2006. aastal 1 143 miljardit eurot); liikmesriikide poolt 2007. aastal komisjonile teatatud summad võib jaotada järgmiselt:






  — | omavahendid: 377 miljonit eurot (2006. aastal 353 miljonit eurot); |
| --- | --- | --- |

3.

märgib, et omavahendite, põllumajanduskulude, struktuurimeetmete ja otseste kulude valdkonnas oli teatatud eiramisjuhtudega seotud summa 2007. aastal kokku 1 425 miljardit eurot (2006. aastal 1 143 miljardit eurot); liikmesriikide poolt 2007. aastal komisjonile teatatud summad võib jaotada järgmiselt:

—

omavahendid: 377 miljonit eurot (2006. aastal 353 miljonit eurot);

| — | põllumajanduskulud: 155 miljonit eurot (2006. aastal 87 miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

põllumajanduskulud: 155 miljonit eurot (2006. aastal 87 miljonit eurot);

| — | struktuurimeetmed: 828 miljonit eurot (2006. aastal 703 miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

struktuurimeetmed: 828 miljonit eurot (2006. aastal 703 miljonit eurot);

| — | ühinemiseelsed vahendid: 32 miljonit eurot (2006. aastal 14 miljonit eurot); |
| --- | --- |

—

ühinemiseelsed vahendid: 32 miljonit eurot (2006. aastal 14 miljonit eurot);

| — | otsesed kulud: 33 miljonit eurot; |
| --- | --- |

—

otsesed kulud: 33 miljonit eurot;

| 4. | väljendab heameelt asjaolu üle, et pärast Euroopa Parlamendi eelmise aasta raportit on komisjon määratlenud oma raportis erinevused eeskirjade eiramise ja pettuse vahel; „pettusekahtluse” mõiste tekitab liikmesriikidele siiski jätkuvalt raskusi; |
| --- | --- |

4.

väljendab heameelt asjaolu üle, et pärast Euroopa Parlamendi eelmise aasta raportit on komisjon määratlenud oma raportis erinevused eeskirjade eiramise ja pettuse vahel; „pettusekahtluse” mõiste tekitab liikmesriikidele siiski jätkuvalt raskusi;

Üldised kaalutlused

| 5. | väljendab heameelt liikmesriikide juba tehtud jõupingutuste üle, kuid rõhutab veel kord, et liikmesriigid peaksid tagama oma finantskontrollimehhanismide asjakohasuse, ning toonitab, kui tähtis on liikmesriikide ennetustegevus, et suurendada eeskirjade eiramise juhtumite avastamist enne maksete tegemist toetuse saajatele; rõhutab asjaolu, et pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemine on jätkuvalt kõigi liikmesriikide ülesanne ning et olukorra tõeliseks paranemiseks on vaja ühiseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt liikmesriikide juba tehtud jõupingutuste üle, kuid rõhutab veel kord, et liikmesriigid peaksid tagama oma finantskontrollimehhanismide asjakohasuse, ning toonitab, kui tähtis on liikmesriikide ennetustegevus, et suurendada eeskirjade eiramise juhtumite avastamist enne maksete tegemist toetuse saajatele; rõhutab asjaolu, et pettuse ja korruptsiooni vastu võitlemine on jätkuvalt kõigi liikmesriikide ülesanne ning et olukorra tõeliseks paranemiseks on vaja ühiseid jõupingutusi;

| 6. | rõhutab vajadust saavutada teabe kogumise ja kasutamise meetodite suurem ühtlustamine eesmärgiga tagada ühtne raamistik, mis võimaldab tõhustatud ennetusstrateegia raames hinnata edukamalt pettusteriski; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vajadust saavutada teabe kogumise ja kasutamise meetodite suurem ühtlustamine eesmärgiga tagada ühtne raamistik, mis võimaldab tõhustatud ennetusstrateegia raames hinnata edukamalt pettusteriski;

| 7. | tunneb heameelt selle üle, et mõned liikmesriigid esitavad haldusdeklaratsioone riigi tasandil hallatavate ühenduse vahendite kohta; kutsub teisi liikmesriike üles tegema samasuguseid algatusi ja palub komisjonil teha kõik vajalik, et selliseid riikide haldusdeklaratsioone esitataks kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt selle üle, et mõned liikmesriigid esitavad haldusdeklaratsioone riigi tasandil hallatavate ühenduse vahendite kohta; kutsub teisi liikmesriike üles tegema samasuguseid algatusi ja palub komisjonil teha kõik vajalik, et selliseid riikide haldusdeklaratsioone esitataks kogu Euroopa Liidus;

Omavahendid

| 8. | märgib, et hinnanguline eiramisjuhtudega seotud summa suurenes 6 % võrra; enim eiramisjuhte leidis aset seoses televiisorite ja sigarettidega, nagu ka varasematel aastatel; |
| --- | --- |

8.

märgib, et hinnanguline eiramisjuhtudega seotud summa suurenes 6 % võrra; enim eiramisjuhte leidis aset seoses televiisorite ja sigarettidega, nagu ka varasematel aastatel;

| 9. | peab kahetsusväärseks viivitust määruse (vastastikuse haldusabi kohta Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitsmisel pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse eest) ettepaneku (KOM(2006)0473) vastuvõtmisel, ning kutsub seetõttu nõukogu üles seda määrust kohe vastu võtma; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks viivitust määruse (vastastikuse haldusabi kohta Euroopa Ühenduse finantshuvide kaitsmisel pettuse ja muu ebaseadusliku tegevuse eest) ettepaneku (KOM(2006)0473) vastuvõtmisel, ning kutsub seetõttu nõukogu üles seda määrust kohe vastu võtma;

| 10. | väljendab heameelt asjaolu üle, et pärast komisjoni teatist kooskõlastatud maksupettustevastase võitluse tõhustamise strateegia väljatöötamise vajaduse kohta (KOM(2006)0254) võttis komisjon vastu teatise käibemaksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegia kohta (KOM(2007)0758), ning jälgib erilise tähelepanuga nii komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv vastastikuse abi kohta maksude, tollimaksude ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (KOM(2009)0028) kui ka komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv maksustamisalase halduskoostöö kohta (KOM(2009)0029); |
| --- | --- |

10.

väljendab heameelt asjaolu üle, et pärast komisjoni teatist kooskõlastatud maksupettustevastase võitluse tõhustamise strateegia väljatöötamise vajaduse kohta (KOM(2006)0254) võttis komisjon vastu teatise käibemaksupettuste vastase võitluse tõhustamise kooskõlastatud strateegia kohta (KOM(2007)0758), ning jälgib erilise tähelepanuga nii komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv vastastikuse abi kohta maksude, tollimaksude ja teiste meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel (KOM(2009)0028) kui ka komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv maksustamisalase halduskoostöö kohta (KOM(2009)0029);

| 11. | rõhutab, et olulise edasimineku saavutamiseks käibemaksupettuse vastases koostöös on vaja uut poliitilist stiimulit; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et olulise edasimineku saavutamiseks käibemaksupettuse vastases koostöös on vaja uut poliitilist stiimulit;

| 12. | taunib asjaolu, et kuna OLAFil puudub juurdepääs nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1798/2003 (5) (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas) alusel toimuva liikmesriikidevahelise andmevahetuse sisule, ei saa ta anda lisaväärtust käibemaksupettuste uurimise, ennetamise ja liikmesriikide tegevuse toetamise valdkonnas; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et OLAF ei käsitlenud 2007. aastal ühtegi käibemaksupettuse juhtumit; |
| --- | --- |

12.

taunib asjaolu, et kuna OLAFil puudub juurdepääs nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1798/2003 (5) (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas) alusel toimuva liikmesriikidevahelise andmevahetuse sisule, ei saa ta anda lisaväärtust käibemaksupettuste uurimise, ennetamise ja liikmesriikide tegevuse toetamise valdkonnas; peab sellega seoses kahetsusväärseks, et OLAF ei käsitlenud 2007. aastal ühtegi käibemaksupettuse juhtumit;

| 13. | palub liikmesriikidel pöörata tähelepanu rahvusvahelistele käibemaksupettuste juhtumitele, mida on märkimisväärne hulk; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel pöörata tähelepanu rahvusvahelistele käibemaksupettuste juhtumitele, mida on märkimisväärne hulk;

| 14. | väljendab kahetsust asjaolu üle, et suurenevad toodete päritoluga seotud pettused, see puudutab nii tariifseid soodusmeetmeid kui ka GATTi tariifikvoote; |
| --- | --- |

14.

väljendab kahetsust asjaolu üle, et suurenevad toodete päritoluga seotud pettused, see puudutab nii tariifseid soodusmeetmeid kui ka GATTi tariifikvoote;

| 15. | kutsub komisjoni üles teostama võimaliku pettuste erihindamise toodete ja riikide kaupa ning võtma arvesse võimalust teostada nii päritolu- kui ka sihtriigis reeglipäraseid, sihtotstarbelisi ja vajaduse korral pidevaid kontrolle, pöörates erilist tähelepanu karussellpettuse nähtusele; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles teostama võimaliku pettuste erihindamise toodete ja riikide kaupa ning võtma arvesse võimalust teostada nii päritolu- kui ka sihtriigis reeglipäraseid, sihtotstarbelisi ja vajaduse korral pidevaid kontrolle, pöörates erilist tähelepanu karussellpettuse nähtusele;

Põllumajanduskulud

| 16. | tuletab meelde, et 1. jaanuarist 2007 on liikmesriigid kohustatud teavitama komisjoni eiramisjuhtudest, mis on seotud rohkem kui 10 000 euroga – selline lävi kehtestati komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1848/2006 eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise põllumajanduspoliitika rahastamisel ja infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas (6); märgib, et teatatud eiramisjuhtude arv langes 53 % (1 548 juhtumit, 2006. aastal 3 294 juhtumit); rõhutab, et eiramisjuhtude suhteliselt väikest arvu saab seletada kõrgema teatamise lävega; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et 1. jaanuarist 2007 on liikmesriigid kohustatud teavitama komisjoni eiramisjuhtudest, mis on seotud rohkem kui 10 000 euroga – selline lävi kehtestati komisjoni 14. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1848/2006 eeskirjade eiramise ja valesti makstud summade tagasinõudmise kohta ühise põllumajanduspoliitika rahastamisel ja infosüsteemi loomise kohta selles valdkonnas (6); märgib, et teatatud eiramisjuhtude arv langes 53 % (1 548 juhtumit, 2006. aastal 3 294 juhtumit); rõhutab, et eiramisjuhtude suhteliselt väikest arvu saab seletada kõrgema teatamise lävega;

| 17. | märgib, et eiramisjuhtudega seotud hinnanguline summa suurenes 44 %, mis on osalt tingitud varasematel aastatel esile kerkinud või avastatud, kuid alles 2007. aastal teatatud juhtumite olulisest finantsmõjust; märgib, et kõige enam mõjutatud sektorid olid piim ja piimatooted, puu- ja juurviljad, suhkur, maaelu areng, veise- ja vasikaliha; |
| --- | --- |

17.

märgib, et eiramisjuhtudega seotud hinnanguline summa suurenes 44 %, mis on osalt tingitud varasematel aastatel esile kerkinud või avastatud, kuid alles 2007. aastal teatatud juhtumite olulisest finantsmõjust; märgib, et kõige enam mõjutatud sektorid olid piim ja piimatooted, puu- ja juurviljad, suhkur, maaelu areng, veise- ja vasikaliha;

| 18. | Juhib tähelepanu sellele, et piima-, puu- ja köögivilja-, suhkru- ja maaelu arengu sektorites kokku on umbes 77 % kõikidest eeskirjade eiramistest ning et maaelu arengu valdkonnas üksi on umbes 38 % teatatud eeskirjade eiramistest; märgib lisaks, et maaelu arengu valdkonnas on kõige rohkem eeskirjade eiramisi teatatud metsanduse toetusmeetme kohta ning kõige suurem eeskirjade eiramiste arv on teatatud põllumajanduse keskkonnapoliitika toetusmeetme kohta; palub seetõttu OLAFil pöörata oma järgmises aastaaruandes eritähelepanu nende eeskirjade eiramistele, mis mõjutavad maaelu arengut; |
| --- | --- |

18.

Juhib tähelepanu sellele, et piima-, puu- ja köögivilja-, suhkru- ja maaelu arengu sektorites kokku on umbes 77 % kõikidest eeskirjade eiramistest ning et maaelu arengu valdkonnas üksi on umbes 38 % teatatud eeskirjade eiramistest; märgib lisaks, et maaelu arengu valdkonnas on kõige rohkem eeskirjade eiramisi teatatud metsanduse toetusmeetme kohta ning kõige suurem eeskirjade eiramiste arv on teatatud põllumajanduse keskkonnapoliitika toetusmeetme kohta; palub seetõttu OLAFil pöörata oma järgmises aastaaruandes eritähelepanu nende eeskirjade eiramistele, mis mõjutavad maaelu arengut;

| 19. | rõhutab, et teatamisega seotud täitmismäärad, eelkõige õigeaegne teatamine, erinevad liikmesriigiti oluliselt; mõistab hukka asjaolu, et Austria ja Rootsi puhul on ajavahemik eeskirjade eiramise avastamise ja sellest teatamise vahel keskmisest (1,2 aastat) palju pikem: Austrial 3,4 ja Rootsil 2,3 aastat; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et teatamisega seotud täitmismäärad, eelkõige õigeaegne teatamine, erinevad liikmesriigiti oluliselt; mõistab hukka asjaolu, et Austria ja Rootsi puhul on ajavahemik eeskirjade eiramise avastamise ja sellest teatamise vahel keskmisest (1,2 aastat) palju pikem: Austrial 3,4 ja Rootsil 2,3 aastat;

| 20. | nõustub Euroopa Kontrollikoja eespool nimetatud aastaaruande punktis 5.20 väljendatud seisukohaga, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) on jätkuvalt tõhus ja aitab vähendada põhjendamatuid kulutusi, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ning sinna sisestatakse täpseid ja usaldusväärseid andmeid; toetab süsteemi kohaldamise laiendamist uutesse valdkondadesse, mida see praegu ei hõlma; kuid märgib, et selle raames läbiviidavate kontrollide arvu ja kvaliteeti tuleks tõsta, et pettusi tõhusamalt ära hoida; |
| --- | --- |

20.

nõustub Euroopa Kontrollikoja eespool nimetatud aastaaruande punktis 5.20 väljendatud seisukohaga, et ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS) on jätkuvalt tõhus ja aitab vähendada põhjendamatuid kulutusi, kui seda rakendatakse nõuetekohaselt ning sinna sisestatakse täpseid ja usaldusväärseid andmeid; toetab süsteemi kohaldamise laiendamist uutesse valdkondadesse, mida see praegu ei hõlma; kuid märgib, et selle raames läbiviidavate kontrollide arvu ja kvaliteeti tuleks tõsta, et pettusi tõhusamalt ära hoida;

| 21. | palub komisjonil langetada kindla poliitilise otsuse, kui Kreeka ametiasutused ei pea kinni tähtaegadest, mis on kehtestatud uue maatükkide identifitseerimissüsteemi/geograafilise informatsiooni süsteemi loomise tegevuskavas; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil langetada kindla poliitilise otsuse, kui Kreeka ametiasutused ei pea kinni tähtaegadest, mis on kehtestatud uue maatükkide identifitseerimissüsteemi/geograafilise informatsiooni süsteemi loomise tegevuskavas;

| 22. | kordab üleskutset komisjonile hinnata järgmise aastaaruande raames põllumajandustootjatele makstavate toetuste järelevalvesüsteemide tõhusust ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

22.

kordab üleskutset komisjonile hinnata järgmise aastaaruande raames põllumajandustootjatele makstavate toetuste järelevalvesüsteemide tõhusust ja läbipaistvust;

Struktuurimeetmed

| 23. | väljendab heameelt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (7) ja komisjoni rakendusmääruse (EÜ) nr 1828/2006 (8) lihtsustatud ja täpsustatud eeskirjade üle; on siiski mures kontrollikoja eespool nimetatud aastaaruande punktis 6.31 avaldatud seisukoha pärast, et liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid ning komisjoni järelevalve nende toimimise üle on ainult osaliselt tõhusad; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 (7) ja komisjoni rakendusmääruse (EÜ) nr 1828/2006 (8) lihtsustatud ja täpsustatud eeskirjade üle; on siiski mures kontrollikoja eespool nimetatud aastaaruande punktis 6.31 avaldatud seisukoha pärast, et liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemid ning komisjoni järelevalve nende toimimise üle on ainult osaliselt tõhusad;

| 24. | on teadlik, et paljudes ELi liikmesriikides esineb ELi rahaliste vahendite kasutamisel halvast juhtimisest tingitud eeskirjade eiramisi või isegi pettusi; märgib, et liikmesriigid teatasid 2007. aastal 3 832 eeskirjade eiramisest (19,2 % rohkem kui 2006. aastal), et 2007. aastal oli eeskirjade eiramisega seotud kogusumma umbes 828 miljonit eurot (veidi vähem kui 1,83 % kulukohustuste assigneeringute mahust), et võimalikud pettused moodustasid 2007. aastal teatatud eeskirjade eiramiste koguarvust umbes 12–15 % ning et Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul on eeskirjade eiramise kogumaht tõusnud 2006. aastaga võrreldes 48 % võrra; |
| --- | --- |

24.

on teadlik, et paljudes ELi liikmesriikides esineb ELi rahaliste vahendite kasutamisel halvast juhtimisest tingitud eeskirjade eiramisi või isegi pettusi; märgib, et liikmesriigid teatasid 2007. aastal 3 832 eeskirjade eiramisest (19,2 % rohkem kui 2006. aastal), et 2007. aastal oli eeskirjade eiramisega seotud kogusumma umbes 828 miljonit eurot (veidi vähem kui 1,83 % kulukohustuste assigneeringute mahust), et võimalikud pettused moodustasid 2007. aastal teatatud eeskirjade eiramiste koguarvust umbes 12–15 % ning et Euroopa Regionaalarengu Fondi puhul on eeskirjade eiramise kogumaht tõusnud 2006. aastaga võrreldes 48 % võrra;

| 25. | rõhutab 19. veebruaril 2008. aastal komisjoni poolt vastu võetud tegevuskava (komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel) tähtsust, mille eesmärk on vähendada vigu liikmesriikide esitatavates maksenõuetes; on veendunud, et kõnealune uus tegevuskava parandab olukorda märkimisväärselt, aidates liikmesriikidel eelkõige arendada oma võimet kontrollida projektidega seonduvate kulude abikõlblikkust; märgib, et tegevuskava esimeses arenguaruandes esitatakse mõned positiivsed esialgsed tulemused; |
| --- | --- |

25.

rõhutab 19. veebruaril 2008. aastal komisjoni poolt vastu võetud tegevuskava (komisjoni järelevalverolli tugevdamiseks struktuurimeetmete ühisel juhtimisel) tähtsust, mille eesmärk on vähendada vigu liikmesriikide esitatavates maksenõuetes; on veendunud, et kõnealune uus tegevuskava parandab olukorda märkimisväärselt, aidates liikmesriikidel eelkõige arendada oma võimet kontrollida projektidega seonduvate kulude abikõlblikkust; märgib, et tegevuskava esimeses arenguaruandes esitatakse mõned positiivsed esialgsed tulemused;

| 26. | kiidab heaks komisjoni seisukoha, et eeskirjade tõsise eiramise puhul võetakse parandusmeetmeid, mis hõlmab maksete peatamist ning alusetult ja ekslikult makstud summade tagasinõudmist; tuletab meelde, et komisjon peaks esitama neli korda aastas tegevuskava rakendamise edenemise kohta aruande; kutsub komisjoni siiski üles tegema suuremaid jõupingutusi liikmesriikide toetamiseks, et eeskirjade eiramisi vältida, ja edastama vajalikku oskusteavet riikide ja piirkondade pädevatele ametiasutustele; |
| --- | --- |

26.

kiidab heaks komisjoni seisukoha, et eeskirjade tõsise eiramise puhul võetakse parandusmeetmeid, mis hõlmab maksete peatamist ning alusetult ja ekslikult makstud summade tagasinõudmist; tuletab meelde, et komisjon peaks esitama neli korda aastas tegevuskava rakendamise edenemise kohta aruande; kutsub komisjoni siiski üles tegema suuremaid jõupingutusi liikmesriikide toetamiseks, et eeskirjade eiramisi vältida, ja edastama vajalikku oskusteavet riikide ja piirkondade pädevatele ametiasutustele;

| 27. | väljendab heameelt peaaegu kõigi projektide puhul saavutatud tulemuste kvaliteedi üle ja et see ei halvendaks struktuurifondide järelevalvet ja õiget rakendamist, juhib tähelepanu vajadusele teha vahet järgmistel nähtustel:






  — | halduseeskirjade eiramine, mille puhul tuleb võtta parandusmeetmeid, |
| --- | --- | --- |

27.

väljendab heameelt peaaegu kõigi projektide puhul saavutatud tulemuste kvaliteedi üle ja et see ei halvendaks struktuurifondide järelevalvet ja õiget rakendamist, juhib tähelepanu vajadusele teha vahet järgmistel nähtustel:

—

halduseeskirjade eiramine, mille puhul tuleb võtta parandusmeetmeid,

| — | pettused (0,16 % komisjoni poolt ajavahemikul 2000–2007 teostatud maksetest), mille eest tuleb karistada; |
| --- | --- |

—

pettused (0,16 % komisjoni poolt ajavahemikul 2000–2007 teostatud maksetest), mille eest tuleb karistada;

| 28. | tunnistab, et struktuurifondide absorbeerimise võime on osutunud märkimisväärseks väljakutseks eriti uutele liikmesriikidele, kuna fondide kasutamiseks nõutakse neilt rangetele ja sageli keerukatele nõuetele vastamist; tervitab seetõttu kõnealuste liikmesriikide tehtud jõupingutusi oma rakendussuutlikkuse parandamiseks ja kutsub liikmesriike üles kõnealust tööd kiirendama, et näidata mõistliku ajavahemiku möödudes käegakatsutavaid tulemusi; |
| --- | --- |

28.

tunnistab, et struktuurifondide absorbeerimise võime on osutunud märkimisväärseks väljakutseks eriti uutele liikmesriikidele, kuna fondide kasutamiseks nõutakse neilt rangetele ja sageli keerukatele nõuetele vastamist; tervitab seetõttu kõnealuste liikmesriikide tehtud jõupingutusi oma rakendussuutlikkuse parandamiseks ja kutsub liikmesriike üles kõnealust tööd kiirendama, et näidata mõistliku ajavahemiku möödudes käegakatsutavaid tulemusi;

| 29. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse halduskulusid, mida liikmesriigi, piirkondade ja kohaliku tasandi ametiasutused on kaasrahastatavate projektide järelevalve ja kontrollimisega seotud sageli keeruliste ja kulukate nõuete kohaldamisel kohustatud kandma; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse halduskulusid, mida liikmesriigi, piirkondade ja kohaliku tasandi ametiasutused on kaasrahastatavate projektide järelevalve ja kontrollimisega seotud sageli keeruliste ja kulukate nõuete kohaldamisel kohustatud kandma;

| 30. | kutsub sellega seoses nii komisjoni kui liikmesriike tegema sihipärast tööd ja andma nõu eeskirjade eiramise, haldusvigade ja puuduste vältimise viiside kohta; |
| --- | --- |

30.

kutsub sellega seoses nii komisjoni kui liikmesriike tegema sihipärast tööd ja andma nõu eeskirjade eiramise, haldusvigade ja puuduste vältimise viiside kohta;

| 31. | nõuab, et komisjon lihtsustaks veelgi struktuurifondide programmide juhtimis- ja järelevalvemenetlusi, kuna liikmesriikidepoolne eeskirjade eiramine nende programmide rakendamisel on osaliselt tingitud neist menetlustest; |
| --- | --- |

31.

nõuab, et komisjon lihtsustaks veelgi struktuurifondide programmide juhtimis- ja järelevalvemenetlusi, kuna liikmesriikidepoolne eeskirjade eiramine nende programmide rakendamisel on osaliselt tingitud neist menetlustest;

| 32. | on šokeeritud, et liikmesriikide teatamisdistsipliin on pärast mitmeid aastaid ikka veel puudulik; peab lubamatuks, et kuus liikmesriiki (9) ei kasuta ikka veel elektroonilist teatamist, 14 liikmesriiki (10) ei pidanud kinni teatamistähtaegadest ja mõni liikmesriik (11) ei klassifitseerinud ühtegi teatatud eiramisjuhtu; nõuab tungivalt, et komisjon leiaks selle olukorra jaoks lisaks rikkumismenetlusele tõhusaid lahendusi, ning kutsub komisjoni üles tõsiselt kaaluma vajadust kehtestada mõjusate rahaliste karistuste süsteem, mis hiljem lisatakse tulevastesse määrustesse, ning seda süstemaatiliselt rakendama; |
| --- | --- |

32.

on šokeeritud, et liikmesriikide teatamisdistsipliin on pärast mitmeid aastaid ikka veel puudulik; peab lubamatuks, et kuus liikmesriiki (9) ei kasuta ikka veel elektroonilist teatamist, 14 liikmesriiki (10) ei pidanud kinni teatamistähtaegadest ja mõni liikmesriik (11) ei klassifitseerinud ühtegi teatatud eiramisjuhtu; nõuab tungivalt, et komisjon leiaks selle olukorra jaoks lisaks rikkumismenetlusele tõhusaid lahendusi, ning kutsub komisjoni üles tõsiselt kaaluma vajadust kehtestada mõjusate rahaliste karistuste süsteem, mis hiljem lisatakse tulevastesse määrustesse, ning seda süstemaatiliselt rakendama;

| 33. | rõhutab, et eeskirjade eiramiste klassifitseerimine (millest nähtub, kas tegemist on võimaliku pettusega) on liikmesriikide aruandluse aspekt, mida tuleb tugevdada arvestades asjaolu, et mitmed liikmesriigid ei ole klassifikatsiooni veel üldse esitanud ning ülejäänud liikmesriigid on esitanud klassifikatsiooni ainult väikese osa kohta teatatud eeskirjade eiramisjuhtudest; |
| --- | --- |

33.

rõhutab, et eeskirjade eiramiste klassifitseerimine (millest nähtub, kas tegemist on võimaliku pettusega) on liikmesriikide aruandluse aspekt, mida tuleb tugevdada arvestades asjaolu, et mitmed liikmesriigid ei ole klassifikatsiooni veel üldse esitanud ning ülejäänud liikmesriigid on esitanud klassifikatsiooni ainult väikese osa kohta teatatud eeskirjade eiramisjuhtudest;

| 34. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ikka veel ei kasuta elektroonilise aruandluse puhul AFIS/ECR elektroonilisi mooduleid, võtaksid need kiiresti kasutusele, et parandada oma andmete kvaliteeti ja aruannete esitamise õigeaegsust enne 2009. aasta lõppu; märgib, et komisjon valmistab ette uut veebipõhist teatamissüsteemi nimega Irregularity Management System (IMS), mis võetakse kasutusele 2009. aasta suvel ja parandab eeldatavasti teatamisdistsipliini; |
| --- | --- |

34.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kes ikka veel ei kasuta elektroonilise aruandluse puhul AFIS/ECR elektroonilisi mooduleid, võtaksid need kiiresti kasutusele, et parandada oma andmete kvaliteeti ja aruannete esitamise õigeaegsust enne 2009. aasta lõppu; märgib, et komisjon valmistab ette uut veebipõhist teatamissüsteemi nimega Irregularity Management System (IMS), mis võetakse kasutusele 2009. aasta suvel ja parandab eeldatavasti teatamisdistsipliini;

| 35. | on seisukohal, et eiramisjuhtudest teatamise suuremaks ühtlustamiseks tuleks teha rohkem jõupingutusi, eriti Ühtekuuluvusfondi puhul; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et eiramisjuhtudest teatamise suuremaks ühtlustamiseks tuleks teha rohkem jõupingutusi, eriti Ühtekuuluvusfondi puhul;

| 36. | väljendab kahetsust asjaolu üle, et kuigi korraldusasutused peavad kõik ELi ühtekuuluvuspoliitika toetuse saajate üksikasjad struktuurifondide (2007–2013) rakenduseeskirjade kohaselt (komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006) avaldama, on komisjoni veebilehel olev andmekogu puudulik; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et kiirendada andmebaasi andmete liikumist ning tagada tõhusama ja läbipaistvama andmebaasi toimimine; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon täidaksid täielikult ja õigeaegselt selle läbipaistvuse kohustuse ning teevad seda eelkõige enne 2009. aasta juunit, mis on tähtaeg, mis kehtestati Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooniga läbipaistvuse kohta finantsküsimustes (12); |
| --- | --- |

36.

väljendab kahetsust asjaolu üle, et kuigi korraldusasutused peavad kõik ELi ühtekuuluvuspoliitika toetuse saajate üksikasjad struktuurifondide (2007–2013) rakenduseeskirjade kohaselt (komisjoni määrus (EÜ) nr 1828/2006) avaldama, on komisjoni veebilehel olev andmekogu puudulik; kutsub seetõttu komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et kiirendada andmebaasi andmete liikumist ning tagada tõhusama ja läbipaistvama andmebaasi toimimine; nõuab seetõttu tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon täidaksid täielikult ja õigeaegselt selle läbipaistvuse kohustuse ning teevad seda eelkõige enne 2009. aasta juunit, mis on tähtaeg, mis kehtestati Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta resolutsiooniga läbipaistvuse kohta finantsküsimustes (12);

| 37. | toetab mõtet paluda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (13) kavandatava läbivaatamise raames liikmesriikidel süstemaatiliselt OLAFit teavitada OLAFi edastatud juhtumite järelemeetmetest; juhib tähelepanu asjaolule, et see võib parandada aruandmist liikmesriikide kohtute otsustest struktuurifondide vahendite eeskirjadevastase kasutamise kohta; |
| --- | --- |

37.

toetab mõtet paluda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1073/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (13) kavandatava läbivaatamise raames liikmesriikidel süstemaatiliselt OLAFit teavitada OLAFi edastatud juhtumite järelemeetmetest; juhib tähelepanu asjaolule, et see võib parandada aruandmist liikmesriikide kohtute otsustest struktuurifondide vahendite eeskirjadevastase kasutamise kohta;

Ühinemiseelsed vahendid

| 38. | juhib tähelepanu asjaolule, et ehkki eiramisjuhtude arv vähenes, suurenes nende finantsmõju 2,2 korda ning pettusekahtluste finantsmõju suurenes kolm korda, peamiselt „abikõlbmatute” kulutuste tõttu; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu asjaolule, et ehkki eiramisjuhtude arv vähenes, suurenes nende finantsmõju 2,2 korda ning pettusekahtluste finantsmõju suurenes kolm korda, peamiselt „abikõlbmatute” kulutuste tõttu;

| 39. | märgib, et komisjon on avaldanud terve rea üksikasjalikke põhjalikke aruandeid, milles hinnatakse kriitiliselt koostöö- ja kontrollimehhanismi raames toimuva kohtureformi ja korruptsioonivastase võitlusega seotud edusamme Bulgaarias ja Rumeenias, ning eraldi aruande ühenduse rahaliste vahendite haldamise kohta Bulgaarias, milles rõhutatakse vajadust võtta pikaajalisi poliitilisi kohustusi ja neid kohapeal täita, et saavutada täielikult ühinemise ajal kehtestatud eesmärgid; märgib ka, et seoses Bulgaaria kontrolli- ja auditisüsteemis avastatud eeskirjade eiramistega on komisjon püsivalt peatanud osa Bulgaariale Phare programmi raames antavatest ELi rahalistest vahenditest; kutsub liikmesriike seetõttu võtma kiiresti meetmeid, et rakendada nendes aruannetes esitatud konkreetseid järelmeetmeid; lõpetuseks toetab kõnealuste liikmesriikide siiani tehtud jõupingutusi ja kutsub liikmesriike üles võtma kõnealusel eesmärgil vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

39.

märgib, et komisjon on avaldanud terve rea üksikasjalikke põhjalikke aruandeid, milles hinnatakse kriitiliselt koostöö- ja kontrollimehhanismi raames toimuva kohtureformi ja korruptsioonivastase võitlusega seotud edusamme Bulgaarias ja Rumeenias, ning eraldi aruande ühenduse rahaliste vahendite haldamise kohta Bulgaarias, milles rõhutatakse vajadust võtta pikaajalisi poliitilisi kohustusi ja neid kohapeal täita, et saavutada täielikult ühinemise ajal kehtestatud eesmärgid; märgib ka, et seoses Bulgaaria kontrolli- ja auditisüsteemis avastatud eeskirjade eiramistega on komisjon püsivalt peatanud osa Bulgaariale Phare programmi raames antavatest ELi rahalistest vahenditest; kutsub liikmesriike seetõttu võtma kiiresti meetmeid, et rakendada nendes aruannetes esitatud konkreetseid järelmeetmeid; lõpetuseks toetab kõnealuste liikmesriikide siiani tehtud jõupingutusi ja kutsub liikmesriike üles võtma kõnealusel eesmärgil vajalikke meetmeid;

| 40. | suhtub kõhklevalt asjaolusse, et OLAFi andmetel ei olnud ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi puhul 2007. aastal ühtegi pettuse kahtlust; märgib, et Küpros ja Leedu ei teatanud 2007. aastal ühestki juhtumist; |
| --- | --- |

40.

suhtub kõhklevalt asjaolusse, et OLAFi andmetel ei olnud ühinemiseelse struktuuripoliitika rahastamisvahendi puhul 2007. aastal ühtegi pettuse kahtlust; märgib, et Küpros ja Leedu ei teatanud 2007. aastal ühestki juhtumist;

| 41. | rõhutab, et edastatud info ebapiisav kvaliteet on jätkuvalt tõsine probleem; märgib, et edastatud info usaldusväärsus on kõige madalam Bulgaaria ja Rumeenia puhul, kuid suhteliselt on kõige ebausaldusväärsem Ungari info; märgib, et õigeaegne teatamine tekitab probleeme eelkõige neljale liikmesriigile ning ühele kandidaatriigile (14); |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et edastatud info ebapiisav kvaliteet on jätkuvalt tõsine probleem; märgib, et edastatud info usaldusväärsus on kõige madalam Bulgaaria ja Rumeenia puhul, kuid suhteliselt on kõige ebausaldusväärsem Ungari info; märgib, et õigeaegne teatamine tekitab probleeme eelkõige neljale liikmesriigile ning ühele kandidaatriigile (14);

| 42. | kuna mõnes EL-12 liikmesriigis on tõsiseid probleeme esitatud teabe usaldusväärsusega ja üldise eeskirjade täitmise määraga, mis näitab, kas aruandlusmehhanismi halduskorraldus abi saavas riigis on tugev või väga nõrk, usub, et sarnaseid probleeme tekib ka struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi rakendamisega; seepärast nõuab tungivalt, et asjaomased liikmesriigid teeksid olukorra parandamiseks komisjoniga koostööd; |
| --- | --- |

42.

kuna mõnes EL-12 liikmesriigis on tõsiseid probleeme esitatud teabe usaldusväärsusega ja üldise eeskirjade täitmise määraga, mis näitab, kas aruandlusmehhanismi halduskorraldus abi saavas riigis on tugev või väga nõrk, usub, et sarnaseid probleeme tekib ka struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi rakendamisega; seepärast nõuab tungivalt, et asjaomased liikmesriigid teeksid olukorra parandamiseks komisjoniga koostööd;

Otsesed kulud

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et välisabi valdkonnas esineb üha enam eeskirjade eiramist ja pettusi; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu asjaolule, et välisabi valdkonnas esineb üha enam eeskirjade eiramist ja pettusi;

| 44. | on mures OLAFi iga-aastase tegevusaruande järelduste pärast, mille kohaselt kohtavad OLAFi uurijad välisabi valdkonnas sageli organiseeritud pettusele viitavat tegutsemisviisi, mis on tingitud rahvusvaheliste abiorganisatsioonide vahel koordineerimise puudulikkusest; |
| --- | --- |

44.

on mures OLAFi iga-aastase tegevusaruande järelduste pärast, mille kohaselt kohtavad OLAFi uurijad välisabi valdkonnas sageli organiseeritud pettusele viitavat tegutsemisviisi, mis on tingitud rahvusvaheliste abiorganisatsioonide vahel koordineerimise puudulikkusest;

| 45. | palub komisjonil pöörata tähelepanu projektide topeltrahastamise probleemile; nõuab eelkõige, et komisjon saadaks rahvusvaheliste organisatsioonide juhitavate ja rakendatavate projektide lepingute sõlmimisel või muutmisel korrapäraselt kõik nende sise- ja välisauditid ühenduse vahendite kasutamise kohta kontrollikojale ja komisjoni siseaudiitorile; |
| --- | --- |

45.

palub komisjonil pöörata tähelepanu projektide topeltrahastamise probleemile; nõuab eelkõige, et komisjon saadaks rahvusvaheliste organisatsioonide juhitavate ja rakendatavate projektide lepingute sõlmimisel või muutmisel korrapäraselt kõik nende sise- ja välisauditid ühenduse vahendite kasutamise kohta kontrollikojale ja komisjoni siseaudiitorile;

Maksete tagasinõudmine

| 46. | peab kahetsusväärseks, et tagasinõudmismäärad on endiselt väikesed, eelkõige sektorites, kus tagasinõudmist korraldavad liikmesriigid; juhib tähelepanu asjaolule, et OLAFi aruande kohaselt on praegu ligikaudu 3,75 miljardit eurot endiselt tagasi saamata; |
| --- | --- |

46.

peab kahetsusväärseks, et tagasinõudmismäärad on endiselt väikesed, eelkõige sektorites, kus tagasinõudmist korraldavad liikmesriigid; juhib tähelepanu asjaolule, et OLAFi aruande kohaselt on praegu ligikaudu 3,75 miljardit eurot endiselt tagasi saamata;

| 47. | toetab seda, et tagasinõutud summad jäävad samale eelarvereale, kust nad eeskirjade vastaselt välja maksti; |
| --- | --- |

47.

toetab seda, et tagasinõutud summad jäävad samale eelarvereale, kust nad eeskirjade vastaselt välja maksti;

| 48. | väljendab heameelt ühenduse vahendeid vääralt kasutanud ja hankemenetlusest välja arvatud pakkujate keskandmebaasi (15) avaldamise üle; rõhutab, et see peab toimima alates 1. jaanuarist 2009 ning palub komisjonil esitada 2010. aasta alguseks hindamisaruande; |
| --- | --- |

48.

väljendab heameelt ühenduse vahendeid vääralt kasutanud ja hankemenetlusest välja arvatud pakkujate keskandmebaasi (15) avaldamise üle; rõhutab, et see peab toimima alates 1. jaanuarist 2009 ning palub komisjonil esitada 2010. aasta alguseks hindamisaruande;

| 49. | juhib tähelepanu vajadusele kiirema ja sobivama sissenõudmismenetluse järele; seepärast kordab oma üleskutset komisjonile lisada tulevastesse õigusaktidesse jagatud haldusjuhtimise kohta siduvad ja ennetavad sätted, et eeskirjadevastased maksed saaks sissenõudmismenetluse lõpuks sisse nõuda; |
| --- | --- |

49.

juhib tähelepanu vajadusele kiirema ja sobivama sissenõudmismenetluse järele; seepärast kordab oma üleskutset komisjonile lisada tulevastesse õigusaktidesse jagatud haldusjuhtimise kohta siduvad ja ennetavad sätted, et eeskirjadevastased maksed saaks sissenõudmismenetluse lõpuks sisse nõuda;

| 50. | palub komisjonil uurida võimalust kehtestada kindlustussüsteem, näiteks pannes teatava summa reservi või eraldades selle sihtotstarbeliselt, et kiirendada summade sissenõudmist; |
| --- | --- |

50.

palub komisjonil uurida võimalust kehtestada kindlustussüsteem, näiteks pannes teatava summa reservi või eraldades selle sihtotstarbeliselt, et kiirendada summade sissenõudmist;

OLAFi suhted Europoli ja Eurojustiga

| 51. | märgib rahuloluga, et Eurojust ja OLAF sõlmisid 24. septembril 2008 koostöö korda käsitleva praktilise kokkuleppe (16), mis reguleerib tihedat ja tõhustatud koostööd ning üldiste ja isikuandmete vahetamist; toetab sarnase kokkuleppe sõlmimist Europoliga; |
| --- | --- |

51.

märgib rahuloluga, et Eurojust ja OLAF sõlmisid 24. septembril 2008 koostöö korda käsitleva praktilise kokkuleppe (16), mis reguleerib tihedat ja tõhustatud koostööd ning üldiste ja isikuandmete vahetamist; toetab sarnase kokkuleppe sõlmimist Europoliga;

| 52. | peab hädavajalikuks luua kindel alus operatiiv- ja uurimisalaseks sünergiaks Eurojusti ja Europoliga, näiteks ühiste operatiiv- ja uurimisrühmade abil, sest see annaks pettustevastases võitluses kindlasti lisandväärtust; |
| --- | --- |

52.

peab hädavajalikuks luua kindel alus operatiiv- ja uurimisalaseks sünergiaks Eurojusti ja Europoliga, näiteks ühiste operatiiv- ja uurimisrühmade abil, sest see annaks pettustevastases võitluses kindlasti lisandväärtust;

| 53. | rõhutab, et nende asutuste praegu kattuvad pädevused vajavad täpsustamist; |
| --- | --- |

53.

rõhutab, et nende asutuste praegu kattuvad pädevused vajavad täpsustamist;

OLAFi koostöö liikmesriikidega

| 54. | toetab komisjoni esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) ettepaneku (KOM(2006)0244) üldist eesmärki suurendada OLAFi sõltumatust; tuletab siiski meelde, et OLAFi, komisjoni talituste ning liikmesriikide ametiasutuste töö ja töötulemused on vaja tõhusate sidekanalite abil omavahel siduda, et vältida topelttööd ja infopuudust; |
| --- | --- |

54.

toetab komisjoni esitatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) ettepaneku (KOM(2006)0244) üldist eesmärki suurendada OLAFi sõltumatust; tuletab siiski meelde, et OLAFi, komisjoni talituste ning liikmesriikide ametiasutuste töö ja töötulemused on vaja tõhusate sidekanalite abil omavahel siduda, et vältida topelttööd ja infopuudust;

| 55. | juhib tähelepanu asjaolule, et OLAF on ainus asutus, kellel on õigus teha kõiki uurimistoiminguid, et võidelda ELi üldeelarvet kahjustavate pettusejuhtumite, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ja neid ära hoida; seepärast rõhutab, et eriti struktuurifondide ja välisabi valdkonnas, kus esineb kõige enam teatatud eiramisjuhtusid, tuleks OLAFi uurimisvolitusi veelgi suurendada; |
| --- | --- |

55.

juhib tähelepanu asjaolule, et OLAF on ainus asutus, kellel on õigus teha kõiki uurimistoiminguid, et võidelda ELi üldeelarvet kahjustavate pettusejuhtumite, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ja neid ära hoida; seepärast rõhutab, et eriti struktuurifondide ja välisabi valdkonnas, kus esineb kõige enam teatatud eiramisjuhtusid, tuleks OLAFi uurimisvolitusi veelgi suurendada;

| 56. | juhib tähelepanu asjaolule, et järelmeetmeid nõudvate juhtumite arv on alates 2003. aastast pidevalt kasvanud ning et 2007. aastal lõppes OLAFi juhtumite käsitlemine enamasti vahendite tagasinõudmisega või soovitusega kohtulike järelmeetmete kohta; teeb seetõttu järelduse, et OLAFi uurimistulemused on liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele positiivsed; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu asjaolule, et järelmeetmeid nõudvate juhtumite arv on alates 2003. aastast pidevalt kasvanud ning et 2007. aastal lõppes OLAFi juhtumite käsitlemine enamasti vahendite tagasinõudmisega või soovitusega kohtulike järelmeetmete kohta; teeb seetõttu järelduse, et OLAFi uurimistulemused on liikmesriikidele ja ELi institutsioonidele positiivsed;

| 57. | märgib, et OLAFi soovitused ei ole siduvad, nii et liikmesriikide ametiasutused on asjaomaste otsuste langetamisel ja karistuste määramisel sõltumatud; on veendunud, et Euroopa prokuratuuri asutamine aitaks ületada raskusi, mida tekitab juhtumite piiriülesus; |
| --- | --- |

57.

märgib, et OLAFi soovitused ei ole siduvad, nii et liikmesriikide ametiasutused on asjaomaste otsuste langetamisel ja karistuste määramisel sõltumatud; on veendunud, et Euroopa prokuratuuri asutamine aitaks ületada raskusi, mida tekitab juhtumite piiriülesus;

| 58. | rõhutab vajadust ühtlustada õigusaktid, sest pettuse, pettusekahtluse ja eeskirjade muu eiramise määratlused esinevad eri õigusaktides, hoolimata Euroopa Parlamendi korduvatest üleskutsetest pettusevastased õigusnormid uuesti sõnastada; |
| --- | --- |

58.

rõhutab vajadust ühtlustada õigusaktid, sest pettuse, pettusekahtluse ja eeskirjade muu eiramise määratlused esinevad eri õigusaktides, hoolimata Euroopa Parlamendi korduvatest üleskutsetest pettusevastased õigusnormid uuesti sõnastada;

| 59. | võtab teadmiseks liikmesriikide kvalifikatsiooniprobleemi nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (17) artiklite 4 ja 5 kohaldamisel; on seisukohal, et ambivalentsuse puhul peaksid liikmesriikide kohtud küsima Euroopa Kohtult eelotsust; |
| --- | --- |

59.

võtab teadmiseks liikmesriikide kvalifikatsiooniprobleemi nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (17) artiklite 4 ja 5 kohaldamisel; on seisukohal, et ambivalentsuse puhul peaksid liikmesriikide kohtud küsima Euroopa Kohtult eelotsust;

| 60. | väljendab heameelt, et on avaldatud OLAFi eespool nimetatud teine aruanne kohapealse kontrolli ja inspekteerimise kohta, mis sõnastab iga kontrollietapi head tavad, samuti OLAFi käsiraamatu uue versiooni üle (suunised); palub, et komisjon saadaks Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile OLAFi käsiraamatu ajakohastatud ja kõikehõlmava versiooni 2009. aasta septembriks; |
| --- | --- |

60.

väljendab heameelt, et on avaldatud OLAFi eespool nimetatud teine aruanne kohapealse kontrolli ja inspekteerimise kohta, mis sõnastab iga kontrollietapi head tavad, samuti OLAFi käsiraamatu uue versiooni üle (suunised); palub, et komisjon saadaks Euroopa Parlamendi pädevale komisjonile OLAFi käsiraamatu ajakohastatud ja kõikehõlmava versiooni 2009. aasta septembriks;

| 61. | pooldab selgemaid sätteid menetluste kohta, siduvaid tähtaegu pädevatele asutustele vajaliku abi andmisel ning üldiselt siduvamaid koostööd käsitlevaid sätteid selle ametiasutuse leidmiseks, kelle pädevusse abistamine kuulub; kinnitab tungivalt, kui kasulik on selle probleemi lahendamiseks Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (18); |
| --- | --- |

61.

pooldab selgemaid sätteid menetluste kohta, siduvaid tähtaegu pädevatele asutustele vajaliku abi andmisel ning üldiselt siduvamaid koostööd käsitlevaid sätteid selle ametiasutuse leidmiseks, kelle pädevusse abistamine kuulub; kinnitab tungivalt, kui kasulik on selle probleemi lahendamiseks Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta seisukoht ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (18);

| 62. | palub komisjonil võtta asjakohased meetmed (sh rikkumismenetlus) nende liikmesriikide suhtes, kes ei toeta oma ametiasutusi kohapealse kontrolli teostamisel, nagu on sätestatud nõukogu 11. novembri 1996. aasta direktiivis (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (19); |
| --- | --- |

62.

palub komisjonil võtta asjakohased meetmed (sh rikkumismenetlus) nende liikmesriikide suhtes, kes ei toeta oma ametiasutusi kohapealse kontrolli teostamisel, nagu on sätestatud nõukogu 11. novembri 1996. aasta direktiivis (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (19);

| 63. | märgib, et kuna juhtumitel on rohkesti kohtulikke järelmeetmeid, kuid OLAFi kogutud tõendeid võetakse liikmesriikide kohtutes väga vähe arvesse, on eesmärk parandada kohtulikku toetust OLAFi uurimistele; on lisaks seisukohal, et Eurojusti tuleks teavitada, kui kohtutele edastatakse infot või juhtumi lõpparuandeid, juhul kui need käsitlevad rahvusvahelise kuritegevuse raskeid vorme ja seotud on kaks või enam liikmesriiki; |
| --- | --- |

63.

märgib, et kuna juhtumitel on rohkesti kohtulikke järelmeetmeid, kuid OLAFi kogutud tõendeid võetakse liikmesriikide kohtutes väga vähe arvesse, on eesmärk parandada kohtulikku toetust OLAFi uurimistele; on lisaks seisukohal, et Eurojusti tuleks teavitada, kui kohtutele edastatakse infot või juhtumi lõpparuandeid, juhul kui need käsitlevad rahvusvahelise kuritegevuse raskeid vorme ja seotud on kaks või enam liikmesriiki;

| 64. | tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi palvet lisada 2008. aasta PIF-raportisse analüüs eeskirjade eiramise vastu võitlemisega seotud struktuuride kohta liikmesriikides; |
| --- | --- |

64.

tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi palvet lisada 2008. aasta PIF-raportisse analüüs eeskirjade eiramise vastu võitlemisega seotud struktuuride kohta liikmesriikides;

| 65. | taunib liikmesriikide poolset ebapiisavat teavitamist OLAFi edastatud teabe või juhtumi lõpparuannete põhjal võetud meetmetest; palub liikmesriikidel tagada, et nende pädevad asutused edastaksid OLAFile aruande OLAFi edastatud teabe või soovituste põhjal võetud meetmete edukuse kohta; |
| --- | --- |

65.

taunib liikmesriikide poolset ebapiisavat teavitamist OLAFi edastatud teabe või juhtumi lõpparuannete põhjal võetud meetmetest; palub liikmesriikidel tagada, et nende pädevad asutused edastaksid OLAFile aruande OLAFi edastatud teabe või soovituste põhjal võetud meetmete edukuse kohta;

| 66. | märgib, et liikmesriikide kontrolliasutustel on märkimisväärne pädevus ELi vahendite auditeerimisel ning nemad on esimene teabeallikas nii riikide prokuratuuride kui ka ELi institutsioonide jaoks; on seetõttu veendunud, et võimalikult tihe koostöö ja teabevahetus kontrolliasutuste, prokuratuuride ja OLAFi vahel tugevdaks veelgi ühenduse finantshuvide kaitset; |
| --- | --- |

66.

märgib, et liikmesriikide kontrolliasutustel on märkimisväärne pädevus ELi vahendite auditeerimisel ning nemad on esimene teabeallikas nii riikide prokuratuuride kui ka ELi institutsioonide jaoks; on seetõttu veendunud, et võimalikult tihe koostöö ja teabevahetus kontrolliasutuste, prokuratuuride ja OLAFi vahel tugevdaks veelgi ühenduse finantshuvide kaitset;

| 67. | märgib, et vastavalt eespool nimetatud Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta seisukohale ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta, peavad liikmesriigid korrapäraselt OLAFit teavitama OLAFi poolt neile edastatud juhtumite järelmeetmetest, ning palub OLAFil seetõttu selle küsimuse kohta oma järgmises aastaaruandes aru anda; |
| --- | --- |

67.

märgib, et vastavalt eespool nimetatud Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta seisukohale ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta, peavad liikmesriigid korrapäraselt OLAFit teavitama OLAFi poolt neile edastatud juhtumite järelmeetmetest, ning palub OLAFil seetõttu selle küsimuse kohta oma järgmises aastaaruandes aru anda;

| 68. | juhib tähelepanu sellele, et nendes liikmesriikides, kes ühinesid ELiga pärast 2004. aastat, kujutab OLAFi pettustevastane koordineerimissüsteem (AFCOS) endast OLAFi jaoks väga olulisi teabe/kontaktpunkte; märgib siiski, et niikaua kui need bürood ei ole sõltumatud riigi valitsusest, on nende tegevusest saadav lisandväärtus minimaalne (eriti seoses eeskirjade eiramisest teatamisega komisjonile);palub seetõttu komisjonil teha pädevale parlamendikomisjonile ettepanek nende büroode töö väärtuse tõstmiseks ning peab samuti vajalikuks koostöö parandamist kandidaatriikidega; |
| --- | --- |

68.

juhib tähelepanu sellele, et nendes liikmesriikides, kes ühinesid ELiga pärast 2004. aastat, kujutab OLAFi pettustevastane koordineerimissüsteem (AFCOS) endast OLAFi jaoks väga olulisi teabe/kontaktpunkte; märgib siiski, et niikaua kui need bürood ei ole sõltumatud riigi valitsusest, on nende tegevusest saadav lisandväärtus minimaalne (eriti seoses eeskirjade eiramisest teatamisega komisjonile);palub seetõttu komisjonil teha pädevale parlamendikomisjonile ettepanek nende büroode töö väärtuse tõstmiseks ning peab samuti vajalikuks koostöö parandamist kandidaatriikidega;

Tubakas – kokkulepe Philip Morrisega

| 69. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei suutnud esitada terviklikku aruannet järelmeetmete kohta, mida on võetud Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ühenduse, liikmesriikide ja Philip Morrise vahel pettuse ja sigarettide salakaubaveo vastase võitluse tõhustamiseks sõlmitud kokkuleppe mõju ning Euroopa Parlamendi ühenduse transiidisüsteemiuurimiskomisjoni soovituste (20) rakendamisel tehtud edusamme, ja eelkõige selle lõike 49 suhtes, kus komisjonil palutakse selgesõnaliselt esitada selline aruanne 2008. aasta lõpuks; eeldab, et komisjon esitab selle aruande enne 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse lõppu; |
| --- | --- |

69.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei suutnud esitada terviklikku aruannet järelmeetmete kohta, mida on võetud Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 2007. aasta resolutsiooni, mis käsitleb ühenduse, liikmesriikide ja Philip Morrise vahel pettuse ja sigarettide salakaubaveo vastase võitluse tõhustamiseks sõlmitud kokkuleppe mõju ning Euroopa Parlamendi ühenduse transiidisüsteemiuurimiskomisjoni soovituste (20) rakendamisel tehtud edusamme, ja eelkõige selle lõike 49 suhtes, kus komisjonil palutakse selgesõnaliselt esitada selline aruanne 2008. aasta lõpuks; eeldab, et komisjon esitab selle aruande enne 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse lõppu;

| 70. | peab vastuvõetamatuks, et kui ühendus sai Philip Morrise ja Japan Tobacco kokkulepete alusel 1,65 miljardit USA dollarit pettustevastaseks võitluseks, ei võtnud komisjon tarvitusele ühist lähenemisviisi, vaid edastas ligikaudu 90 % sellest rahast liikmesriikide rahandusministritele sihtotstarbeta; kutsub nõukogu ja komisjoni üles, et nad moodustaksid koos Euroopa Parlamendiga kolmepoolse töörühma, et leida kohased lahendused sellele, kuidas kasutada targemini ja paremini Euroopa Liidu eelnimetatud tulu ja muud sarnast tulu; peab vastuvõetamatuks, et majanduslanguse ajal ei kasuta EL miljarditesse eurodesse ulatuvaid trahve, mida on maksnud ühenduse konkurentsiõigust tarbijaid kahjustavalt rikkunud suured äriühingud, et ergutada majandust töötute huvides ja/või abistada arengumaid, kes kannatavad kriisi tõttu kõige rohkem, vaid lihtsalt edastab need summad riikide rahandusministeeriumidele; |
| --- | --- |

70.

peab vastuvõetamatuks, et kui ühendus sai Philip Morrise ja Japan Tobacco kokkulepete alusel 1,65 miljardit USA dollarit pettustevastaseks võitluseks, ei võtnud komisjon tarvitusele ühist lähenemisviisi, vaid edastas ligikaudu 90 % sellest rahast liikmesriikide rahandusministritele sihtotstarbeta; kutsub nõukogu ja komisjoni üles, et nad moodustaksid koos Euroopa Parlamendiga kolmepoolse töörühma, et leida kohased lahendused sellele, kuidas kasutada targemini ja paremini Euroopa Liidu eelnimetatud tulu ja muud sarnast tulu; peab vastuvõetamatuks, et majanduslanguse ajal ei kasuta EL miljarditesse eurodesse ulatuvaid trahve, mida on maksnud ühenduse konkurentsiõigust tarbijaid kahjustavalt rikkunud suured äriühingud, et ergutada majandust töötute huvides ja/või abistada arengumaid, kes kannatavad kriisi tõttu kõige rohkem, vaid lihtsalt edastab need summad riikide rahandusministeeriumidele;

Organiseeritud kuritegevus

| 71. | väljendab heameelt, et komisjon avaldas 20. novembril 2008 teatise organiseeritud kuritegevuse tulude kohta (KOM(2008)0766), milles käsitletakse kuritegeliku tulu konfiskeerimist ja tagasinõudmist, ning nõustub komisjoniga, et konfiskeerimine on üks tõhusamaid viise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ning et tuleks võtta meetmeid konfiskeerimisjuhtumite väikese arvu ja tagasinõutud tagasihoidlike summade suurendamiseks; |
| --- | --- |

71.

väljendab heameelt, et komisjon avaldas 20. novembril 2008 teatise organiseeritud kuritegevuse tulude kohta (KOM(2008)0766), milles käsitletakse kuritegeliku tulu konfiskeerimist ja tagasinõudmist, ning nõustub komisjoniga, et konfiskeerimine on üks tõhusamaid viise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemiseks ning et tuleks võtta meetmeid konfiskeerimisjuhtumite väikese arvu ja tagasinõutud tagasihoidlike summade suurendamiseks;

| 72. | rõhutab, kui oluline on omada otstarbekaid ja mõjusaid mehhanisme, millega külmutada ja konfiskeerida varasid välismaal, ning et seetõttu tuleks kaaluda kehtiva ELi õigusraamistiku uuesti sõnastamist; rõhutab, et kiiresti tuleks rakendada nõukogu otsust 2007/845/JSK, et tagada, et kõik liikmesriigid loovad või määravad kriminaaltulu jälitamise talitused; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, kui oluline on omada otstarbekaid ja mõjusaid mehhanisme, millega külmutada ja konfiskeerida varasid välismaal, ning et seetõttu tuleks kaaluda kehtiva ELi õigusraamistiku uuesti sõnastamist; rõhutab, et kiiresti tuleks rakendada nõukogu otsust 2007/845/JSK, et tagada, et kõik liikmesriigid loovad või määravad kriminaaltulu jälitamise talitused;

| 73. | kordab oma üleskutset komisjonile esitada parlamendile üksikasjalik analüüs süsteemi(de) kohta, mida organiseeritud kuritegevus kasutab ühenduse finantshuvide kahjustamiseks; on arvamusel, et organiseeritud kuritegevuse ohtude iga-aastane hindamine Europoli poolt on selle jaoks kasulik, kuid mitte piisav; |
| --- | --- |

73.

kordab oma üleskutset komisjonile esitada parlamendile üksikasjalik analüüs süsteemi(de) kohta, mida organiseeritud kuritegevus kasutab ühenduse finantshuvide kahjustamiseks; on arvamusel, et organiseeritud kuritegevuse ohtude iga-aastane hindamine Europoli poolt on selle jaoks kasulik, kuid mitte piisav;

| 74. | taunib asjaolu, et Tšehhi Vabariik, Ungari, Malta ja Poola ei ole ikka veel ratifitseerinud 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni ja selle 1996. ja 2007. aasta protokolle, et Eesti ja Itaalia on ratifitseerinud ainult ühe neist protokollidest ning seitsmes liikmesriigis on sätete ülevõtmine puudulik; |
| --- | --- |

74.

taunib asjaolu, et Tšehhi Vabariik, Ungari, Malta ja Poola ei ole ikka veel ratifitseerinud 1995. aasta Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse konventsiooni ja selle 1996. ja 2007. aasta protokolle, et Eesti ja Itaalia on ratifitseerinud ainult ühe neist protokollidest ning seitsmes liikmesriigis on sätete ülevõtmine puudulik;

*

* *

| 75. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ühenduste Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile. |
| --- | --- |

75.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ühenduste Kohtule, Euroopa Kontrollikojale, OLAFi järelevalvekomiteele ja OLAFile.

---

(1)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/aar2005/doc/olaf_aar.pdf.

(2)  http://ec.europa.eu/anti_fraud/reports/sup-com_en.html.

(3)  ELT C 286, 10.11.2008, lk 1.

(4)  ELT L 390, 30.12.2006, lk 1.

(5)  ELT L 264, 15.10.2003, lk 1.

(6)  ELT L 355, 15.12.2006, lk 56.

(7)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).

(8)  ELT L 371, 27.12.2006, lk 1.

(9)  Prantsusmaa, Iirimaa, Rootsi, Hispaania, Läti ja Luksemburg; 2008. aasta novembrist on olukord paranenud – Saksamaa ja Eesti kasutavad paberkandjal teatamise asemel nüüd elektroonilist teatamist.

(10)  Õigeaegne teatamine on probleem eelkõige Hispaania, Prantsusmaa ja Madalmaade jaoks.

(11)  Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa ja Luksemburg.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0051.

(13)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

(14)  Horvaatia, Ungari, Slovakkia, Bulgaaria ja Poola ei pidanud kinni teatamise tähtaegadest.

(15)  ELT L 344, 20.12.2008, lk 12.

(16)  ELT C 314, 9.12.2008, lk 3.

(17)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0553.

(19)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

(20)  ELT C 227 E, 4.9.2008, lk 147.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/72 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/72

---

Reede, 24. aprilli 2009Parlamentaarne puutumatus Poolas

P6_TA(2009)0316

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon parlamentaarse puutumatuse kohta Poolas (2008/2232(INI))

2010/C 184 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10;

võttes arvesse otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 12 lõiget 3;

võttes arvesse Poola Vabariigi 2. aprilli 1997. aasta põhiseaduse artiklit 105;

võttes arvesse parlamendi- ja senatiliikme mandaadiga seotud ülesannete täitmist käsitleva 9. mai 1996. aasta Poola seaduse artiklit 7 b;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimist käsitleva 23. jaanuari 2004. aasta Poola seaduse artikleid 9 ja 142;

võttes arvesse oma 23. juuni 2005. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse vastuvõtmist käsitleva 4. juuni 2003. aasta otsuse muutmise kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 6, 7 ja 45;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0205/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament ja vastutav õiguskomisjon on parlamendi praegusel ametiajal arutanud taotlusi Poolas valitud liikmete puutumatuse äravõtmiseks ning on kohanud teatavaid raskusi nimetatud liikmete suhtes kohaldatavate seadusesätete tõlgendamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament ja vastutav õiguskomisjon on parlamendi praegusel ametiajal arutanud taotlusi Poolas valitud liikmete puutumatuse äravõtmiseks ning on kohanud teatavaid raskusi nimetatud liikmete suhtes kohaldatavate seadusesätete tõlgendamisel;

| B. | arvestades, et vastutaval komisjonil on muu hulgas palutud otsustada, kas eraisikute otse Euroopa Parlamendi presidendile esitatud taotlused puutumatuse äravõtmiseks on vastuvõetavad; arvestades, et Poola seaduse kohaselt on eraisikul õigus esitada otse Poola parlamendile (Sejmile või Senatile) taotlus parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks õigusrikkumiste korral, mille suhtes on alustatud erasüüdistusmenetlust, ning arvestades, et tundub, et Poola seaduse asjaomased sätted ei võta selgelt arvesse kõiki võimalikke stsenaariume selliste kriminaalmenetluste algatamisel õigusrikkumiste puhul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastutaval komisjonil on muu hulgas palutud otsustada, kas eraisikute otse Euroopa Parlamendi presidendile esitatud taotlused puutumatuse äravõtmiseks on vastuvõetavad; arvestades, et Poola seaduse kohaselt on eraisikul õigus esitada otse Poola parlamendile (Sejmile või Senatile) taotlus parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks õigusrikkumiste korral, mille suhtes on alustatud erasüüdistusmenetlust, ning arvestades, et tundub, et Poola seaduse asjaomased sätted ei võta selgelt arvesse kõiki võimalikke stsenaariume selliste kriminaalmenetluste algatamisel õigusrikkumiste puhul;

| C. | arvestades, et nimetatud sätteid kohaldatakse ka Poolas valitud Euroopa Parlamendi liikmete suhtes, kuid selliste taotluste vastuvõetavus tekitab keerulisi küsimusi seoses kodukorraga ja eelkõige selle artikli 6 lõikega 2, milles viidatakse „pädevale ametiasutusele”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nimetatud sätteid kohaldatakse ka Poolas valitud Euroopa Parlamendi liikmete suhtes, kuid selliste taotluste vastuvõetavus tekitab keerulisi küsimusi seoses kodukorraga ja eelkõige selle artikli 6 lõikega 2, milles viidatakse „pädevale ametiasutusele”;

| D. | arvestades, et kodukorra artikli 7 lõike 7 alusel on vastutaval komisjonil pädevus kontrollida puutumatuse äravõtmise taotluse vastuvõetavust, sealhulgas siseriikliku ametiasutuse pädevust sellise taotluse esitamiseks; arvestades samas, et kehtivate sätete alusel tuleks Poola seaduse asjaomaste sätete ja kodukorra vaheline ilmne vastuolu selles küsimuses lahendada nii, et eraisikute taotlusi puutumatuse äravõtmiseks peetaks vastuvõetamatuks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kodukorra artikli 7 lõike 7 alusel on vastutaval komisjonil pädevus kontrollida puutumatuse äravõtmise taotluse vastuvõetavust, sealhulgas siseriikliku ametiasutuse pädevust sellise taotluse esitamiseks; arvestades samas, et kehtivate sätete alusel tuleks Poola seaduse asjaomaste sätete ja kodukorra vaheline ilmne vastuolu selles küsimuses lahendada nii, et eraisikute taotlusi puutumatuse äravõtmiseks peetaks vastuvõetamatuks;

| E. | arvestades, et artikli 6 lõike 2 eesmärk on tagada, et parlamendile esitatakse üksnes taotlusi, mille menetlemisest on liikmesriigi ametiasutused teadlikud; arvestades, et see tagab samuti, et parlamendile esitatud taotlused puutumatuse äravõtmiseks on nii materiaal- kui ka menetlusõiguslikult kooskõlas liikmesriigi õigusega, mis tagab omakorda täiendavalt, et Euroopa Parlament järgib puutumatusega seonduvates menetlustes otsust tehes nii liikmesriigi siseriiklikku õigust kui ka enda eesõigusi; arvestades, et teistes artiklite 6 ja 7 sätetes viidatakse puutumatusega seonduvate menetluste puhul selgelt mõistele „ametiasutused”; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et artikli 6 lõike 2 eesmärk on tagada, et parlamendile esitatakse üksnes taotlusi, mille menetlemisest on liikmesriigi ametiasutused teadlikud; arvestades, et see tagab samuti, et parlamendile esitatud taotlused puutumatuse äravõtmiseks on nii materiaal- kui ka menetlusõiguslikult kooskõlas liikmesriigi õigusega, mis tagab omakorda täiendavalt, et Euroopa Parlament järgib puutumatusega seonduvates menetlustes otsust tehes nii liikmesriigi siseriiklikku õigust kui ka enda eesõigusi; arvestades, et teistes artiklite 6 ja 7 sätetes viidatakse puutumatusega seonduvate menetluste puhul selgelt mõistele „ametiasutused”;

| F. | arvestades, et kui eraisikute taotlusi puutumatuse äravõtmiseks peetakse vastuvõetamatuks, on see mitterahuldav selle poolest, et see võib olla vastuolus nende õigustega kohtumenetluses ja mõne õigusrikkumise puhul ei oleks süüdistajal võimalik taotleda puutumatuse äravõtmist; arvestades, et sellist olukorda võib pidada taotlejate ebaõiglast ja ebavõrdset kohtlemist tekitavaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kui eraisikute taotlusi puutumatuse äravõtmiseks peetakse vastuvõetamatuks, on see mitterahuldav selle poolest, et see võib olla vastuolus nende õigustega kohtumenetluses ja mõne õigusrikkumise puhul ei oleks süüdistajal võimalik taotleda puutumatuse äravõtmist; arvestades, et sellist olukorda võib pidada taotlejate ebaõiglast ja ebavõrdset kohtlemist tekitavaks;

| G. | arvestades samas, et liikmesriigid peaksid nägema ette selliste õiguste kasutamise Euroopa Parlamendi liikmete suhtes lähtuvalt parlamendi tegevust reguleerivatest eeskirjadest ja korrast; |
| --- | --- |

G.

arvestades samas, et liikmesriigid peaksid nägema ette selliste õiguste kasutamise Euroopa Parlamendi liikmete suhtes lähtuvalt parlamendi tegevust reguleerivatest eeskirjadest ja korrast;

| H. | arvestades, et 29. septembri 2004. aasta ja 9. märtsi 2005. aasta kirjas paluti liikmesriikidel vastavalt artikli 7 lõikele 12 märkida, millised ametiasutused on pädevad esitama taotlust parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmiseks; arvestades, et praeguse seisuga on vastanud üksnes Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Küpros, Taani, Eesti, Soome, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Itaalia, Leedu, Madalmaad, Portugal, Sloveenia, Rootsi ja Ühendkuningriik; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 29. septembri 2004. aasta ja 9. märtsi 2005. aasta kirjas paluti liikmesriikidel vastavalt artikli 7 lõikele 12 märkida, millised ametiasutused on pädevad esitama taotlust parlamendiliikmelt puutumatuse äravõtmiseks; arvestades, et praeguse seisuga on vastanud üksnes Austria, Belgia, Tšehhi Vabariik, Küpros, Taani, Eesti, Soome, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Itaalia, Leedu, Madalmaad, Portugal, Sloveenia, Rootsi ja Ühendkuningriik;

| I. | arvestades, et vastutav komisjon käsitles oma aruteludel samuti puutumatuse äravõtmise võimalikke tagajärgi Poolas valitud Euroopa Parlamendi liikmetele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vastutav komisjon käsitles oma aruteludel samuti puutumatuse äravõtmise võimalikke tagajärgi Poolas valitud Euroopa Parlamendi liikmetele;

| J. | arvestades, et juhul, kui kohus parlamendiliikme süüdi tunnistab ja karistab teda tahtliku õigusrikkumise eest, milles teda süüdistatakse riikliku süüdistusega, võib parlamendiliige puutumatuse äravõtmise tulemusena kaotada automaatselt oma õiguse olla valitud, mis omakorda tooks talle kaasa ametikoha kaotuse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et juhul, kui kohus parlamendiliikme süüdi tunnistab ja karistab teda tahtliku õigusrikkumise eest, milles teda süüdistatakse riikliku süüdistusega, võib parlamendiliige puutumatuse äravõtmise tulemusena kaotada automaatselt oma õiguse olla valitud, mis omakorda tooks talle kaasa ametikoha kaotuse;

| K. | arvestades, et selline automaatsus tähendab de facto, et süüdimõistva kohtuotsusega mõistetakse ka lisakaristus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et selline automaatsus tähendab de facto, et süüdimõistva kohtuotsusega mõistetakse ka lisakaristus;

| L. | arvestades, et hoolimata nõudest, mille kohaselt õiguse olla valitud võib õigusrikkumise tulemusena kaotada juhul, kui on esitatud riiklik süüdistus ja õigusrikkumine on toime pandud tahtlikult, võib praktikas õigus olla valitud muutuda kehtetuks isegi kergemat laadi õigusrikkumiste tulemusel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hoolimata nõudest, mille kohaselt õiguse olla valitud võib õigusrikkumise tulemusena kaotada juhul, kui on esitatud riiklik süüdistus ja õigusrikkumine on toime pandud tahtlikult, võib praktikas õigus olla valitud muutuda kehtetuks isegi kergemat laadi õigusrikkumiste tulemusel;

| M. | arvestades, et Poola Sejmi ja Senati liikmete suhtes ei kohaldata võrdväärset sätet ning nad säilitavad sellistel juhtudel oma õiguse olla valitud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Poola Sejmi ja Senati liikmete suhtes ei kohaldata võrdväärset sätet ning nad säilitavad sellistel juhtudel oma õiguse olla valitud;

| N. | arvestades, et liikmesriigid võivad näha ette sätte Euroopa Parlamendi liikme mandaadi äravõtmiseks ja selle tulemusena jääb vastava liikme koht vabaks; arvestades samas, et vastavalt võrdse kohtlemise põhimõttele, mis on üks ELi õiguse aluspõhimõtetest, tuleb sarnastes olukordades isikuid kohelda sarnaselt ning selles osas, mis puudutab õigust olla valitud, on ühelt poolt Poola Sejmi ja Senati liikmete ning teiselt poolt Poolas valitud Euroopa Parlamendi liikmete kohtlemise vahel märgatav erinevus; arvestades, et kaotades õiguse olla valitud, kaotab asjaomane liige otsese ja automaatse tagajärjena oma ametikoha ja teda ei saa enam tagasi valida; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liikmesriigid võivad näha ette sätte Euroopa Parlamendi liikme mandaadi äravõtmiseks ja selle tulemusena jääb vastava liikme koht vabaks; arvestades samas, et vastavalt võrdse kohtlemise põhimõttele, mis on üks ELi õiguse aluspõhimõtetest, tuleb sarnastes olukordades isikuid kohelda sarnaselt ning selles osas, mis puudutab õigust olla valitud, on ühelt poolt Poola Sejmi ja Senati liikmete ning teiselt poolt Poolas valitud Euroopa Parlamendi liikmete kohtlemise vahel märgatav erinevus; arvestades, et kaotades õiguse olla valitud, kaotab asjaomane liige otsese ja automaatse tagajärjena oma ametikoha ja teda ei saa enam tagasi valida;

| O. | arvestades, et komisjoni tähelepanu juhiti nimetatud ebavõrdsele kohtlemisele suuliselt vastatava küsimusega, mille esitas õiguskomisjoni nimel selle esimees, ning kõnealust küsimust arutati Euroopa Parlamendis; arvestades, et sellest hoolimata on õiguslik olukord jäänud endiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjoni tähelepanu juhiti nimetatud ebavõrdsele kohtlemisele suuliselt vastatava küsimusega, mille esitas õiguskomisjoni nimel selle esimees, ning kõnealust küsimust arutati Euroopa Parlamendis; arvestades, et sellest hoolimata on õiguslik olukord jäänud endiseks;

| P. | arvestades, et liikmesriikide parlamentide liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete võrdne kohtlemine tuleks tagada võimalikult kiiresti, pidades eelkõige silmas eesseisvaid valimisi 2009. aastal, |
| --- | --- |

P.

arvestades, et liikmesriikide parlamentide liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete võrdne kohtlemine tuleks tagada võimalikult kiiresti, pidades eelkõige silmas eesseisvaid valimisi 2009. aastal,

| 1. | ergutab komisjoni käsitlema Poolas valitud Euroopa Parlamendi liikmete ning Poola Sejmi ja Senati liikmete õigusliku olukorra erinevusi ning võtma kiiremas korras ühendust Poola pädevate asutustega, et selgitada välja, kuidas kõrvaldada ilmne vahetegemine kahe parlamendi liikmete vahel õiguse osas olla valitud; |
| --- | --- |

1.

ergutab komisjoni käsitlema Poolas valitud Euroopa Parlamendi liikmete ning Poola Sejmi ja Senati liikmete õigusliku olukorra erinevusi ning võtma kiiremas korras ühendust Poola pädevate asutustega, et selgitada välja, kuidas kõrvaldada ilmne vahetegemine kahe parlamendi liikmete vahel õiguse osas olla valitud;

| 2. | palub Poola Vabariigil vaadata läbi praegune olukord, milles kahe parlamendi liikmete õigust olla valitud ja mandaadi kaotust kohaldatakse selgelt ebavõrdsetel tingimustel, ning astuda samme sellise diskrimineeriva kohtlemise lõpetamiseks; |
| --- | --- |

2.

palub Poola Vabariigil vaadata läbi praegune olukord, milles kahe parlamendi liikmete õigust olla valitud ja mandaadi kaotust kohaldatakse selgelt ebavõrdsetel tingimustel, ning astuda samme sellise diskrimineeriva kohtlemise lõpetamiseks;

| 3. | kutsub komisjoni üles viima läbi võrdleva uuringu, et selgitada välja, kas 1. mail 2004 või pärast seda Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides esineb erinevusi liikmesriigi parlamendi liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete kohtlemises, ning teavitama uuringu tulemustest parlamenti; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles viima läbi võrdleva uuringu, et selgitada välja, kas 1. mail 2004 või pärast seda Euroopa Liiduga ühinenud liikmesriikides esineb erinevusi liikmesriigi parlamendi liikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete kohtlemises, ning teavitama uuringu tulemustest parlamenti;

| 4. | kutsub liikmesriike üles austama ELi kodakondsusest tulenevaid õigusi, sealhulgas 2009. aasta valimiste eel eriti olulist hääletamis- ja kandideerimisõigust Euroopa Parlamendi valimistel, ning sarnases olukorras olevate isikute sarnase kohtlemise põhimõtet; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles austama ELi kodakondsusest tulenevaid õigusi, sealhulgas 2009. aasta valimiste eel eriti olulist hääletamis- ja kandideerimisõigust Euroopa Parlamendi valimistel, ning sarnases olukorras olevate isikute sarnase kohtlemise põhimõtet;

| 5. | palub liikmesriikidel ja eelkõige Poola Vabariigil määrata kindlaks menetluslikud meetmed, millega tagatakse, et taotlused Euroopa Parlamendi liikme puutumatuse äravõtmiseks edastab alati „pädev ametiasutus” kooskõlas kodukorra artikli 6 lõikega 2, et tagada siseriikliku materiaal- ja menetlusõiguse sätete, sealhulgas eraisikute menetlusõiguste ja ka parlamendi eesõiguste järgimine; |
| --- | --- |

5.

palub liikmesriikidel ja eelkõige Poola Vabariigil määrata kindlaks menetluslikud meetmed, millega tagatakse, et taotlused Euroopa Parlamendi liikme puutumatuse äravõtmiseks edastab alati „pädev ametiasutus” kooskõlas kodukorra artikli 6 lõikega 2, et tagada siseriikliku materiaal- ja menetlusõiguse sätete, sealhulgas eraisikute menetlusõiguste ja ka parlamendi eesõiguste järgimine;

| 6. | palub liikmesriikidel teavitada kahtluste vältimiseks Euroopa Parlamenti ametiasutustest, mis on pädevad esitama taotlusi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks; |
| --- | --- |

6.

palub liikmesriikidel teavitada kahtluste vältimiseks Euroopa Parlamenti ametiasutustest, mis on pädevad esitama taotlusi parlamendiliikme puutumatuse äravõtmiseks;

| 7. | kordab taas vajadust Euroopa Parlamendi liikmete ühtse põhimääruse järele ning tuletab sellega seoses meelde nõukogus kohtunud liikmesriikide esindajate 3. juunil 2005 võetud kohustust tutvuda põhjalikult Euroopa Parlamendi taotlusega vaadata läbi 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli vastavad sätted, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi liikmeid, et jõuda võimalikult kiiresti lõpptulemuseni; |
| --- | --- |

7.

kordab taas vajadust Euroopa Parlamendi liikmete ühtse põhimääruse järele ning tuletab sellega seoses meelde nõukogus kohtunud liikmesriikide esindajate 3. juunil 2005 võetud kohustust tutvuda põhjalikult Euroopa Parlamendi taotlusega vaadata läbi 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli vastavad sätted, mis käsitlevad Euroopa Parlamendi liikmeid, et jõuda võimalikult kiiresti lõpptulemuseni;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ühenduste Kohtule, Euroopa Ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Ühenduste Kohtule, Euroopa Ombudsmanile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 133 E, 8.6.2006, lk 48.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/75

---

Reede, 24. aprilli 2009Ühise kalanduspoliitika juhtimine – Euroopa Parlament, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja teised asjaosalised

P6_TA(2009)0317

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon ühise kalanduspoliitika juhtimise kohta – Euroopa Parlament, piirkondlikud nõuandekomisjonid ja teised asjaosalised (2008/2223(INI))

2010/C 184 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 27. märtsi 2000. aasta määrust (EÜ) nr 657/2000 kalandussektori ja ühise kalanduspoliitika mõjualasse kuuluvate rühmade vahelise dialoogi tõhustamise kohta (2);

võttes arvesse komisjoni otsuseid 71/128/EMÜ, 1999/478/EÜ ja 2004/864/EÜ;

võttes arvesse komisjoni otsust 93/619/EÜ, mida on uuendatud 2005. aastal komisjoni otsusega 2005/629/EÜ;

võttes arvesse komisjoni otsuseid 74/441/EMÜ ja 98/500/EÜ;

võttes arvesse nõukogu 19. juuli 2004. aasta otsust 2004/585/EÜ, millega asutatakse ühise kalanduspoliitika raames piirkondlikud nõuandekomisjonid (3), mida on muudetud nõukogu 11. juuni 2007. aasta otsusega 2007/409/EÜ (4);

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2008. aasta teatist piirkondlike nõuandekomisjonide toimimise läbivaatamise kohta (KOM(2008)0364);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0187/2009),

| A. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika institutsioonilisse juhtimisse on kaasatud komisjon, Euroopa Parlament, nõukogu, Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee (ACFA), kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), merekalapüügi alase valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee (SSDC) ja piirkondlikud nõuandekomisjonid (PNKd); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika institutsioonilisse juhtimisse on kaasatud komisjon, Euroopa Parlament, nõukogu, Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomitee (ACFA), kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee (STECF), merekalapüügi alase valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee (SSDC) ja piirkondlikud nõuandekomisjonid (PNKd);

| B. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika juhtimisse on kaasatud ka liikmesriikide ja piirkondade ametiasutused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika juhtimisse on kaasatud ka liikmesriikide ja piirkondade ametiasutused;

| C. | arvestades, et ühendus osaleb mitmesugustes piirkondlikes kalandusorganisatsioonides ja kalandusalaseid partnerluslepinguid on sõlmitud ka kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühendus osaleb mitmesugustes piirkondlikes kalandusorganisatsioonides ja kalandusalaseid partnerluslepinguid on sõlmitud ka kolmandate riikidega;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt jäetakse Euroopa Parlament ka edaspidi kõrvale lubatud kogupüükide ja kvootide määramisest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepingu kohaselt jäetakse Euroopa Parlament ka edaspidi kõrvale lubatud kogupüükide ja kvootide määramisest;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendi liikmete osalemine piirkondlike kalandusorganisatsioonide kohtumistel toimub praegu ad hoc; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendi liikmete osalemine piirkondlike kalandusorganisatsioonide kohtumistel toimub praegu ad hoc;

| F. | arvestades, et teavitamine kalandusalaste partnerluslepingute tegelikust toimimisest, sh ühiste järelevalvekomiteede tegevusest, võiks toimuda rahuldavamal tasemel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teavitamine kalandusalaste partnerluslepingute tegelikust toimimisest, sh ühiste järelevalvekomiteede tegevusest, võiks toimuda rahuldavamal tasemel;

| G. | arvestades, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee asutati 1993, et kalanduse nõuandekomitee asutati 1971 ja nimetati 1999. aastal ümber kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteeks, ning et merekalapüügi alase valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee asutati 1999, asendades alates 1974. aastast toimiva ühiskomitee; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee asutati 1993, et kalanduse nõuandekomitee asutati 1971 ja nimetati 1999. aastal ümber kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteeks, ning et merekalapüügi alase valdkondliku sotsiaaldialoogi komitee asutati 1999, asendades alates 1974. aastast toimiva ühiskomitee;

| H. | arvestades, et kõik seitse PNKd praegu tegutsevad; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõik seitse PNKd praegu tegutsevad;

| I. | arvestades, et on loodud piirkondlike nõuandekomisjonidevaheline komitee, kellel toimuvad komisjoniga koordineerivad kohtumised; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et on loodud piirkondlike nõuandekomisjonidevaheline komitee, kellel toimuvad komisjoniga koordineerivad kohtumised;

| J. | arvestades, et komisjon on hiljuti läbi viinud ACFA ja PNKde hindamise, kuid STECFi töö hindamist veel mitte; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon on hiljuti läbi viinud ACFA ja PNKde hindamise, kuid STECFi töö hindamist veel mitte;

| K. | arvestades, et ACFA hindamisel esitati rida praktilisi soovitusi ja pakuti välja erinevaid alternatiive selle tegevuseks pikemas perspektiivis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ACFA hindamisel esitati rida praktilisi soovitusi ja pakuti välja erinevaid alternatiive selle tegevuseks pikemas perspektiivis;

| L. | arvestades, et hinnang PNKdele oli positiivne, kuid komisjon pidas nende toimimise parandamiseks vajalikuks rea meetmeid, mis ei nõua uusi õigusakte; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hinnang PNKdele oli positiivne, kuid komisjon pidas nende toimimise parandamiseks vajalikuks rea meetmeid, mis ei nõua uusi õigusakte;

| M. | arvestades, et kõikide osalejate meelest on vaja tihedamat dialoogi teadlaste ja kalurite vahel ning et PNKd on kutsunud üles suurendama sotsiaalmajanduslikku panust otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõikide osalejate meelest on vaja tihedamat dialoogi teadlaste ja kalurite vahel ning et PNKd on kutsunud üles suurendama sotsiaalmajanduslikku panust otsuste tegemisel;

| N. | arvestades, et teatavad PNKd ja Euroopa Parlamendi liikmed on väljendanud soovi suhete ametlikumaks muutmiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et teatavad PNKd ja Euroopa Parlamendi liikmed on väljendanud soovi suhete ametlikumaks muutmiseks;

| O. | arvestades, et piiratud rahastamine ja PNKdele eraldatud vahendite juhtimise ja finantskontrolliga seotud komisjoni liigselt bürokraatlik ja jäik hoiak takistavad nende aktiivsemat tegevust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et piiratud rahastamine ja PNKdele eraldatud vahendite juhtimise ja finantskontrolliga seotud komisjoni liigselt bürokraatlik ja jäik hoiak takistavad nende aktiivsemat tegevust;

| P. | arvestades, et komisjon on lubanud enne uute õigusakti ettepanekute algatamist kuulata ära Euroopa Parlamendi, nõukogu ja sidusrühmade seisukohad; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjon on lubanud enne uute õigusakti ettepanekute algatamist kuulata ära Euroopa Parlamendi, nõukogu ja sidusrühmade seisukohad;

| Q. | arvestades, et komisjoni esindajad ei osale sageli PNK töörühmade koosolekutel; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjoni esindajad ei osale sageli PNK töörühmade koosolekutel;

| R. | arvestades siiski, et on juba tõendeid sellest, et ühise kalanduspoliitika õigusaktide paranenud täitmise on tinginud sidusrühmade osalemine õigusloomes ja õigusnormide rakendamisel; |
| --- | --- |

R.

arvestades siiski, et on juba tõendeid sellest, et ühise kalanduspoliitika õigusaktide paranenud täitmise on tinginud sidusrühmade osalemine õigusloomes ja õigusnormide rakendamisel;

| S. | arvestades, et eksisteerib suur hulk erinevaid ühenduse püügipiirkondi, igaüks oma eripäraga; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et eksisteerib suur hulk erinevaid ühenduse püügipiirkondi, igaüks oma eripäraga;

| T. | arvestades, et ühise kalanduspoliitika reformi osas toimuvad juba konsultatsioonid; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ühise kalanduspoliitika reformi osas toimuvad juba konsultatsioonid;

| U. | arvestades, et PNK soovitustele ei pühendata alati asjakohast tähelepanu, eriti kui täitevkomiteed ei ole neid ühehäälselt heaks kiitnud, |
| --- | --- |

U.

arvestades, et PNK soovitustele ei pühendata alati asjakohast tähelepanu, eriti kui täitevkomiteed ei ole neid ühehäälselt heaks kiitnud,

| 1. | nõuab, et Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni liikmetele antaks vaatlejastaatus kalandusministrite nõukogu koosolekutel; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni liikmetele antaks vaatlejastaatus kalandusministrite nõukogu koosolekutel;

| 2. | nõuab, et nõukogu, komisjon ja Euroopa Parlament viiksid lõpule oma töö, et saavutada toimiv kokkulepe, millega normaliseeritaks Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni liikmete osalemine piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides ja muudes rahvusvahelistes organites, mille kohtumistel arutatakse ühist kalanduspoliitikat mõjutavaid teemasid, ilma et see piiraks nende praegust vaatlejastaatust koosolekutel, mille suhtes on juba kokku lepitud; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et nõukogu, komisjon ja Euroopa Parlament viiksid lõpule oma töö, et saavutada toimiv kokkulepe, millega normaliseeritaks Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni liikmete osalemine piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides ja muudes rahvusvahelistes organites, mille kohtumistel arutatakse ühist kalanduspoliitikat mõjutavaid teemasid, ilma et see piiraks nende praegust vaatlejastaatust koosolekutel, mille suhtes on juba kokku lepitud;

| 3. | nõuab ka, et nõukogu lepiks koos komisjoni ja Euroopa Parlamendiga kokku Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni liikmete osalemise ühiskomisjonides, mis luuakse kalandusalaste partnerluslepingute raames, et neil oleks võimalik kõnealuste lepingute üle nõuetekohast järelevalvet teostada; tuletab meelde, et seoses Lissaboni lepingu jõustumisega suureneb oluliselt Euroopa Parlamendi vastutus, kuna kalandusalased partnerluslepingud tuleb võtta vastu nõusolekumenetluse teel; |
| --- | --- |

3.

nõuab ka, et nõukogu lepiks koos komisjoni ja Euroopa Parlamendiga kokku Euroopa Parlamendi kalanduskomisjoni liikmete osalemise ühiskomisjonides, mis luuakse kalandusalaste partnerluslepingute raames, et neil oleks võimalik kõnealuste lepingute üle nõuetekohast järelevalvet teostada; tuletab meelde, et seoses Lissaboni lepingu jõustumisega suureneb oluliselt Euroopa Parlamendi vastutus, kuna kalandusalased partnerluslepingud tuleb võtta vastu nõusolekumenetluse teel;

| 4. | juhib tähelepanu sellele, et oluline on tagada komisjoni esindajate korrapärasem osalemine PNK töörühmade ja täitevkomiteede koosolekutel; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu sellele, et oluline on tagada komisjoni esindajate korrapärasem osalemine PNK töörühmade ja täitevkomiteede koosolekutel;

| 5. | nõuab, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti kõikidest seoses ühise kalanduspoliitika ja merenduspoliitikaga peetavatest konsultatsioonidest; |
| --- | --- |

5.

nõuab, et komisjon teavitaks Euroopa Parlamenti kõikidest seoses ühise kalanduspoliitika ja merenduspoliitikaga peetavatest konsultatsioonidest;

| 6. | nõuab, et komisjon alustaks STECFi hindamist; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et komisjon alustaks STECFi hindamist;

| 7. | võtab teadmiseks ACFA hindamise tulemused ja et komisjon ootab ACFA enda ettepanekuid järgmistes küsimustes:






  — | oma rolli ja eesmärkide selgem sõnastamine koos nendele vastava koosseisulise esindatusega ning uuemate liikmesriikide tõeline esindatus ja parem osalemine; |
| --- | --- | --- |

7.

võtab teadmiseks ACFA hindamise tulemused ja et komisjon ootab ACFA enda ettepanekuid järgmistes küsimustes:

—

oma rolli ja eesmärkide selgem sõnastamine koos nendele vastava koosseisulise esindatusega ning uuemate liikmesriikide tõeline esindatus ja parem osalemine;

| — | ACFA töömeetodid selles osas, mis puudutab töö jagamist täiskogu istungite ja töörühmade vahel, nende arv ja volitused ning kasutatavad menetlused; |
| --- | --- |

—

ACFA töömeetodid selles osas, mis puudutab töö jagamist täiskogu istungite ja töörühmade vahel, nende arv ja volitused ning kasutatavad menetlused;

| — | esitatud probleemide parem sõnastamine; |
| --- | --- |

—

esitatud probleemide parem sõnastamine;

| — | teavitamise ja suhtluse parandamine elektroonilise meedia kasutuse, andmetele otsesema juurdepääsu ning suulisele ja kirjalikule tõlkele paremate tingimuste loomise abil; |
| --- | --- |

—

teavitamise ja suhtluse parandamine elektroonilise meedia kasutuse, andmetele otsesema juurdepääsu ning suulisele ja kirjalikule tõlkele paremate tingimuste loomise abil;

| — | piisav rahastamine ja parimad jätkusuutlike tugifunktsioonide vahendid, |
| --- | --- |

—

piisav rahastamine ja parimad jätkusuutlike tugifunktsioonide vahendid,

| 8. | rõhutab kattuvuse, eelkõige PNKde tööga kattuvuse vältimise tähtsust; |
| --- | --- |

8.

rõhutab kattuvuse, eelkõige PNKde tööga kattuvuse vältimise tähtsust;

| 9. | tuletab meelde, et kalandussektori osaluse ulatust teda mõjutavates otsustes peetakse jätkuvalt ebapiisavaks; rõhutab ACFA ja PNKde funktsioonide ja toimimise erinevusi, sest kui esimese ülesanne on nõustamine kogu ühise kalanduspoliitika seisukohast ning see hõlmab kogu ühendust, siis PNKde funktsioon on ekspertnõuannete andmine oma mõjuvaldkondades; arvab sellega seoses, et eri nõuandvate organite kooseksisteerimine aitab tagada sobitumise merendus- ja merepoliitika ning rannikute integreeritud majandamisega; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et kalandussektori osaluse ulatust teda mõjutavates otsustes peetakse jätkuvalt ebapiisavaks; rõhutab ACFA ja PNKde funktsioonide ja toimimise erinevusi, sest kui esimese ülesanne on nõustamine kogu ühise kalanduspoliitika seisukohast ning see hõlmab kogu ühendust, siis PNKde funktsioon on ekspertnõuannete andmine oma mõjuvaldkondades; arvab sellega seoses, et eri nõuandvate organite kooseksisteerimine aitab tagada sobitumise merendus- ja merepoliitika ning rannikute integreeritud majandamisega;

| 10. | nõuab, et komisjon võtaks seoses PNKdega järgmised meetmed:






  — | suurendaks nende nähtavust ja ergutaks arvukamate sidusrühmade osalemist; |
| --- | --- | --- |

10.

nõuab, et komisjon võtaks seoses PNKdega järgmised meetmed:

—

suurendaks nende nähtavust ja ergutaks arvukamate sidusrühmade osalemist;

| — | parandaks nende juurdepääsu teaduslikele uurimismaterjalidele ja andmetele ning koostööle STECFiga; |
| --- | --- |

—

parandaks nende juurdepääsu teaduslikele uurimismaterjalidele ja andmetele ning koostööle STECFiga;

| — | kaasaks neid nõuandeprotsessi nii varajases staadiumis kui võimalik; |
| --- | --- |

—

kaasaks neid nõuandeprotsessi nii varajases staadiumis kui võimalik;

| — | kehtestaks võrdlusalused, mille alusel saaks hinnata nende nõuannete vastavust ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja anda ülevaate, kuidas neid kasutati; |
| --- | --- |

—

kehtestaks võrdlusalused, mille alusel saaks hinnata nende nõuannete vastavust ühise kalanduspoliitika eesmärkidele ja anda ülevaate, kuidas neid kasutati;

| 11. | on arvamusel, et PNKd on alarahastatud, arvestades nende tehtava töö taset; märgib, et komisjon on avaldanud suunised finantsjuhtimise osas, kuid usub, et selles osas on vajalik edasine dialoog ning et tuleks uurida alternatiive praegusele süsteemile; |
| --- | --- |

11.

on arvamusel, et PNKd on alarahastatud, arvestades nende tehtava töö taset; märgib, et komisjon on avaldanud suunised finantsjuhtimise osas, kuid usub, et selles osas on vajalik edasine dialoog ning et tuleks uurida alternatiive praegusele süsteemile;

| 12. | on veendunud, et laiem osalemine PNKdes nõuab nende koosseisu läbivaatamist, kuid et praegust tasakaalu kalatööstuse ja teiste organisatsioonide vahel ei tohiks rikkuda; |
| --- | --- |

12.

on veendunud, et laiem osalemine PNKdes nõuab nende koosseisu läbivaatamist, kuid et praegust tasakaalu kalatööstuse ja teiste organisatsioonide vahel ei tohiks rikkuda;

| 13. | väljendab muret seoses asjaoluga, et teatavad organisatsioonid, kes kuuluvad PNKdesse „teisi huvirühmi” käsitleva peatüki alusel, kasutavad korduvalt ära oma kohalolekut, isegi vähemuses olles, et blokeerida enamiku kalandussektori esindajate poolt toetatavaid otsuseid ja takistada otsuste vastuvõtmist konsensuse alusel; |
| --- | --- |

13.

väljendab muret seoses asjaoluga, et teatavad organisatsioonid, kes kuuluvad PNKdesse „teisi huvirühmi” käsitleva peatüki alusel, kasutavad korduvalt ära oma kohalolekut, isegi vähemuses olles, et blokeerida enamiku kalandussektori esindajate poolt toetatavaid otsuseid ja takistada otsuste vastuvõtmist konsensuse alusel;

| 14. | nõuab tihedamaid sidemeid PNKde ning Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel; |
| --- | --- |

14.

nõuab tihedamaid sidemeid PNKde ning Euroopa Parlamendi, Regioonide Komitee ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vahel;

| 15. | nõuab, et tehnilisi ja poliitilisi otsuseid langetataks eraldi; poliitiliste otsuste puhul tuleks rakendada piirkondlikku ning tehniliste otsuste puhul teaduslikku käsitlust; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et tehnilisi ja poliitilisi otsuseid langetataks eraldi; poliitiliste otsuste puhul tuleks rakendada piirkondlikku ning tehniliste otsuste puhul teaduslikku käsitlust;

| 16. | palub oma kalanduskomisjonil vastavalt kohustuslikele heakskiitmismenetlustele:






  — | määrata igale PNK-le komisjoniliikme(te)st kontaktisik(ud) ja anda aru selle tegevusest; |
| --- | --- | --- |

16.

palub oma kalanduskomisjonil vastavalt kohustuslikele heakskiitmismenetlustele:

—

määrata igale PNK-le komisjoniliikme(te)st kontaktisik(ud) ja anda aru selle tegevusest;

| — | tagada, et PNKsid kutsutaks korrapäraselt ja eriti siis, kui päevakorras on küsimused, milles nad annavad nõu või soovitusi, osalema parlamendi kalanduskomisjoni koosolekutel, et anda nõu või soovitusi; |
| --- | --- |

—

tagada, et PNKsid kutsutaks korrapäraselt ja eriti siis, kui päevakorras on küsimused, milles nad annavad nõu või soovitusi, osalema parlamendi kalanduskomisjoni koosolekutel, et anda nõu või soovitusi;

| — | kehtestada kord, millega tagada, et kalanduskomisjoni, PNKde ja PNKde-vahelise komitee sekretariaadid oleksid regulaarselt ühenduses, et vahetada ja koguda teavet nende tegevuse, nõuannete ja soovituste kohta; |
| --- | --- |

—

kehtestada kord, millega tagada, et kalanduskomisjoni, PNKde ja PNKde-vahelise komitee sekretariaadid oleksid regulaarselt ühenduses, et vahetada ja koguda teavet nende tegevuse, nõuannete ja soovituste kohta;

| — | korraldada iga-aastane konverents PNKde ja komisjoni osavõtul; |
| --- | --- |

—

korraldada iga-aastane konverents PNKde ja komisjoni osavõtul;

| 17. | nõuab, et eelarvepädevad institutsioonid eraldaksid eespool nimetatuks piisavalt vahendeid; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et eelarvepädevad institutsioonid eraldaksid eespool nimetatuks piisavalt vahendeid;

| 18. | palub PNKdel hoida kalanduskomisjoni kursis oma tegevuse, nõuannete ja soovitustega ning kutsuda neid koosolekutel osalema; |
| --- | --- |

18.

palub PNKdel hoida kalanduskomisjoni kursis oma tegevuse, nõuannete ja soovitustega ning kutsuda neid koosolekutel osalema;

| 19. | nõuab, et tulevikus PNKde suhtes kehtestatavad õigusaktid võimaldaksid Euroopa Parlamendi liikmetel osaleda ametlikult nende koosolekutel aktiivsete vaatlejatena; |
| --- | --- |

19.

nõuab, et tulevikus PNKde suhtes kehtestatavad õigusaktid võimaldaksid Euroopa Parlamendi liikmetel osaleda ametlikult nende koosolekutel aktiivsete vaatlejatena;

| 20. | palub komisjoni ja PNKde-vahelist komiteed nõustuda parlamendi kalanduskomisjoni liikmete osalemisega nende koordineerivatel kohtumistel; |
| --- | --- |

20.

palub komisjoni ja PNKde-vahelist komiteed nõustuda parlamendi kalanduskomisjoni liikmete osalemisega nende koordineerivatel kohtumistel;

| 21. | rõhutab ühise kalanduspoliitika tähtsust vahendina, mis aitab tagada selliste nõuete, põhimõtete ja eeskirjade olemasolu, mida kohaldatakse kõigi ühenduse vete ja kõikide ühenduse laevade suhtes; |
| --- | --- |

21.

rõhutab ühise kalanduspoliitika tähtsust vahendina, mis aitab tagada selliste nõuete, põhimõtete ja eeskirjade olemasolu, mida kohaldatakse kõigi ühenduse vete ja kõikide ühenduse laevade suhtes;

| 22. | palub komisjonil PNKde nõuandvat rolli täielikult aktsepteerida ja austada ning teha ühise kalanduspoliitika reformiga seoses ettepanek nende osaluse suurendamiseks haldusjuhtimises; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil PNKde nõuandvat rolli täielikult aktsepteerida ja austada ning teha ühise kalanduspoliitika reformiga seoses ettepanek nende osaluse suurendamiseks haldusjuhtimises;

| 23. | usub samuti, et tulevane ühise kalanduspoliitika reform peaks täielikult ära kasutama PNKde konsolideerumist, et muuta ühine kalanduspoliitika detsentraliseeritumaks, et vastu võetud ühiseid meetmeid saaks eri piirkondades rakendada vastavalt püügipiirkondade omapärale ja püügitingimustele; |
| --- | --- |

23.

usub samuti, et tulevane ühise kalanduspoliitika reform peaks täielikult ära kasutama PNKde konsolideerumist, et muuta ühine kalanduspoliitika detsentraliseeritumaks, et vastu võetud ühiseid meetmeid saaks eri piirkondades rakendada vastavalt püügipiirkondade omapärale ja püügitingimustele;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, piirkondlikele nõuandekomisjonidele, kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele, kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, merekalapüügi alase valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, piirkondlikele nõuandekomisjonidele, kalanduse ja vesiviljeluse nõuandekomiteele, kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteele, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, merekalapüügi alase valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

(2)  EÜT L 80, 31.3.2000, lk 7.

(3)  ELT L 256, 3.8.2004, lk 17.

(4)  ELT L 155, 15.6.2007, lk 68.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/79 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/79

---

Reede, 24. aprilli 2009Rahalise abi süsteemi loomine liikmesriikide maksebilansi toetamiseks

P6_TA(2009)0327

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks

2010/C 184 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2009. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (KOM(2009)0169);

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (1), ning Euroopa Parlamendi 6. septembri 2001. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (2);

võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002 (3), ning oma sama päeva resolutsiooni keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks (4);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 100 ja 119;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et nõukogu on EÜ asutamislepingu artiklite 119 ja 308 alusel juba kahekordistanud keskmise tähtajaga rahalise abi ülemmäära algselt 12 000 000 000 eurolt 25 000 000 000 euroni, võttes vastu 2. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1360/2008 (5), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nõukogu on EÜ asutamislepingu artiklite 119 ja 308 alusel juba kahekordistanud keskmise tähtajaga rahalise abi ülemmäära algselt 12 000 000 000 eurolt 25 000 000 000 euroni, võttes vastu 2. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1360/2008 (5), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002;

| B. | arvestades, et kokkuleppel muude rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega on ühendus andnud laenu 6 500 000 000 eurot Ungarile ja 3 100 000 000 eurot Lätile, ning arvestades, et mõned liikmesriigid on Lätile lubanud lisaks 2 200 000 000 eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kokkuleppel muude rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega on ühendus andnud laenu 6 500 000 000 eurot Ungarile ja 3 100 000 000 eurot Lätile, ning arvestades, et mõned liikmesriigid on Lätile lubanud lisaks 2 200 000 000 eurot;

| C. | arvestades, et ühendus on otsustanud anda keskmise tähtajaga rahalist abi Rumeeniale kuni 5 000 000 000 euro ulatuses, võttes arvesse ülemaailmse finantskriisi kahjulikku mõju Rumeenia majandus- ja finantsolukorrale; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühendus on otsustanud anda keskmise tähtajaga rahalist abi Rumeeniale kuni 5 000 000 000 euro ulatuses, võttes arvesse ülemaailmse finantskriisi kahjulikku mõju Rumeenia majandus- ja finantsolukorrale;

| D. | arvestades, et keskmise tähtajaga rahalise abi andmisel liikmesriikidele tuleks iga liikmesriigi konkreetse olukorra arvesse võtmiseks eelistada juhtumipõhist lähenemist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et keskmise tähtajaga rahalise abi andmisel liikmesriikidele tuleks iga liikmesriigi konkreetse olukorra arvesse võtmiseks eelistada juhtumipõhist lähenemist;

| E. | arvestades, et praeguse ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju tuleks arvesse võtta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praeguse ülemaailmse finants- ja majanduskriisi mõju tuleks arvesse võtta;

| F. | arvestades, et hiljuti Euroopa Liiduga liitunud liikmesriikide suhtes tuleb üles näidata solidaarsust; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hiljuti Euroopa Liiduga liitunud liikmesriikide suhtes tuleb üles näidata solidaarsust;

| G. | arvestades, et vaja on poliitikat kõnealuste liikmesriikide majanduste spetsiifiliste probleemide lahendamiseks ülemaailmse finantskriisi ja Euroopa Liidus leviva majanduslanguse taustal, |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vaja on poliitikat kõnealuste liikmesriikide majanduste spetsiifiliste probleemide lahendamiseks ülemaailmse finantskriisi ja Euroopa Liidus leviva majanduslanguse taustal,

| 1. | on arvamusel, et praegune olukord tõendab veelgi euro olulisust euroala liikmesriikide kaitsmisel, ja kutsub teisi liikmesriike liituma euroalaga kohe pärast Maastrichti kriteeriumide täitmist; |
| --- | --- |

1.

on arvamusel, et praegune olukord tõendab veelgi euro olulisust euroala liikmesriikide kaitsmisel, ja kutsub teisi liikmesriike liituma euroalaga kohe pärast Maastrichti kriteeriumide täitmist;

| 2. | nõuab, et komisjon vastaks Euroopa Parlamendi varasematele nõudmistele analüüsida nende pankade käitumise mõju, kes kandsid oma varad hiljuti liitunud liikmesriikidest välja; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et komisjon vastaks Euroopa Parlamendi varasematele nõudmistele analüüsida nende pankade käitumise mõju, kes kandsid oma varad hiljuti liitunud liikmesriikidest välja;

| 3. | kutsub komisjoni üles teavitama selle analüüsi tulemustest võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles teavitama selle analüüsi tulemustest võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoni;

| 4. | tunnistab, et määruses (EÜ) nr 332/2002 sätestatud liikmesriikidele antavate laenude ülemmäära tuleks praeguse ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tõttu oluliselt suurendada, võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi töökalendrit; rõhutab, et selline suurendamine parandaks ka ühenduse paindlikkust vastata täiendavatele taotlustele keskmise tähtajaga rahalise abi saamiseks; |
| --- | --- |

4.

tunnistab, et määruses (EÜ) nr 332/2002 sätestatud liikmesriikidele antavate laenude ülemmäära tuleks praeguse ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tõttu oluliselt suurendada, võttes nõuetekohaselt arvesse parlamendi töökalendrit; rõhutab, et selline suurendamine parandaks ka ühenduse paindlikkust vastata täiendavatele taotlustele keskmise tähtajaga rahalise abi saamiseks;

| 5. | tervitab vabatahtlikke kokkuleppeid pankade ja viimati Euroopa Liiduga liitunud liikmesriikide vahel, mille puhul pangad hoiduvad kärpimast krediidiliine (nt Rumeenia ja Viini kokkulepe), ning julgustab tegema veelgi selliseid algatusi; |
| --- | --- |

5.

tervitab vabatahtlikke kokkuleppeid pankade ja viimati Euroopa Liiduga liitunud liikmesriikide vahel, mille puhul pangad hoiduvad kärpimast krediidiliine (nt Rumeenia ja Viini kokkulepe), ning julgustab tegema veelgi selliseid algatusi;

| 6. | märgib, et laenude ülemmäära oluline suurendamine võimaldab maksimeerida komisjoni võimalusi võtta laenu kapitaliturul või finantsasutustelt; märgib lisaks, et ühendusel ei ole konkreetset õiguslikku alust võlakirjade emiteerimiseks maailmaturul, kuid komisjon teeb ettevalmistusi selleks, et kaks või mitu liikmesriiki saaksid ühiselt väljastada eurovääringus võlakirju; |
| --- | --- |

6.

märgib, et laenude ülemmäära oluline suurendamine võimaldab maksimeerida komisjoni võimalusi võtta laenu kapitaliturul või finantsasutustelt; märgib lisaks, et ühendusel ei ole konkreetset õiguslikku alust võlakirjade emiteerimiseks maailmaturul, kuid komisjon teeb ettevalmistusi selleks, et kaks või mitu liikmesriiki saaksid ühiselt väljastada eurovääringus võlakirju;

| 7. | kutsub komisjoni üles uurima koos Euroopa Investeerimispangaga, kuidas saaks laenukriisi reaalmajanduses ületada uute uuenduslike rahastamisvahendite abil; juhib tähelepanu sellele, et rahastamisvahendite mitmekesisust saaks kasutada selleks, et tagada liikmesriikide maksebilansi toetamiseks mõeldud keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi paindlikkus; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles uurima koos Euroopa Investeerimispangaga, kuidas saaks laenukriisi reaalmajanduses ületada uute uuenduslike rahastamisvahendite abil; juhib tähelepanu sellele, et rahastamisvahendite mitmekesisust saaks kasutada selleks, et tagada liikmesriikide maksebilansi toetamiseks mõeldud keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi paindlikkus;

| 8. | märgib, et laenude ülemmäära suurendamine ei avaldaks mingit mõju eelarvele, sest komisjon laenaks vastavad summad finantsturgudelt ja abi saavad liikmesriigid peaksid laenud tagasi maksma; rõhutab, et laenu ülemmäära suurendamise ainus võimalik mõju eelarvele tekiks olukorras, kus liikmesriik jätaks oma laenu tagasimaksmise kohustused täitmata; |
| --- | --- |

8.

märgib, et laenude ülemmäära suurendamine ei avaldaks mingit mõju eelarvele, sest komisjon laenaks vastavad summad finantsturgudelt ja abi saavad liikmesriigid peaksid laenud tagasi maksma; rõhutab, et laenu ülemmäära suurendamise ainus võimalik mõju eelarvele tekiks olukorras, kus liikmesriik jätaks oma laenu tagasimaksmise kohustused täitmata;

| 9. | väljendab heameelt eelnimetatud komisjoni ettepanekus kontrollikojale vajaduse korral antud rolli üle; |
| --- | --- |

9.

väljendab heameelt eelnimetatud komisjoni ettepanekus kontrollikojale vajaduse korral antud rolli üle;

| 10. | on veendunud, et rahalise abi andmise tingimused on kooskõlas ühenduse selliste eesmärkidega nagu avaliku sektori kulutuste kvaliteet, jätkusuutlik majanduskasv ja jätkusuutlikud sotsiaalkindlustussüsteemid, täielik tööhõive, võitlus kliimamuutuste vastu ja energiatõhusus ning edendavad neid eesmärke; |
| --- | --- |

10.

on veendunud, et rahalise abi andmise tingimused on kooskõlas ühenduse selliste eesmärkidega nagu avaliku sektori kulutuste kvaliteet, jätkusuutlik majanduskasv ja jätkusuutlikud sotsiaalkindlustussüsteemid, täielik tööhõive, võitlus kliimamuutuste vastu ja energiatõhusus ning edendavad neid eesmärke;

| 11. | tuletab meelde, et EÜ asutamislepingu artikkel 100 on kohaldatav kõikide liikmesriikide suhtes, ja kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku võtta vastu määrus, et määrata kindlaks selle sätte rakendamise tingimused; tuletab meelde, et asutamislepingu artiklis 103 sätestatakse, et „liikmesriik ei kanna vastutust ega võta enda peale teiste liikmesriikide keskvalitsuste, regionaalsete, kohalike või muude avaliku võimu organite, teiste avalik-õiguslike isikute või riigi osalusega äriühingute kohustusi; eelöeldu ei piira vastastikuste finantstagatiste andmist konkreetse projekti ühiseks teostamiseks” ning et „vajaduse korral võib nõukogu, toimides vastavalt artiklis 252 sätestatud menetlusele, täpsustada artiklis 101 ning käesolevas artiklis sätestatud keelu kohaldamise määratlusi”; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et EÜ asutamislepingu artikkel 100 on kohaldatav kõikide liikmesriikide suhtes, ja kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku võtta vastu määrus, et määrata kindlaks selle sätte rakendamise tingimused; tuletab meelde, et asutamislepingu artiklis 103 sätestatakse, et „liikmesriik ei kanna vastutust ega võta enda peale teiste liikmesriikide keskvalitsuste, regionaalsete, kohalike või muude avaliku võimu organite, teiste avalik-õiguslike isikute või riigi osalusega äriühingute kohustusi; eelöeldu ei piira vastastikuste finantstagatiste andmist konkreetse projekti ühiseks teostamiseks” ning et „vajaduse korral võib nõukogu, toimides vastavalt artiklis 252 sätestatud menetlusele, täpsustada artiklis 101 ning käesolevas artiklis sätestatud keelu kohaldamise määratlusi”;

| 12. | nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahel sõlmitavatest vastastikuse mõistmise memorandumitest, milles täpsustatakse laenutingimuste üksikasjad; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et Euroopa Parlamenti teavitataks komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahel sõlmitavatest vastastikuse mõistmise memorandumitest, milles täpsustatakse laenutingimuste üksikasjad;

| 13. | palub komisjonil tagada majanduslanguse ajal majanduspoliitika kooskõlastamine ühenduse tasandil ning moodustada koos Euroopa Parlamendiga ekspertrühm ja valmistada ette raamistik ja juhendid komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahel sõlmitavate vastastikuse mõistmise memorandumite jaoks, milles määratakse kindlaks laenutingimused; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil tagada majanduslanguse ajal majanduspoliitika kooskõlastamine ühenduse tasandil ning moodustada koos Euroopa Parlamendiga ekspertrühm ja valmistada ette raamistik ja juhendid komisjoni ja asjaomaste liikmesriikide vahel sõlmitavate vastastikuse mõistmise memorandumite jaoks, milles määratakse kindlaks laenutingimused;

| 14. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on oma eelnimetatud 6. septembri 2001. aasta ja 20. novembri 2008. aasta seisukohtades nõudnud, et nõukogu kontrolliks iga kahe aasta järel komisjoni aruande põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ning pärast majandus- ja rahanduskomitee arvamuse esitamist, kas loodud süsteem vastab jätkuvalt vajadustele, milleks ta loodi; palub nõukogult ja komisjonilt teavet selle kohta, kas selliseid aruandeid on pärast määruse (EÜ) nr 332/2002 vastuvõtmist koostatud; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et Euroopa Parlament on oma eelnimetatud 6. septembri 2001. aasta ja 20. novembri 2008. aasta seisukohtades nõudnud, et nõukogu kontrolliks iga kahe aasta järel komisjoni aruande põhjal ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ning pärast majandus- ja rahanduskomitee arvamuse esitamist, kas loodud süsteem vastab jätkuvalt vajadustele, milleks ta loodi; palub nõukogult ja komisjonilt teavet selle kohta, kas selliseid aruandeid on pärast määruse (EÜ) nr 332/2002 vastuvõtmist koostatud;

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

15.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, eurorühmale ning liikmesriikide valitsustele.

---

(1)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

(2)  ELT C 72 E, 21.3.2002, lk 312.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0560.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0562.

(5)  ELT L 352, 31.12.2008, lk 11.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/82 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/82

---

Reede, 24. aprilli 2009Nanomaterjalid

P6_TA(2009)0328

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon nanomaterjalidega seotud regulatiivsete aspektide kohta (2008/2208(INI))

2010/C 184 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2008. aasta teatist „Nanomaterjalidega seotud regulatiivsed aspektid” (KOM(2008)0366) ja sellele lisatud komisjoni talituste töödokumenti (SEK(2008)2036);

võttes arvesse komisjoni 12. mai 2004. aasta teatist „Euroopa nanotehnoloogia strateegia suunas” (KOM(2004)0338);

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2005. aasta teatist „Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009” (KOM(2005)0243) („tegevuskava”) ja oma 28. septembri 2006. aasta resolutsiooni (1) tegevuskava kohta;

võttes arvesse komisjoni 6. septembri 2007. aasta teatist „Nanoteadused ja nanotehnoloogiad: Euroopa tegevuskava 2005–2009. Esimene rakendusaruanne 2005–2007” (KOM(2007)0505);

võttes arvesse tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee (SCENIHR) arvamusi nanomaterjalide mõistete ja riskihinnangu kohta (2);

võttes arvesse tarbekaupade teaduskomitee arvamust nanomaterjalide ohutuse kohta kosmeetikas (3);

võttes arvesse komisjoni soovitust vastutustundliku käitumise koodeksi kohta nanoteaduse ja -tehnoloogia alaste uuringute tegemisel (KOM(2008)0424) („käitumiskoodeks”);

võttes arvesse teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühma Euroopa Komisjonile esitatud arvamust nanomeditsiini eetiliste aspektide kohta (4);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (5);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta (6);

võttes arvesse nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (7) ning selle tütardirektiive;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta (8), aga ka konkreetseid tooteid käsitlevaid õigusakte, eriti nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta (9);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (10), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta (11), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (12), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1830/2003, milles käsitletakse geneetiliselt muundatud organismide jälgitavust ja märgistamist ning geneetiliselt muundatud organismidest valmistatud toiduainete ja sööda jälgitavust (13) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta (14);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (15);

võttes arvesse ühenduse keskkonnaalaseid õigusakte, eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta direktiivi 2008/1/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (16), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (17), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/12/EÜ jäätmete kohta (18);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/114/EÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (19);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0255/2009),

| A. | arvestades, et nanomaterjalide ja nanotehnoloogiate (edaspidi „nanomaterjalid”) kasutamine tõotab tuua tarbijatele, patsientidele ja keskkonnale mitmesugust kasu lugematus arvus rakendustes, kuna nanomaterjalid võivad pakkuda erinevaid või uusi omadusi võrreldes sama aine või materjaliga tavapärases vormis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et nanomaterjalide ja nanotehnoloogiate (edaspidi „nanomaterjalid”) kasutamine tõotab tuua tarbijatele, patsientidele ja keskkonnale mitmesugust kasu lugematus arvus rakendustes, kuna nanomaterjalid võivad pakkuda erinevaid või uusi omadusi võrreldes sama aine või materjaliga tavapärases vormis;

| B. | arvestades, et nanomaterjalidega seotud edusammud arvatakse oluliselt mõjutavat poliitilisi otsuseid rahvatervise, tööhõive, tööohutuse ja -tervishoiu, infoühiskonna, energia, transpordi, julgeoleku ja kosmose valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nanomaterjalidega seotud edusammud arvatakse oluliselt mõjutavat poliitilisi otsuseid rahvatervise, tööhõive, tööohutuse ja -tervishoiu, infoühiskonna, energia, transpordi, julgeoleku ja kosmose valdkonnas;

| C. | arvestades, et hoolimata Euroopa nanotehnoloogia eristrateegia kasutuselevõtust ning sellele järgnenud umbes 3,5 miljardi euro eraldamisest Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendale raamprogrammile aastateks 2007–2013 nanoteaduste uuringute jaoks, jääb Euroopa Liit maha oma praegustest põhikonkurentidest – USAst, Jaapanist ja Lõuna-Koreast, kelle arvele langeb maailmas üle poole sellealastest investeeringutest ja kaks kolmandikku registreeritud patentidest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata Euroopa nanotehnoloogia eristrateegia kasutuselevõtust ning sellele järgnenud umbes 3,5 miljardi euro eraldamisest Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendale raamprogrammile aastateks 2007–2013 nanoteaduste uuringute jaoks, jääb Euroopa Liit maha oma praegustest põhikonkurentidest – USAst, Jaapanist ja Lõuna-Koreast, kelle arvele langeb maailmas üle poole sellealastest investeeringutest ja kaks kolmandikku registreeritud patentidest;

| D. | arvestades, et teisest küljest võivad nanomaterjalidega nende väiksuse tõttu kaasneda märkimisväärsed uued ohud, näiteks suurem reaktsioonivõime ja liikuvus, mis võib põhjustada suuremat toksilisust seoses piiramatu juurdepääsuga inimorganismile, millega võivad kaasneda paljuski erinevad inimeste ja teiste elusolendite füsioloogiat mõjutavad toimemehhanismid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teisest küljest võivad nanomaterjalidega nende väiksuse tõttu kaasneda märkimisväärsed uued ohud, näiteks suurem reaktsioonivõime ja liikuvus, mis võib põhjustada suuremat toksilisust seoses piiramatu juurdepääsuga inimorganismile, millega võivad kaasneda paljuski erinevad inimeste ja teiste elusolendite füsioloogiat mõjutavad toimemehhanismid;

| E. | arvestades, et nanomaterjalide ohutu arendamine võib aidata oluliselt parandada Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõimet ja Lissaboni strateegia eesmärkide täitmist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nanomaterjalide ohutu arendamine võib aidata oluliselt parandada Euroopa Liidu majanduse konkurentsivõimet ja Lissaboni strateegia eesmärkide täitmist;

| F. | arvestades, et praegusele arutelule nanomaterjalide üle on iseloomulik märkimisväärne teabe ja teadmiste puudus, mis põhjustab erimeelsusi alates juba mõistete tasandilt:






  a) | suurusjärgu küsimus: kas määratleda ligikaudne suurusjärk (100 nm või alla selle) või suuruste vahemik (1 kuni 100 nm); |
| --- | --- | --- |

F.

arvestades, et praegusele arutelule nanomaterjalide üle on iseloomulik märkimisväärne teabe ja teadmiste puudus, mis põhjustab erimeelsusi alates juba mõistete tasandilt:

a)

suurusjärgu küsimus: kas määratleda ligikaudne suurusjärk (100 nm või alla selle) või suuruste vahemik (1 kuni 100 nm);

| b) | uute/erinevate omaduste küsimus: kas nanomaterjalide mõiste määratlemisel lugeda nende mõõtmetest tulenevad teistsugused või uued omadused, sealhulgas osakeste arv, pinnastruktuur ja pindaktiivsus, omaette või lisakriteeriumiks; |
| --- | --- |

b)

uute/erinevate omaduste küsimus: kas nanomaterjalide mõiste määratlemisel lugeda nende mõõtmetest tulenevad teistsugused või uued omadused, sealhulgas osakeste arv, pinnastruktuur ja pindaktiivsus, omaette või lisakriteeriumiks;

| c) | problemaatiliste omaduste küsimus: kas piiritleda nanomaterjalide mõiste teatavate omadustega (nt lahustumatus või püsivus) või mitte; |
| --- | --- |

c)

problemaatiliste omaduste küsimus: kas piiritleda nanomaterjalide mõiste teatavate omadustega (nt lahustumatus või püsivus) või mitte;

| G. | arvestades, et praegu puudub ühtlustatud mõistete täielikult väljatöötatud kogum, kuid on juba olemas või väljatöötamisel mitmed rahvusvahelised standardid, mille põhjal nanomeetrilisus tähendab seda, et üks või mitu mõõdet on suurusjärgus 100 nm või alla selle, ning tihtipeale eristatakse:






  — | nanoobjekte, milleks loetakse eristatavad materjaliosakesed, millel on üks, kaks või kolm nanomeetrilist välismõõdet, st et vastavad materjalid koosnevad väga väikeste mõõtmetega osakestest; |
| --- | --- | --- |

G.

arvestades, et praegu puudub ühtlustatud mõistete täielikult väljatöötatud kogum, kuid on juba olemas või väljatöötamisel mitmed rahvusvahelised standardid, mille põhjal nanomeetrilisus tähendab seda, et üks või mitu mõõdet on suurusjärgus 100 nm või alla selle, ning tihtipeale eristatakse:

—

nanoobjekte, milleks loetakse eristatavad materjaliosakesed, millel on üks, kaks või kolm nanomeetrilist välismõõdet, st et vastavad materjalid koosnevad väga väikeste mõõtmetega osakestest;

| — | nanostruktuurseid materjale, milleks loetakse sisemise või pindmise nanostruktuuriga ehk väikesemõõtmeliste süvenditega materjalid; |
| --- | --- |

—

nanostruktuurseid materjale, milleks loetakse sisemise või pindmise nanostruktuuriga ehk väikesemõõtmeliste süvenditega materjalid;

| H. | arvestades, et puudub selge teave nanomaterjalide tegeliku kasutuse kohta tarbekaupades, näiteks:






  — | kui nimekate institutsioonide andmetel on praegu turul üle 800 tootjate poolt määratletud nanotehnoloogial põhineva tarbekauba, siis nendesamade tootjate liidud seavad need näitajad kahtluse alla ja peavad seda hinnangut liiga optimistlikuks, esitamata ise mingeid konkreetseid arve; |
| --- | --- | --- |

H.

arvestades, et puudub selge teave nanomaterjalide tegeliku kasutuse kohta tarbekaupades, näiteks:

—

kui nimekate institutsioonide andmetel on praegu turul üle 800 tootjate poolt määratletud nanotehnoloogial põhineva tarbekauba, siis nendesamade tootjate liidud seavad need näitajad kahtluse alla ja peavad seda hinnangut liiga optimistlikuks, esitamata ise mingeid konkreetseid arve;

| — | ettevõtted kasutavad küll meelsasti nanoargumenti, sest mõistel „nano” näib olevat positiivne turundusmõju, kuid on jäigalt vastu objektiivsetele märgistamisnõuetele; |
| --- | --- |

—

ettevõtted kasutavad küll meelsasti nanoargumenti, sest mõistel „nano” näib olevat positiivne turundusmõju, kuid on jäigalt vastu objektiivsetele märgistamisnõuetele;

| I. | arvestades, et nanomaterjalide kasutamise kohta usaldusväärse teabe andmiseks on vajalikud selged nanomaterjalide kasutamisest teavitamise nõuded, tarbijale edastatav teave ning samuti direktiivi 2006/114/EÜ täielik jõustamine; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et nanomaterjalide kasutamise kohta usaldusväärse teabe andmiseks on vajalikud selged nanomaterjalide kasutamisest teavitamise nõuded, tarbijale edastatav teave ning samuti direktiivi 2006/114/EÜ täielik jõustamine;

| J. | arvestades, et nanotehnoloogia võimaliku kasu kirjeldamisel ennustatakse nanomaterjalide pea piiramatut kasutuselevõtmist tulevikus, kuid ei suudeta anda usaldusväärset teavet nende praeguse kasutamise kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nanotehnoloogia võimaliku kasu kirjeldamisel ennustatakse nanomaterjalide pea piiramatut kasutuselevõtmist tulevikus, kuid ei suudeta anda usaldusväärset teavet nende praeguse kasutamise kohta;

| K. | arvestades, et praegu toimub suur debatt nanomaterjalide ohutuse hindamise võimalikkuse üle; arvestades, et Euroopa Liidu teaduskomiteed ja ametid viitavad suurtele puudujääkidele mitte üksnes alusandmetes, vaid isegi nende andmete hankimise meetodites; arvestades, et seetõttu on Euroopa Liidul vaja meie teadmistes esinevate lünkade kaotamiseks rohkem investeerida nanomaterjalide piisavasse hindamisse ning töötada koostöös oma ametite ja rahvusvaheliste partneritega võimalikult kiiresti välja hindamismeetodid ning ühtlustatud mõõtude asjakohane süsteem ja nomenklatuur; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et praegu toimub suur debatt nanomaterjalide ohutuse hindamise võimalikkuse üle; arvestades, et Euroopa Liidu teaduskomiteed ja ametid viitavad suurtele puudujääkidele mitte üksnes alusandmetes, vaid isegi nende andmete hankimise meetodites; arvestades, et seetõttu on Euroopa Liidul vaja meie teadmistes esinevate lünkade kaotamiseks rohkem investeerida nanomaterjalide piisavasse hindamisse ning töötada koostöös oma ametite ja rahvusvaheliste partneritega võimalikult kiiresti välja hindamismeetodid ning ühtlustatud mõõtude asjakohane süsteem ja nomenklatuur;

| L. | arvestades, et SCENIHR tegi mõne nanomaterjali puhul kindlaks konkreetsed terviseriskid ja toksilise mõju elusorganismidele; arvestades, et SCENIHR täheldas samuti, et üldiselt puuduvad kvaliteetsed andmed nii inimeste kui ka keskkonna nanomaterjalidega kokkupuutumise kohta, jõudes järeldusele, et nii kokkupuutumise hindamise kui ka ohtude kindlakstegemise metoodikat tuleb edasi arendada, valideerida ja standardida; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et SCENIHR tegi mõne nanomaterjali puhul kindlaks konkreetsed terviseriskid ja toksilise mõju elusorganismidele; arvestades, et SCENIHR täheldas samuti, et üldiselt puuduvad kvaliteetsed andmed nii inimeste kui ka keskkonna nanomaterjalidega kokkupuutumise kohta, jõudes järeldusele, et nii kokkupuutumise hindamise kui ka ohtude kindlakstegemise metoodikat tuleb edasi arendada, valideerida ja standardida;

| M. | arvestades, et seitsmenda raamprogrammi raames eraldatakse nanomaterjalidega seotud keskkonna-, tervise- ja ohutusküsimuste uuringuteks selgelt liiga vähe vahendeid; arvestades lisaks sellele, et nanomaterjalide ohutuse hindamise uurimisprojektide hindamiskriteeriumid on liiga piiravad (nt ei panda piisavalt rõhku uuenduslikkusele) ning seega ei edenda need piisavalt nanomaterjalide hindamise teaduslike meetodite kiiret väljatöötamist; arvestades, et on oluline eraldada piisavalt vahendeid teadusuuringutele nanomaterjalide ohutu väljatöötamise ja kasutamise kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et seitsmenda raamprogrammi raames eraldatakse nanomaterjalidega seotud keskkonna-, tervise- ja ohutusküsimuste uuringuteks selgelt liiga vähe vahendeid; arvestades lisaks sellele, et nanomaterjalide ohutuse hindamise uurimisprojektide hindamiskriteeriumid on liiga piiravad (nt ei panda piisavalt rõhku uuenduslikkusele) ning seega ei edenda need piisavalt nanomaterjalide hindamise teaduslike meetodite kiiret väljatöötamist; arvestades, et on oluline eraldada piisavalt vahendeid teadusuuringutele nanomaterjalide ohutu väljatöötamise ja kasutamise kohta;

| N. | arvestades, et teadmised tervisele ja keskkonnale avaldatava võimaliku mõju kohta jäävad selgelt maha turu arengu tempost, võttes arvesse nanomaterjalide valdkonna väga kiiret arengut, mistõttu tekib põhimõtteline küsimus, kas kehtivate õigusaktidega on võimalik käsitleda tekkivaid, nagu näiteks nanomaterjalidega seotud tehnoloogiaid „reaalajas”; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et teadmised tervisele ja keskkonnale avaldatava võimaliku mõju kohta jäävad selgelt maha turu arengu tempost, võttes arvesse nanomaterjalide valdkonna väga kiiret arengut, mistõttu tekib põhimõtteline küsimus, kas kehtivate õigusaktidega on võimalik käsitleda tekkivaid, nagu näiteks nanomaterjalidega seotud tehnoloogiaid „reaalajas”;

| O. | arvestades, et kooskõlas ettevaatusprintsiibiga nõudis Euroopa Parlament oma 28. septembri 2006. aasta resolutsioonis nanoteaduste ja nanotehnoloogiate kohta raskesti lahustuvate või looduses mitte lagunevate nanoosakeste mõjude uurimist enne nende tootmisse võtmist ja turule laskmist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kooskõlas ettevaatusprintsiibiga nõudis Euroopa Parlament oma 28. septembri 2006. aasta resolutsioonis nanoteaduste ja nanotehnoloogiate kohta raskesti lahustuvate või looduses mitte lagunevate nanoosakeste mõjude uurimist enne nende tootmisse võtmist ja turule laskmist;

| P. | arvestades, et komisjoni eespool nimetatud teatise „Nanomaterjalidega seotud regulatiivsed aspektid” väärtust kahandab oluliselt teabe puudumine nanomaterjalide eriomaduste, nende tegeliku kasutamise ning võimalike ohtude ja kasu kohta, ning seega ei ole kaalutud nanomaterjalide eripärast tulenevaid õiguslikke ja poliitikaga seotud probleeme ning tulemuseks on ainult üldine õiguslik ülevaade, millest selgub, et ühenduse õigusaktides puuduvad praegusel hetkel nanomaterjale käsitlevad sätted; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjoni eespool nimetatud teatise „Nanomaterjalidega seotud regulatiivsed aspektid” väärtust kahandab oluliselt teabe puudumine nanomaterjalide eriomaduste, nende tegeliku kasutamise ning võimalike ohtude ja kasu kohta, ning seega ei ole kaalutud nanomaterjalide eripärast tulenevaid õiguslikke ja poliitikaga seotud probleeme ning tulemuseks on ainult üldine õiguslik ülevaade, millest selgub, et ühenduse õigusaktides puuduvad praegusel hetkel nanomaterjale käsitlevad sätted;

| Q. | arvestades, et nanomaterjale peaks hõlmama mitmetahulised, diferentseeritud ja kohandatavad õigusnormid, mis põhinevad ettevaatusprintsiibil (20), tootja vastutusel ja põhimõttel, et saastaja maksab, et tagada nanomaterjalide ohutu tootmine, kasutamine ja kõrvaldamine enne vastava tehnoloogia turule toomist, vältides samas süstemaatilist üldiste moratooriumide kehtestamist või nanomaterjalide erinevate kasutusviiside ühetaolist käsitlemist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et nanomaterjale peaks hõlmama mitmetahulised, diferentseeritud ja kohandatavad õigusnormid, mis põhinevad ettevaatusprintsiibil (20), tootja vastutusel ja põhimõttel, et saastaja maksab, et tagada nanomaterjalide ohutu tootmine, kasutamine ja kõrvaldamine enne vastava tehnoloogia turule toomist, vältides samas süstemaatilist üldiste moratooriumide kehtestamist või nanomaterjalide erinevate kasutusviiside ühetaolist käsitlemist;

| R. | arvestades, et nanotehnoloogiate peaaegu piiramatud rakendused sellistes erinevates valdkondades nagu elektroonika-, tekstiili-, biomeditsiini-, hügieeni- ja kosmeetikatooted, puhastusvahendid, toiduained või energeetika muudab võimatuks üheainsa õigusliku raamistiku kehtestamise ühenduse tasandil; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et nanotehnoloogiate peaaegu piiramatud rakendused sellistes erinevates valdkondades nagu elektroonika-, tekstiili-, biomeditsiini-, hügieeni- ja kosmeetikatooted, puhastusvahendid, toiduained või energeetika muudab võimatuks üheainsa õigusliku raamistiku kehtestamise ühenduse tasandil;

| S. | arvestades, et REACHi kontekstis on juba kokku lepitud, et nanomaterjalide osas on vaja täiendavalt nõu ja juhiseid, eelkõige seoses ainete määratlemisega, samuti tuleb vastavalt kohandada riskianalüüsi meetodeid; arvestades, et REACHi lähemal uurimisel ilmnevad mitmed täiendavad puudused nanomaterjalide käsitlemisel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et REACHi kontekstis on juba kokku lepitud, et nanomaterjalide osas on vaja täiendavalt nõu ja juhiseid, eelkõige seoses ainete määratlemisega, samuti tuleb vastavalt kohandada riskianalüüsi meetodeid; arvestades, et REACHi lähemal uurimisel ilmnevad mitmed täiendavad puudused nanomaterjalide käsitlemisel;

| T. | arvestades, et nanomaterjale käsitlevate sätete puudumisel on oht, et jäätmealaseid õigusakte ei kohaldata nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et nanomaterjale käsitlevate sätete puudumisel on oht, et jäätmealaseid õigusakte ei kohaldata nõuetekohaselt;

| U. | arvestades, et nanomaterjalide kogu olelusringi vältel tõstatuvad tõsised töötervishoiu ja tööohutuse küsimused, sest paljud töötajad tootmisahelas puutuvad nende materjalidega kokku, samas pole aga teada, kas rakendatavad ohutusmenetlused ja võetavad kaitsemeetmed on piisavad ja tõhusad; märgib, et tulevikus on tõenäoliselt rohkem erinevaid töötajaid, kes puutuvad kokku nanomaterjalide mõjudega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et nanomaterjalide kogu olelusringi vältel tõstatuvad tõsised töötervishoiu ja tööohutuse küsimused, sest paljud töötajad tootmisahelas puutuvad nende materjalidega kokku, samas pole aga teada, kas rakendatavad ohutusmenetlused ja võetavad kaitsemeetmed on piisavad ja tõhusad; märgib, et tulevikus on tõenäoliselt rohkem erinevaid töötajaid, kes puutuvad kokku nanomaterjalide mõjudega;

| V. | arvestades, et uue kosmeetikadirektiivi uuestisõnastamisega seoses nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel esimesel lugemisel saavutatud kokkuleppe kohaselt vastu võetud olulised nanomaterjale puudutavad muudatusettepanekud (21) ning uuendtoidu määruse läbivaatamise raames Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud olulised muudatusettepanekud (22) näitavad vajadust muuta nanomaterjalide nõuetekohaseks käsitlemiseks asjaomaseid ühenduse õigusakte; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et uue kosmeetikadirektiivi uuestisõnastamisega seoses nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel esimesel lugemisel saavutatud kokkuleppe kohaselt vastu võetud olulised nanomaterjale puudutavad muudatusettepanekud (21) ning uuendtoidu määruse läbivaatamise raames Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel vastu võetud olulised muudatusettepanekud (22) näitavad vajadust muuta nanomaterjalide nõuetekohaseks käsitlemiseks asjaomaseid ühenduse õigusakte;

| W. | arvestades, et nanomaterjalidega seotud regulatiivsete aspektide praegune arutelu piirdub suures osas ekspertide ringiga, ehkki nanomaterjalid võivad kaasa tuua kaugeleulatuva muutuse ühiskonnas, mis nõuab laiaulatuslikku avalikku arutelu; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et nanomaterjalidega seotud regulatiivsete aspektide praegune arutelu piirdub suures osas ekspertide ringiga, ehkki nanomaterjalid võivad kaasa tuua kaugeleulatuva muutuse ühiskonnas, mis nõuab laiaulatuslikku avalikku arutelu;

| X. | arvestades, et nanomaterjalide laialdane patentimine, patentimise kõrge maksumus ning väga väikestele ja väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele patente kättesaadavaks tegevate vahendite puudumine võib edasise uuendustegevuse lämmatada; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et nanomaterjalide laialdane patentimine, patentimise kõrge maksumus ning väga väikestele ja väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele patente kättesaadavaks tegevate vahendite puudumine võib edasise uuendustegevuse lämmatada;

| Y. | arvestades, et nanotehnoloogia ning biotehnoloogia, bioloogia, kognitiivteaduste ja infotehnoloogia tõenäoline lähenemine tõstatab tõsiseid eetika-, ohutus-, julgeoleku- ja põhiõiguste tunnustamisega seotud küsimusi, mida teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm peab oma uues arvamuses analüüsima; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et nanotehnoloogia ning biotehnoloogia, bioloogia, kognitiivteaduste ja infotehnoloogia tõenäoline lähenemine tõstatab tõsiseid eetika-, ohutus-, julgeoleku- ja põhiõiguste tunnustamisega seotud küsimusi, mida teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm peab oma uues arvamuses analüüsima;

| Z. | arvestades, et käitumiskoodeks on nanomaterjalide alal tehtava ohutu, integreeritud ja vastutustundliku uurimistöö oluline vahend; arvestades, et käitumiskoodeksi peavad vastu võtma ja seda järgima kõik tootjad, kes kavatsevad vastavaid kaupu toota või turule viia; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et käitumiskoodeks on nanomaterjalide alal tehtava ohutu, integreeritud ja vastutustundliku uurimistöö oluline vahend; arvestades, et käitumiskoodeksi peavad vastu võtma ja seda järgima kõik tootjad, kes kavatsevad vastavaid kaupu toota või turule viia;

| AA. | arvestades, et kõikide asjassepuutuvate ühenduse õigusaktide läbivaatamise puhul tuleks nanomaterjalide osas rakendada põhimõtet „kui puuduvad andmeid, puudub ka turg”; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kõikide asjassepuutuvate ühenduse õigusaktide läbivaatamise puhul tuleks nanomaterjalide osas rakendada põhimõtet „kui puuduvad andmeid, puudub ka turg”;

| 1. | on veendunud, et nanomaterjalide kasutamine peaks vastama kodanike tegelikele vajadustele ning et nende häid külgi tuleks ära kasutada ohutul ja vastutustundlikul moel, õigus- jm normide selges reguleerivas ja poliitikaraamistikus, mis käsitleb selgelt nanomaterjalide praeguseid ja tulevikus eeldatavaid rakendusi ning nendega seotuid võimalikke tervise-, keskkonna- ja ohutusprobleeme; |
| --- | --- |

1.

on veendunud, et nanomaterjalide kasutamine peaks vastama kodanike tegelikele vajadustele ning et nende häid külgi tuleks ära kasutada ohutul ja vastutustundlikul moel, õigus- jm normide selges reguleerivas ja poliitikaraamistikus, mis käsitleb selgelt nanomaterjalide praeguseid ja tulevikus eeldatavaid rakendusi ning nendega seotuid võimalikke tervise-, keskkonna- ja ohutusprobleeme;

| 2. | taunib asjaolu, et ühenduse õiguse üldiste sätete de facto kohaldamisele ei ole nanomaterjalide tegelike omaduste valguses nõuetekohast hinnangut antud; |
| --- | --- |

2.

taunib asjaolu, et ühenduse õiguse üldiste sätete de facto kohaldamisele ei ole nanomaterjalide tegelike omaduste valguses nõuetekohast hinnangut antud;

| 3. | ei nõustu enne kehtivate ühenduse õigusaktide asjakohast hindamist ning nanomaterjale käsitlevate sätete puudumisel ühenduse õiguses komisjoni järeldusega, et a) nanomaterjalidega seotud riskid on kehtivate õigusaktidega põhimõtteliselt kaetud, ja b) et tervise, ohutuse ja keskkonna kaitsmise tõhustamiseks on enamasti vaja parandada kehtivate õigusaktide rakendamist, samas kui asjakohaste andmete ja nanomaterjalidega seotud riskide hindamise meetodite puudumise tõttu ei ole tegelikult võimalik nendega seotud riske käsitleda; |
| --- | --- |

3.

ei nõustu enne kehtivate ühenduse õigusaktide asjakohast hindamist ning nanomaterjale käsitlevate sätete puudumisel ühenduse õiguses komisjoni järeldusega, et a) nanomaterjalidega seotud riskid on kehtivate õigusaktidega põhimõtteliselt kaetud, ja b) et tervise, ohutuse ja keskkonna kaitsmise tõhustamiseks on enamasti vaja parandada kehtivate õigusaktide rakendamist, samas kui asjakohaste andmete ja nanomaterjalidega seotud riskide hindamise meetodite puudumise tõttu ei ole tegelikult võimalik nendega seotud riske käsitleda;

| 4. | on seisukohal, et Euroopa Liidu propageeritavat nanotehnoloogiatele ohutu, vastutustundliku ja ühtse lähenemisviisi põhimõtet ohustab teabe puudumine juba turul olevate nanomaterjalide kohta, eriti sellistes tundlikes rakendustes, mille puhul tarbijad nendega vahetult kokku puutuvad; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et Euroopa Liidu propageeritavat nanotehnoloogiatele ohutu, vastutustundliku ja ühtse lähenemisviisi põhimõtet ohustab teabe puudumine juba turul olevate nanomaterjalide kohta, eriti sellistes tundlikes rakendustes, mille puhul tarbijad nendega vahetult kokku puutuvad;

| 5. | kutsub komisjoni üles kahe aasta jooksul läbi vaatama kõiki asjaomaseid õigusakte, et tagada ohutus toodetes kasutatavate kõikide nende nanomaterjalide osas, mis oma olelusringi kestel võivad avaldada mõju inimtervisele, ohutusele või keskkonnale, ning tagada, et õigusnormid ja rakendussätted kajastaksid nende nanomaterjalide eriomadusi, millega töötajad, tarbijad ja/või keskkond võivad kokku puutuda; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles kahe aasta jooksul läbi vaatama kõiki asjaomaseid õigusakte, et tagada ohutus toodetes kasutatavate kõikide nende nanomaterjalide osas, mis oma olelusringi kestel võivad avaldada mõju inimtervisele, ohutusele või keskkonnale, ning tagada, et õigusnormid ja rakendussätted kajastaksid nende nanomaterjalide eriomadusi, millega töötajad, tarbijad ja/või keskkond võivad kokku puutuda;

| 6. | rõhutab, et selline läbivaatamine on lisaks inimtervise ja keskkonna piisavale kaitsmisele vajalik ka ettevõtjatele kindlustunde ja prognoosimisvõimaluste andmiseks ning üldsuse usalduse võitmiseks; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et selline läbivaatamine on lisaks inimtervise ja keskkonna piisavale kaitsmisele vajalik ka ettevõtjatele kindlustunde ja prognoosimisvõimaluste andmiseks ning üldsuse usalduse võitmiseks;

| 7. | nõuab igakülgse ja teaduslikult põhjendatud nanomaterjalide mõiste kasutuselevõtmist ühenduse õigusaktides ühe osana asjaomastes horisontaalsetes ja valdkondlikes õigusaktides nanomaterjalidega seoses tehtavatest muudatustest; |
| --- | --- |

7.

nõuab igakülgse ja teaduslikult põhjendatud nanomaterjalide mõiste kasutuselevõtmist ühenduse õigusaktides ühe osana asjaomastes horisontaalsetes ja valdkondlikes õigusaktides nanomaterjalidega seoses tehtavatest muudatustest;

| 8. | kutsub komisjoni edendama ühtse nanomaterjalide mõiste vastuvõtmist rahvusvahelisel tasandil, ning vastavalt kohandama asjaomast Euroopa õigusraamistikku; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni edendama ühtse nanomaterjalide mõiste vastuvõtmist rahvusvahelisel tasandil, ning vastavalt kohandama asjaomast Euroopa õigusraamistikku;

| 9. | peab eriti oluliseks käsitleda nanomaterjale sõnaselgelt vähemalt nende õigusaktide kohaldamisala raames, mis käsitlevad kemikaale (REACH, biotsiidid), toitu (toiduained, toidu lisaained, geneetiliselt muundatud organismidest toodetud toiduained ja loomasööt) ning töötajate kaitset, samuti õhu ja vee kvaliteeti ning jäätmeid käsitlevates õigusaktides; |
| --- | --- |

9.

peab eriti oluliseks käsitleda nanomaterjale sõnaselgelt vähemalt nende õigusaktide kohaldamisala raames, mis käsitlevad kemikaale (REACH, biotsiidid), toitu (toiduained, toidu lisaained, geneetiliselt muundatud organismidest toodetud toiduained ja loomasööt) ning töötajate kaitset, samuti õhu ja vee kvaliteeti ning jäätmeid käsitlevates õigusaktides;

| 10. | nõuab vastutuskohustuse kohaldamist tootjate suhtes, kes tahavad nanomaterjale turule viia; ja kutsub neid üles järgima vastutustundliku käitumise koodeksit nanoteaduse ja -tehnoloogia alaste uuringute tegemisel; |
| --- | --- |

10.

nõuab vastutuskohustuse kohaldamist tootjate suhtes, kes tahavad nanomaterjale turule viia; ja kutsub neid üles järgima vastutustundliku käitumise koodeksit nanoteaduse ja -tehnoloogia alaste uuringute tegemisel;

| 11. | kutsub eelkõige komisjoni üles hindama REACHi läbivaatamise vajadust, muu hulgas seoses järgmisega:






  — | nende nanomaterjalide lihtsustatud registreerimine, mida toodetakse või imporditakse alla ühe tonni; |
| --- | --- | --- |

11.

kutsub eelkõige komisjoni üles hindama REACHi läbivaatamise vajadust, muu hulgas seoses järgmisega:

—

nende nanomaterjalide lihtsustatud registreerimine, mida toodetakse või imporditakse alla ühe tonni;

| — | kaaluda kõikide nanomaterjalide lugemist uuteks aineteks; |
| --- | --- |

—

kaaluda kõikide nanomaterjalide lugemist uuteks aineteks;

| — | kõigi registreeritud nanomaterjalide kemikaaliohutuse aruanne koos nendega kokkupuute hindamisega; |
| --- | --- |

—

kõigi registreeritud nanomaterjalide kemikaaliohutuse aruanne koos nendega kokkupuute hindamisega;

| — | kõigist eraldi toodetena, valmististena või kaubaartiklite koosseisus turule lastud nanomaterjalidest teavitamise kohustus; |
| --- | --- |

—

kõigist eraldi toodetena, valmististena või kaubaartiklite koosseisus turule lastud nanomaterjalidest teavitamise kohustus;

| 12. | kutsub eelkõige komisjoni üles hindama jäätmealaste õigusaktide läbivaatamise vajadust, muu hulgas seoses järgmisega:






  — | eraldi kanne nanomaterjalide kohta otsusega 2000/532/EÜ (23) kehtestatud jäätmete nimistus; |
| --- | --- | --- |

12.

kutsub eelkõige komisjoni üles hindama jäätmealaste õigusaktide läbivaatamise vajadust, muu hulgas seoses järgmisega:

—

eraldi kanne nanomaterjalide kohta otsusega 2000/532/EÜ (23) kehtestatud jäätmete nimistus;

| — | otsuses 2003/33/EÜ (24) esitatud jäätmete prügilasse vastuvõtmise kriteeriumite läbivaatamine; |
| --- | --- |

—

otsuses 2003/33/EÜ (24) esitatud jäätmete prügilasse vastuvõtmise kriteeriumite läbivaatamine;

| — | prügipõletusel tekkivate asjaomaste heitkoguste piirväärtuste läbivaatamine ning massipõhiste näitajate kõrval selliste näitajate kasutuselevõtmine, mille aluseks on osakeste arv ja/või kogupind; |
| --- | --- |

—

prügipõletusel tekkivate asjaomaste heitkoguste piirväärtuste läbivaatamine ning massipõhiste näitajate kõrval selliste näitajate kasutuselevõtmine, mille aluseks on osakeste arv ja/või kogupind;

| 13. | kutsub eelkõige komisjoni üles hindama vajadust vaadata läbi nanomaterjalide küsimuse piisavaks käsitlemiseks heitkoguste piirväärtused ja keskkonna kvaliteedinõuded õhku ja vett käsitlevates õigusaktides, et täiendada massipõhiseid näitajaid osakeste arvul ja/või kogupinnal põhinevate näitajatega; |
| --- | --- |

13.

kutsub eelkõige komisjoni üles hindama vajadust vaadata läbi nanomaterjalide küsimuse piisavaks käsitlemiseks heitkoguste piirväärtused ja keskkonna kvaliteedinõuded õhku ja vett käsitlevates õigusaktides, et täiendada massipõhiseid näitajaid osakeste arvul ja/või kogupinnal põhinevate näitajatega;

| 14. | rõhutab, et nanomaterjalidega kahjuliku kokkupuutumise võimaluste vältimiseks on komisjoni ja/või liikmesriikide jaoks tähtis tagada nanomaterjalidega tegelemisel tööohutuse ja töötervishoiu alaste ühenduse õigusaktide põhimõtete täielik järgimine ja jõustamine, sealhulgas ohutus- ja tervishoiuspetsialistidele piisava koolituse andmine; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et nanomaterjalidega kahjuliku kokkupuutumise võimaluste vältimiseks on komisjoni ja/või liikmesriikide jaoks tähtis tagada nanomaterjalidega tegelemisel tööohutuse ja töötervishoiu alaste ühenduse õigusaktide põhimõtete täielik järgimine ja jõustamine, sealhulgas ohutus- ja tervishoiuspetsialistidele piisava koolituse andmine;

| 15. | kutsub eelkõige komisjoni üles hindama töötajate kaitset käsitlevate õigusaktide läbivaatamise vajadust, muu hulgas seoses järgmisega:






  — | nanomaterjalide kasutamine üksnes suletud süsteemides või teistel viisidel, millega välistatakse töötajate kokkupuude nendega, kui nendega kokkupuutumist ei saa usaldusväärselt tuvastada ja kontrollida; |
| --- | --- | --- |

15.

kutsub eelkõige komisjoni üles hindama töötajate kaitset käsitlevate õigusaktide läbivaatamise vajadust, muu hulgas seoses järgmisega:

—

nanomaterjalide kasutamine üksnes suletud süsteemides või teistel viisidel, millega välistatakse töötajate kokkupuude nendega, kui nendega kokkupuutumist ei saa usaldusväärselt tuvastada ja kontrollida;

| — | nanomaterjalide kasutusest tulenev selge tootjate ja tööandjate vastutus; |
| --- | --- |

—

nanomaterjalide kasutusest tulenev selge tootjate ja tööandjate vastutus;

| — | kas kõiki kokkupuutevorme (sissehingamine, kokkupuude nahaga või muu) on arvesse võetud; |
| --- | --- |

—

kas kõiki kokkupuutevorme (sissehingamine, kokkupuude nahaga või muu) on arvesse võetud;

| 16. | kutsub komisjoni üles koostama enne 2011. aasta juunit loendit nanomaterjalide liikidest ja kasutusviisidest Euroopa turul, hoides seejuures põhjendatud ärisaladusi (näiteks valmistusõpetused), ning tegema selle loendi üldsusele kättesaadavaks; lisaks palub samaks ajaks komisjoni aruannet nende nanomaterjalide ohutuse kohta; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles koostama enne 2011. aasta juunit loendit nanomaterjalide liikidest ja kasutusviisidest Euroopa turul, hoides seejuures põhjendatud ärisaladusi (näiteks valmistusõpetused), ning tegema selle loendi üldsusele kättesaadavaks; lisaks palub samaks ajaks komisjoni aruannet nende nanomaterjalide ohutuse kohta;

| 17. | kordab oma nõudmist teavitada tarbijaid nanomaterjalide kasutamisest tarbekaupades: kõik ainetes, segudes või kaupades nanomaterjalide kujul esinevad koostisained tuleb toote märgisel selgelt ära näidata (nt koostisainete loetelus peab vastava aine nimetusele järgnema sulgudes sõna „nano”); |
| --- | --- |

17.

kordab oma nõudmist teavitada tarbijaid nanomaterjalide kasutamisest tarbekaupades: kõik ainetes, segudes või kaupades nanomaterjalide kujul esinevad koostisained tuleb toote märgisel selgelt ära näidata (nt koostisainete loetelus peab vastava aine nimetusele järgnema sulgudes sõna „nano”);

| 18. | nõuab direktiivi 2006/114/EÜ täielikku jõustamist, et tagada nanomaterjalidega seotud eksitavate reklaamide ärahoidmine; |
| --- | --- |

18.

nõuab direktiivi 2006/114/EÜ täielikku jõustamist, et tagada nanomaterjalidega seotud eksitavate reklaamide ärahoidmine;

| 19. | nõuab asjakohaste katseprotokollide ja metroloogiastandardite kiiret väljatöötamist, et hinnata nanomaterjalide ohtu ning töötajate, tarbijate ja keskkonna kokkupuutumist nanomaterjalidega nende olelusringi kestel, sealhulgas õnnetuste korral, kasutades valdkondadevahelist lähenemisviisi; |
| --- | --- |

19.

nõuab asjakohaste katseprotokollide ja metroloogiastandardite kiiret väljatöötamist, et hinnata nanomaterjalide ohtu ning töötajate, tarbijate ja keskkonna kokkupuutumist nanomaterjalidega nende olelusringi kestel, sealhulgas õnnetuste korral, kasutades valdkondadevahelist lähenemisviisi;

| 20. | nõuab, et oluliselt suurendataks teadusuuringute rahastamist, mis käsitlevad nanomaterjalidega seotud keskkonna-, tervise- ja ohutusküsimusi nende olelusringi kestel, näiteks moodustades selleks seitsmenda raamprogrammi raames spetsiaalse üleeuroopalise fondi; lisaks nõuab komisjonilt seitsmenda raamprogrammi hindamiskriteeriumite läbivaatamist, nii et raamprogrammi alla koondataks ja selle raames rahastataks oluliselt rohkem uuringuid, mis käsitlevad nanomaterjalide teaduslike hindamismeetodite täiustamist; |
| --- | --- |

20.

nõuab, et oluliselt suurendataks teadusuuringute rahastamist, mis käsitlevad nanomaterjalidega seotud keskkonna-, tervise- ja ohutusküsimusi nende olelusringi kestel, näiteks moodustades selleks seitsmenda raamprogrammi raames spetsiaalse üleeuroopalise fondi; lisaks nõuab komisjonilt seitsmenda raamprogrammi hindamiskriteeriumite läbivaatamist, nii et raamprogrammi alla koondataks ja selle raames rahastataks oluliselt rohkem uuringuid, mis käsitlevad nanomaterjalide teaduslike hindamismeetodite täiustamist;

| 21. | palub komisjonil edendada nanomaterjalidega seotud uurimis- ja arendustegevuse, riskide hindamise, suuniste koostamise ja reguleerimistegevuse liikmesriikide vahelist kooskõlastamist ja vastavat teabevahetust kas siis olemasolevate mehhanismide (nt REACHi pädevate asutuste nanomaterjalide allrühm) või vajadusel uute loodavate mehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

21.

palub komisjonil edendada nanomaterjalidega seotud uurimis- ja arendustegevuse, riskide hindamise, suuniste koostamise ja reguleerimistegevuse liikmesriikide vahelist kooskõlastamist ja vastavat teabevahetust kas siis olemasolevate mehhanismide (nt REACHi pädevate asutuste nanomaterjalide allrühm) või vajadusel uute loodavate mehhanismide kaudu;

| 22. | palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada võimalikult kiiresti ettepanek luua alaline ja sõltumatu Euroopa võrgustik nanomaterjalide ja -tehnoloogiate järelevalveks ning järelevalvemetoodika (eelkõige metroloogia, avastamine, mürgisus ja epidemioloogia) alus- ja rakendusuuringute programm; |
| --- | --- |

22.

palub komisjonil ja liikmesriikidel esitada võimalikult kiiresti ettepanek luua alaline ja sõltumatu Euroopa võrgustik nanomaterjalide ja -tehnoloogiate järelevalveks ning järelevalvemetoodika (eelkõige metroloogia, avastamine, mürgisus ja epidemioloogia) alus- ja rakendusuuringute programm;

| 23. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama kogu ELi hõlmavat avalikku arutelu nanotehnoloogiate ja -materjalide ning nendega seotud regulatiivsete aspektide üle; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles algatama kogu ELi hõlmavat avalikku arutelu nanotehnoloogiate ja -materjalide ning nendega seotud regulatiivsete aspektide üle;

| 24. | tunnistab vajadust kõrvaldada takistused, mis ei võimalda eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning väga väikeste ettevõtjate juurdepääsu patentidele ning samal ajal nõuab patendiõiguste piiramist nanomaterjalide konkreetsete rakenduste või tootmismeetoditega, ning vaid erandjuhul nende laiendamist nanomaterjalidele endile, et vältida innovatsiooni lämmatamist; |
| --- | --- |

24.

tunnistab vajadust kõrvaldada takistused, mis ei võimalda eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ning väga väikeste ettevõtjate juurdepääsu patentidele ning samal ajal nõuab patendiõiguste piiramist nanomaterjalide konkreetsete rakenduste või tootmismeetoditega, ning vaid erandjuhul nende laiendamist nanomaterjalidele endile, et vältida innovatsiooni lämmatamist;

| 25. | on seisukohal, et aegsasti tuleb koostada range eetikakoodeks, eriti nanomeditsiini valdkonnas, mille põhimõtted oleksid õigus privaatsusele, vaba ja teadlik nõusolek ning piiride seadmine inimese mitte-raviotstarbelisele täiustamisele, ning mis samal ajal toetaks seda paljutõotavat interdistsiplinaarset valdkonda, kus rakendatakse selliseid läbimurdelisi tehnoloogiaid nagu molekulaarreprodutseerimine ja -diagnostika, mis võivad olla väga kasulikud paljude haiguste varasel diagnoosimisel ning täpsel ja ökonoomsel ravimisel; palub teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühmal koostada selles küsimuses arvamus, toetudes oma 17. jaanuari 2007. aasta arvamusele nr 21 nanomeditsiini eetiliste aspektide kohta ning arvestades ELi liikmesriikide eetikakomisjonide vastavaid arvamusi ja rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks UNESCO sellealast tööd; |
| --- | --- |

25.

on seisukohal, et aegsasti tuleb koostada range eetikakoodeks, eriti nanomeditsiini valdkonnas, mille põhimõtted oleksid õigus privaatsusele, vaba ja teadlik nõusolek ning piiride seadmine inimese mitte-raviotstarbelisele täiustamisele, ning mis samal ajal toetaks seda paljutõotavat interdistsiplinaarset valdkonda, kus rakendatakse selliseid läbimurdelisi tehnoloogiaid nagu molekulaarreprodutseerimine ja -diagnostika, mis võivad olla väga kasulikud paljude haiguste varasel diagnoosimisel ning täpsel ja ökonoomsel ravimisel; palub teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühmal koostada selles küsimuses arvamus, toetudes oma 17. jaanuari 2007. aasta arvamusele nr 21 nanomeditsiini eetiliste aspektide kohta ning arvestades ELi liikmesriikide eetikakomisjonide vastavaid arvamusi ja rahvusvaheliste organisatsioonide, näiteks UNESCO sellealast tööd;

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu nanotehnoloogia arengu sotsiaalsele mõõtmele; on lisaks seisukohal, et võimalikult varasest etapist alates tuleb tagada asjaomaste sotsiaalpartnerite aktiivne kaasamine; |
| --- | --- |

26.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pöörama erilist tähelepanu nanotehnoloogia arengu sotsiaalsele mõõtmele; on lisaks seisukohal, et võimalikult varasest etapist alates tuleb tagada asjaomaste sotsiaalpartnerite aktiivne kaasamine;

| 27. | kutsub komisjoni üles hindama vajadust vaadata läbi õigusaktid, et käsitleda ökonoomselt neid nanomaterjale, mis tekivad põlemisprotsessi kõrvalsaadusena; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles hindama vajadust vaadata läbi õigusaktid, et käsitleda ökonoomselt neid nanomaterjale, mis tekivad põlemisprotsessi kõrvalsaadusena;

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 426.

(2)  Arvamus uurimuse „Nanoteadus- ja nanotehnoloogiatoodetega seonduvate olemasolevate ja kavandatud mõistete teaduslikud aspektid. 29. november 2007”; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_012.pdf ning sellele lisatud komisjoni talituste teade seoses SCENIHRi arvamusega nanoteadus- ja nanotehnoloogiatoodetega seonduvate olemasolevate ja kavandatud mõistete teaduslike aspektide kohta; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_oc_012.pdf Arvamus riskianalüüsimeetodite asjakohasuse kohta nanomaterjalide riskide hindamisel kooskõlas tehniliste juhenddokumentidega uute ja olemasolevate ainete kohta; 21.-22. juuni 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_010.pdf Muudetud arvamus (pärast avalikku arutelu) olemasolevate meetodite sobivuse kohta nanotehnoloogia abil valmistatud toodete ja kaasnevate saadustega seotud potentsiaalsete riskide hindamisel; 10. märts 2006; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_003b.pdf. Arvamus nanotehnoloogiatoodete riskianalüüsi kohta; 19. jaanuar 2009; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_023.pdf.

(3)  Arvamus nanomaterjalide ohutuse kohta kosmeetikatoodetes; 18. detsember 2007; http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_sccp/docs/sccp_o_123.pdf.

(4)  Arvamus nr 21, 17. jaanuar 2007.

(5)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(6)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

(7)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

(8)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

(9)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

(10)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

(11)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

(12)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

(13)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 24.

(14)  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

(15)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

(16)  ELT L 24, 29.1.2008, lk 8.

(17)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(18)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

(19)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 21.

(20)  Komisjoni 2. veebruari 2000. aasta teatis ettevaatuspõhimõtte kohta (KOM(2000)0001).

(21)  Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2009. aasta seisukoht. Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0158.

(22)  Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta seisukoht. Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0171.

(23)  Komisjoni 3. mai 2000. aasta otsus 2000/532/EÜ, millega asendatakse otsus 94/3/EÜ (millega kehtestatakse jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a kohaselt jäätmete nimistu) ja nõukogu otsus 94/904/EÜ (millega kehtestatakse ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt ohtlike jäätmete nimistu) (EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3).

(24)  Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsus 2003/33/EÜ, millega kehtestatakse jäätmete prügilatesse vastuvõtmise kriteeriumid ja kord direktiivi 1999/31/EÜ artikli 16 ja II lisa kohaselt (EÜT L 11, 16.1.2003, lk 27).

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/90 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/90

---

Reede, 24. aprilli 2009Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

P6_TA(2009)0329

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon iga-aastase arutelu kohta 2008. aastal saavutatud edusammude üle vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seoses (ELi lepingu artiklid 2 ja 39)

2010/C 184 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6 ja 39 ning Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 13, 17–22, 61–69, 255 ja 286, mis moodustavad ELi ja ühenduse kui vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala arengu peamise õigusliku aluse;

võttes arvesse suuliselt vastatavaid küsimusi nõukogule (B6-0489/2008) ja komisjonile (B6-0494/2008), mida arutati täiskogul 17. detsembril 2008;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et kümme aastat pärast Amsterdami lepingu jõustumist:






  — | on ELi õigustik õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimustes oluliselt täienenud ning seeläbi kinnitanud liikmesriikide otsust kaasata Euroopa Liidu institutsioonid ulatuslikult selle valdkonna poliitika kujundamisse, et tagada liidu kodanikele vabadus, turvalisus ja õigus; |
| --- | --- | --- |

A.

arvestades, et kümme aastat pärast Amsterdami lepingu jõustumist:

—

on ELi õigustik õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimustes oluliselt täienenud ning seeläbi kinnitanud liikmesriikide otsust kaasata Euroopa Liidu institutsioonid ulatuslikult selle valdkonna poliitika kujundamisse, et tagada liidu kodanikele vabadus, turvalisus ja õigus;

| — | adub enamik liidu kodanikke Eurobaromeetri perioodiliste küsitluste alusel, et ELi tasandi meetmetel on lisandväärtus võrreldes meetmetega, mida võetakse üksnes riigi tasandil, ning kaks kolmandikku kodanikest toetab ELi tasandi meetmeid, mis edendavad ja kaitsevad põhiõigusi (sealhulgas laste õigusi), ning samuti toetavad võitlust organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu, ning ainult 18 % arvab, et ELi tasandi meetmed ei ole toonud lisakasu; |
| --- | --- |

—

adub enamik liidu kodanikke Eurobaromeetri perioodiliste küsitluste alusel, et ELi tasandi meetmetel on lisandväärtus võrreldes meetmetega, mida võetakse üksnes riigi tasandil, ning kaks kolmandikku kodanikest toetab ELi tasandi meetmeid, mis edendavad ja kaitsevad põhiõigusi (sealhulgas laste õigusi), ning samuti toetavad võitlust organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu, ning ainult 18 % arvab, et ELi tasandi meetmed ei ole toonud lisakasu;

| B. | arvestades, et eelnimetatud positiivsed tegurid ei suuda korvata järgmisi vajakajäämisi:






  — | ELi otsustusprotsessi jätkuv õiguslik nõrkus ja keerukus eriti sellistes valdkondades nagu politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, kus jääb puudu asjakohasest demokraatlikust ja kohtulikust kontrollist ELi tasandil; |
| --- | --- | --- |

B.

arvestades, et eelnimetatud positiivsed tegurid ei suuda korvata järgmisi vajakajäämisi:

—

ELi otsustusprotsessi jätkuv õiguslik nõrkus ja keerukus eriti sellistes valdkondades nagu politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades, kus jääb puudu asjakohasest demokraatlikust ja kohtulikust kontrollist ELi tasandil;

| — | enamiku liikmesriikide soovimatus tugevdada poliitikameetmeid seoses põhiõiguste ja kodanikuõigustega; samal ajal näib olevat üha olulisem pöörata tähelepanu mitte üksnes piiriülestele juhtumitele, et vältida topeltstandardite kasutamist ühe liikmesriigi piires; |
| --- | --- |

—

enamiku liikmesriikide soovimatus tugevdada poliitikameetmeid seoses põhiõiguste ja kodanikuõigustega; samal ajal näib olevat üha olulisem pöörata tähelepanu mitte üksnes piiriülestele juhtumitele, et vältida topeltstandardite kasutamist ühe liikmesriigi piires;

| — | jätkuv vajadus arendada edasi ja rakendada õigesti ELi ühist sisserände- ja varjupaigapoliitikat, mis jääb maha Haagi programmis ja Euroopa sisserände- ja varjupaigapoliitika paktis kehtestatud ajakavast; |
| --- | --- |

—

jätkuv vajadus arendada edasi ja rakendada õigesti ELi ühist sisserände- ja varjupaigapoliitikat, mis jääb maha Haagi programmis ja Euroopa sisserände- ja varjupaigapoliitika paktis kehtestatud ajakavast;

| — | komisjoni raskused selle tagamisel, et õigeaegselt ja korrektselt rakendada hiljuti vastuvõetud ühenduse õigusaktid ning samal ajal tulla toime mahuka kirjavahetuse, paljude kaebuste ja rikkumiste suureneva arvuga; |
| --- | --- |

—

komisjoni raskused selle tagamisel, et õigeaegselt ja korrektselt rakendada hiljuti vastuvõetud ühenduse õigusaktid ning samal ajal tulla toime mahuka kirjavahetuse, paljude kaebuste ja rikkumiste suureneva arvuga;

| — | vajadus ulatuslikumalt kaasata Euroopa Parlament ja riikide parlamendid ELi õigusaktide tegeliku, kohapealse mõju hindamisse; |
| --- | --- |

—

vajadus ulatuslikumalt kaasata Euroopa Parlament ja riikide parlamendid ELi õigusaktide tegeliku, kohapealse mõju hindamisse;

| — | kodanikuühiskonna esindajate ja sidusrühmade võrgustik on endiselt välja arendamata vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala igas poliitikavaldkonnas; tasub märkida, et alles hiljuti otsustasid liikmesriikide justiitsministrid luua võrgustiku, mille eesmärk on vastastikku tugevdada liikmesriikide õigusakte, ning et sama tuleks teha vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala teisteski valdkondades; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna esindajate ja sidusrühmade võrgustik on endiselt välja arendamata vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala igas poliitikavaldkonnas; tasub märkida, et alles hiljuti otsustasid liikmesriikide justiitsministrid luua võrgustiku, mille eesmärk on vastastikku tugevdada liikmesriikide õigusakte, ning et sama tuleks teha vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala teisteski valdkondades;

| — | asjaolu, et isegi ELi ametite vaheline koostöö edeneb aeglaselt ning olukord ähvardab muutuda veelgi keerukamaks, kui hulgaliselt tuleb juurde ELi tasandi operatiivülesannetega muid organeid; |
| --- | --- |

—

asjaolu, et isegi ELi ametite vaheline koostöö edeneb aeglaselt ning olukord ähvardab muutuda veelgi keerukamaks, kui hulgaliselt tuleb juurde ELi tasandi operatiivülesannetega muid organeid;

| C. | arvestades, et vaja on meelde tuletada:






  — | endiselt ettevaatlikku seisukohta, mille nõukogu ja komisjoni on võtnud pärast seda, kui Euroopa Parlament võttis 25. septembril 2008 vastu resolutsiooni, milles käsitletakse iga-aastast mõttevahetust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas 2007. aastal saavutatud edusammude üle (ELi lepingu artiklid 2 ja 39) (1) samasugusel seisukohal oldi ka 2008. aasta detsembris toimunud täiskogu aruteludel, kui käsitleti põhiõiguste kaitset Euroopa Liidus ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seoses saavutatud edusamme; |
| --- | --- | --- |

C.

arvestades, et vaja on meelde tuletada:

—

endiselt ettevaatlikku seisukohta, mille nõukogu ja komisjoni on võtnud pärast seda, kui Euroopa Parlament võttis 25. septembril 2008 vastu resolutsiooni, milles käsitletakse iga-aastast mõttevahetust vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas 2007. aastal saavutatud edusammude üle (ELi lepingu artiklid 2 ja 39) (1) samasugusel seisukohal oldi ka 2008. aasta detsembris toimunud täiskogu aruteludel, kui käsitleti põhiõiguste kaitset Euroopa Liidus ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seoses saavutatud edusamme;

| — | liikmesriikide parlamentide toetust laiemale parlamentidevahelisele koostööle eelkõige vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames, mida riigid on näidanud nii üldistes aruteludes osalemisega kui ka konkreetsetel aruteludel, mis on toimunud sellistes küsimustes nagu ELi läbipaistvusreeglite läbivaatamine, nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (2), broneeringuinfot käsitlevad ELi uued õigusaktid (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (4) rakendamine ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ (millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded) hindamine (5) ning kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö rakendamine, |
| --- | --- |

—

liikmesriikide parlamentide toetust laiemale parlamentidevahelisele koostööle eelkõige vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames, mida riigid on näidanud nii üldistes aruteludes osalemisega kui ka konkreetsetel aruteludel, mis on toimunud sellistes küsimustes nagu ELi läbipaistvusreeglite läbivaatamine, nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (2), broneeringuinfot käsitlevad ELi uued õigusaktid (3), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (4) rakendamine ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ (millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded) hindamine (5) ning kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö rakendamine,

| 1. | kutsub üles neid liikmesriike, kes ei ole veel Lissaboni lepingut ratifitseerinud, tegema seda võimalikult ruttu, sest siis on kõige olulisemad puudujäägid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ületatavad, kuna lepinguga:






  — | luuakse ühtsem, läbipaistvam ja õiguslikult kehtiv raamistik; |
| --- | --- | --- |

1.

kutsub üles neid liikmesriike, kes ei ole veel Lissaboni lepingut ratifitseerinud, tegema seda võimalikult ruttu, sest siis on kõige olulisemad puudujäägid vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ületatavad, kuna lepinguga:

—

luuakse ühtsem, läbipaistvam ja õiguslikult kehtiv raamistik;

| — | tugevdatakse põhiõiguste kaitset, sest Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) muutub siduvaks ning ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga saab võimalikuks; |
| --- | --- |

—

tugevdatakse põhiõiguste kaitset, sest Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „harta”) muutub siduvaks ning ELi ühinemine Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga saab võimalikuks;

| — | antakse Euroopa Liidu kodanikele ja kodanikuühiskonnale õigus osaleda õigusloomeprotsessis ning tagatakse neile parem juurdepääs Euroopa Ühenduste Kohtule; |
| --- | --- |

—

antakse Euroopa Liidu kodanikele ja kodanikuühiskonnale õigus osaleda õigusloomeprotsessis ning tagatakse neile parem juurdepääs Euroopa Ühenduste Kohtule;

| — | kaasatakse Euroopa Parlament ja riikide parlamendid ELi poliitikameetmete hindamisse, millega suurendatakse ELi institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste vastutust; |
| --- | --- |

—

kaasatakse Euroopa Parlament ja riikide parlamendid ELi poliitikameetmete hindamisse, millega suurendatakse ELi institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste vastutust;

| 2. | kutsub Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjoni üles:






  a) | ametlikult kaasama uue koosseisuga Euroopa Parlamendi, kui võetakse vastu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järgmine mitmeaastane programm aastateks 2010–2014, kuna pärast Lissaboni lepingu jõustumist hakkavad seda programmi peamiselt rakendama Euroopa Parlament ja nõukogu kaasotsustamismenetluses; arvestades, et selline mitmeaastane programm peaks olema ulatuslikum nõukogu tuleviku rühmade aruannetes sisalduvatest ettepanekutest, tuleks kaasata ka riikide parlamendid, sest nad peaksid etendama olulist rolli prioriteetide määramisel ja nende rakendamisel riigi tasandil; |
| --- | --- | --- |

2.

kutsub Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjoni üles:

a)

ametlikult kaasama uue koosseisuga Euroopa Parlamendi, kui võetakse vastu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järgmine mitmeaastane programm aastateks 2010–2014, kuna pärast Lissaboni lepingu jõustumist hakkavad seda programmi peamiselt rakendama Euroopa Parlament ja nõukogu kaasotsustamismenetluses; arvestades, et selline mitmeaastane programm peaks olema ulatuslikum nõukogu tuleviku rühmade aruannetes sisalduvatest ettepanekutest, tuleks kaasata ka riikide parlamendid, sest nad peaksid etendama olulist rolli prioriteetide määramisel ja nende rakendamisel riigi tasandil;

| b) | pöörama tähelepanu tulevasele mitmeaastasele programmile ning eelkõige põhiõiguste ja kodanikuõiguste parandamisele, nagu Euroopa Parlament hiljuti soovitas oma 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioonis põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (6), ning edendama selleks eesmärke ja põhimõtteid, mis on sätestatud põhiõiguste hartas, mille institutsioonid kuulutasid välja 2000. aastal Nice'is ja uuesti 12. detsembril 2007. aastal Strasbourgis; |
| --- | --- |

b)

pöörama tähelepanu tulevasele mitmeaastasele programmile ning eelkõige põhiõiguste ja kodanikuõiguste parandamisele, nagu Euroopa Parlament hiljuti soovitas oma 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioonis põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2004–2008 (6), ning edendama selleks eesmärke ja põhimõtteid, mis on sätestatud põhiõiguste hartas, mille institutsioonid kuulutasid välja 2000. aastal Nice'is ja uuesti 12. detsembril 2007. aastal Strasbourgis;

| 3. | peab hädavajalikuks ja asjakohaseks, et komisjon:






  a) | teeb kohe algatusi, et paremini kaitsta kodanikuõigusi, nagu andmekaitse, diplomaatiline ja konsulaarkaitse ning liikumis- ja elukohavabadus; |
| --- | --- | --- |

3.

peab hädavajalikuks ja asjakohaseks, et komisjon:

a)

teeb kohe algatusi, et paremini kaitsta kodanikuõigusi, nagu andmekaitse, diplomaatiline ja konsulaarkaitse ning liikumis- ja elukohavabadus;

| b) | töötab välja mehhanismi, millega ulatuslikumalt kaasata kodanikke liidu kodakondsuse sisu määratlemisesse, luues selleks konsultatsioonimehhanisme ja toetades sidusrühmade võrgustikke; |
| --- | --- |

b)

töötab välja mehhanismi, millega ulatuslikumalt kaasata kodanikke liidu kodakondsuse sisu määratlemisesse, luues selleks konsultatsioonimehhanisme ja toetades sidusrühmade võrgustikke;

| c) | esitab täielikult valmis ELi meetmetest koosneva programmi, millega tugevdatakse kostjate menetlusõigusi ning kohtueelses ja -järgses faasis vajalikke tagatisi, eriti kui sellega on seotud asjaomase riigi kodakondsuseta isik, ning üldisemas plaanis kontrolliks ELi meetmeid kriminaalõiguse ja julgeoleku vallas, pidades silmas kodanikuõiguste kaitset; |
| --- | --- |

c)

esitab täielikult valmis ELi meetmetest koosneva programmi, millega tugevdatakse kostjate menetlusõigusi ning kohtueelses ja -järgses faasis vajalikke tagatisi, eriti kui sellega on seotud asjaomase riigi kodakondsuseta isik, ning üldisemas plaanis kontrolliks ELi meetmeid kriminaalõiguse ja julgeoleku vallas, pidades silmas kodanikuõiguste kaitset;

| d) | kogub korrapäraselt ja levitab kõiki olulisi neutraalseid andmeid, mis käsitlevad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala peamiste poliitikameetmete arengut, näiteks rändevoogusid, organiseeritud kuritegevuse ja eriti terrorismi arengut (vt 2008. aasta organiseeritud kuritegevuse ohtude ELi hinnang ning Europoli esitatud ELi 2008. aasta aruanne terrorismi olukorra ja suundumuse kohta); |
| --- | --- |

d)

kogub korrapäraselt ja levitab kõiki olulisi neutraalseid andmeid, mis käsitlevad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala peamiste poliitikameetmete arengut, näiteks rändevoogusid, organiseeritud kuritegevuse ja eriti terrorismi arengut (vt 2008. aasta organiseeritud kuritegevuse ohtude ELi hinnang ning Europoli esitatud ELi 2008. aasta aruanne terrorismi olukorra ja suundumuse kohta);

| e) | esitab võimalikult kiiresti menetletavad õigusaktid, mida kohaldatakse muude ELi sinise kaardi kategooriate kolmanda riigi töötajatele, nagu hooajatöötajad, ettevõttesiseselt üleviidavad töötajad ja tasustatud praktikandid ning FRONTEXi ülesandeid täitvad töötajad; eelkõige tagab FRONTEXile piisavad vahendid tema eesmärkide saavutamiseks ja selle, et Euroopa Parlamenti hoitakse igakülgselt kursis kolmandate riikidega peetavatest läbirääkimistest sisserännet käsitlevate kokkulepete sõlmimise üle; |
| --- | --- |

e)

esitab võimalikult kiiresti menetletavad õigusaktid, mida kohaldatakse muude ELi sinise kaardi kategooriate kolmanda riigi töötajatele, nagu hooajatöötajad, ettevõttesiseselt üleviidavad töötajad ja tasustatud praktikandid ning FRONTEXi ülesandeid täitvad töötajad; eelkõige tagab FRONTEXile piisavad vahendid tema eesmärkide saavutamiseks ja selle, et Euroopa Parlamenti hoitakse igakülgselt kursis kolmandate riikidega peetavatest läbirääkimistest sisserännet käsitlevate kokkulepete sõlmimise üle;

| f) | kehtestab Euroopa sisejulgeoleku poliitika, mis täiendaks liikmesriikide julgeolekukavu, nii et liidu kodanikel ja riikide parlamentidel oleks selge ettekujutus ELi tegevuse lisandväärtusest; tugevdab eriti ELi poliitikat seoses võitlusega organiseeritud kuritegevuse teatud liikide vastu, nagu küberkuritegevus, inimkaubandus, laste seksuaalne ärakasutamine ja korruptsioon, ning võtma selleks tõhusaid meetmeid ja kasutama kõiki olemasolevaid koostöövorme, et saavutada mõõdetavaid tulemusi, sealhulgas võtma vastu õigusakti rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide finantsvarade ja omandi konfiskeerimise ning nende ühiskondlikul otstarbel kasutamise kohta; |
| --- | --- |

f)

kehtestab Euroopa sisejulgeoleku poliitika, mis täiendaks liikmesriikide julgeolekukavu, nii et liidu kodanikel ja riikide parlamentidel oleks selge ettekujutus ELi tegevuse lisandväärtusest; tugevdab eriti ELi poliitikat seoses võitlusega organiseeritud kuritegevuse teatud liikide vastu, nagu küberkuritegevus, inimkaubandus, laste seksuaalne ärakasutamine ja korruptsioon, ning võtma selleks tõhusaid meetmeid ja kasutama kõiki olemasolevaid koostöövorme, et saavutada mõõdetavaid tulemusi, sealhulgas võtma vastu õigusakti rahvusvaheliste kuritegelike organisatsioonide finantsvarade ja omandi konfiskeerimise ning nende ühiskondlikul otstarbel kasutamise kohta;

| g) | rakendab jätkuvalt põhimõtet, et kohtulahendeid tunnustatakse vastastikku nii tsiviil- kui ka kriminaalõiguse valdkonnas ning kõigil kohtumenetluse etappidel, eelkõige mis puudutab kriminaalõigust, et tagada tõendite tunnustamise ja vastastikuse vastuvõetavuse süsteem kogu ELis, kusjuures tuleb ülima täpsusega järgida põhiõigusi; |
| --- | --- |

g)

rakendab jätkuvalt põhimõtet, et kohtulahendeid tunnustatakse vastastikku nii tsiviil- kui ka kriminaalõiguse valdkonnas ning kõigil kohtumenetluse etappidel, eelkõige mis puudutab kriminaalõigust, et tagada tõendite tunnustamise ja vastastikuse vastuvõetavuse süsteem kogu ELis, kusjuures tuleb ülima täpsusega järgida põhiõigusi;

| h) | täiendab vastastikuse tunnustamise arendamist rea meetmetega, mis tugevdavad vastastikust usaldust, eelkõige arendades materiaalõiguse ja kriminaalmenetlusõiguse ning menetlusõiguste teatud ühtlustamist, parandades kohtusüsteemide toimimise vastastikust hindamist ning parandades vastastikuse usalduse suurendamist õigusemõistmisega seotud kutsealade liikmete seas näiteks õigusalase koolituse suurema pakkumisega ja võrgustike loomise toetamisega; |
| --- | --- |

h)

täiendab vastastikuse tunnustamise arendamist rea meetmetega, mis tugevdavad vastastikust usaldust, eelkõige arendades materiaalõiguse ja kriminaalmenetlusõiguse ning menetlusõiguste teatud ühtlustamist, parandades kohtusüsteemide toimimise vastastikust hindamist ning parandades vastastikuse usalduse suurendamist õigusemõistmisega seotud kutsealade liikmete seas näiteks õigusalase koolituse suurema pakkumisega ja võrgustike loomise toetamisega;

| i) | rajab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames usaldusväärsele poliitikale toetuva läbipaistva ja tõhusa ELi välisstrateegia, esmajoones neis valdkondades, kus ühendusel on ainupädevus, näiteks tagasivõtulepingud, välispiiride kaitse ja viisapoliitika (näiteks USA viisavabastuse küsimused); |
| --- | --- |

i)

rajab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala raames usaldusväärsele poliitikale toetuva läbipaistva ja tõhusa ELi välisstrateegia, esmajoones neis valdkondades, kus ühendusel on ainupädevus, näiteks tagasivõtulepingud, välispiiride kaitse ja viisapoliitika (näiteks USA viisavabastuse küsimused);

| j) | kutsub nõukogu korrapäraselt konsulteerima parlamendiga isegi rahvusvaheliste lepingute puhul, mis käsitlevad õigusalast ja politseikoostööd kriminaalasjades, kuna nõukogu hiljutine keeldumine konsulteerimisest on vastuolus lojaalse koostöö ja ELi demokraatliku vastutuse põhimõttega; kutsub komisjoni üles esitama kriteeriume sobiva ELi poliitika väljatöötamiseks, pidades silmas kolmandate riikidega sõlmitavaid lepinguid vastastikuse õigusabi või väljaandmise kohta kriminaalasjades, võttes arvesse ELi kodanike ja asjaomase kolmanda riigi kodanike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtet; |
| --- | --- |

j)

kutsub nõukogu korrapäraselt konsulteerima parlamendiga isegi rahvusvaheliste lepingute puhul, mis käsitlevad õigusalast ja politseikoostööd kriminaalasjades, kuna nõukogu hiljutine keeldumine konsulteerimisest on vastuolus lojaalse koostöö ja ELi demokraatliku vastutuse põhimõttega; kutsub komisjoni üles esitama kriteeriume sobiva ELi poliitika väljatöötamiseks, pidades silmas kolmandate riikidega sõlmitavaid lepinguid vastastikuse õigusabi või väljaandmise kohta kriminaalasjades, võttes arvesse ELi kodanike ja asjaomase kolmanda riigi kodanike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtet;

| k) | kehtestab erisätted, millega tagatakse diplomaatiline ja konsulaarkaitse kõigile liidu kodanikele, olenemata sellest, kas asjaomasel liikmesriigil on oma esindus selle kolmanda riigi territooriumil; |
| --- | --- |

k)

kehtestab erisätted, millega tagatakse diplomaatiline ja konsulaarkaitse kõigile liidu kodanikele, olenemata sellest, kas asjaomasel liikmesriigil on oma esindus selle kolmanda riigi territooriumil;

| l) | esitab uusi ettepanekuid, mille kohaselt füüsiliste ja juriidiliste isikute varade külmutamise juhtumid oleksid kooskõlas Euroopa Kohtu otsustega põhiõiguste kaitse kohta, viidates samuti Euroopa Kohtu otsustele isikute kohta, kes on loetletud nõukogu otsuste (millega rakendatakse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõiget 3 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks (7)) lisades; |
| --- | --- |

l)

esitab uusi ettepanekuid, mille kohaselt füüsiliste ja juriidiliste isikute varade külmutamise juhtumid oleksid kooskõlas Euroopa Kohtu otsustega põhiõiguste kaitse kohta, viidates samuti Euroopa Kohtu otsustele isikute kohta, kes on loetletud nõukogu otsuste (millega rakendatakse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2580/2001 artikli 2 lõiget 3 teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks (7)) lisades;

| m) | suurendab vastastikust usaldust ja solidaarsust liikmesriikide haldusasutuste vahel






  — | koostöös Euroopa Nõukoguga kõrgemate standardite kehtestamisega õigusemõistmise kvaliteedi (8) ja politseikoostöö jaoks; |
| --- | --- | --- |

m)

suurendab vastastikust usaldust ja solidaarsust liikmesriikide haldusasutuste vahel

—

koostöös Euroopa Nõukoguga kõrgemate standardite kehtestamisega õigusemõistmise kvaliteedi (8) ja politseikoostöö jaoks;

| — | vastastikuse hindamise mehhanismide tugevdamise ja demokratiseerimisega, mis on juba ette nähtud Schengeni koostöö ja terrorismivastase võitluse raames; |
| --- | --- |

—

vastastikuse hindamise mehhanismide tugevdamise ja demokratiseerimisega, mis on juba ette nähtud Schengeni koostöö ja terrorismivastase võitluse raames;

| — | Schengeni jaoks kehtestatud liikmesriikidevahelise vastastikuse hindamise ja abistamise mudeli laiendamisega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kõigile poliitikavaldkondadele, kus see puudutab teiste liikmesriikide või kolmandate riikide kodanikke (nt rände- ja integratsioonipoliitika puhul, kuid ka terrorismi ja radikaliseerumise vastaste programmide rakendamisel); |
| --- | --- |

—

Schengeni jaoks kehtestatud liikmesriikidevahelise vastastikuse hindamise ja abistamise mudeli laiendamisega vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala kõigile poliitikavaldkondadele, kus see puudutab teiste liikmesriikide või kolmandate riikide kodanikke (nt rände- ja integratsioonipoliitika puhul, kuid ka terrorismi ja radikaliseerumise vastaste programmide rakendamisel);

| n) | kehtestab laiemat kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust olemasolevate ja loodavate ELi ametite vahel, nagu Europol, Eurojust, Frontex, Cepol, sest need organid peaksid laiendama oma algstaadiumis olevat ja ebakindlat koostööd ning looma tihedamad sidemed liikmesriikide asjaomaste asutustega, tõstes selleks oma tõhususe ja julgeoleku standardeid, parandades läbipaistvust ning vastutades suuremal määral Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide ees; |
| --- | --- |

n)

kehtestab laiemat kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust olemasolevate ja loodavate ELi ametite vahel, nagu Europol, Eurojust, Frontex, Cepol, sest need organid peaksid laiendama oma algstaadiumis olevat ja ebakindlat koostööd ning looma tihedamad sidemed liikmesriikide asjaomaste asutustega, tõstes selleks oma tõhususe ja julgeoleku standardeid, parandades läbipaistvust ning vastutades suuremal määral Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide ees;

| o) | jätkab ELi ühise piirihalduspoliitika arendamist ja tugevdamist, rõhutades samas vajadust võimalikult kiiresti määrata kindlaks ELi piiristrateegia üldine ülesehitus, samuti kui kõigi seotud programmide ja projektide koostoimimise ja tervikuna funktsioneerimise viis, eesmärgiga optimeerida nende vastastikune seotus ja vältida dubleerimist või järjekindlusetust; |
| --- | --- |

o)

jätkab ELi ühise piirihalduspoliitika arendamist ja tugevdamist, rõhutades samas vajadust võimalikult kiiresti määrata kindlaks ELi piiristrateegia üldine ülesehitus, samuti kui kõigi seotud programmide ja projektide koostoimimise ja tervikuna funktsioneerimise viis, eesmärgiga optimeerida nende vastastikune seotus ja vältida dubleerimist või järjekindlusetust;

| 4. | nõuab tungivalt, et komisjon teeks vajalikud jõupingutused asjakohaste projektide lõpuleviimiseks ning viisainfosüsteemi (VIS) ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) võimalikult kiire jõustumise tagamiseks; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et komisjon teeks vajalikud jõupingutused asjakohaste projektide lõpuleviimiseks ning viisainfosüsteemi (VIS) ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) võimalikult kiire jõustumise tagamiseks;

| 5. | soovitab komisjonil hoiduda enne viisainfosüsteemi (VIS) ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) käivitamist õigusakti ettepanekute esitamisest, millega kehtestatakse uusi süsteeme, eelkõige sisenemise ja väljumise süsteemi; pooldab sellise süsteemi tegeliku vajaduse väljaselgitamist, kuna see kattub selgelt juba paigas oleva süsteemikogumiga; leiab, et on oluline uurida olemasolevate süsteemide muutmise vajadust ning hinnata kogu protsessi tegelikku maksumust; |
| --- | --- |

5.

soovitab komisjonil hoiduda enne viisainfosüsteemi (VIS) ja teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) käivitamist õigusakti ettepanekute esitamisest, millega kehtestatakse uusi süsteeme, eelkõige sisenemise ja väljumise süsteemi; pooldab sellise süsteemi tegeliku vajaduse väljaselgitamist, kuna see kattub selgelt juba paigas oleva süsteemikogumiga; leiab, et on oluline uurida olemasolevate süsteemide muutmise vajadust ning hinnata kogu protsessi tegelikku maksumust;

| 6. | palub komisjonil lisada oma mitmeaastase programmi ettepanekusse eespool esitatud soovitused, aga ka parlamendi soovitused, mis esitati eelnimetatud 25. septembri 2008. aasta ja 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioonides, samuti järgmistes resolutsioonides:






  — | 2. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu kodakondsusega seotud probleemide ja tulevikuväljavaadete kohta (9); |
| --- | --- | --- |

6.

palub komisjonil lisada oma mitmeaastase programmi ettepanekusse eespool esitatud soovitused, aga ka parlamendi soovitused, mis esitati eelnimetatud 25. septembri 2008. aasta ja 14. jaanuari 2009. aasta resolutsioonides, samuti järgmistes resolutsioonides:

—

2. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu kodakondsusega seotud probleemide ja tulevikuväljavaadete kohta (9);

| — | Euroopa Parlamendi 27. septembri 2007. aasta resolutsioon nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) kohaldamise kohta) (10), |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 27. septembri 2007. aasta resolutsioon nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) kohaldamise kohta) (10),

| — | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2009. aasta resolutsioon järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ja sarnaste kogemuste kohta kolmandates riikides (11) ning |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2009. aasta resolutsioon järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ja sarnaste kogemuste kohta kolmandates riikides (11) ning

| — | Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta (12); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2009. aasta resolutsioon Euroopa ühise varjupaigasüsteemi tuleviku kohta (12);

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0458.

(2)  EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3.

(3)  Ettepanek võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel (KOM(2007)0654).

(4)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(5)  ELT L 31, 6.2.2003, lk 18.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0019.

(7)  ELT L 344, 28.12.2001, lk 70.

(8)  Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule õigusemõistmise kvaliteedi kohta kriminaalasjades ja kriminaalõiguse ühtlustamise kohta liikmesriikides (ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 109).

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0204.

(10)  ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 317.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0085.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0087.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/94 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/94

---

Reede, 24. aprilli 2009G20 tippkohtumine

P6_TA(2009)0330

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon 2. aprillil 2009. aastal Londonis toimunud G20 tippkohtumise kohta

2010/C 184 E/20

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 2. aprillil 2009. aastal Londonis maailma 20 juhtiva riigi (G20) tippkohtumisel tehtud riigijuhtide avaldust (ülemaailmne taastamis- ja reformikava) ja nende deklaratsioone finantssüsteemi tugevdamise ning ressursside kättesaadavaks tegemise kohta rahvusvaheliste finantsasutuste kaudu;

võttes arvesse OECD ülemaailmse foorumi 2. aprilli 2009. aasta eduraportit jurisdiktsioonides rahvusvahelise maksustandardi rakendamise kohta, mille kohaselt on nõutav administratsiooni teabevahetus kõikide maksualaste taotluste osas ja siseriikliku maksuõiguse jõustamine;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. märtsi 2009. aasta kohtumise eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse komisjoni 4. märtsi 2009. aasta teatist Euroopa majanduse elavdamise kohta (KOM(2009)0114);

võttes arvesse Jacques de Larosière'i juhitud finantsjärelevalvet ELis käsitleva kõrgetasemelise töörühma 25. veebruari 2009. aasta raportit;

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2008. aasta teatist „Finantskriisist taastumine: Euroopa tegevusraamistik” (KOM(2008)0706);

võttes arvesse oma 11. märtsi 2009. aasta resolutsiooni Euroopa majanduse taastamiskava kohta (1);

võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2009. aasta teatist arengumaade toetamise kohta kriisiga toimetulemisel (KOM(2009)0160);

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2009. aasta märtsi aruannet ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele;

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke ja liikmesriikide kohustusi anda abi nälja ja vaesusega võitlemisel;

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi 16. veebruari 2009. aasta aruannet „Võimalus kriisist välja tulla”, milles tungivalt nõutakse G20-lt uue ülemaailmse rohelise leppe algatamist;

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) ja Rahvusvahelise Tööuuringute Instituudi 24. märtsi 2009. aasta aruannet „Finants- ja majanduskriis: inimväärse töö perspektiiv”, milles tungivalt nõutakse G20-lt sotsiaalkaitsele ja töökohtade loomisele suunatud kooskõlastatud stiimulite paketi väljatöötamist;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et maailm on langemas järjest sügavamasse kriisi, mille mõjust poole lootust pääseda ühelgi riigil ega sektoril; arvestades, et 2009. aastal langevad majandustulemused kogu maailmas kiiresti ja kõige optimistlikumate prognooside kohaselt oodatakse 2010. aastal üksnes aeglast majanduskasvu taastumist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailm on langemas järjest sügavamasse kriisi, mille mõjust poole lootust pääseda ühelgi riigil ega sektoril; arvestades, et 2009. aastal langevad majandustulemused kogu maailmas kiiresti ja kõige optimistlikumate prognooside kohaselt oodatakse 2010. aastal üksnes aeglast majanduskasvu taastumist;

| B. | arvestades, et finantskriisi tagajärgedeks reaalmajandusele on erakordsed majandusolud, mis nõuavad õigeaegseid, sihipäraseid, ajutisi ja proportsionaalseid meetmeid ja otsuseid, et leida lahendusi maailma majanduses ning tööhõives valitsevale enneolematule olukorrale; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et finantskriisi tagajärgedeks reaalmajandusele on erakordsed majandusolud, mis nõuavad õigeaegseid, sihipäraseid, ajutisi ja proportsionaalseid meetmeid ja otsuseid, et leida lahendusi maailma majanduses ning tööhõives valitsevale enneolematule olukorrale;

| C. | arvestades, et rahvusvahelise ja Euroopa majanduse langusega võitlemisel on praegu peamiseks probleemiks usalduse puudumine finants- ja kapitaliturgudel ning tööpuuduse kasv, samuti rahvusvahelise kaubanduse mahu vähenemine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et rahvusvahelise ja Euroopa majanduse langusega võitlemisel on praegu peamiseks probleemiks usalduse puudumine finants- ja kapitaliturgudel ning tööpuuduse kasv, samuti rahvusvahelise kaubanduse mahu vähenemine;

| D. | arvestades, et praegust majanduslangust tuleks kasutada võimalusena toetada Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamist ning ülemaailmse kohustuse järgimist võidelda tööpuuduse ja kliimamuutuse vastu ning vähendada energiatarbimist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et praegust majanduslangust tuleks kasutada võimalusena toetada Lissaboni ja Göteborgi eesmärkide saavutamist ning ülemaailmse kohustuse järgimist võidelda tööpuuduse ja kliimamuutuse vastu ning vähendada energiatarbimist;

| E. | arvestades, et maailma majanduse taastamis- ja reformikava hõlmab järgmisi eesmärke: 1. taastada usaldus, majanduskasv ja töökohad, 2. korrastada finantssüsteem, et taastada laenutegevus; 3. tugevdada finantsvaldkonna reguleerimist ja taastada usaldus; 4. rahastada ja reformida rahvusvahelisi finantsasutusi, et kriisist välja tulla ja edasisi kriise vältida; 5. soodustada ülemaailmset kaubandust ja investeerimist, tugevdada majanduslikku õitsengut vältides samas protektsionismi 6. tagada solidaarse, keskkonnasõbraliku ja jätkusuutliku majanduse taastumine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et maailma majanduse taastamis- ja reformikava hõlmab järgmisi eesmärke: 1. taastada usaldus, majanduskasv ja töökohad, 2. korrastada finantssüsteem, et taastada laenutegevus; 3. tugevdada finantsvaldkonna reguleerimist ja taastada usaldus; 4. rahastada ja reformida rahvusvahelisi finantsasutusi, et kriisist välja tulla ja edasisi kriise vältida; 5. soodustada ülemaailmset kaubandust ja investeerimist, tugevdada majanduslikku õitsengut vältides samas protektsionismi 6. tagada solidaarse, keskkonnasõbraliku ja jätkusuutliku majanduse taastumine;

| F. | arvestades, et rahvusvahelise koordineerimine on maailmamajanduse taaselustamise ja ümberkujundamise seisukohalt oluline; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvahelise koordineerimine on maailmamajanduse taaselustamise ja ümberkujundamise seisukohalt oluline;

| G. | arvestades, et euroalasse kuulumine on suurendanud asjaomaste liikmesriikide majanduslikku stabiilsust, mille aluseks on nende jõupingutused Maastrichti kriteeriumite ning stabiilsuse ja kasvu pakti järgimisel ning kaitse valuutakursside kõikumise eest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et euroalasse kuulumine on suurendanud asjaomaste liikmesriikide majanduslikku stabiilsust, mille aluseks on nende jõupingutused Maastrichti kriteeriumite ning stabiilsuse ja kasvu pakti järgimisel ning kaitse valuutakursside kõikumise eest;

| H. | arvestades, et mitmetel liikmesriikidel on tekkinud tõsised probleemid maksebilansiga, ning arvestades, et mõned liikmesriigid on pidanud abi saamiseks pöörduma Rahvusvahelise Valuutafondi ja ELi poole; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmetel liikmesriikidel on tekkinud tõsised probleemid maksebilansiga, ning arvestades, et mõned liikmesriigid on pidanud abi saamiseks pöörduma Rahvusvahelise Valuutafondi ja ELi poole;

| I. | arvestades, et aastatuhande arengueesmärgid, eelkõige äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, peavad tugevdama Cotonou partnerluslepingu raames tehtavat koostööd AKV riikide ja ELi vahel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et aastatuhande arengueesmärgid, eelkõige äärmise vaesuse ja nälja kaotamine, peavad tugevdama Cotonou partnerluslepingu raames tehtavat koostööd AKV riikide ja ELi vahel;

| J. | arvestades, et finantskriisi tulemusel on mõned doonorriigid vähendanud oma rahalist panust ametlikku arenguabisse, mida antakse arengumaadele, ja seavad seeläbi ohtu jõupingutused, mida tehakse aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et finantskriisi tulemusel on mõned doonorriigid vähendanud oma rahalist panust ametlikku arenguabisse, mida antakse arengumaadele, ja seavad seeläbi ohtu jõupingutused, mida tehakse aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;

| K. | arvestades, et AKV riigid sõltuvad kaupade ekspordist, mis annab üle 50 % nende välisvaluuta sissetulekust; arvestades, et finantskriisi tulemuseks on ekspordi vähenemine paljudest arengumaadest ning vähem rahaülekandeid nendesse arengumaadesse, piiratud juurdepääs laenudele, vähem välismaiseid otseinvesteeringuid ja kaupade hinna langus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et AKV riigid sõltuvad kaupade ekspordist, mis annab üle 50 % nende välisvaluuta sissetulekust; arvestades, et finantskriisi tulemuseks on ekspordi vähenemine paljudest arengumaadest ning vähem rahaülekandeid nendesse arengumaadesse, piiratud juurdepääs laenudele, vähem välismaiseid otseinvesteeringuid ja kaupade hinna langus;

| L. | arvestades, et offshore-keskused võimaldavad nii maksudest kui ka finantssektori reguleerimisest kuritahtlikult kõrvale hoida; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et offshore-keskused võimaldavad nii maksudest kui ka finantssektori reguleerimisest kuritahtlikult kõrvale hoida;

| M. | arvestades, et rahvusvahelise kaubanduse kasv aeglustub vähese laenamise ja finantseerimise ning maailmamajanduse üldise jahtumise tõttu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahvusvahelise kaubanduse kasv aeglustub vähese laenamise ja finantseerimise ning maailmamajanduse üldise jahtumise tõttu;

| N. | arvestades, et vaja on tugevat mitmepoolset koostööd, et vältida finants- ja majanduskriisi tõttu tekkida võivaid protektsionistlikke meetmeid, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vaja on tugevat mitmepoolset koostööd, et vältida finants- ja majanduskriisi tõttu tekkida võivaid protektsionistlikke meetmeid,

Üldised märkused

| 1. | tervitab G20 maailma majanduse taastamis- ja reformikava; märgib, et ülemaailmne kava on kooskõlas Euroopa Liidu siiani tehtud jõupingustega, et vältida vastuolulisi meetmeid, millel on vastastikune välistav mõju; tunneb heameelt, et G20 riigid tunnistavad, et ülemaailmne kriis nõuab ülemaailmseid lahendusi ning integreeritud strateegiat usalduse, majanduskasvu ja tööhõive taastamiseks; on seisukohal, et sellega seoses tuleb järgmisel G20 riikide kohtumisel, mis toimub 2009. aasta varasügisel, võtta tõsiseid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

1.

tervitab G20 maailma majanduse taastamis- ja reformikava; märgib, et ülemaailmne kava on kooskõlas Euroopa Liidu siiani tehtud jõupingustega, et vältida vastuolulisi meetmeid, millel on vastastikune välistav mõju; tunneb heameelt, et G20 riigid tunnistavad, et ülemaailmne kriis nõuab ülemaailmseid lahendusi ning integreeritud strateegiat usalduse, majanduskasvu ja tööhõive taastamiseks; on seisukohal, et sellega seoses tuleb järgmisel G20 riikide kohtumisel, mis toimub 2009. aasta varasügisel, võtta tõsiseid järelmeetmeid;

| 2. | on veendunud, et maailma juhtivate riikide ees olev ülesanne ei ole olemasoleva finants- ega majandussüsteemi lappimine, vaid tunnistamine, et õiguslikus raamistikus tuleb saavutada uus tasakaal, mille puhul võetakse arvesse keskkonnasäästlikkust ja sotsiaalset jätkusuutlikkust, soodsaid võimalusi, maailmamajanduse kasvu taaselustamist, uute töökohtade loomist ning sotsiaalset õiglust ja kaasatust; nõuab paremat ja kõikehõlmavat reguleerimist ja järelevalvet ning uue reguleerimis- ja juhtimisraamistiku väljatöötamist; on arvamusel, et G20 riigid oleksid pidanud tegelema maailma kaubanduses ja rahanduses valitseva tasakaalustamatuse probleemiga, mis oli praeguse majanduskriisi üks peamisi tekkepõhjuseid; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et maailma juhtivate riikide ees olev ülesanne ei ole olemasoleva finants- ega majandussüsteemi lappimine, vaid tunnistamine, et õiguslikus raamistikus tuleb saavutada uus tasakaal, mille puhul võetakse arvesse keskkonnasäästlikkust ja sotsiaalset jätkusuutlikkust, soodsaid võimalusi, maailmamajanduse kasvu taaselustamist, uute töökohtade loomist ning sotsiaalset õiglust ja kaasatust; nõuab paremat ja kõikehõlmavat reguleerimist ja järelevalvet ning uue reguleerimis- ja juhtimisraamistiku väljatöötamist; on arvamusel, et G20 riigid oleksid pidanud tegelema maailma kaubanduses ja rahanduses valitseva tasakaalustamatuse probleemiga, mis oli praeguse majanduskriisi üks peamisi tekkepõhjuseid;

| 3. | rõhutab, et kõikidest võetud kohustustest tuleb täielikult kinni pidada, neid tuleb kiiresti rakendada ja nii riikide kui rahvusvahelisel tasandil veelgi konkreetsemaks muuta, et taastada usaldus ja suurendada tõhusust; võtab teadmiseks finantsstabiilsuse järelevalvenõukogu ja Rahvusvahelise Valuutafondi kohustuse järgida ülemaailmse tegevuskava teostamisel tehtud edusamme ning kutsub neid üles esitama selle kohta aruanne Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kõikidest võetud kohustustest tuleb täielikult kinni pidada, neid tuleb kiiresti rakendada ja nii riikide kui rahvusvahelisel tasandil veelgi konkreetsemaks muuta, et taastada usaldus ja suurendada tõhusust; võtab teadmiseks finantsstabiilsuse järelevalvenõukogu ja Rahvusvahelise Valuutafondi kohustuse järgida ülemaailmse tegevuskava teostamisel tehtud edusamme ning kutsub neid üles esitama selle kohta aruanne Euroopa Parlamendile;

| 4. | rõhutab, et kõige tähtsam on taas hoogustada reaalmajanduse protsesse, tagada kapitaliturgude ja laenutegevuse korralik toimimine, säilitada ja suurendada tööhõivet ning kaitsta inimesi kriisi tagajärgede eest ning pöörata seejuures erilist tähelepanu kõige vaesematele ja kaitsetumatele isikutele; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et kõige tähtsam on taas hoogustada reaalmajanduse protsesse, tagada kapitaliturgude ja laenutegevuse korralik toimimine, säilitada ja suurendada tööhõivet ning kaitsta inimesi kriisi tagajärgede eest ning pöörata seejuures erilist tähelepanu kõige vaesematele ja kaitsetumatele isikutele;

| 5. | kiidab heaks asjaolu, et G20 on otsustanud peamiselt lahenduste kasuks, mis põhinevad laenudel ja tagatistel, mis tagavad võimalikult suure majandusliku mõju, aidates samas vähendada enam kui triljoni USA dollari suuruste meetmepakettide pikaajalist mõju riigikassadele; |
| --- | --- |

5.

kiidab heaks asjaolu, et G20 on otsustanud peamiselt lahenduste kasuks, mis põhinevad laenudel ja tagatistel, mis tagavad võimalikult suure majandusliku mõju, aidates samas vähendada enam kui triljoni USA dollari suuruste meetmepakettide pikaajalist mõju riigikassadele;

Majanduskasvu ja tööhõive taastamine

| 6. | tunneb heameelt kokkuleppe üle anda Rahvusvahelisele Valuutafondile, teistele finantsasutustele ja kaubanduse rahastamiseks 832 miljardi euro ulatuses täiendavat finantsabi ning kohustuse üle teha ulatuslikke jätkusuutlikke eelarvepoliitilisi jõupingutusi laenude väljastamise ning majanduskasvu ja töökohtade taastamise eesmärgil maailmamajanduses ja tagada samal ajal eelarvepoliitika pikaajaline jätkusuutlikkus; märgib siiski, et üheski täiendavas Euroopat hõlmavas eelarvepoliitilises stiimulis kokkuleppele ei jõutud; tunnistab, et iga riigi tegutsemisruum on erinev, aga et iga riik peab toimima oma võimaluste piires; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt kokkuleppe üle anda Rahvusvahelisele Valuutafondile, teistele finantsasutustele ja kaubanduse rahastamiseks 832 miljardi euro ulatuses täiendavat finantsabi ning kohustuse üle teha ulatuslikke jätkusuutlikke eelarvepoliitilisi jõupingutusi laenude väljastamise ning majanduskasvu ja töökohtade taastamise eesmärgil maailmamajanduses ja tagada samal ajal eelarvepoliitika pikaajaline jätkusuutlikkus; märgib siiski, et üheski täiendavas Euroopat hõlmavas eelarvepoliitilises stiimulis kokkuleppele ei jõutud; tunnistab, et iga riigi tegutsemisruum on erinev, aga et iga riik peab toimima oma võimaluste piires;

| 7. | tunnustab keskpankade olulist rolli selle jõupingutuse tegemisel ja nendepoolset kiiret intressimäärade langetamist, ning tunneb heameelt G20 võetud kohustuse üle hoiduda riikide omavääringute konkureerivast devalveerimisest, mis võib käivitada nõiaringi; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Keskpank on majanduskasvu edendamise eesmärgil järk-järgult langetanud intressimäärasid ja pakkunud kiiresti lühiajalisi rahastamisvahendeid, mille eesmärk on taaselustada pankadevaheline laenamine; juhib tähelepanu vajadusele luua tingimused, mis hõlbustavad langetatud intressimäära edasisuunamist laenajatele; nõuab finantsturgude nõuetekohase toimimise taastamiseks kõigi vajalike meetmete võtmist, mis tähendab muu hulgas, et tingimata tuleb taastada kodumaiste laenude väljastamine ja rahvusvaheline kapitalivoog; |
| --- | --- |

7.

tunnustab keskpankade olulist rolli selle jõupingutuse tegemisel ja nendepoolset kiiret intressimäärade langetamist, ning tunneb heameelt G20 võetud kohustuse üle hoiduda riikide omavääringute konkureerivast devalveerimisest, mis võib käivitada nõiaringi; tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Keskpank on majanduskasvu edendamise eesmärgil järk-järgult langetanud intressimäärasid ja pakkunud kiiresti lühiajalisi rahastamisvahendeid, mille eesmärk on taaselustada pankadevaheline laenamine; juhib tähelepanu vajadusele luua tingimused, mis hõlbustavad langetatud intressimäära edasisuunamist laenajatele; nõuab finantsturgude nõuetekohase toimimise taastamiseks kõigi vajalike meetmete võtmist, mis tähendab muu hulgas, et tingimata tuleb taastada kodumaiste laenude väljastamine ja rahvusvaheline kapitalivoog;

| 8. | märgib murega, et riigivõlg ja avaliku sektori eelarvepuudujäägid kasvavad kiiresti; rõhutab, kui oluline on võimalikult kiiresti luua riigieelarve usaldusväärsus ja tagada pikaajaline eelarvepoliitika jätkusuutlikkus, et vältida liiga suure koorma asetamist tulevaste põlvkondade õlgadele, märkides, et seda küsimust tuleks individuaalselt käsitleda koguvõlgnevuse kontekstis; |
| --- | --- |

8.

märgib murega, et riigivõlg ja avaliku sektori eelarvepuudujäägid kasvavad kiiresti; rõhutab, kui oluline on võimalikult kiiresti luua riigieelarve usaldusväärsus ja tagada pikaajaline eelarvepoliitika jätkusuutlikkus, et vältida liiga suure koorma asetamist tulevaste põlvkondade õlgadele, märkides, et seda küsimust tuleks individuaalselt käsitleda koguvõlgnevuse kontekstis;

| 9. | mõistab hukka asjaolu, et G20 tippkohtumisel ei käsitletud finantskriisi süvapõhjuseks olevat ülemaailmset tasakaalustamatust; rõhutab, et tulevaste finantskriiside vältimiseks tuleb tegelda nende põhjustega (nt USA suur eelarvepuudujääk, mida kaetakse Hiina kaubavahetusbilansi suurte ülejääkide arvelt), mille mõjud ulatuvad palju kaugemale panganduse ja finantsreguleerimisest, samuti institutsioonide juhtimisega; on seisukohal, et tulemuslik mitmepoolne reageerimine kriisile eeldab mitmepoolse raamistiku raames tegelemist kaubahindade ja vahetuskursside kõikumiste põhjustega; seetõttu nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu võtaks vastu ühise seisukoha, et neid küsimusi käsitletaks järgmisel G20 tippkohtumisel New Yorgis; |
| --- | --- |

9.

mõistab hukka asjaolu, et G20 tippkohtumisel ei käsitletud finantskriisi süvapõhjuseks olevat ülemaailmset tasakaalustamatust; rõhutab, et tulevaste finantskriiside vältimiseks tuleb tegelda nende põhjustega (nt USA suur eelarvepuudujääk, mida kaetakse Hiina kaubavahetusbilansi suurte ülejääkide arvelt), mille mõjud ulatuvad palju kaugemale panganduse ja finantsreguleerimisest, samuti institutsioonide juhtimisega; on seisukohal, et tulemuslik mitmepoolne reageerimine kriisile eeldab mitmepoolse raamistiku raames tegelemist kaubahindade ja vahetuskursside kõikumiste põhjustega; seetõttu nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu võtaks vastu ühise seisukoha, et neid küsimusi käsitletaks järgmisel G20 tippkohtumisel New Yorgis;

Finantssektori õigusliku reguleerimise ja järelevalve tugevdamine

| 10. | tervitab riikidevahelisel suuremal järjekindlusel ja süstemaatilisel koostööl põhineva ühise lähenemisviisi kasutuselevõtmist, mis võimaldaks finantssektorit paremini reguleerida ja finantsjärelevalvet tõhustada; nõuab tungivalt, et kõik valitsused täidaksid endale G20 kohtumisel võetud kohustusi; on seisukohal, et G20 kohtumisel tehtud otsused ning võetud ja antud kohustused kujutavad endast mitte maksimumi, vaid miinimumi; kiidab heaks asjaolu, et Euroopa Liit on reguleerimis- ja järelevalvenõuete ulatuse osas ambitsioonikam; |
| --- | --- |

10.

tervitab riikidevahelisel suuremal järjekindlusel ja süstemaatilisel koostööl põhineva ühise lähenemisviisi kasutuselevõtmist, mis võimaldaks finantssektorit paremini reguleerida ja finantsjärelevalvet tõhustada; nõuab tungivalt, et kõik valitsused täidaksid endale G20 kohtumisel võetud kohustusi; on seisukohal, et G20 kohtumisel tehtud otsused ning võetud ja antud kohustused kujutavad endast mitte maksimumi, vaid miinimumi; kiidab heaks asjaolu, et Euroopa Liit on reguleerimis- ja järelevalvenõuete ulatuse osas ambitsioonikam;

| 11. | rõhutab, kui oluline on taastada usaldus finantssektoris, millel on keskne roll reaalmajandusele laenamise ja rahvusvaheliste kapitalivoogude taastamisel; rõhutab vajadust tegeleda kiiresti pankade probleemsete varadega, mis piiravad laenamist; nõuab tungivalt, et liikmesriikide valitsused ja pädevad asutused tagaksid pankadelt täielike ja läbipaistvad andmete saamise bilansivõltsingute kohta, võttes arvesse komisjoni teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (2), ning et nad tegutseksid kooskõlastatult ja järgiksid konkurentsieeskirju; kutsub G20 riikide valitsusi üles avalikustama oma probleemsete varadega tegelemise programmide töömeetodeid ja tulemusi; soovitab suurendada rahvusvahelist koostööd ja tõrjuda finants- ja regulatiivprotektsionismi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui oluline on taastada usaldus finantssektoris, millel on keskne roll reaalmajandusele laenamise ja rahvusvaheliste kapitalivoogude taastamisel; rõhutab vajadust tegeleda kiiresti pankade probleemsete varadega, mis piiravad laenamist; nõuab tungivalt, et liikmesriikide valitsused ja pädevad asutused tagaksid pankadelt täielike ja läbipaistvad andmete saamise bilansivõltsingute kohta, võttes arvesse komisjoni teatist langenud väärtusega varade käsitlemise kohta ühenduse pangandussektoris (2), ning et nad tegutseksid kooskõlastatult ja järgiksid konkurentsieeskirju; kutsub G20 riikide valitsusi üles avalikustama oma probleemsete varadega tegelemise programmide töömeetodeid ja tulemusi; soovitab suurendada rahvusvahelist koostööd ja tõrjuda finants- ja regulatiivprotektsionismi;

| 12. | tunneb heameelt, et kõiki süsteemi seisukohalt vajalikke institutsioone, turgusid ja vahendeid (sh riskifonde) otsustati reguleerida ning need järelevalve alla võtta, kuid on veendunud, et ülemääraste spekulatsioonide vältimiseks on vaja edasisi meetmeid ning et õigusaktid ja järelevalvemeetmed peavad hõlmama selliseid tegevusi, mille mõju eraldi võetuna ei saa pidada süsteemi seisukohalt oluliseks, kuid mis teiste tegevustega koosmõjus kujutavad endast ohtu finantsstabiilsusele; rõhutab, et riiklike ametiasutuste vahel tuleb välja töötada tõhusad koostöö- ja teabevahetusmehhanismid, et tagada tulemuslik piiriülene järelevalve ning kaitsta samaaegselt avatud turge; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt, et kõiki süsteemi seisukohalt vajalikke institutsioone, turgusid ja vahendeid (sh riskifonde) otsustati reguleerida ning need järelevalve alla võtta, kuid on veendunud, et ülemääraste spekulatsioonide vältimiseks on vaja edasisi meetmeid ning et õigusaktid ja järelevalvemeetmed peavad hõlmama selliseid tegevusi, mille mõju eraldi võetuna ei saa pidada süsteemi seisukohalt oluliseks, kuid mis teiste tegevustega koosmõjus kujutavad endast ohtu finantsstabiilsusele; rõhutab, et riiklike ametiasutuste vahel tuleb välja töötada tõhusad koostöö- ja teabevahetusmehhanismid, et tagada tulemuslik piiriülene järelevalve ning kaitsta samaaegselt avatud turge;

| 13. | kiidab heaks G20 otsuse Basel II kapitali adekvaatsuse raamistiku vastuvõtmise kohta ja nende jõupingutused usaldatavusnormide võimalikult kiireks tugevdamiseks; |
| --- | --- |

13.

kiidab heaks G20 otsuse Basel II kapitali adekvaatsuse raamistiku vastuvõtmise kohta ja nende jõupingutused usaldatavusnormide võimalikult kiireks tugevdamiseks;

| 14. | on arvamusel, et kiiresti tuleb kõrgel tasemel rakendada piiriülese koostöö põhimõtteid kriisiohjamise valdkonnas; siseriiklike finantssüsteemide järjest suurenevat koostoimimist silmas pidades nõuab tungivalt, et asjaomased asutused teeksid rahvusvahelisel tasandil koostööd, et finantskriisiks valmistuda ja seda juhtida; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et kiiresti tuleb kõrgel tasemel rakendada piiriülese koostöö põhimõtteid kriisiohjamise valdkonnas; siseriiklike finantssüsteemide järjest suurenevat koostoimimist silmas pidades nõuab tungivalt, et asjaomased asutused teeksid rahvusvahelisel tasandil koostööd, et finantskriisiks valmistuda ja seda juhtida;

| 15. | tervitab G20 otsust suurendada finantsturgude terviklikkust ja läbipaistvust ning nendel turgudel tegutsejate vastutustunnet; tervitab G20 lubadust muuta tasusüsteemid finantsturgude reguleerimisraamistiku läbivaatamise käigus jätkusuutlikumaks ja rõhutab, et oluline on siduda stiimulid pikaajalise tulemuslikkusega, vältida vastutustundetust tekitavaid ajendeid ja tagada võrdsete võimaluste kindlustamise eesmärgil uute põhimõtete rakendamine terves tööstussektoris; säilitab erilise valvsuse finantsasutustes palkasid ja tasusid puudutavate põhimõtete tegeliku järgimise suhtes ning kutsub üles võtma selles valdkonnas karmimaid meetmeid; |
| --- | --- |

15.

tervitab G20 otsust suurendada finantsturgude terviklikkust ja läbipaistvust ning nendel turgudel tegutsejate vastutustunnet; tervitab G20 lubadust muuta tasusüsteemid finantsturgude reguleerimisraamistiku läbivaatamise käigus jätkusuutlikumaks ja rõhutab, et oluline on siduda stiimulid pikaajalise tulemuslikkusega, vältida vastutustundetust tekitavaid ajendeid ja tagada võrdsete võimaluste kindlustamise eesmärgil uute põhimõtete rakendamine terves tööstussektoris; säilitab erilise valvsuse finantsasutustes palkasid ja tasusid puudutavate põhimõtete tegeliku järgimise suhtes ning kutsub üles võtma selles valdkonnas karmimaid meetmeid;

| 16. | tunneb heameelt reitinguagentuuridega suhtes rakendatavate meetmete üle, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja soodustada koostööd riiklike järelevalveasutuste vahel; tunneb siiski muret konkurentsi puudumise pärast selles sektoris ning nõuab märkimisväärselt väiksemaid turulepääsu takistusi; |
| --- | --- |

16.

tunneb heameelt reitinguagentuuridega suhtes rakendatavate meetmete üle, mille eesmärk on suurendada läbipaistvust ja soodustada koostööd riiklike järelevalveasutuste vahel; tunneb siiski muret konkurentsi puudumise pärast selles sektoris ning nõuab märkimisväärselt väiksemaid turulepääsu takistusi;

| 17. | tunneb heameelt kavatsuse üle saavutada kokkulepe ühtsete raamatupidamisstandardite osas, kuid taunib asjaolu, et Raamatupidamisstandardite Nõukogu muutis USA turuosaliste jaoks õiglase väärtuse määratlust, ning nõuab tungivalt, et komisjon kohandaks rahvusvahelise raamatupidamise standardit nr 39 vastavalt nimetatud kokkuleppele, ilma Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu otsust ootamata; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt kavatsuse üle saavutada kokkulepe ühtsete raamatupidamisstandardite osas, kuid taunib asjaolu, et Raamatupidamisstandardite Nõukogu muutis USA turuosaliste jaoks õiglase väärtuse määratlust, ning nõuab tungivalt, et komisjon kohandaks rahvusvahelise raamatupidamise standardit nr 39 vastavalt nimetatud kokkuleppele, ilma Rahvusvahelise Raamatupidamise Standardite Nõukogu otsust ootamata;

| 18. | kutsub järgmisel G20 tippkohtumisel osalejaid üles leppima kokku kooskõlastatud ja konkreetsetes meetmetes, et lõpetada kõikide maksuparadiiside ja õiguslikult vähereguleeritud tegevus ning kaotada lüngad maksuseadustes jt õigusaktides, mille tõttu on isegi suurtes finantskeskustes võimalik maksude tasumist suures osas vältida; kiidab heaks G20 seisukoha pangasaladuse kohta ja automaatse teabevahetuse kui tõhusaima vahendi maksustamise vältimise vastu võitlemisel; soovitab Euroopa Liidul võtta ühenduse tasandil vastu asjakohane õiguslik raamistik maksuparadiiside tegevuse reguleerimiseks ja kutsub rahvusvahelisi partnereid üles toimima samamoodi; |
| --- | --- |

18.

kutsub järgmisel G20 tippkohtumisel osalejaid üles leppima kokku kooskõlastatud ja konkreetsetes meetmetes, et lõpetada kõikide maksuparadiiside ja õiguslikult vähereguleeritud tegevus ning kaotada lüngad maksuseadustes jt õigusaktides, mille tõttu on isegi suurtes finantskeskustes võimalik maksude tasumist suures osas vältida; kiidab heaks G20 seisukoha pangasaladuse kohta ja automaatse teabevahetuse kui tõhusaima vahendi maksustamise vältimise vastu võitlemisel; soovitab Euroopa Liidul võtta ühenduse tasandil vastu asjakohane õiguslik raamistik maksuparadiiside tegevuse reguleerimiseks ja kutsub rahvusvahelisi partnereid üles toimima samamoodi;

Globaalsete finantsasutuste tugevdamine

| 19. | toetab igakülgselt otsust teha kokkulepitud tegevuskava keskne kooskõlastamine ülesandeks hiljuti ümbernimetatud ja laiendatud finantsstabiilsuse järelevalvenõukogule; toetab G20 otsust anda finantsstabiilsuse järelevalvenõukogule tugevam institutsiooniline alus ja suuremad volitused; rõhutab, et on oluline jagada ühiseid põhimõtteid ja tagada finantsteenuste valdkonda käsitlevate eeskirjade sarnasus, et tulla toime maailmaturu osalistega; |
| --- | --- |

19.

toetab igakülgselt otsust teha kokkulepitud tegevuskava keskne kooskõlastamine ülesandeks hiljuti ümbernimetatud ja laiendatud finantsstabiilsuse järelevalvenõukogule; toetab G20 otsust anda finantsstabiilsuse järelevalvenõukogule tugevam institutsiooniline alus ja suuremad volitused; rõhutab, et on oluline jagada ühiseid põhimõtteid ja tagada finantsteenuste valdkonda käsitlevate eeskirjade sarnasus, et tulla toime maailmaturu osalistega;

| 20. | tervitab ja toetab täielikult Euroopa ja Ladina-Ameerika parlamentaarsel assambleel 8. aprillil 2009. aastal Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidele esitatud palvet astuda viivitamatult samme kõigi nende territooriumidel olevate maksuparadiiside kaotamiseks ning teha rahvusvahelisel tasandil tööd ülejäänud maksuparadiisidele lõpu tegemiseks ning maksuparadiiside teenuseid kasutavatele ettevõtjatele ja füüsilistele isikutele karistuste määramiseks; |
| --- | --- |

20.

tervitab ja toetab täielikult Euroopa ja Ladina-Ameerika parlamentaarsel assambleel 8. aprillil 2009. aastal Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi mere piirkonna riikidele esitatud palvet astuda viivitamatult samme kõigi nende territooriumidel olevate maksuparadiiside kaotamiseks ning teha rahvusvahelisel tasandil tööd ülejäänud maksuparadiisidele lõpu tegemiseks ning maksuparadiiside teenuseid kasutavatele ettevõtjatele ja füüsilistele isikutele karistuste määramiseks;

| 21. | kiidab heaks G20 kava reformida rahvusvahelisi finantsasutusi ja nõuab, et nende reformidega alustataks võimalikult kiiresti; eeldab, et viiakse ellu kaugeleulatuv ülamaailmne majandus- ja finantsjuhtimisreform, mis peab parandama demokraatiat, läbipaistvust ja usaldusväärsust, tagama rahvusvaheliste majandusinstituutide ja finantsasutuste poliitika ja menetluste sidususe, ning nõuab tungivalt, et vaadatakse läbi suurem osa Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga laenude suhtes kohaldatavatest tingimustest; |
| --- | --- |

21.

kiidab heaks G20 kava reformida rahvusvahelisi finantsasutusi ja nõuab, et nende reformidega alustataks võimalikult kiiresti; eeldab, et viiakse ellu kaugeleulatuv ülamaailmne majandus- ja finantsjuhtimisreform, mis peab parandama demokraatiat, läbipaistvust ja usaldusväärsust, tagama rahvusvaheliste majandusinstituutide ja finantsasutuste poliitika ja menetluste sidususe, ning nõuab tungivalt, et vaadatakse läbi suurem osa Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga laenude suhtes kohaldatavatest tingimustest;

| 22. | nõuab, et arengumaad peavad rahvusvahelistes finantsasutustes paremini esindatud olema; tunneb heameelt kohustuse üle tagada rahvusvaheliste finantsasutuste juhtivate ametikohtade täitmisel avatud, läbipaistev ja tulemusepõhine valikuprotsess; nõuab seetõttu tungivalt, et Euroopa Liit väljendaks oma arvamust ühehäälselt; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et arengumaad peavad rahvusvahelistes finantsasutustes paremini esindatud olema; tunneb heameelt kohustuse üle tagada rahvusvaheliste finantsasutuste juhtivate ametikohtade täitmisel avatud, läbipaistev ja tulemusepõhine valikuprotsess; nõuab seetõttu tungivalt, et Euroopa Liit väljendaks oma arvamust ühehäälselt;

| 23. | palub komisjonil hinnata, millise täiendava summa ulatuses võib vaja minna Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikuid ja palub Euroopa Keskpangal hinnata selle mõju ülemaailmsele hindade stabiilsusele; |
| --- | --- |

23.

palub komisjonil hinnata, millise täiendava summa ulatuses võib vaja minna Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikuid ja palub Euroopa Keskpangal hinnata selle mõju ülemaailmsele hindade stabiilsusele;

Protektsionismiga võitlemine ning maailmakaubanduse ja investeeringute toetamine

| 24. | kiidab heaks G20 lubaduse suurendada ülemaailmsetele finantsasutustele kättesaadavaid vahendeid 850 miljardi USA dollari võrra, et toetada tärkava turumajandusega riikide ja arengumaade majanduskasvu; tunneb heameelt Rahvusvahelise Valuutafondi ressursside olulise suurenemise üle, arvestades, et fond on maksebilansiraskustega riikidele, sealhulgas ELi liikmesriikidele finantsabi peamine eraldaja ning tärkava turumajandusega riikide ja arengumaade majanduskasvu toetaja; |
| --- | --- |

24.

kiidab heaks G20 lubaduse suurendada ülemaailmsetele finantsasutustele kättesaadavaid vahendeid 850 miljardi USA dollari võrra, et toetada tärkava turumajandusega riikide ja arengumaade majanduskasvu; tunneb heameelt Rahvusvahelise Valuutafondi ressursside olulise suurenemise üle, arvestades, et fond on maksebilansiraskustega riikidele, sealhulgas ELi liikmesriikidele finantsabi peamine eraldaja ning tärkava turumajandusega riikide ja arengumaade majanduskasvu toetaja;

| 25. | tervitab Rahvusvahelise Valuutafondi edusamme uue paindliku krediidiliini loomisel, mille abil eemaldub ta oma varasemast ettekirjutustel ja tingimustel põhinevast jäigast laenuandmisraamistikust, mida iseloomustab Rahvusvahelise Valuutafondi aruandes ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele esitatud arvamus, mille kohaselt tuleks kulupoliitika väljatöötamisel eelistada olemasolevate sotsiaalsete programmide kaitsmist ja laiendamist või toetada heakskiidetud investeeringud ja jätkata üldiselt jõupingutusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

25.

tervitab Rahvusvahelise Valuutafondi edusamme uue paindliku krediidiliini loomisel, mille abil eemaldub ta oma varasemast ettekirjutustel ja tingimustel põhinevast jäigast laenuandmisraamistikust, mida iseloomustab Rahvusvahelise Valuutafondi aruandes ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele esitatud arvamus, mille kohaselt tuleks kulupoliitika väljatöötamisel eelistada olemasolevate sotsiaalsete programmide kaitsmist ja laiendamist või toetada heakskiidetud investeeringud ja jätkata üldiselt jõupingutusi aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks;

| 26. | tunneb heameelt selle üle, et ülemaailmses kavas taaskinnitati aastatuhande arengueesmärkide järgimise kohustust ja lubati eraldada veel 50 miljardit USA dollarit, et toetada sotsiaalset kaitset, edendada kaubandust ja tagada areng madala sissetulekuga riikides; nõuab, et see raha makstaks välja mitte ainult laenuna, vaid võimaluse korral ka otsetoetustena, et edendada sotsiaalset kaitset ja kaubanduse arengut; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt selle üle, et ülemaailmses kavas taaskinnitati aastatuhande arengueesmärkide järgimise kohustust ja lubati eraldada veel 50 miljardit USA dollarit, et toetada sotsiaalset kaitset, edendada kaubandust ja tagada areng madala sissetulekuga riikides; nõuab, et see raha makstaks välja mitte ainult laenuna, vaid võimaluse korral ka otsetoetustena, et edendada sotsiaalset kaitset ja kaubanduse arengut;

| 27. | mõistab hukka asjaolu, et G20 liikmesriikide lubadused kaubandusabi ja ülemeremaade arenguabi osas olid ebapiisavad; rõhutab, et kuigi ülemaailmses kavas loetletakse meetmeid arengumaailmale mõeldud vahendite suurendamiseks Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi kaudu, ei mainita seal konkreetselt, et kaubandusabi näol oleks tegemist lisarahastamisega; |
| --- | --- |

27.

mõistab hukka asjaolu, et G20 liikmesriikide lubadused kaubandusabi ja ülemeremaade arenguabi osas olid ebapiisavad; rõhutab, et kuigi ülemaailmses kavas loetletakse meetmeid arengumaailmale mõeldud vahendite suurendamiseks Maailmapanga ja Rahvusvahelise Valuutafondi kaudu, ei mainita seal konkreetselt, et kaubandusabi näol oleks tegemist lisarahastamisega;

| 28. | tunneb heameelt lubaduse üle edendada maailmakaubandust ja ülemaailmsed investeeringuid; tunneb siiski muret maailmakaubanduse languse pärast, mis ähvardab ülemaailmset majanduslangust veelgi süvendada; rõhutab, kui oluline on Doha läbirääkimistevooru kiire ja edukas lõpetamine, mis seisneb maailmakaubandussüsteemis valitseva ja arengumaid kahjustanud ebavõrdsuse kõrvaldamises; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt lubaduse üle edendada maailmakaubandust ja ülemaailmsed investeeringuid; tunneb siiski muret maailmakaubanduse languse pärast, mis ähvardab ülemaailmset majanduslangust veelgi süvendada; rõhutab, kui oluline on Doha läbirääkimistevooru kiire ja edukas lõpetamine, mis seisneb maailmakaubandussüsteemis valitseva ja arengumaid kahjustanud ebavõrdsuse kõrvaldamises;

| 29. | on seisukohal, et vastuseisuna majanduslangusele ja maailmakaubanduse mahu vähenemisele ei tohi reaalmajanduses ega finantssektoris rakendada mingil kujul protektsionismi; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et vastuseisuna majanduslangusele ja maailmakaubanduse mahu vähenemisele ei tohi reaalmajanduses ega finantssektoris rakendada mingil kujul protektsionismi;

| 30. | kutsub üles järgmisel G20 tippkohtumisel käsitlema maailmakaubandussüsteemi ja WTO juhtimissüsteemi reformi, et edendada õiglast kaubandust, pidurdada ebavõrdsuse suurenemist põhja ja lõuna vahel, parandada kaubandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika sidusust ning muuta WTO demokraatlikumaks, läbipaistvamaks ja usaldusväärsemaks; |
| --- | --- |

30.

kutsub üles järgmisel G20 tippkohtumisel käsitlema maailmakaubandussüsteemi ja WTO juhtimissüsteemi reformi, et edendada õiglast kaubandust, pidurdada ebavõrdsuse suurenemist põhja ja lõuna vahel, parandada kaubandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika sidusust ning muuta WTO demokraatlikumaks, läbipaistvamaks ja usaldusväärsemaks;

| 31. | kutsub liikmesriike üles tutvustama meetmeid ja vahendeid, mida on rakendatud arengumaades valitseva kriisiga võitlemiseks, et Euroopa Liit saaks võtta kooskõlastatud meetmeid; nõuab sellisel teel määratletud ja järgmises arengu rahastamist käsitlevas Monterrey aruandes hinnatavate meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

31.

kutsub liikmesriike üles tutvustama meetmeid ja vahendeid, mida on rakendatud arengumaades valitseva kriisiga võitlemiseks, et Euroopa Liit saaks võtta kooskõlastatud meetmeid; nõuab sellisel teel määratletud ja järgmises arengu rahastamist käsitlevas Monterrey aruandes hinnatavate meetmete rakendamist;

| 32. | juhib tähelepanu jätkuvale toidukriisile, mis nõuab kiirete meetmete võtmist ja arengumaade jätkusuutlikku põllumajandustootmist tagavate reformide läbiviimist; |
| --- | --- |

32.

juhib tähelepanu jätkuvale toidukriisile, mis nõuab kiirete meetmete võtmist ja arengumaade jätkusuutlikku põllumajandustootmist tagavate reformide läbiviimist;

Kõigile õiglase ja jätkusuutliku kriisist taastumise tagamine

| 33. | tervitab asjaolu, et G20 tunnustas säästvama maailmamajanduse olulisust; rõhutab, et kliimamuutust käsitleva siduva kokkuleppe sõlmimine eesseisval Kopenhaageni konverentsil on äärmiselt oluline; rõhutab, et G20 riigijuhid peaksid tunnistama ülemaailmse jätkusuutlikkusega seonduvate probleemide laia spektrit, nagu kalanduse, metsanduse ja veega seotud kriisid, mis mõjutavad kõige rohkem arengumaades elavaid inimesi; |
| --- | --- |

33.

tervitab asjaolu, et G20 tunnustas säästvama maailmamajanduse olulisust; rõhutab, et kliimamuutust käsitleva siduva kokkuleppe sõlmimine eesseisval Kopenhaageni konverentsil on äärmiselt oluline; rõhutab, et G20 riigijuhid peaksid tunnistama ülemaailmse jätkusuutlikkusega seonduvate probleemide laia spektrit, nagu kalanduse, metsanduse ja veega seotud kriisid, mis mõjutavad kõige rohkem arengumaades elavaid inimesi;

| 34. | palub komisjonil säästva arengu strateegia tuleviku arutamist silmas pidades käivitada vajalikud protsessid, mille eesmärk on võtta täielikult arvesse kliimamuutuste mõju kõigile olemasolevatele poliitikavaldkondadele; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil säästva arengu strateegia tuleviku arutamist silmas pidades käivitada vajalikud protsessid, mille eesmärk on võtta täielikult arvesse kliimamuutuste mõju kõigile olemasolevatele poliitikavaldkondadele;

| 35. | rõhutab, et on vajalik rakendada tõhusalt kliima- ja energiapaketti ning teha rohkem investeeringuid taastuvenergia, keskkonnsäästlike uuenduste, keskkonnsõbraliku energia ja energiatõhususe edendamiseks, mis peaksid olema energia tegevuskavas ajavahemikus 2010–2014 kesksel kohal; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et on vajalik rakendada tõhusalt kliima- ja energiapaketti ning teha rohkem investeeringuid taastuvenergia, keskkonnsäästlike uuenduste, keskkonnsõbraliku energia ja energiatõhususe edendamiseks, mis peaksid olema energia tegevuskavas ajavahemikus 2010–2014 kesksel kohal;

| 36. | palub G20 liikmesriikidel võtta järgmisel tippkohtumisel arvesse inimväärse töö tegevuskava Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt esitatud kujul, mis peaks sisaldama inimõiguste universaalse tunnustamise kohustust, peamisi tööstandardeid ja laste töö keelustamise nõuet; |
| --- | --- |

36.

palub G20 liikmesriikidel võtta järgmisel tippkohtumisel arvesse inimväärse töö tegevuskava Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni poolt esitatud kujul, mis peaks sisaldama inimõiguste universaalse tunnustamise kohustust, peamisi tööstandardeid ja laste töö keelustamise nõuet;

*

* *

| 37. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, G20 riikide valitsustele ja parlamentidele ja Rahvusvahelisele Valuutafondile. |
| --- | --- |

37.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Keskpangale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, G20 riikide valitsustele ja parlamentidele ja Rahvusvahelisele Valuutafondile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0123.

(2)  ELT C 72, 26.3.2009, lk 1.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/100

---

Reede, 24. aprilli 2009Stabiilsuse ja heaolu tugevdamine Lääne-Balkani riikides

P6_TA(2009)0331

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon stabiilsuse ja heaolu tugevdamise kohta Lääne-Balkani riikides (2008/2200(INI))

2010/C 184 E/21

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 21.–22. juunil 1993. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu Kopenhaageni kohtumise eesistuja lõppjäreldusi;

võttes arvesse 21. juunil 2003. aastal Thessalonikis toimunud ELi ja Lääne-Balkani riikide tippkohtumise avaldust;

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2006. aasta teatist „Lääne-Balkani riigid teel Euroopa Liitu: tugevdades stabiilsust ja suurendades heaolu” (KOM(2006)0027);

võttes arvesse ELi–Lääne-Balkani riikide deklaratsiooni, mille kiitsid 11. märtsil 2006. aastal Salzburgis ühehäälselt heaks kõikide liikmesriikide välisministrid ja Lääne-Balkani riikide välisministrid;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 14. detsembri 2007. aasta ja 19.–20. juuni 2008. aasta kohtumiste eesistuja järeldusi ning nendele lisatud avaldust Lääne-Balkani riikide kohta ning 10. detsembril 2007, 18. veebruaril 2008 ja 8.–9. detsembril 2008 toimunud üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldusi;

võttes arvesse komisjoni 5. märtsi 2008. aasta teatist „Lääne-Balkani riikide ELiga ühinemise väljavaadete avardamine” (KOM(2008)0127);

võttes arvesse Brdo avaldust: „Uus fookus Lääne-Balkanile”, mille esitas ELi eesistuja 29. märtsil 2008, rõhutades vajadust anda Thessaloniki arengukavale ja Salzburgi deklaratsioonile uus tõuge;

võttes arvesse komisjoni laienemisstrateegiat ja 2008. aasta novembris avaldatud riikide arenguaruandeid;

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni rahu saavutamise ja riigi ülesehitamise arenguperspektiivide kohta konfliktijärgses olukorras (1);

võttes arvesse oma 13. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni kaubandus- ja majandussuhete kohta Lääne-Balkani riikidega (2);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust (A6-0212/2009),

| A. | arvestades, et Lääne-Balkani riigid on Euroopa vaieldamatu osa ning arvestades, et piirkonna kõigi riikide tulevik on olla täielikult integreerunud Euroopa Liidu liikmesriigid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lääne-Balkani riigid on Euroopa vaieldamatu osa ning arvestades, et piirkonna kõigi riikide tulevik on olla täielikult integreerunud Euroopa Liidu liikmesriigid;

| B. | arvestades, et ELi liikmeks saamise ja sellega kaasneva kasu väljavaade on stabiilsuse esmane tagatis ja reformide peamine liikumapanev jõud Lääne-Balkani riikide jaoks, kuna seda osa Euroopast on kaugemas minevikus ja viimastel aastatel vaevanud sõjad, etniline puhastus ja autoritaarsed režiimid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi liikmeks saamise ja sellega kaasneva kasu väljavaade on stabiilsuse esmane tagatis ja reformide peamine liikumapanev jõud Lääne-Balkani riikide jaoks, kuna seda osa Euroopast on kaugemas minevikus ja viimastel aastatel vaevanud sõjad, etniline puhastus ja autoritaarsed režiimid;

| C. | arvestades, et 1990. aastatel toimunud sõdade pärand takistab jätkuvalt olulisel määral kestva julgeoleku ja poliitilise stabiilsuse loomist piirkonnas; arvestades, et sellega kaasnevad ELi laienemispoliitikale uued ja ainulaadsed väljakutsed ning arvestades, et seetõttu tuleb kasutada kõiki liidu käsutuses olevaid ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika vahendeid, mis on osa konfliktijärgsete ühiskondade vajadustele kohandatud üldisest lähenemisest, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 1990. aastatel toimunud sõdade pärand takistab jätkuvalt olulisel määral kestva julgeoleku ja poliitilise stabiilsuse loomist piirkonnas; arvestades, et sellega kaasnevad ELi laienemispoliitikale uued ja ainulaadsed väljakutsed ning arvestades, et seetõttu tuleb kasutada kõiki liidu käsutuses olevaid ühise välis- ja julgeolekupoliitika ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika vahendeid, mis on osa konfliktijärgsete ühiskondade vajadustele kohandatud üldisest lähenemisest,

| D. | arvestades, et mitmetel ELi selle piirkonna partneritel on ikka veel oma naabritega lahendamata küsimusi; arvestades, et ELi ja Lääne-Balkani riigid on kokku leppinud, et heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö jäävad ka edaspidi põhiteguriteks ELi liikmelisuse poole liikumisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitmetel ELi selle piirkonna partneritel on ikka veel oma naabritega lahendamata küsimusi; arvestades, et ELi ja Lääne-Balkani riigid on kokku leppinud, et heanaaberlikud suhted ja piirkondlik koostöö jäävad ka edaspidi põhiteguriteks ELi liikmelisuse poole liikumisel;

| 1. | juhib tähelepanu, et Euroopa Liidu mõjuvõim ning tema suutlikkus toimida stabiilsuse kindlustajana ja reformide liikumapaneva jõuna Lääne-Balkani riikides sõltub sellest, kui usaldusväärne on tema võetud kohustus võimaldada piirkonna nendel riikidel, kes vastavad täielikult Kopenhaageni kriteeriumidele, saada ELi täisliikmeks; rõhutab seetõttu, et komisjon ja liikmesriigid peavad jääma kindlaks Lääne-Balkani riike hõlmava tulevase laienemise lubadusele; |
| --- | --- |

1.

juhib tähelepanu, et Euroopa Liidu mõjuvõim ning tema suutlikkus toimida stabiilsuse kindlustajana ja reformide liikumapaneva jõuna Lääne-Balkani riikides sõltub sellest, kui usaldusväärne on tema võetud kohustus võimaldada piirkonna nendel riikidel, kes vastavad täielikult Kopenhaageni kriteeriumidele, saada ELi täisliikmeks; rõhutab seetõttu, et komisjon ja liikmesriigid peavad jääma kindlaks Lääne-Balkani riike hõlmava tulevase laienemise lubadusele;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et Lääne-Balkani riigid peaksid võtma endale vastutuse heade suhete loomise eest Euroopa Liiduga; rõhutab, et integratsiooniprotsess peab tulenema seestpoolt ning et edukas ühinemine sõltub tugeva kodanikuühiskonna olemasolust, korruptsiooni madalast tasemest ja üldisest üleminekust teadmistepõhisele majandusele ja ühiskonnale; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et Lääne-Balkani riigid peaksid võtma endale vastutuse heade suhete loomise eest Euroopa Liiduga; rõhutab, et integratsiooniprotsess peab tulenema seestpoolt ning et edukas ühinemine sõltub tugeva kodanikuühiskonna olemasolust, korruptsiooni madalast tasemest ja üldisest üleminekust teadmistepõhisele majandusele ja ühiskonnale;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni võimaldaksid tehnilises mõttes kehtivad aluslepingud endiselt edasisteks laienemisteks vajalikke institutsioonilisi muudatusi; usub sellest hoolimata, et Lissaboni lepingu ratifitseerimisel on otsustav tähtsus; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni võimaldaksid tehnilises mõttes kehtivad aluslepingud endiselt edasisteks laienemisteks vajalikke institutsioonilisi muudatusi; usub sellest hoolimata, et Lissaboni lepingu ratifitseerimisel on otsustav tähtsus;

| 4. | rõhutab, et liikmesriigid ei tohi põhjendamatult takistada komisjonil koostamast arvamust, mis käsitleb liikmeks saamise taotluse esitanud võimalikke kandidaatriike, ning nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon käsitleksid viimasel ajal esitatud ja veel esitatavaid liikmeks saamise taotlusi nõuetekohase kiirusega; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et liikmesriigid ei tohi põhjendamatult takistada komisjonil koostamast arvamust, mis käsitleb liikmeks saamise taotluse esitanud võimalikke kandidaatriike, ning nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon käsitleksid viimasel ajal esitatud ja veel esitatavaid liikmeks saamise taotlusi nõuetekohase kiirusega;

| 5. | rõhutab, et ühinemisprotsessi aluseks peab olema tingimuslikkuse põhimõtte õiglane ja range kohaldamine, mille kohaselt igat riiki hinnatakse üksnes tema suutlikkuse põhjal täita Kopenhaageni kriteeriumid, stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi tingimused ning saavutada kõik sihttasemed, mis on ette nähtud seoses läbirääkimiste konkreetse etapiga, ning seega rõhutab, et ühinemisprotsessi ei tohi aeglustada ega blokeerida riikide puhul, kes on eelnevalt seatud nõuded täitnud; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ühinemisprotsessi aluseks peab olema tingimuslikkuse põhimõtte õiglane ja range kohaldamine, mille kohaselt igat riiki hinnatakse üksnes tema suutlikkuse põhjal täita Kopenhaageni kriteeriumid, stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi tingimused ning saavutada kõik sihttasemed, mis on ette nähtud seoses läbirääkimiste konkreetse etapiga, ning seega rõhutab, et ühinemisprotsessi ei tohi aeglustada ega blokeerida riikide puhul, kes on eelnevalt seatud nõuded täitnud;

| 6. | juhib tähelepanu, et ühinemisprotsess peaks säilitama selge piirkondliku perspektiivi ning et tuleb teha jõupingutusi vältimaks olukorda, kus erinevused integratsiooni tempos viivad uute tõkete tekkimiseni piirkonnas, eelkõige seoses viisarežiimi liberaliseerimise protsessiga; toetab piirkondliku koostöönõukogu rolli piirkondliku vastutuse tugevdamisel ning ELi keskse vahendajana tegutsemisel kõigis piirkondliku koostöö küsimustes Kagu-Euroopas; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu, et ühinemisprotsess peaks säilitama selge piirkondliku perspektiivi ning et tuleb teha jõupingutusi vältimaks olukorda, kus erinevused integratsiooni tempos viivad uute tõkete tekkimiseni piirkonnas, eelkõige seoses viisarežiimi liberaliseerimise protsessiga; toetab piirkondliku koostöönõukogu rolli piirkondliku vastutuse tugevdamisel ning ELi keskse vahendajana tegutsemisel kõigis piirkondliku koostöö küsimustes Kagu-Euroopas;

| 7. | kutsub liikmesriikide parlamente üles andma kiiresti nõusolek ratifitseerimisprotsessis olevate stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute ratifitseerimiseks; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriikide parlamente üles andma kiiresti nõusolek ratifitseerimisprotsessis olevate stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingute ratifitseerimiseks;

| 8. | rõhutab, et kõik asjaosalised peavad tegema tõsiseid jõupingutusi, et leida vastuvõetavad lahendused lõpetamata kahepoolsetele vaidlustele liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide vahel ning Lääne-Balkani riikide endi vahel; rõhutab seoses sellega, et heanaaberlikud suhted ning ajaloo- ja kultuuripärandi vastastikune austamine on rahu säilitamisel ning stabiilsuse ja julgeoleku edendamisel erakordselt tähtis; usub, et ühinemisläbirääkimiste avamist Lääne-Balkani riikidega ning üksikute läbirääkimispeatükkide avamist ja sulgemist ei tohiks takistada ega blokeerida kahepoolsete vaidlustega seotud küsimused ja et seetõttu peaksid riigid kokku leppima kahepoolsete küsimuste lahendamise menetlustes enne ühinemisläbirääkimiste algust; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et kõik asjaosalised peavad tegema tõsiseid jõupingutusi, et leida vastuvõetavad lahendused lõpetamata kahepoolsetele vaidlustele liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide vahel ning Lääne-Balkani riikide endi vahel; rõhutab seoses sellega, et heanaaberlikud suhted ning ajaloo- ja kultuuripärandi vastastikune austamine on rahu säilitamisel ning stabiilsuse ja julgeoleku edendamisel erakordselt tähtis; usub, et ühinemisläbirääkimiste avamist Lääne-Balkani riikidega ning üksikute läbirääkimispeatükkide avamist ja sulgemist ei tohiks takistada ega blokeerida kahepoolsete vaidlustega seotud küsimused ja et seetõttu peaksid riigid kokku leppima kahepoolsete küsimuste lahendamise menetlustes enne ühinemisläbirääkimiste algust;

| 9. | märgib sellega seoses teatavate Lääne-Balkani riikide otsust esitada kaebusi või küsida Rahvusvaheliselt Kohtult nõuandvaid arvamusi kahepoolsete vaidluste asjus; on seisukohal, et EL peaks tegema kõik endast oleneva, et abistada ja kergendada üldise ja püsiva lahenduse leidmist seni lahendamata probleemidele; |
| --- | --- |

9.

märgib sellega seoses teatavate Lääne-Balkani riikide otsust esitada kaebusi või küsida Rahvusvaheliselt Kohtult nõuandvaid arvamusi kahepoolsete vaidluste asjus; on seisukohal, et EL peaks tegema kõik endast oleneva, et abistada ja kergendada üldise ja püsiva lahenduse leidmist seni lahendamata probleemidele;

| 10. | peab vajalikuks kultuuride- ja rahvustevahelise dialoogi edendamise jätkamist, et vabaneda mineviku koormast ja pingetest Balkani piirkonna riikide suhetes; usub, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja inimestevahelised kontaktid (nii Lääne-Balkani riikide vahel kui ka nende riikide ja ELi vahel) on kasulikud leppimise toetamiseks, vastastikuse mõistmise hõlbustamiseks ja rahvastevahelise rahumeelse kooselu edendamiseks; kutsub seetõttu komisjoni üles pöörama rohkem tähelepanu ja eraldama rohkem raha algatustele, millega edendatakse leppimist, sallivust ja eri rahvuste vahelist dialoogi, ning toetama rahvustevaheliste lepingute täitmist; |
| --- | --- |

10.

peab vajalikuks kultuuride- ja rahvustevahelise dialoogi edendamise jätkamist, et vabaneda mineviku koormast ja pingetest Balkani piirkonna riikide suhetes; usub, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ja inimestevahelised kontaktid (nii Lääne-Balkani riikide vahel kui ka nende riikide ja ELi vahel) on kasulikud leppimise toetamiseks, vastastikuse mõistmise hõlbustamiseks ja rahvastevahelise rahumeelse kooselu edendamiseks; kutsub seetõttu komisjoni üles pöörama rohkem tähelepanu ja eraldama rohkem raha algatustele, millega edendatakse leppimist, sallivust ja eri rahvuste vahelist dialoogi, ning toetama rahvustevaheliste lepingute täitmist;

| 11. | toetab täielikult Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) missioone ning piirkonda saadetud ELi eriesindajaid, kellel on jätkuvalt täita oluline roll stabiilsuse säilitamisel ja edusammude tagamisel protsessis, mille käigus luuakse toimivad riigid, kes on võimelised täitma Kopenhaageni kriteeriumid; rõhutab, et ühtegi EJKP missiooni ega ELi eriesindaja bürood ei tohi laiali saata või sulgeda kuni nende vastavad volitused pole üheselt täidetud; |
| --- | --- |

11.

toetab täielikult Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) missioone ning piirkonda saadetud ELi eriesindajaid, kellel on jätkuvalt täita oluline roll stabiilsuse säilitamisel ja edusammude tagamisel protsessis, mille käigus luuakse toimivad riigid, kes on võimelised täitma Kopenhaageni kriteeriumid; rõhutab, et ühtegi EJKP missiooni ega ELi eriesindaja bürood ei tohi laiali saata või sulgeda kuni nende vastavad volitused pole üheselt täidetud;

| 12. | toetab täielikult jõupingutusi, mille eesmärk on luua aastaks 2010 ulatuslik Lääne-Balkani investeerimiskeskkond, et koordineerida toetusi ja laene, mida pakuvad komisjon, rahvusvahelised finantsasutused ja abiandjad üksikutest riikidest; tunneb heameelt infrastruktuuriprojektide rahastamisvahendi (IPF) üle ning juhib tähelepanu, et tuleks arendada IPFi projekte transpordi-, keskkonna-, energia- ja sotsiaalsektoris ning rakendada neid selge piirkondliku perspektiiviga; rõhutab vajadust tihedama kooskõlastamise järele, et tagada Lääne-Balkani riikides tulemuslik abimeetmete vastastikune täiendavus, sidusus ja tõhusus; on veendunud, et sellised koordineeritud laenu-/ toetuste vahendid peaksid olema suunatud eeskätt nendele potentsiaalsetele kandidaatriikidele, kellel puudub juurdepääs ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (3) (IPA) kõigile viiele rahastamisvahendile; rõhutab seoses ühinemiseelsetele fondidele juurdepääsuga heal taval põhineva piirkondliku koostöö tähtsust; |
| --- | --- |

12.

toetab täielikult jõupingutusi, mille eesmärk on luua aastaks 2010 ulatuslik Lääne-Balkani investeerimiskeskkond, et koordineerida toetusi ja laene, mida pakuvad komisjon, rahvusvahelised finantsasutused ja abiandjad üksikutest riikidest; tunneb heameelt infrastruktuuriprojektide rahastamisvahendi (IPF) üle ning juhib tähelepanu, et tuleks arendada IPFi projekte transpordi-, keskkonna-, energia- ja sotsiaalsektoris ning rakendada neid selge piirkondliku perspektiiviga; rõhutab vajadust tihedama kooskõlastamise järele, et tagada Lääne-Balkani riikides tulemuslik abimeetmete vastastikune täiendavus, sidusus ja tõhusus; on veendunud, et sellised koordineeritud laenu-/ toetuste vahendid peaksid olema suunatud eeskätt nendele potentsiaalsetele kandidaatriikidele, kellel puudub juurdepääs ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (3) (IPA) kõigile viiele rahastamisvahendile; rõhutab seoses ühinemiseelsetele fondidele juurdepääsuga heal taval põhineva piirkondliku koostöö tähtsust;

| 13. | tuletab meelde, et vaidlus gaasiga varustamise üle Venemaa ja Ukraina vahel 2009. aasta jaanuaris põhjustas olulisi katkeid energiavarustuses Lääne-Balkani riikidele; nõuab transiidimarsruutide mitmekesistamist ning energiavõrkude paremat omavahelist sidumist selles piirkonnas ELi rahastamise abil; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et vaidlus gaasiga varustamise üle Venemaa ja Ukraina vahel 2009. aasta jaanuaris põhjustas olulisi katkeid energiavarustuses Lääne-Balkani riikidele; nõuab transiidimarsruutide mitmekesistamist ning energiavõrkude paremat omavahelist sidumist selles piirkonnas ELi rahastamise abil;

| 14. | tuletab meelde, et transpordi infrastruktuur on tähtis majandusarengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks; kutsub seetõttu komisjoni üles toetama kohase mitmeliigilise transpordisüsteemi loomist Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani piirkonna riikide vahel ning edendama selles piirkonnas vaba ja kiiret kaupade ja isikute liikumist, eeskätt üleeuroopalise VII transpordikoridori arendamise kaudu; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et transpordi infrastruktuur on tähtis majandusarengu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse jaoks; kutsub seetõttu komisjoni üles toetama kohase mitmeliigilise transpordisüsteemi loomist Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani piirkonna riikide vahel ning edendama selles piirkonnas vaba ja kiiret kaupade ja isikute liikumist, eeskätt üleeuroopalise VII transpordikoridori arendamise kaudu;

| 15. | tunneb heameelt IPA raames loodud uue kodanikuühiskonna rahastamisvahendi üle ning sellest tulenevalt kodanikuühiskonna organisatsioonidele saadaolevate vahendite kolmekordistumise üle; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks kodanikuühiskonna arendamise kohalikku vastutust ja looks võimalused korrapäraseks koostööks ja konsulteerimiseks kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et võtta IPA raames abi kavandamise etappides arvesse nende seisukohti ja vajadusi; nõuab tungivalt, et komisjon julgustaks kodanikuühiskonna organisatsioonidest koosneva piirkondliku arutlusfoorumi loomist kui ühinemiseelsetele fondidele juurdepääsu parima tava levitamise vahendit; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt IPA raames loodud uue kodanikuühiskonna rahastamisvahendi üle ning sellest tulenevalt kodanikuühiskonna organisatsioonidele saadaolevate vahendite kolmekordistumise üle; nõuab tungivalt, et komisjon tugevdaks kodanikuühiskonna arendamise kohalikku vastutust ja looks võimalused korrapäraseks koostööks ja konsulteerimiseks kodanikuühiskonna organisatsioonidega, et võtta IPA raames abi kavandamise etappides arvesse nende seisukohti ja vajadusi; nõuab tungivalt, et komisjon julgustaks kodanikuühiskonna organisatsioonidest koosneva piirkondliku arutlusfoorumi loomist kui ühinemiseelsetele fondidele juurdepääsu parima tava levitamise vahendit;

| 16. | nõuab lisaks tungivalt, et komisjon pööraks suuremat tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ja maapiirkondade kodanikuühiskonna organisatsioonide edendamisele selles piirkonnas, nimelt eraldades suurema osa oma abist sellistele organisatsioonidele, lihtsustades ELi rahastamise taotlemise korda ning vaadates läbi väikeseid ja keskmise suurusega kodanikuühiskonna organisatsioone puudutavate projektide kaasrahastamist käsitlevad eeskirjad ja suurendades kaasrahastamist; |
| --- | --- |

16.

nõuab lisaks tungivalt, et komisjon pööraks suuremat tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega ja maapiirkondade kodanikuühiskonna organisatsioonide edendamisele selles piirkonnas, nimelt eraldades suurema osa oma abist sellistele organisatsioonidele, lihtsustades ELi rahastamise taotlemise korda ning vaadates läbi väikeseid ja keskmise suurusega kodanikuühiskonna organisatsioone puudutavate projektide kaasrahastamist käsitlevad eeskirjad ja suurendades kaasrahastamist;

| 17. | rõhutab, et Schengeni viisarežiimi liberaliseerimine on Lääne-Balkani riikide kodanike jaoks oluline, sest see on vahend, mille abil tutvustatakse piirkonna inimestele Euroopa Liitu; tervitab viisarežiimi liberaliseerimist käsitlevat dialoogi ning nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon viiksid protsessi läbi võimalikult läbipistvalt ja selgelt määratletud sihttasemetega, et lihtsustada välist järelevalvet ja suurendada avaliku sektori vastutust protsessis; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et Schengeni viisarežiimi liberaliseerimine on Lääne-Balkani riikide kodanike jaoks oluline, sest see on vahend, mille abil tutvustatakse piirkonna inimestele Euroopa Liitu; tervitab viisarežiimi liberaliseerimist käsitlevat dialoogi ning nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon viiksid protsessi läbi võimalikult läbipistvalt ja selgelt määratletud sihttasemetega, et lihtsustada välist järelevalvet ja suurendada avaliku sektori vastutust protsessis;

| 18. | juhib tähelepanu sellele, et kohmakas viisamenetlus, mida veelgi halvendab töötajate nappus piirkonnas asuvates konsulaatides ja saatkondades, võib tekitada piirkonna elanike seas vaenulikkust ELi vastu ajal, mil reformide elluviimiseks omab kaudselt kõige suuremat tähtsust just Euroopa Liidu populaarsus; |
| --- | --- |

18.

juhib tähelepanu sellele, et kohmakas viisamenetlus, mida veelgi halvendab töötajate nappus piirkonnas asuvates konsulaatides ja saatkondades, võib tekitada piirkonna elanike seas vaenulikkust ELi vastu ajal, mil reformide elluviimiseks omab kaudselt kõige suuremat tähtsust just Euroopa Liidu populaarsus;

| 19. | soovitab Lääne-Balkani riikidel kiirendada jõupingutusi üksikkavades seatud nõuete täitmiseks, et tagada nendele riikidele kehtestatud viisarežiimi tühistamine nii kiiresti kui võimalik; on veendunud, et nende tingimuste täitmine on Euroopa Liiduga ühinemise protsessi kiirendamiseks esmatähtis; on seoses sellega arvamusel, et IPA peaks toetama jõupingutusi, mida teevad abi saavad maad viisavabadussuunistes sätestatud nõuete täitmiseks; |
| --- | --- |

19.

soovitab Lääne-Balkani riikidel kiirendada jõupingutusi üksikkavades seatud nõuete täitmiseks, et tagada nendele riikidele kehtestatud viisarežiimi tühistamine nii kiiresti kui võimalik; on veendunud, et nende tingimuste täitmine on Euroopa Liiduga ühinemise protsessi kiirendamiseks esmatähtis; on seoses sellega arvamusel, et IPA peaks toetama jõupingutusi, mida teevad abi saavad maad viisavabadussuunistes sätestatud nõuete täitmiseks;

| 20. | toetab täielikult programmi Erasmus Mundus raames rahastamise ja stipendiumite arvu suurendamist Lääne-Balkani riikide tudengitele ja teadlastele õpinguteks ja uurimistööks ELis, et tutvustada Lääne-Balkani riikide elanikele ja asutustele ELi tegevuskavasid ja arendada õpitud oskusi; nõuab tungivalt, et abi saavad riigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, mille hulka kuuluvad avalikustamis- ja teabekampaaniad, et võimaldada oma kodanikel neid võimalusi täielikult kasutada; kutsub asjaomaseid riike üles tugevdama ettevalmistavaid haldusmeetmeid, et täita elukestva õppe programmiga liitumise kriteeriumid; |
| --- | --- |

20.

toetab täielikult programmi Erasmus Mundus raames rahastamise ja stipendiumite arvu suurendamist Lääne-Balkani riikide tudengitele ja teadlastele õpinguteks ja uurimistööks ELis, et tutvustada Lääne-Balkani riikide elanikele ja asutustele ELi tegevuskavasid ja arendada õpitud oskusi; nõuab tungivalt, et abi saavad riigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, mille hulka kuuluvad avalikustamis- ja teabekampaaniad, et võimaldada oma kodanikel neid võimalusi täielikult kasutada; kutsub asjaomaseid riike üles tugevdama ettevalmistavaid haldusmeetmeid, et täita elukestva õppe programmiga liitumise kriteeriumid;

| 21. | rõhutab hariduse ja koolituse ülisuurt tähtsust nüüdisaja teadmistepõhises majanduses; rõhutab sellega seoses vajadust tugevdada ja ergutada hariduse andmise kõikidel tasanditel ettevõtlusalaseid ja innovaatilisi oskusi; |
| --- | --- |

21.

rõhutab hariduse ja koolituse ülisuurt tähtsust nüüdisaja teadmistepõhises majanduses; rõhutab sellega seoses vajadust tugevdada ja ergutada hariduse andmise kõikidel tasanditel ettevõtlusalaseid ja innovaatilisi oskusi;

| 22. | toetab täielikult Lääne-Balkani riikide osalemist ühenduse programmides ja ametites; juhib eelkõige tähelepanu nende osalemisele energiaühenduse asutamislepingus ja nende kavandatavale osalemisele transpordiühenduse asutamislepingus kui eeskujulikele näidetele kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide täielikust integratsioonist ühenduse struktuuridesse ning õigusaktide ühtlustamisest ühenduse õigustikuga ühinemisprotsessi algusjärgus; |
| --- | --- |

22.

toetab täielikult Lääne-Balkani riikide osalemist ühenduse programmides ja ametites; juhib eelkõige tähelepanu nende osalemisele energiaühenduse asutamislepingus ja nende kavandatavale osalemisele transpordiühenduse asutamislepingus kui eeskujulikele näidetele kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikide täielikust integratsioonist ühenduse struktuuridesse ning õigusaktide ühtlustamisest ühenduse õigustikuga ühinemisprotsessi algusjärgus;

| 23. | rõhutab, et keskkonnakaitse moodustab olulise osa Lääne-Balkani piirkonna jätkusuutlikust arengust; kutsub seetõttu Lääne-Balkani riikide valitsusi üles kinni pidama Kagu-Euroopa energiaühenduse põhimõtetest ja sihtidest, et edendada usaldusväärset keskkonnapoliitikat ja strateegiaid, eriti taastuvenergia valdkonnas, kooskõlas ELi keskkonnaalaste standarditega ja ELi kliimamuutuse alase poliitikaga; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et keskkonnakaitse moodustab olulise osa Lääne-Balkani piirkonna jätkusuutlikust arengust; kutsub seetõttu Lääne-Balkani riikide valitsusi üles kinni pidama Kagu-Euroopa energiaühenduse põhimõtetest ja sihtidest, et edendada usaldusväärset keskkonnapoliitikat ja strateegiaid, eriti taastuvenergia valdkonnas, kooskõlas ELi keskkonnaalaste standarditega ja ELi kliimamuutuse alase poliitikaga;

| 24. | toetab parlamentide vahelist dialoogi piirkondlikul tasandil ja rõhutab, et Lääne-Balkani riikide parlamentide täielik kaasamine Euroopa integratsiooniprotsessi on tähtis; on veendunud, et Euroopa Parlamendil ja liikmesriikide parlamentidel on Lääne-Balkani riikide parlamentidega dialoogi ja koostöö loomisel oluline roll; usub, et Euroopa Parlamendi parlamentidevaheliste kohtumiste olemust tuleks parandada, et luua toimiv ja tõhus süsteem täpsemate, praktikale orienteeritud arutelude ja seminaride korraldamiseks; |
| --- | --- |

24.

toetab parlamentide vahelist dialoogi piirkondlikul tasandil ja rõhutab, et Lääne-Balkani riikide parlamentide täielik kaasamine Euroopa integratsiooniprotsessi on tähtis; on veendunud, et Euroopa Parlamendil ja liikmesriikide parlamentidel on Lääne-Balkani riikide parlamentidega dialoogi ja koostöö loomisel oluline roll; usub, et Euroopa Parlamendi parlamentidevaheliste kohtumiste olemust tuleks parandada, et luua toimiv ja tõhus süsteem täpsemate, praktikale orienteeritud arutelude ja seminaride korraldamiseks;

| 25. | rõhutab, et oluline on töötada kõigi tariifsete ja mittetariifsete kaubandustõkete vähendamise suunas antud piirkonnas ning Lääne-Balkani riikide ja ELi vahel, mis on majandusliku arengu, piirkondlikku integratsiooni ja inimestevaheliste kontaktide edendamise peamine prioriteet; rõhutab Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingu (CEFTA) keskset rolli piirkonna kaubanduse liberaliseerimise edendamisel ning tunneb heameelt komisjoni poolt CEFTA sekretariaadile antava rahalise toetuse üle; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et oluline on töötada kõigi tariifsete ja mittetariifsete kaubandustõkete vähendamise suunas antud piirkonnas ning Lääne-Balkani riikide ja ELi vahel, mis on majandusliku arengu, piirkondlikku integratsiooni ja inimestevaheliste kontaktide edendamise peamine prioriteet; rõhutab Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingu (CEFTA) keskset rolli piirkonna kaubanduse liberaliseerimise edendamisel ning tunneb heameelt komisjoni poolt CEFTA sekretariaadile antava rahalise toetuse üle;

| 26. | väljendab solidaarsust Lääne-Balkani riikidega üleilmses majanduskriisis ja kinnitab oma toetust selle piirkonna majanduslikule ja sotsiaalsele kindlustamisele; tunneb seetõttu heameelt komisjoni hiljutise ettepaneku üle laiendada Euroopa majanduse taastamiskava Lääne-Balkanile ning nõuab tungivalt, et komisjon oleks valvel ja võtaks vajaduse korral kohaseid meetmeid stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi sujuva jätkumise tagamiseks; |
| --- | --- |

26.

väljendab solidaarsust Lääne-Balkani riikidega üleilmses majanduskriisis ja kinnitab oma toetust selle piirkonna majanduslikule ja sotsiaalsele kindlustamisele; tunneb seetõttu heameelt komisjoni hiljutise ettepaneku üle laiendada Euroopa majanduse taastamiskava Lääne-Balkanile ning nõuab tungivalt, et komisjon oleks valvel ja võtaks vajaduse korral kohaseid meetmeid stabiliseerimis- ja assotsiatsiooniprotsessi sujuva jätkumise tagamiseks;

| 27. | nõuab tungivalt, et CEFTA osalised jätkaksid jõupingutusi kõigi mittetariifsete tõkete ja kõigi põllumajandustoodetega kauplemisele kehtestatud tollimaksude ja kvootide vähendamiseks; kutsub üleeuroopalise Euroopa – Vahemere piirkonna rühma liikmeid üles jätkama tööd selles suunas, et leida lahendus küsimustele, mis tõkestavad praegu üleeuroopalise Euroopa – Vahemere piirkonna diagonaalse kumuleerumise süsteemi laiendamist Lääne-Balkani riikidele; |
| --- | --- |

27.

nõuab tungivalt, et CEFTA osalised jätkaksid jõupingutusi kõigi mittetariifsete tõkete ja kõigi põllumajandustoodetega kauplemisele kehtestatud tollimaksude ja kvootide vähendamiseks; kutsub üleeuroopalise Euroopa – Vahemere piirkonna rühma liikmeid üles jätkama tööd selles suunas, et leida lahendus küsimustele, mis tõkestavad praegu üleeuroopalise Euroopa – Vahemere piirkonna diagonaalse kumuleerumise süsteemi laiendamist Lääne-Balkani riikidele;

| 28. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles rakendama kõiki asjaomaseid meetmeid, et ergutada Lääne-Balkani riikide tugevamat lõimimist maailma kaubandus- ja majandussüsteemi, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ühinemise teel; rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimine peab käima käsikäes vaesuse ja tööpuuduse taseme vähendamise, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamise ning keskkonna austamisega; kutsub komisjoni üles esitama nõuetekohaselt ja õigeaegselt Euroopa Parlamendile heakskiidu andmiseks mis tahes uued ettepanekud, mille eesmärk on anda Lääne-Balkani riikidele erakorralist eelarvetoetust; |
| --- | --- |

28.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles rakendama kõiki asjaomaseid meetmeid, et ergutada Lääne-Balkani riikide tugevamat lõimimist maailma kaubandus- ja majandussüsteemi, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ühinemise teel; rõhutab, et kaubanduse liberaliseerimine peab käima käsikäes vaesuse ja tööpuuduse taseme vähendamise, majanduslike ja sotsiaalsete õiguste edendamise ning keskkonna austamisega; kutsub komisjoni üles esitama nõuetekohaselt ja õigeaegselt Euroopa Parlamendile heakskiidu andmiseks mis tahes uued ettepanekud, mille eesmärk on anda Lääne-Balkani riikidele erakorralist eelarvetoetust;

| 29. | kutsub piirkonnas asuvaid riike üles omistama suurt tähtsust võitlusele korruptsiooniga, sest korruptsioon takistab tõsiselt sotsiaalset progressi; kutsub neid riike üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et võidelda organiseeritud kuritegevusega ning inim- ja uimastikaubandusega; |
| --- | --- |

29.

kutsub piirkonnas asuvaid riike üles omistama suurt tähtsust võitlusele korruptsiooniga, sest korruptsioon takistab tõsiselt sotsiaalset progressi; kutsub neid riike üles võtma kõiki vajalikke meetmeid, et võidelda organiseeritud kuritegevusega ning inim- ja uimastikaubandusega;

| 30. | nõuab tungivalt, et EL toetaks jätkuvalt piirkondliku koostöö algatusi justiits- ja siseküsimuste valdkonnas ning õigus- ja kohtusüsteemide ühtlustamiseks tehtavaid jõupingutusi, muu hulgas näiteks Kagu-Euroopa politseikoostöö konventsiooni, Kagu-Euroopa õiguskaitsekeskust (SELEC) ja Kagu-Euroopa prokuröride nõuanderühma (SEEPAG); võtab teadmiseks käimasoleva ja kavandatava finantsabi Kagu-Euroopa prokuröride võrgustikule (PROSECO) ja rahvusvaheliste õiguskaitse koordineerimisüksuste (ILECUs) loomiseks ning nõuab tungivalt, et komisjon kooskõlastaks neid projekte eespool nimetatud algatustega; |
| --- | --- |

30.

nõuab tungivalt, et EL toetaks jätkuvalt piirkondliku koostöö algatusi justiits- ja siseküsimuste valdkonnas ning õigus- ja kohtusüsteemide ühtlustamiseks tehtavaid jõupingutusi, muu hulgas näiteks Kagu-Euroopa politseikoostöö konventsiooni, Kagu-Euroopa õiguskaitsekeskust (SELEC) ja Kagu-Euroopa prokuröride nõuanderühma (SEEPAG); võtab teadmiseks käimasoleva ja kavandatava finantsabi Kagu-Euroopa prokuröride võrgustikule (PROSECO) ja rahvusvaheliste õiguskaitse koordineerimisüksuste (ILECUs) loomiseks ning nõuab tungivalt, et komisjon kooskõlastaks neid projekte eespool nimetatud algatustega;

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon määraks kindlaks prioriteetsed projektid ja täpsustaks, milliseid nõudeid see seab mitmetele riiklikele ja piirkondlikele institutsioonidele seoses riikidevahelise ja institutsioonidevahelise koostööga justiits- ja siseküsimuste valdkonnas; rõhutab, et oluline on töötada välja algatusi e-õiguskeskkonna valdkonnas, mis on osa ELi toetusest e-valitsuse algatustele, et parandada koostööd ja suurendada kohtuprotsesside ja sisemiste haldussüsteemide läbipaistvust; |
| --- | --- |

31.

nõuab tungivalt, et komisjon määraks kindlaks prioriteetsed projektid ja täpsustaks, milliseid nõudeid see seab mitmetele riiklikele ja piirkondlikele institutsioonidele seoses riikidevahelise ja institutsioonidevahelise koostööga justiits- ja siseküsimuste valdkonnas; rõhutab, et oluline on töötada välja algatusi e-õiguskeskkonna valdkonnas, mis on osa ELi toetusest e-valitsuse algatustele, et parandada koostööd ja suurendada kohtuprotsesside ja sisemiste haldussüsteemide läbipaistvust;

| 32. | väljendab oma kriitikat kõikides endise Jugoslaavia riikides kehtivate põhiseaduslike sätete ja õigusnormide üle, mis keelavad neil välja anda oma riigi kodanikke, kellele tahetakse esitada süüdistus piirkonna teises riigis, ja õiguslike takistuste üle, mis takistavad raskete kuritegude menetlemise üleandmist piirkonna eri riikides ühelt kohtult teisele; palub nõukogul ja komisjonil nõuda tungivalt, et piirkonna riigid võtaksid meetmeid, et sellised keeldud ja õiguslikud takistused kooskõlastatult kaotada; |
| --- | --- |

32.

väljendab oma kriitikat kõikides endise Jugoslaavia riikides kehtivate põhiseaduslike sätete ja õigusnormide üle, mis keelavad neil välja anda oma riigi kodanikke, kellele tahetakse esitada süüdistus piirkonna teises riigis, ja õiguslike takistuste üle, mis takistavad raskete kuritegude menetlemise üleandmist piirkonna eri riikides ühelt kohtult teisele; palub nõukogul ja komisjonil nõuda tungivalt, et piirkonna riigid võtaksid meetmeid, et sellised keeldud ja õiguslikud takistused kooskõlastatult kaotada;

| 33. | juhib tähelepanu, et väljaandmist piiravad õigusnormid võivad soodustada karistamatust raskete kuritegude eest, sealhulgas inimsusevastaste kuritegude, sõjaõiguse ja –tavade rikkumise, piiriülese organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku salakaubavedamise ja terrorismi eest, ning et need õigusnormid on laialdase kriitika osaliseks saanud, kuid jätkuvalt kasutatava tagaseljaotsuste praktika üks peamisi põhjusi; toetab riiklike prokuröride jõupingutusi ületada eespool nimetatud õiguslikud takistused pragmaatilise koostöökorra kaudu; kiidab Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) tööd Euroopas suurema koostöö edendamisel ning julgustab piirkonna riike veelgi soodustama vastastikust õigusabi ja väljaandmist ning austama samal ajal täielikult inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse norme; |
| --- | --- |

33.

juhib tähelepanu, et väljaandmist piiravad õigusnormid võivad soodustada karistamatust raskete kuritegude eest, sealhulgas inimsusevastaste kuritegude, sõjaõiguse ja –tavade rikkumise, piiriülese organiseeritud kuritegevuse, ebaseadusliku salakaubavedamise ja terrorismi eest, ning et need õigusnormid on laialdase kriitika osaliseks saanud, kuid jätkuvalt kasutatava tagaseljaotsuste praktika üks peamisi põhjusi; toetab riiklike prokuröride jõupingutusi ületada eespool nimetatud õiguslikud takistused pragmaatilise koostöökorra kaudu; kiidab Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) tööd Euroopas suurema koostöö edendamisel ning julgustab piirkonna riike veelgi soodustama vastastikust õigusabi ja väljaandmist ning austama samal ajal täielikult inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse norme;

| 34. | rõhutab, et täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga seoses järelejäänud tagaotsitavate süüdistatavate vahistamise ja väljaandmise, tõendusmaterjali edastamise ja täieliku koostööga enne kohtuprotsessi ja selle ajal on oluline ühinemisprotsessi eeldus; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks koos endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu, OSCE ja piirkonna valitsustega algatusi, mille eesmärk on tugevdada sõjakuritegude ja muude väiksemate kuritegude eest vastutuse kindlaksmääramisega tegelevate riiklike kohtute suutlikkust ja tõhusust ning tagada, et kohtuprotsessid viiakse läbi sõltumatult ja erapooletult ning kooskõlas rahvusvahelise õiguse standardite ja normidega; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga seoses järelejäänud tagaotsitavate süüdistatavate vahistamise ja väljaandmise, tõendusmaterjali edastamise ja täieliku koostööga enne kohtuprotsessi ja selle ajal on oluline ühinemisprotsessi eeldus; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks koos endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu, OSCE ja piirkonna valitsustega algatusi, mille eesmärk on tugevdada sõjakuritegude ja muude väiksemate kuritegude eest vastutuse kindlaksmääramisega tegelevate riiklike kohtute suutlikkust ja tõhusust ning tagada, et kohtuprotsessid viiakse läbi sõltumatult ja erapooletult ning kooskõlas rahvusvahelise õiguse standardite ja normidega;

| 35. | märgib hariduse kavandamise ja struktuuride põhirolli kaasatuse edendamisel ja rahvustevaheliste pingete vähendamisel; kutsub seetõttu Lääne-Balkani riikide valitsusi üles parandama hariduse kvaliteeti kodaniku-, inim- ja demokraatlike õiguste kui põhiliste Euroopa väärtuste lisamisega õppekavadesse ja lõpetama koolides segregatsiooni; juhib tähelepanu sellele, et kui lepitamise edendamisel ja rahvusrühmade vaheliste suhete parandamisel soovitakse saavutada tulemusi, peab ajaloo õpetamine Lääne-Balkani riikide koolides ja ülikoolides põhinema dokumenteeritud uuringutel ja peegeldama piirkonna rahvus- ja etniliste rühmade eri seisukohti; toetab täielikult selliseid algatusi (näiteks Kagu-Euroopa demokraatia- ja lepituskeskuse ühine ajalooprojekt), mille eesmärk on koostada ja levitada ajaloo õpetamiseks ühiseid materjale, milles antakse Balkani ajaloost mitmetahuline ülevaade, ning kutsub piirkonna pädevaid ministeeriumeid, haridusameteid ja õppeasutusi üles ühiste ajaloo õpetamise materjalide kasutamist toetama; kutsub komisjoni üles toetama selliseid algatusi rahaliselt ja poliitiliselt; |
| --- | --- |

35.

märgib hariduse kavandamise ja struktuuride põhirolli kaasatuse edendamisel ja rahvustevaheliste pingete vähendamisel; kutsub seetõttu Lääne-Balkani riikide valitsusi üles parandama hariduse kvaliteeti kodaniku-, inim- ja demokraatlike õiguste kui põhiliste Euroopa väärtuste lisamisega õppekavadesse ja lõpetama koolides segregatsiooni; juhib tähelepanu sellele, et kui lepitamise edendamisel ja rahvusrühmade vaheliste suhete parandamisel soovitakse saavutada tulemusi, peab ajaloo õpetamine Lääne-Balkani riikide koolides ja ülikoolides põhinema dokumenteeritud uuringutel ja peegeldama piirkonna rahvus- ja etniliste rühmade eri seisukohti; toetab täielikult selliseid algatusi (näiteks Kagu-Euroopa demokraatia- ja lepituskeskuse ühine ajalooprojekt), mille eesmärk on koostada ja levitada ajaloo õpetamiseks ühiseid materjale, milles antakse Balkani ajaloost mitmetahuline ülevaade, ning kutsub piirkonna pädevaid ministeeriumeid, haridusameteid ja õppeasutusi üles ühiste ajaloo õpetamise materjalide kasutamist toetama; kutsub komisjoni üles toetama selliseid algatusi rahaliselt ja poliitiliselt;

| 36. | rõhutab etniliste ja rahvusvähemuste õiguste suurendamise, kaitse ja tagamise tõhusa raamistiku tähtsust piirkonnas, mida iseloomustab paljurahvuselisus ning mis on olnud minevikus tunnistajaks ulatuslikule ja süstemaatilisele etnilistest põhjustest ajendatud vägivallale; palub piirkonna valitsustel tugevdada jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et vähemuste ja inimõigusi käsitlevaid kõiki õigusakte järgitaks praktikas nõuetekohaselt ning et nende õigusaktide rikkumise korral võetaks kohaseid meetmeid; nõuab tungivalt täiendavate jõupingutuste tegemist, et parandada vähemuste kaasamist ja ebasoodsas olukorras olevate vähemusrühmade (eriti romid) olukorra parandamist taotlevate algatuste nõuetekohast rahastamist ja elluviimist; |
| --- | --- |

36.

rõhutab etniliste ja rahvusvähemuste õiguste suurendamise, kaitse ja tagamise tõhusa raamistiku tähtsust piirkonnas, mida iseloomustab paljurahvuselisus ning mis on olnud minevikus tunnistajaks ulatuslikule ja süstemaatilisele etnilistest põhjustest ajendatud vägivallale; palub piirkonna valitsustel tugevdada jõupingutusi, mille eesmärk on tagada, et vähemuste ja inimõigusi käsitlevaid kõiki õigusakte järgitaks praktikas nõuetekohaselt ning et nende õigusaktide rikkumise korral võetaks kohaseid meetmeid; nõuab tungivalt täiendavate jõupingutuste tegemist, et parandada vähemuste kaasamist ja ebasoodsas olukorras olevate vähemusrühmade (eriti romid) olukorra parandamist taotlevate algatuste nõuetekohast rahastamist ja elluviimist;

| 37. | rõhutab vajadust koostada ja rakendada programme, millega edendatakse soolist võrdõiguslikkust ja tugevdatakse naiste rolli ühiskonnas kui demokraatia vaimu ja Euroopa väärtustele pühendumise garantiid; |
| --- | --- |

37.

rõhutab vajadust koostada ja rakendada programme, millega edendatakse soolist võrdõiguslikkust ja tugevdatakse naiste rolli ühiskonnas kui demokraatia vaimu ja Euroopa väärtustele pühendumise garantiid;

| 38. | juhib tähelepanu, et piirkonna valitsustel tuleb teha suuremaid jõupingutusi, sealhulgas vara tagastamine ja ajutiselt asustatud majade tagastamine, et tagada pagulaste ja riigi sees ümberasustatud isikute püsiv tagasipöördumine, vastavalt piirkonna ministrite konverentsil 31. jaanuaril 2005. aastal esitatud Sarajevo pagulaste tagasipöördumise deklaratsioonile; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon nõuaksid, et piirkonna valitsused töötaksid välja ja viiksid ellu programme tagasipöördujatele eluaseme leidmiseks ja sotsiaalteenuste kättesaadavaks muutmiseks, ning tugevdaksid tagasipöörduvate vähemuste vastase diskrimineerimisega võitlemiseks tehtavaid jõupingutusi; on seisukohal, et kui kõnealused riigid saavad kandidaatriigi staatuse, peaksid need meetmed olema juba kehtestatud ning need tuleks ühinemisprotsessi jooksul kindlalt rakendada ja lõpule viia; |
| --- | --- |

38.

juhib tähelepanu, et piirkonna valitsustel tuleb teha suuremaid jõupingutusi, sealhulgas vara tagastamine ja ajutiselt asustatud majade tagastamine, et tagada pagulaste ja riigi sees ümberasustatud isikute püsiv tagasipöördumine, vastavalt piirkonna ministrite konverentsil 31. jaanuaril 2005. aastal esitatud Sarajevo pagulaste tagasipöördumise deklaratsioonile; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon nõuaksid, et piirkonna valitsused töötaksid välja ja viiksid ellu programme tagasipöördujatele eluaseme leidmiseks ja sotsiaalteenuste kättesaadavaks muutmiseks, ning tugevdaksid tagasipöörduvate vähemuste vastase diskrimineerimisega võitlemiseks tehtavaid jõupingutusi; on seisukohal, et kui kõnealused riigid saavad kandidaatriigi staatuse, peaksid need meetmed olema juba kehtestatud ning need tuleks ühinemisprotsessi jooksul kindlalt rakendada ja lõpule viia;

| 39. | väljendab muret poliitilise sekkumise pärast meedia tegevusse kõikides Lääne-Balkani riikides ning äri-, poliitiliste ja meedia huvide segunemise pärast ning uurivate ajakirjanike suhtes tehtavate ähvarduste ja nende ahistamise pärast; kutsub Lääne-Balkani riike üles täielikult austama ajakirjanike ja sõltumatu meedia kui demokraatlikus Euroopa riigis oleva seadusliku võimu õigusi; |
| --- | --- |

39.

väljendab muret poliitilise sekkumise pärast meedia tegevusse kõikides Lääne-Balkani riikides ning äri-, poliitiliste ja meedia huvide segunemise pärast ning uurivate ajakirjanike suhtes tehtavate ähvarduste ja nende ahistamise pärast; kutsub Lääne-Balkani riike üles täielikult austama ajakirjanike ja sõltumatu meedia kui demokraatlikus Euroopa riigis oleva seadusliku võimu õigusi;

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kosovo, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia valitsustele ja parlamentidele, OSCE eesistujale, OSCE Parlamentaarse Assamblee presidendile, Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee eesistujale, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee presidendile, piirkondliku koostöönõukogu sekretariaadile, endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule ning Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingu sekretariaadile. |
| --- | --- |

40.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kosovo, endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia valitsustele ja parlamentidele, OSCE eesistujale, OSCE Parlamentaarse Assamblee presidendile, Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee eesistujale, Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee presidendile, piirkondliku koostöönõukogu sekretariaadile, endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule ning Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingu sekretariaadile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0639.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0005.

(3)  Nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend (ELT L 210, 31.7.2006, lk 82).

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/107 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/107

---

Reede, 24. aprilli 2009Olukord Bosnias ja Hertsegoviinas

P6_TA(2009)0332

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi resolutsioon olukorra kohta Bosnias ja Hertsegoviinas

2010/C 184 E/22

Euroopa Parlament,

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 16. juuni 2003. aasta järeldusi Lääne-Balkani kohta ning järelduste lisa pealkirjaga „Lääne-Balkanit käsitlev Thessaloniki tegevuskava: Euroopa integratsiooni suunas”, mis kiideti heaks 19.–20. juunil 2003. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu Thessaloniki tippkohtumisel;

võttes arvesse stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingut, mis allkirjastati ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel 16. juunil 2008. aastal;

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Bosnia ja Hertsegoviina vahel (1);

võttes arvesse Tema Ekstsellents Valentin Inzko nimetamist 11. märtsil 2009. aastal ELi eriesindajaks Bosnias ja Hertsegoviinas (2);

võttes arvesse 8. novembril 2008. aastal Prudis parteide HDZ BiH (Bosnia ja Hertsegoviina Horvaatia Demokraatlik Liit), SNSD (Sõltumatute Demokraatide Allianss) ja SDA (Demokraatliku Aktsiooni Partei) juhtide tehtud ühisavaldust põhiseaduse reformi, riigivara, rahvaloenduse ja Brčko ringkonna kohta ning võttes arvesse parteijuhtide hilisemaid kohtumisi;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina poliitilise kliima pidev halvenemine valmistab Euroopa Parlamendile tõsist muret; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina poliitilise kliima pidev halvenemine valmistab Euroopa Parlamendile tõsist muret;

| B. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina riik kujutab endast Daytoni rahulepingu kohaselt käegakatsutavat tõendit selle kohta, et pärast 1990. aastate vägivaldset konflikti soovitakse saavutada erinevate kogukondade püsiv leppimine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina riik kujutab endast Daytoni rahulepingu kohaselt käegakatsutavat tõendit selle kohta, et pärast 1990. aastate vägivaldset konflikti soovitakse saavutada erinevate kogukondade püsiv leppimine;

| C. | arvestades, et lepitusprotsess on lahutamatult seotud riigi edusammudega Euroopaga integreerumise suunas, sest riigi aluseks on üldjoontes samad väärtused, millel põhineb EL; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lepitusprotsess on lahutamatult seotud riigi edusammudega Euroopaga integreerumise suunas, sest riigi aluseks on üldjoontes samad väärtused, millel põhineb EL;

| D. | arvestades, et eespool nimetatud Euroopa Ühenduste ning Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allkirjastamine näitas selgelt, et eesmärk saada ELi liikmeks on Bosnia ja Hertsegoviina jaoks reaalselt saavutatav ja riigi võimuses, kui riik täidab Kopenhaageni kriteeriumid ja viib ellu vajalikud reformid, mis on kehtestatud Euroopa partnerluse prioriteetitega; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eespool nimetatud Euroopa Ühenduste ning Bosnia ja Hertsegoviina stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu allkirjastamine näitas selgelt, et eesmärk saada ELi liikmeks on Bosnia ja Hertsegoviina jaoks reaalselt saavutatav ja riigi võimuses, kui riik täidab Kopenhaageni kriteeriumid ja viib ellu vajalikud reformid, mis on kehtestatud Euroopa partnerluse prioriteetitega;

| E. | arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina territoriaalse terviklikkuse kahtluse alla seadmine ei rikuks mitte ainult Daytoni rahulepingut, mille kohaselt ei ole ühelgi föderatsiooni osal õigust Bosniast ja Hertsegoviinast lahku lüüa, vaid see oleks vastuolus ka rahvuskogukondade vastastikuse sallivuse ja rahumeelse kooselu põhimõtetega, millele on rajatud kogu Lääne-Balkani piirkonna stabiilsus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina territoriaalse terviklikkuse kahtluse alla seadmine ei rikuks mitte ainult Daytoni rahulepingut, mille kohaselt ei ole ühelgi föderatsiooni osal õigust Bosniast ja Hertsegoviinast lahku lüüa, vaid see oleks vastuolus ka rahvuskogukondade vastastikuse sallivuse ja rahumeelse kooselu põhimõtetega, millele on rajatud kogu Lääne-Balkani piirkonna stabiilsus;

| F. | arvestades, et seetõttu ei aktsepteeri ega salli rahvusvaheline kogukond, sh EL mingil juhul Bosnia ja Hertsegoviina jagunemist, |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seetõttu ei aktsepteeri ega salli rahvusvaheline kogukond, sh EL mingil juhul Bosnia ja Hertsegoviina jagunemist,

| 1. | on seisukohal, et Lääne-Balkani kogu rahvastiku huvides on Euroopaga integreeruda; peab seetõttu kahetsusväärseks, et Bosnia ja Hertsegoviina poliitikud, kes ei suuda kokku leppida oma riigi tulevikku puudutavates ühtsetes poliitilistes seisukohtades, on lühinägeliku natsionalismi tõttu kaldumas kõrvale ELiga ühinemise sihist, mis tooks Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele rahu, stabiilsuse ja heaolu; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et Lääne-Balkani kogu rahvastiku huvides on Euroopaga integreeruda; peab seetõttu kahetsusväärseks, et Bosnia ja Hertsegoviina poliitikud, kes ei suuda kokku leppida oma riigi tulevikku puudutavates ühtsetes poliitilistes seisukohtades, on lühinägeliku natsionalismi tõttu kaldumas kõrvale ELiga ühinemise sihist, mis tooks Bosnia ja Hertsegoviina kodanikele rahu, stabiilsuse ja heaolu;

| 2. | tuletab Bosnia ja Hertsegoviina poliitilistele juhtidele meelde, et ELiga ühinemine tähendab, et tuleb tunnustada ELi aluseks olevaid väärtusi ja põhimõtteid, milleks on inimõiguste, sh vähemuste õiguste austamine, solidaarsus, sh rahvaste ja kogukondade solidaarsus, sallivus, sh sallivus erinevate traditsioonide ja kultuuride suhtes, õigusriigi põhimõte, sh kohtuvõimu sõltumatuse austamine, ja demokraatia, sh enamuse põhimõtte austamine ja sõnavabadus; nõuab tungivalt, et poliitilised juhid hoiduksid vihkamise poliitikast, natsionalistlikest avaldustest ja separatismist, ning mõistab hukka ühepoolse taganemise reformidest; |
| --- | --- |

2.

tuletab Bosnia ja Hertsegoviina poliitilistele juhtidele meelde, et ELiga ühinemine tähendab, et tuleb tunnustada ELi aluseks olevaid väärtusi ja põhimõtteid, milleks on inimõiguste, sh vähemuste õiguste austamine, solidaarsus, sh rahvaste ja kogukondade solidaarsus, sallivus, sh sallivus erinevate traditsioonide ja kultuuride suhtes, õigusriigi põhimõte, sh kohtuvõimu sõltumatuse austamine, ja demokraatia, sh enamuse põhimõtte austamine ja sõnavabadus; nõuab tungivalt, et poliitilised juhid hoiduksid vihkamise poliitikast, natsionalistlikest avaldustest ja separatismist, ning mõistab hukka ühepoolse taganemise reformidest;

| 3. | tuletab ka meelde, et võimalust saada ELi liikmeks pakuti Bosniale ja Hertsegoviinale kui ühele terviklikule riigile, mitte selle koosseisu kuuluvatele osadele, ning et järelikult on lahkulöömise ähvardused või muud riigi suveräänsust ohustavad katsed täiesti vastuvõetamatud; |
| --- | --- |

3.

tuletab ka meelde, et võimalust saada ELi liikmeks pakuti Bosniale ja Hertsegoviinale kui ühele terviklikule riigile, mitte selle koosseisu kuuluvatele osadele, ning et järelikult on lahkulöömise ähvardused või muud riigi suveräänsust ohustavad katsed täiesti vastuvõetamatud;

| 4. | nõuab tungivalt, et asjaomased ametivõimud ja poliitilised juhid keskenduksid sellega seoses väga jõuliselt lepitus-, vastastikuse mõistmise ja rahutagamismeetmetele, mis toetaksid riigi stabiilsust ja rahvustevahelist rahu; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et asjaomased ametivõimud ja poliitilised juhid keskenduksid sellega seoses väga jõuliselt lepitus-, vastastikuse mõistmise ja rahutagamismeetmetele, mis toetaksid riigi stabiilsust ja rahvustevahelist rahu;

| 5. | kordab, et kui Bosnia ja Hertsegoviina soovib tõsiselt ELiga ühineda, peaks ta täitma järgmised nõuded:






  a) | riigiasutused peavad suutma vastu võtta ja tõhusalt ellu viia ELiga ühinemiseks vajalikud reformid; |
| --- | --- | --- |

5.

kordab, et kui Bosnia ja Hertsegoviina soovib tõsiselt ELiga ühineda, peaks ta täitma järgmised nõuded:

a)

riigiasutused peavad suutma vastu võtta ja tõhusalt ellu viia ELiga ühinemiseks vajalikud reformid;

| b) | riik peaks seetõttu rajama avalik-õiguslikud institutsioonid, mis rajanevad õigusriigi põhimõttel ja mis on võimelised tõhusalt otsuseid vastu võtma; need institutsioonid peavad olema toimivad, autoriteetsed, poliitiliselt sõltumatud ja varustatud piisavate ressurssidega; |
| --- | --- |

b)

riik peaks seetõttu rajama avalik-õiguslikud institutsioonid, mis rajanevad õigusriigi põhimõttel ja mis on võimelised tõhusalt otsuseid vastu võtma; need institutsioonid peavad olema toimivad, autoriteetsed, poliitiliselt sõltumatud ja varustatud piisavate ressurssidega;

| 6. | on veendunud, et ülalnimetatud nõudeid saab täita ainult Bosnia ja Hertsegoviina põhiseadust reformides, mis peab toimuma järgmiste kriteeriumide alusel:






  a) | ELi liikmena toimimiseks, toimiva ühtse turu loomiseks ja säilitamiseks, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ning riigi huvide esindamiseks ja kaitsmiseks välismaal peaks riigil olema piisavad seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtuvolitused ning eelarvevolitused; |
| --- | --- | --- |

6.

on veendunud, et ülalnimetatud nõudeid saab täita ainult Bosnia ja Hertsegoviina põhiseadust reformides, mis peab toimuma järgmiste kriteeriumide alusel:

a)

ELi liikmena toimimiseks, toimiva ühtse turu loomiseks ja säilitamiseks, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamiseks ning riigi huvide esindamiseks ja kaitsmiseks välismaal peaks riigil olema piisavad seadusandlikud, täidesaatvad ja kohtuvolitused ning eelarvevolitused;

| b) | Bosnia ja Hertsegoviina riigiaparaadi haldustasandite arv peaks olema proportsionaalne riigi rahaliste vahenditega ja põhinema vastutusvaldkondade tõhusal, sidusal ja mõjuval jaotusel; |
| --- | --- |

b)

Bosnia ja Hertsegoviina riigiaparaadi haldustasandite arv peaks olema proportsionaalne riigi rahaliste vahenditega ja põhinema vastutusvaldkondade tõhusal, sidusal ja mõjuval jaotusel;

| c) | tähtsate riiklike huvide kaitsmine Bosnias ja Hertsegoviinas peab vastama riigi tegutsemissuutlikkusele; |
| --- | --- |

c)

tähtsate riiklike huvide kaitsmine Bosnias ja Hertsegoviinas peab vastama riigi tegutsemissuutlikkusele;

| d) | kõigil vähemuskogukondadel peavad olema põhirahvustega samad õigused, seega tuleb kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni sätetega ja Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni (European Commission for Democracy through Law) asjakohaste arvamustega kaotada etnilisel päritolul põhinevad piirangud õigusele olla valitud; |
| --- | --- |

d)

kõigil vähemuskogukondadel peavad olema põhirahvustega samad õigused, seega tuleb kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni sätetega ja Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni (European Commission for Democracy through Law) asjakohaste arvamustega kaotada etnilisel päritolul põhinevad piirangud õigusele olla valitud;

| 7. | rõhutab sellega seoses, et riigivara küsimuses on vaja selget lahendust, mis vastab keskvõimu põhiseaduslikele eelisõigustele; |
| --- | --- |

7.

rõhutab sellega seoses, et riigivara küsimuses on vaja selget lahendust, mis vastab keskvõimu põhiseaduslikele eelisõigustele;

| 8. | tuletab Bosnia ja Hertsegoviina poliitikutele meelde, et nende kohus on saavutada kokkulepe ülalnimetatud küsimustes ja et kui neil ei õnnestu kokkulepet saavutada, viivad nad oma riigi ja kodanikud stagneerumise ja isolatsioonini ajal, mil finants- ja majanduskriis avaldab Bosniale ja Hertsegoviinale suurt negatiivset mõju ja põhjustab märkimisväärselt suure arvu töökohtade kadumist; |
| --- | --- |

8.

tuletab Bosnia ja Hertsegoviina poliitikutele meelde, et nende kohus on saavutada kokkulepe ülalnimetatud küsimustes ja et kui neil ei õnnestu kokkulepet saavutada, viivad nad oma riigi ja kodanikud stagneerumise ja isolatsioonini ajal, mil finants- ja majanduskriis avaldab Bosniale ja Hertsegoviinale suurt negatiivset mõju ja põhjustab märkimisväärselt suure arvu töökohtade kadumist;

| 9. | märgib, et riigi põhiseaduse reformi ja selle Euroopa-suunaliste väljavaadete sügavuti ja laiuti toimuvasse arutelusse tuleks kaasata kõik Bosnia ja Hertsegoviina ühiskonna osad, mitte jätta see peamiste poliitiliste parteide ja rahvuskogukondade juhtide monopoliks; |
| --- | --- |

9.

märgib, et riigi põhiseaduse reformi ja selle Euroopa-suunaliste väljavaadete sügavuti ja laiuti toimuvasse arutelusse tuleks kaasata kõik Bosnia ja Hertsegoviina ühiskonna osad, mitte jätta see peamiste poliitiliste parteide ja rahvuskogukondade juhtide monopoliks;

| 10. | nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu ja parlamentaarne assamblee teeksid suuremaid ja tõhusamaid jõupingutusi eurointegratsiooni nõuetele vastavate õigusaktide vastuvõtmise nimel, ning ergutab erinevaid Bosnia ja Hertsegoviina organeid ja ametivõime parandama ELiga seotud teemade koordineerimist; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu ja parlamentaarne assamblee teeksid suuremaid ja tõhusamaid jõupingutusi eurointegratsiooni nõuetele vastavate õigusaktide vastuvõtmise nimel, ning ergutab erinevaid Bosnia ja Hertsegoviina organeid ja ametivõime parandama ELiga seotud teemade koordineerimist;

| 11. | nõuab, et eurointegratsiooni büroo uus juhataja viimaks ametisse nimetataks, ja tuletab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudele meelde, et kandidaadi valik peab olema erapooletu ja põhinema eranditult asjakohasel töökogemusel, tõestatud oskustel ja Euroopa asjade põhjalikul tundmisel; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et eurointegratsiooni büroo uus juhataja viimaks ametisse nimetataks, ja tuletab Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudele meelde, et kandidaadi valik peab olema erapooletu ja põhinema eranditult asjakohasel töökogemusel, tõestatud oskustel ja Euroopa asjade põhjalikul tundmisel;

| 12. | kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles kiiresti täitma viisavabaduse saavutamise tegevuskavas kehtestatud nõuded, et tagada praegu kehtivate viisanõuete tühistamine 2009. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

12.

kutsub Bosnia ja Hertsegoviina ametivõime üles kiiresti täitma viisavabaduse saavutamise tegevuskavas kehtestatud nõuded, et tagada praegu kehtivate viisanõuete tühistamine 2009. aasta lõpuks;

| 13. | väljendab muret poliitilise sekkumise pärast meedia tegevusse Bosnias ja Hertsegoviinas ning äri-, poliitiliste ja meedia huvide segunemise pärast; kutsub sellega seoses ametivõime üles täiel määral austama ajakirjanike õigusi ja meedia sõltumatust; |
| --- | --- |

13.

väljendab muret poliitilise sekkumise pärast meedia tegevusse Bosnias ja Hertsegoviinas ning äri-, poliitiliste ja meedia huvide segunemise pärast; kutsub sellega seoses ametivõime üles täiel määral austama ajakirjanike õigusi ja meedia sõltumatust;

| 14. | kordab samas, et rahvusvaheline kogukond ja ELi eriesindaja Valentin Inzko seisavad vastavalt eriesindaja mandaadile kindlalt igasuguste katsete vastu kahjustada Daytoni rahulepingu aluseid, eelkõige mis puudutab erinevate rahvuskogukondade rahumeelset kooselu ühesainsas riigis; |
| --- | --- |

14.

kordab samas, et rahvusvaheline kogukond ja ELi eriesindaja Valentin Inzko seisavad vastavalt eriesindaja mandaadile kindlalt igasuguste katsete vastu kahjustada Daytoni rahulepingu aluseid, eelkõige mis puudutab erinevate rahvuskogukondade rahumeelset kooselu ühesainsas riigis;

| 15. | on seetõttu seisukohal, et eriesindaja büroo peaks aitama Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel nõuetekohaselt täita kõik rahu tagamise nõukogu seatud viis eesmärki ja kaks tingimust, ning et kuni selle saavutamiseni peaks büroo alles jääma ja tagama Daytoni rahulepingu nõuetekohase rakendamise; |
| --- | --- |

15.

on seetõttu seisukohal, et eriesindaja büroo peaks aitama Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudel nõuetekohaselt täita kõik rahu tagamise nõukogu seatud viis eesmärki ja kaks tingimust, ning et kuni selle saavutamiseni peaks büroo alles jääma ja tagama Daytoni rahulepingu nõuetekohase rakendamise;

| 16. | rõhutab, et rahu tagamise nõukogu seatud viie eesmärgi ja kahe tingimuse täitmine on oluline ka ELi tegevuskava osas edusammude tegemiseks; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et rahu tagamise nõukogu seatud viie eesmärgi ja kahe tingimuse täitmine on oluline ka ELi tegevuskava osas edusammude tegemiseks;

| 17. | peab kahetsusväärseks nõukogu vähest tähelepanu Bosnia ja Hertsegoviina poliitilise kliima halvenemisele ning liikmesriikide senist vähest meelekindlust riigis valitseva olukorra lahendamisel tõsisel ja kooskõlastatud moel; |
| --- | --- |

17.

peab kahetsusväärseks nõukogu vähest tähelepanu Bosnia ja Hertsegoviina poliitilise kliima halvenemisele ning liikmesriikide senist vähest meelekindlust riigis valitseva olukorra lahendamisel tõsisel ja kooskõlastatud moel;

| 18. | kutsub nõukogu üles kinnitama Bosniale ja Hertsegoviinale esitatud ning käesolevas resolutsioonis nimetatud nõudmisi ja pühenduma nende täitmise edendamisele; on sellega seoses veendunud, et nõukogu peaks andma uuele ELi eriesindajale:






  a) | tugeva ja selgelt määratletud mandaadi ning vajaliku inimressursi, et hõlbustada käesolevas resolutsioonis nimetatud reformide elluviimist ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga reformidega seotud küsimustes, sh avalike sihtkampaaniate ning kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi toetavate meetmete abil; |
| --- | --- | --- |

18.

kutsub nõukogu üles kinnitama Bosniale ja Hertsegoviinale esitatud ning käesolevas resolutsioonis nimetatud nõudmisi ja pühenduma nende täitmise edendamisele; on sellega seoses veendunud, et nõukogu peaks andma uuele ELi eriesindajale:

a)

tugeva ja selgelt määratletud mandaadi ning vajaliku inimressursi, et hõlbustada käesolevas resolutsioonis nimetatud reformide elluviimist ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga reformidega seotud küsimustes, sh avalike sihtkampaaniate ning kultuuride- ja religioonidevahelist dialoogi toetavate meetmete abil;

| b) | riigi reaalse progressi edendamiseks vajalikud ELi vahendite kasutamise mehhanismid, sh karistusvolitused (nt ELi finantsabi peatamine); |
| --- | --- |

b)

riigi reaalse progressi edendamiseks vajalikud ELi vahendite kasutamise mehhanismid, sh karistusvolitused (nt ELi finantsabi peatamine);

| c) | täieliku ja püsiva poliitilise toetuse ning volituse tagada Bosnias ja Hertsegoviinas olevate ELi osaliste ja vahendite üldine koordineerimine ning tagada seeläbi kõigi ELi meetmete kooskõla ja kokkusobivus, nagu ka koordineerimine Bosnias ja Hertsegoviinas tegutsevate ELi väliste rahvusvaheliste osalistega; |
| --- | --- |

c)

täieliku ja püsiva poliitilise toetuse ning volituse tagada Bosnias ja Hertsegoviinas olevate ELi osaliste ja vahendite üldine koordineerimine ning tagada seeläbi kõigi ELi meetmete kooskõla ja kokkusobivus, nagu ka koordineerimine Bosnias ja Hertsegoviinas tegutsevate ELi väliste rahvusvaheliste osalistega;

| d) | õiguse esitada poliitika- ja julgeolekukomiteele iga kuu ajakohast teavet Bosnias ja Hertsegoviinas toimunud arengu kohta ja anda asjakohaseid soovitusi sihtsanktsioonide kohta; |
| --- | --- |

d)

õiguse esitada poliitika- ja julgeolekukomiteele iga kuu ajakohast teavet Bosnias ja Hertsegoviinas toimunud arengu kohta ja anda asjakohaseid soovitusi sihtsanktsioonide kohta;

| 19. | kutsub ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Javier Solanat ning komisjoni laienemisvolinikku Olli Rehni üles olema Bosnias ja Hertsegoviinas palju aktiivsem ja nähtavam ning külastama selleks riiki regulaarselt ja edendama veelgi tõhusamalt kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi; |
| --- | --- |

19.

kutsub ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Javier Solanat ning komisjoni laienemisvolinikku Olli Rehni üles olema Bosnias ja Hertsegoviinas palju aktiivsem ja nähtavam ning külastama selleks riiki regulaarselt ja edendama veelgi tõhusamalt kodanikuühiskonnaga peetavat dialoogi;

| 20. | õnnitleb Bosnia ja Hertsegoviina kodanikuühiskonda selle puhul, et ta on näidanud üles rohkem head tahet kui tema poliitilised juhid, ning on olnud riigis toimuvate muutuste ja leppimise positiivseks teguriks; |
| --- | --- |

20.

õnnitleb Bosnia ja Hertsegoviina kodanikuühiskonda selle puhul, et ta on näidanud üles rohkem head tahet kui tema poliitilised juhid, ning on olnud riigis toimuvate muutuste ja leppimise positiivseks teguriks;

| 21. | on lisaks veendunud, et Bosniasse ja Hertsegoviinasse peaksid jääma märkimisväärse suurusega rahvusvahelised väed, mis peaksid olema kiirreageerivad, et näidata rahvusvahelise kogukonna kindlameelsust Bosnia ja Hertsegoviina turvalisuse ja terviklikkuse kaitsmisel; |
| --- | --- |

21.

on lisaks veendunud, et Bosniasse ja Hertsegoviinasse peaksid jääma märkimisväärse suurusega rahvusvahelised väed, mis peaksid olema kiirreageerivad, et näidata rahvusvahelise kogukonna kindlameelsust Bosnia ja Hertsegoviina turvalisuse ja terviklikkuse kaitsmisel;

| 22. | kordab oma nõudmist, et viivitamatult vahistataks endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu poolt tagaotsitavad ülejäänud sõjakuritegudes süüdistatavad, ja et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud võtaksid otsustavaid meetmeid selliseid sõjakuritegudes süüdistatavaid abistavate kuritegelike võrgustike hävitamiseks; |
| --- | --- |

22.

kordab oma nõudmist, et viivitamatult vahistataks endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu poolt tagaotsitavad ülejäänud sõjakuritegudes süüdistatavad, ja et Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimud võtaksid otsustavaid meetmeid selliseid sõjakuritegudes süüdistatavaid abistavate kuritegelike võrgustike hävitamiseks;

| 23. | nõuab lõpetuseks tihedamat dialoogi ELi, USA ja teiste rahvusvaheliste osaliste vahel, et saavutada laiaulatuslik toetus Bosnia ja Hertsegoviina sidusale lähenemisviisile ning vältida riigi poliitilise olukorra edasist halvenemist ja piirkonna destabiliseerumist; rõhutab vajadust tõhustatud piirkondliku koostöö järele Bosnia ja Hertsegoviina arengu edendamiseks; |
| --- | --- |

23.

nõuab lõpetuseks tihedamat dialoogi ELi, USA ja teiste rahvusvaheliste osaliste vahel, et saavutada laiaulatuslik toetus Bosnia ja Hertsegoviina sidusale lähenemisviisile ning vältida riigi poliitilise olukorra edasist halvenemist ja piirkonna destabiliseerumist; rõhutab vajadust tõhustatud piirkondliku koostöö järele Bosnia ja Hertsegoviina arengu edendamiseks;

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Bosnia ja Hertsegoviina ning föderatsiooni osade valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

24.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning Bosnia ja Hertsegoviina ning föderatsiooni osade valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0522.

(2)  Nõukogu 11. märtsi 2009. aasta ühismeede 2009/181/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas (ELT L 67, 12.3.2009, lk 88).

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/111 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/111

---

Reede, 24. aprilli 2009ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon ja selle fakultatiivprotokoll

P6_TA(2009)0334

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt

2010/C 184 E/23

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0530);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassambleel 13. detsembril 2006 vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni („konventsioon”);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassambleel 13. detsembril 2006 vastu võetud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli („fakultatiivprotokoll”);

võttes arvesse oma 3. septembri 2003. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Puuetega inimeste õiguste ja väärikuse edendamiseks ning kaitsmiseks õiguslikult siduva ÜRO instrumendi loomine” (1);

võttes arvesse komisjoni 30. oktoobri 2003. aasta teatist „Võrdsed võimalused puuetega inimestele: Euroopa tegevuskava” (KOM(2003)0650) ja Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2004. aasta resolutsiooni selle kohta (2);

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni puudega inimeste ja arengu kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2005. aasta teatist „Puuetega inimeste olukord laienenud Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2006–2007” (KOM(2005)0604) ja Euroopa Parlamendi 30. novembri 2006. aasta resolutsiooni selle kohta (4);

võttes arvesse oma 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni puuetega naiste olukorra kohta Euroopa Liidus (5);

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (6);

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta teatist „Puuetega inimeste olukord Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2008–2009” (KOM(2007)0738);

võttes arvesse oma 17. juuni 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (7);

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 17. märtsi 2008. aasta resolutsiooni puuetega inimeste olukorra kohta Euroopa Liidus (8);

võttes arvesse oma 20. mai 2008. aasta resolutsiooni edusammude kohta võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise valdkonnas ELis (direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmine) (9);

võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse poolt (10);

võttes arvesse oma 24. aprilli 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (11);

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raporteid ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0229/2009 ja A6-0230/2009);

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 2,

| A. | arvestades, et kõik liikmesriigid on konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli allkirjastanud, aga seni on ainult seitse liikmesriiki need ratifitseerinud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõik liikmesriigid on konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli allkirjastanud, aga seni on ainult seitse liikmesriiki need ratifitseerinud;

| B. | arvestades, et konventsioon edendab ja kaitseb kõikide puudega inimeste, sealhulgas tugevamat toetust vajavate inimeste inimõigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et konventsioon edendab ja kaitseb kõikide puudega inimeste, sealhulgas tugevamat toetust vajavate inimeste inimõigusi;

| C. | arvestades, et fakultatiivprotokollis nähakse ette võimalus, et puudega üksikisikud (üksikisikute rühmad), kes leiavad, et konventsiooniosalised rikuvad konventsiooniga sätestatud õigusi, võivad esitada pöördumisi komiteele, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et fakultatiivprotokollis nähakse ette võimalus, et puudega üksikisikud (üksikisikute rühmad), kes leiavad, et konventsiooniosalised rikuvad konventsiooniga sätestatud õigusi, võivad esitada pöördumisi komiteele,

| 1. | kiidab heaks konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli sõlmimise ühenduse poolt; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli sõlmimise ühenduse poolt;

| 2. | palub komisjonil ja nõukogul kui ühenduse seaduslikel esindajatel anda ratifitseerimiskirja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile hoiule enne 3. detsembrit 2009; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ja nõukogul kui ühenduse seaduslikel esindajatel anda ratifitseerimiskirja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile hoiule enne 3. detsembrit 2009;

| 3. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid ratifitseeriksid konventsiooni kiiresti ja täies ulatuses, jõustaksid selle sisu ja looksid vajaliku materiaalse infrastruktuuri; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid ratifitseeriksid konventsiooni kiiresti ja täies ulatuses, jõustaksid selle sisu ja looksid vajaliku materiaalse infrastruktuuri;

| 4. | kutsub liikmesriike üles fakultatiivprotokolliga ühinema ja/või seda ratifitseerima, et anda puudega inimestele, kelle õigusi on rikutud, võimalus sellise rikkumise vastu võitlemiseks ning tagada nende kaitse igasuguse diskrimineerimise vastu; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles fakultatiivprotokolliga ühinema ja/või seda ratifitseerima, et anda puudega inimestele, kelle õigusi on rikutud, võimalus sellise rikkumise vastu võitlemiseks ning tagada nende kaitse igasuguse diskrimineerimise vastu;

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon selgitaks ühenduse pädevuse võimalikku ulatust seoses konventsiooniga; teeb ettepaneku rõhutada deklaratsioonides loetletud ühenduse aktide soovituslikku laadi (12); rõhutab, kui tähtis on tõsta deklaratsioonides esile Euroopa Ühenduse pädevust toetada puudega inimeste õigusi ja kaasamist arengukoostöös ning humanitaarabi alal, tervise- ja tarbijaküsimustes; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et komisjon selgitaks ühenduse pädevuse võimalikku ulatust seoses konventsiooniga; teeb ettepaneku rõhutada deklaratsioonides loetletud ühenduse aktide soovituslikku laadi (12); rõhutab, kui tähtis on tõsta deklaratsioonides esile Euroopa Ühenduse pädevust toetada puudega inimeste õigusi ja kaasamist arengukoostöös ning humanitaarabi alal, tervise- ja tarbijaküsimustes;

| 6. | kutsub komisjoni üles kasutama EÜ asutamislepingu artiklit 3 alusena, et määrata kindlaks ühenduse pädevuste ulatus seoses konventsiooniga, mis on loetletud Euroopa Ühenduse deklaratsioonis konventsiooni artikli 44 lõike 1 kohaldamise kohta, mis on toodud nõukogu otsuse eelnõu 2. lisas; rõhutab, et on väga tähtis tõsta selle deklaratsiooni kohaldamisel esile arengukoostööd, tervise- ja tarbijaküsimusi; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles kasutama EÜ asutamislepingu artiklit 3 alusena, et määrata kindlaks ühenduse pädevuste ulatus seoses konventsiooniga, mis on loetletud Euroopa Ühenduse deklaratsioonis konventsiooni artikli 44 lõike 1 kohaldamise kohta, mis on toodud nõukogu otsuse eelnõu 2. lisas; rõhutab, et on väga tähtis tõsta selle deklaratsiooni kohaldamisel esile arengukoostööd, tervise- ja tarbijaküsimusi;

Konventsiooni ja fakultatiivprotokolli rakendamine

| 7. | toetab liikmesriike, kes on alustanud konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli järkjärgulise rakendamise protsessi, ning kutsub ülejäänud liikmesriike sama tegema; |
| --- | --- |

7.

toetab liikmesriike, kes on alustanud konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli järkjärgulise rakendamise protsessi, ning kutsub ülejäänud liikmesriike sama tegema;

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik konventsiooni sätted õigusesse üle, nägema ette meetmed ja rahalised vahendid, mis on vajalikud nende rakendamiseks kindlaksmääratud tähtaegadeks, ning püstitama selleks kvantitatiivseid eesmärke; ergutab liikmesriike vahetama rakendamist puudutavat teavet ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik konventsiooni sätted õigusesse üle, nägema ette meetmed ja rahalised vahendid, mis on vajalikud nende rakendamiseks kindlaksmääratud tähtaegadeks, ning püstitama selleks kvantitatiivseid eesmärke; ergutab liikmesriike vahetama rakendamist puudutavat teavet ja parimaid tavasid;

| 9. | kutsub liikmesriike üles rakendama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist otsustes, mis käsitlevad puudega naistele ja meestele, tüdrukutele ja poistele suunatud poliitikat ja meetmeid, ning nende otsuste rakendamisel kõikides valdkondades, eriti mis puudutab integratsiooni töökohal, haridust ja võitlust diskrimineerimise vastu, ning võtma vastu õigusakte, et kaitsta puudega naiste ja tütarlaste õigusi avalikes kohtades ja nende kodus toimuva seksuaalse kuritarvitamise ning psühholoogilise ja füüsilise vägivalla juhtudel, ning toetama sellise vägivalla ohvriks langenud puudega naiste ja tütarlaste paranemist; |
| --- | --- |

9.

kutsub liikmesriike üles rakendama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist otsustes, mis käsitlevad puudega naistele ja meestele, tüdrukutele ja poistele suunatud poliitikat ja meetmeid, ning nende otsuste rakendamisel kõikides valdkondades, eriti mis puudutab integratsiooni töökohal, haridust ja võitlust diskrimineerimise vastu, ning võtma vastu õigusakte, et kaitsta puudega naiste ja tütarlaste õigusi avalikes kohtades ja nende kodus toimuva seksuaalse kuritarvitamise ning psühholoogilise ja füüsilise vägivalla juhtudel, ning toetama sellise vägivalla ohvriks langenud puudega naiste ja tütarlaste paranemist;

| 10. | kutsub liikmesriike ja ühenduse institutsioone üles tagama liidu puudega kodanikele ning puudega inimeste organisatsioonidele sellise teabe vaba kättesaadavuse, mis käsitleb nende konventsioonist ja selle fakultatiivprotokollist tulenevaid õigusi, ning tagama, et seda teavet levitatakse asjaomastele kodanikele ning organisatsioonidele kujul, mida nad saavad kasutada; |
| --- | --- |

10.

kutsub liikmesriike ja ühenduse institutsioone üles tagama liidu puudega kodanikele ning puudega inimeste organisatsioonidele sellise teabe vaba kättesaadavuse, mis käsitleb nende konventsioonist ja selle fakultatiivprotokollist tulenevaid õigusi, ning tagama, et seda teavet levitatakse asjaomastele kodanikele ning organisatsioonidele kujul, mida nad saavad kasutada;

| 11. | rõhutab, kui tähtis on anda komisjonile kõik vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid, et ta saaks olla keskus konventsiooni rakendamisega seotud selliste küsimuste puhul, mis kuuluvad ühenduse pädevusse; nõuab sellise menetluse sisseseadmist, mis võimaldaks saada täpse ülevaate kõikidest Euroopa ja liikmesriikide poliitikavaldkondadest, mis mõjutavad konventsiooni rakendamist; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule regulaarselt aru rakendamise edenemisest; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui tähtis on anda komisjonile kõik vajalikud rahalised vahendid ja inimressursid, et ta saaks olla keskus konventsiooni rakendamisega seotud selliste küsimuste puhul, mis kuuluvad ühenduse pädevusse; nõuab sellise menetluse sisseseadmist, mis võimaldaks saada täpse ülevaate kõikidest Euroopa ja liikmesriikide poliitikavaldkondadest, mis mõjutavad konventsiooni rakendamist; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule regulaarselt aru rakendamise edenemisest;

| 12. | kutsub liikmesriike üles vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 1 määrama oma halduskorralduse kohaselt valitsussüsteemis ühe või mitu üksust, kes tegelevad konventsiooni riikliku rakendamise ja järelevalve küsimustega, ning kaaluma valitsussüsteemis kooskõlastusmehhanismi loomist või määramist, et soodustada tegevust eri sektorites ja eri tasanditel; palub pöörata erilist tähelepanu asjakohase sõltumatu järelevalvemehhanismi loomisele vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 2 ja kooskõlas riiklike asutuste staatust käsitlevate põhimõtetega – Pariisi põhimõtted, mis võeti vastu ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 1993. aasta resolutsioonis 48/134; |
| --- | --- |

12.

kutsub liikmesriike üles vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 1 määrama oma halduskorralduse kohaselt valitsussüsteemis ühe või mitu üksust, kes tegelevad konventsiooni riikliku rakendamise ja järelevalve küsimustega, ning kaaluma valitsussüsteemis kooskõlastusmehhanismi loomist või määramist, et soodustada tegevust eri sektorites ja eri tasanditel; palub pöörata erilist tähelepanu asjakohase sõltumatu järelevalvemehhanismi loomisele vastavalt konventsiooni artikli 33 lõikele 2 ja kooskõlas riiklike asutuste staatust käsitlevate põhimõtetega – Pariisi põhimõtted, mis võeti vastu ÜRO Peaassamblee 20. detsembri 1993. aasta resolutsioonis 48/134;

| 13. | nõuab tungivalt, et ühendus ja liikmesriigid edendaksid hästi kooskõlastatud sotsiaalset dialoogi huvitatud partnerite vahel ning kaasaksid aktiivselt puudega inimeste organisatsioone konventsiooni rakendamisse ja järelevalvesse vastavalt konventsiooni artiklite 4 ja 33 lõikele 2; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et ühendus ja liikmesriigid edendaksid hästi kooskõlastatud sotsiaalset dialoogi huvitatud partnerite vahel ning kaasaksid aktiivselt puudega inimeste organisatsioone konventsiooni rakendamisse ja järelevalvesse vastavalt konventsiooni artiklite 4 ja 33 lõikele 2;

*

* *

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

14.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 76 E, 25.3.2004, lk 231.

(2)  ELT C 104 E, 30.4.2004, lk 148.

(3)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 336.

(4)  ELT C 316 E, 22.12.2006, lk 370.

(5)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 742.

(6)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0286.

(8)  ELT C 75, 26.3.2008, lk 1.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0212.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0312.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0313.

(12)  Euroopa Ühenduse deklaratsioon konventsiooni artikli 44 lõike 1 kohaldamise kohta (nõukogu otsuse eelnõu (1.osa) 2. lisa) ning Euroopa Ühenduse deklaratsioon konventsiooni fakultatiivprotokolli artikli 12 lõike 1 kohaldamise kohta (nõukogu otsuse eelnõu (2.osa) 2. lisa) (nõukogu otsuse Vol. I, IIlisa) ja Euroopa Ühenduse deklaratsioon fakultatiivprotokolli artikli 12 lõike 1 kohaldamise kohta (nõukogu otsuse Vol. II 2. lisa).

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/114 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/114

---

Reede, 24. aprilli 2009Komisjoni 25. aastaaruanne ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007)

P6_TA(2009)0335

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta resolutsioon komisjoni 25. aastaaruande kohta ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007) (2008/2337(INI))

2010/C 184 E/24

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 25. aastaaruannet ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007) (KOM(2008)0777);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumente (SEK(2008)2854 ja SEK(2008)2855);

võttes arvesse komisjoni 5. septembri 2007. aasta teatist „Tulemuslik Euroopa – ühenduse õiguse kohaldamine” (KOM(2007)0502);

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist „Suhted kaebuse esitajaga seoses ühenduse õiguse rikkumistega” (KOM(2002)0141);

võttes arvesse oma 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni komisjoni 23. aastaaruande ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005) kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A6-0245/2009),

| 1. | avaldab kahetsust, et erinevalt varasemast ei ole komisjon vastanud küsimustele, mille Euroopa Parlament tõstatas oma varasemates resolutsioonides, eelkõige eespool nimetatud 21. veebruari 2008. aasta resolutsioonis; märgib, et märkimisväärseid edusamme ei ole tehtud kolmes põhiküsimuses, milleks on läbipaistvus, vahendid ja menetluste kestus; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust, et erinevalt varasemast ei ole komisjon vastanud küsimustele, mille Euroopa Parlament tõstatas oma varasemates resolutsioonides, eelkõige eespool nimetatud 21. veebruari 2008. aasta resolutsioonis; märgib, et märkimisväärseid edusamme ei ole tehtud kolmes põhiküsimuses, milleks on läbipaistvus, vahendid ja menetluste kestus;

| 2. | tuletab komisjonile meelde eelnevatel aastatel esitatud palvet:






  — | uurida kiiremas korras võimalust luua kodanike abistamiseks erinevaid kodanikele kättesaadavaid kaebuste esitamise mehhanisme koondav süsteem ELi ühisportaali kujul või veebipõhine keskne nõuandepunkt; |
| --- | --- | --- |

2.

tuletab komisjonile meelde eelnevatel aastatel esitatud palvet:

—

uurida kiiremas korras võimalust luua kodanike abistamiseks erinevaid kodanikele kättesaadavaid kaebuste esitamise mehhanisme koondav süsteem ELi ühisportaali kujul või veebipõhine keskne nõuandepunkt;

| — | võtta vastu teatis, milles esitatakse komisjoni tõlgendus riigi vastutuse põhimõtte kohta ühenduse õiguse, sealhulgas kohtuvõimule omistatavate rikkumiste puhul, et kodanikud saaksid tõhusamalt ühenduse õiguse kohaldamisele kaasa aidata; |
| --- | --- |

—

võtta vastu teatis, milles esitatakse komisjoni tõlgendus riigi vastutuse põhimõtte kohta ühenduse õiguse, sealhulgas kohtuvõimule omistatavate rikkumiste puhul, et kodanikud saaksid tõhusamalt ühenduse õiguse kohaldamisele kaasa aidata;

| 3. | palub seetõttu komisjonil






  — | täita oma eespool nimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises võetud kohustust avaldada kõik rikkumisalased otsused (2), kuna otsuste avaldamine on alates kaebuse registreerimisest ja kõigi sellele järgnevate menetluse etappide ajal oluline vahend, millega ohjeldada poliitilist sekkumist rikkumiste haldamises; |
| --- | --- | --- |

3.

palub seetõttu komisjonil

—

täita oma eespool nimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatises võetud kohustust avaldada kõik rikkumisalased otsused (2), kuna otsuste avaldamine on alates kaebuse registreerimisest ja kõigi sellele järgnevate menetluse etappide ajal oluline vahend, millega ohjeldada poliitilist sekkumist rikkumiste haldamises;

| — | anda Euroopa Parlamendile, nagu korduvalt nõutud, selgeid ja põhjalikke andmeid vahendite kohta, mis on eraldatud rikkumisjuhtumite menetlemiseks erinevates peadirektoraatides; |
| --- | --- |

—

anda Euroopa Parlamendile, nagu korduvalt nõutud, selgeid ja põhjalikke andmeid vahendite kohta, mis on eraldatud rikkumisjuhtumite menetlemiseks erinevates peadirektoraatides;

| — | kaaluda lihtsustatud ja vähem bürokraatliku menetluse kasutuselevõtmist ametliku teate saatmiseks oma kohustused täitmata jätnud liikmesriigile, et võimaldada selle meetme tõhusust kiirelt kasutada; |
| --- | --- |

—

kaaluda lihtsustatud ja vähem bürokraatliku menetluse kasutuselevõtmist ametliku teate saatmiseks oma kohustused täitmata jätnud liikmesriigile, et võimaldada selle meetme tõhusust kiirelt kasutada;

palub lisaks komisjonil kohaldada otsustavalt EÜ asutamislepingu artiklit 228, et tagada Euroopa Kohtu otsuste nõuetekohane täitmine;

| 4. | märgib, et nagu eespool nimetatud 5. septembri 2007. aasta teatises (3) on öeldud, on komisjon analüüsitavas aastaaruandes kirjeldanud esmatähtsaid meetmeid, mida ta kavatseb kaebuste ja rikkumiste haldamise teatavates valdkondades ellu viia; väljendab heameelt avalduste üle, mille kohaselt on endiselt prioriteediks probleemid, millel on suur mõju põhiõiguste ja vaba liikumisega seotud küsimustele (4); rõhutab, kui oluline on võtta nendes valdkondades kiireid ja otsustavaid meetmeid, kuna rassismi ja ksenofoobiaga seotud vägivallaaktid on teatavates liikmesriikides sagenenud; tervitab samuti prioriteedi andmist rikkumistele, „mille puhul kodanikud olulisel määral või korduvalt otsesesse ohtu satuvad või kannatab tõsiselt nende elukvaliteet” (5); kutsub komisjoni üles lahendama ja vajaduse korral lõpetama kiiremini sellised rikkumismenetlused, mis takistavad liikmesriikide investeerimist infrastruktuuridesse, mis võiksid mõjutada Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamist; palub komisjonil esitada vastutavale parlamendikomisjonile üksikasjaliku kava, milles kehtestatakse tähtajad erimeetmetele, mida ta kavatseb nendes valdkondades võtta; |
| --- | --- |

4.

märgib, et nagu eespool nimetatud 5. septembri 2007. aasta teatises (3) on öeldud, on komisjon analüüsitavas aastaaruandes kirjeldanud esmatähtsaid meetmeid, mida ta kavatseb kaebuste ja rikkumiste haldamise teatavates valdkondades ellu viia; väljendab heameelt avalduste üle, mille kohaselt on endiselt prioriteediks probleemid, millel on suur mõju põhiõiguste ja vaba liikumisega seotud küsimustele (4); rõhutab, kui oluline on võtta nendes valdkondades kiireid ja otsustavaid meetmeid, kuna rassismi ja ksenofoobiaga seotud vägivallaaktid on teatavates liikmesriikides sagenenud; tervitab samuti prioriteedi andmist rikkumistele, „mille puhul kodanikud olulisel määral või korduvalt otsesesse ohtu satuvad või kannatab tõsiselt nende elukvaliteet” (5); kutsub komisjoni üles lahendama ja vajaduse korral lõpetama kiiremini sellised rikkumismenetlused, mis takistavad liikmesriikide investeerimist infrastruktuuridesse, mis võiksid mõjutada Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamist; palub komisjonil esitada vastutavale parlamendikomisjonile üksikasjaliku kava, milles kehtestatakse tähtajad erimeetmetele, mida ta kavatseb nendes valdkondades võtta;

| 5. | märgib, et 2007. aasta uutest rikkumisjuhtumitest 1 196 puudutasid ühenduse direktiivide ülevõtmiseks võetud riiklikest meetmetest teatamata jätmist; peab vastuvõetamatuks, et komisjon annab endale liikmesriigi poolt ülevõtmismeetmetest teatamata jätmise lihtsate juhtumite käsitlemiseks aega 12 kuud (6), ning palub komisjonil võtta automaatseid ja koheseid meetmeid seda tüüpi juhtumite puhul, mis ei nõua analüüsi ega hinnangut; |
| --- | --- |

5.

märgib, et 2007. aasta uutest rikkumisjuhtumitest 1 196 puudutasid ühenduse direktiivide ülevõtmiseks võetud riiklikest meetmetest teatamata jätmist; peab vastuvõetamatuks, et komisjon annab endale liikmesriigi poolt ülevõtmismeetmetest teatamata jätmise lihtsate juhtumite käsitlemiseks aega 12 kuud (6), ning palub komisjonil võtta automaatseid ja koheseid meetmeid seda tüüpi juhtumite puhul, mis ei nõua analüüsi ega hinnangut;

| 6. | on seisukohal, et siiani puuduvad selged menetlused selleks, et kaevata liikmesriik tulemuslikult Euroopa Kohtusse ühenduse õiguse rikkumise eest, mis on vahepeal kõrvaldatud, ja saada hüvitist õigusaktide varasema täitmata jätmise või puuduliku täitmise eest; kutsub komisjoni tungivalt üles esitama uusi ettepanekuid (2010. aasta lõpuks), mis täiendaksid praegust ühenduse õiguse rikkumise puhul algatatavat menetlust eesmärgiga võtta arvesse seda ebavõrdset olukorda; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et siiani puuduvad selged menetlused selleks, et kaevata liikmesriik tulemuslikult Euroopa Kohtusse ühenduse õiguse rikkumise eest, mis on vahepeal kõrvaldatud, ja saada hüvitist õigusaktide varasema täitmata jätmise või puuduliku täitmise eest; kutsub komisjoni tungivalt üles esitama uusi ettepanekuid (2010. aasta lõpuks), mis täiendaksid praegust ühenduse õiguse rikkumise puhul algatatavat menetlust eesmärgiga võtta arvesse seda ebavõrdset olukorda;

| 7. | juhib tähelepanu, et komisjoni 2007. aasta teatises kirjeldatud uue töömeetodi kohaselt edastatakse komisjonile saadetud teave ja kaebused otse asjaomasele liikmesriigile „kui küsimus nõuab liikmesriigi selgitust asjaolude või õigusliku seisukoha kohta. (...) antakse liikmesriikidele lühike tähtaeg, mille jooksul nad saavad asjaomastele kodanikele või ettevõtjatele vahetult anda vajalikke selgitusi, teavet ja lahendusi ning teavitada komisjoni” (7); |
| --- | --- |

7.

juhib tähelepanu, et komisjoni 2007. aasta teatises kirjeldatud uue töömeetodi kohaselt edastatakse komisjonile saadetud teave ja kaebused otse asjaomasele liikmesriigile „kui küsimus nõuab liikmesriigi selgitust asjaolude või õigusliku seisukoha kohta. (...) antakse liikmesriikidele lühike tähtaeg, mille jooksul nad saavad asjaomastele kodanikele või ettevõtjatele vahetult anda vajalikke selgitusi, teavet ja lahendusi ning teavitada komisjoni” (7);

| 8. | võtab teadmiseks, et komisjon on algatanud katseprojekti EU Pilot uue töömeetodi testimiseks mitmes liikmesriigis ning et 2008. aasta aprillis alanud projektis osaleb 15 liikmesriiki ning pärast hinnangut selle esimesele tegevusaastale võidakse projekti teistesse liikmesriikidesse laiendada; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks, et komisjon on algatanud katseprojekti EU Pilot uue töömeetodi testimiseks mitmes liikmesriigis ning et 2008. aasta aprillis alanud projektis osaleb 15 liikmesriiki ning pärast hinnangut selle esimesele tegevusaastale võidakse projekti teistesse liikmesriikidesse laiendada;

| 9. | juhib tähelepanu, et tegemist on siiski vabatahtliku projektiga, mille iseärasused on juba tekitanud mõningaid kahtlusi ja konkreetseid küsimusi (vt eespool nimetatud Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni); |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu, et tegemist on siiski vabatahtliku projektiga, mille iseärasused on juba tekitanud mõningaid kahtlusi ja konkreetseid küsimusi (vt eespool nimetatud Euroopa Parlamendi 21. veebruari 2008. aasta resolutsiooni);

| 10. | küsib komisjonilt eelkõige, kas vahendite puudumine liikmesriikides ei ole murettekitav märk sellest, et ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves võib esineda tõelisi probleeme; palub lisaks komisjonil projekti hindamisel kontrollida järgmisi küsimusi ja anda nendest aru Euroopa Parlamendile:






  — | kas kaebuse esitajad on saanud komisjonilt nende kaebuse läbivaatamise kohta selgeid ja põhjalikke selgitusi; kas uus meetod on reaalselt aidanud nende juhtumeid lahendada ega ole vabastanud komisjoni kogu vastutusest asutamislepingu täitmise järelevalvajana; |
| --- | --- | --- |

10.

küsib komisjonilt eelkõige, kas vahendite puudumine liikmesriikides ei ole murettekitav märk sellest, et ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves võib esineda tõelisi probleeme; palub lisaks komisjonil projekti hindamisel kontrollida järgmisi küsimusi ja anda nendest aru Euroopa Parlamendile:

—

kas kaebuse esitajad on saanud komisjonilt nende kaebuse läbivaatamise kohta selgeid ja põhjalikke selgitusi; kas uus meetod on reaalselt aidanud nende juhtumeid lahendada ega ole vabastanud komisjoni kogu vastutusest asutamislepingu täitmise järelevalvajana;

| — | kas uue meetodi tõttu ei ole viibinud veelgi rikkumismenetluse algatamine, mille kestus on juba äärmiselt pikk ja määramatu; |
| --- | --- |

—

kas uue meetodi tõttu ei ole viibinud veelgi rikkumismenetluse algatamine, mille kestus on juba äärmiselt pikk ja määramatu;

| — | kas komisjon ei ole teinud liikmesriikide puhul järeleandmisi seoses komisjoni kehtestatud tähtaegadest (10 nädalat) kinnipidamisega ja kas selle aja möödudes on komisjon esitanud asjaomasele liikmesriigile täpse teabe ja ajalise raamistiku tema edasiseks tegevuseks, et leida kodanikule kiire ja lõplik lahendus; |
| --- | --- |

—

kas komisjon ei ole teinud liikmesriikide puhul järeleandmisi seoses komisjoni kehtestatud tähtaegadest (10 nädalat) kinnipidamisega ja kas selle aja möödudes on komisjon esitanud asjaomasele liikmesriigile täpse teabe ja ajalise raamistiku tema edasiseks tegevuseks, et leida kodanikule kiire ja lõplik lahendus;

| — | kas asjaolu, et projekti EU Pilot on vabatahtlikult rakendatud ainult 15 liikmesriiki, ei tähenda seda, et vähem tähelepanu oleks pööratud projektis mitteosalenud riikide vastu esitatud rikkumiste menetlemisele; |
| --- | --- |

—

kas asjaolu, et projekti EU Pilot on vabatahtlikult rakendatud ainult 15 liikmesriiki, ei tähenda seda, et vähem tähelepanu oleks pööratud projektis mitteosalenud riikide vastu esitatud rikkumiste menetlemisele;

| 11. | küsib, kas tänu projekti EU Pilot rakendamisele ja sellest tulenevale rikkumiste menetlemisega seotud töökoormuse vähenemisele kontrollib komisjon süstemaatilisemalt ja põhjalikumalt direktiivide ülevõtmist liikmesriikide õigussüsteemidesse; |
| --- | --- |

11.

küsib, kas tänu projekti EU Pilot rakendamisele ja sellest tulenevale rikkumiste menetlemisega seotud töökoormuse vähenemisele kontrollib komisjon süstemaatilisemalt ja põhjalikumalt direktiivide ülevõtmist liikmesriikide õigussüsteemidesse;

| 12. | küsib komisjonilt, kas projekt EU Pilot on mõjutanud komisjoni pakettkoosolekute läbiviimist projektis osalevate liikmesriikidega ja teiste mitteosalevate riikidega, arvestades et selliseid koosolekuid peetakse peamiseks vahendiks, mille abil on võimalik rikkumismenetlusi käsitleda ja lahendada; |
| --- | --- |

12.

küsib komisjonilt, kas projekt EU Pilot on mõjutanud komisjoni pakettkoosolekute läbiviimist projektis osalevate liikmesriikidega ja teiste mitteosalevate riikidega, arvestades et selliseid koosolekuid peetakse peamiseks vahendiks, mille abil on võimalik rikkumismenetlusi käsitleda ja lahendada;

| 13. | on seisukohal, et ELi kodanikel peaks olema õigus eeldada, et komisjon tagab ühesuguse läbipaistvuse taseme sõltumata sellest, kas nad esitavad ametliku kaebuse või kasutavad asutamislepinguga ette nähtud petitsiooniõigust; nõuab seetõttu, et petitsioonikomisjonile esitataks regulaarset ja selget teavet selle kohta, millisesse järku on jõutud rikkumismenetlustes, mis on ka seotud lahendamata petitsiooniga, või kui see ei ole võimalik, siis antaks petitsioonikomisjonile nõukoguga võrdsetel tingimustel juurdepääs komisjoni asjaomasele andmebaasile; |
| --- | --- |

13.

on seisukohal, et ELi kodanikel peaks olema õigus eeldada, et komisjon tagab ühesuguse läbipaistvuse taseme sõltumata sellest, kas nad esitavad ametliku kaebuse või kasutavad asutamislepinguga ette nähtud petitsiooniõigust; nõuab seetõttu, et petitsioonikomisjonile esitataks regulaarset ja selget teavet selle kohta, millisesse järku on jõutud rikkumismenetlustes, mis on ka seotud lahendamata petitsiooniga, või kui see ei ole võimalik, siis antaks petitsioonikomisjonile nõukoguga võrdsetel tingimustel juurdepääs komisjoni asjaomasele andmebaasile;

| 14. | tuletab komisjonile meelde, et igasugune kirjavahetus, mis võib sisaldada kaebust ühenduse õiguse reaalse rikkumise kohta, tuleb registreerida kaebusena, välja arvatud juhul, kui tegemist on eespool nimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatise lisa punktis 3 osutatud erandlike asjaoludega; |
| --- | --- |

14.

tuletab komisjonile meelde, et igasugune kirjavahetus, mis võib sisaldada kaebust ühenduse õiguse reaalse rikkumise kohta, tuleb registreerida kaebusena, välja arvatud juhul, kui tegemist on eespool nimetatud 20. märtsi 2002. aasta teatise lisa punktis 3 osutatud erandlike asjaoludega;

| 15. | märgib, et komisjon on teatanud, et sellist olulist direktiivi nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (8), ei ole puhtpraktilistel põhjustel üheski liikmesriigis nõuetekohaselt üle võetud; märgib, et selle direktiiviga seoses on komisjon saanud üle 1 800 üksikkaebuse, 115 neist on ta registreerinud kaebustena ja on algatanud viis rikkumismenetlust, mille aluseks on direktiivi puudulik kohaldamine (9); tunnistab, et komisjon on direktiivi 2004/38/EÜ küsimuses teinud Euroopa Parlamendiga tõhusat koostööd avatuse vaimus; toetab komisjoni pakutud lähenemisviisi, mille kohaselt direktiivi tuleb pidevalt ja põhjalikult analüüsida, liikmesriikide abistamiseks tuleb 2009. aasta esimesel poolel avaldada suunised, mis aitavad neil direktiivi täielikult ja nõuetekohaselt rakendada, ning nende liikmesriikide vastu, kelle õigusaktid on direktiiviga vastuolus, tuleb alustada rikkumismenetlust; tunneb siiski tõsist muret komisjoni suutlikkuse pärast täita oma rolli „asutamislepingu täitmise järelevalvajana” ja Euroopa Parlamendi võimaluse pärast kontrollida erinevate komisjoni talituste rakendatavat kaebuste registreerimise poliitikat; |
| --- | --- |

15.

märgib, et komisjon on teatanud, et sellist olulist direktiivi nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil (8), ei ole puhtpraktilistel põhjustel üheski liikmesriigis nõuetekohaselt üle võetud; märgib, et selle direktiiviga seoses on komisjon saanud üle 1 800 üksikkaebuse, 115 neist on ta registreerinud kaebustena ja on algatanud viis rikkumismenetlust, mille aluseks on direktiivi puudulik kohaldamine (9); tunnistab, et komisjon on direktiivi 2004/38/EÜ küsimuses teinud Euroopa Parlamendiga tõhusat koostööd avatuse vaimus; toetab komisjoni pakutud lähenemisviisi, mille kohaselt direktiivi tuleb pidevalt ja põhjalikult analüüsida, liikmesriikide abistamiseks tuleb 2009. aasta esimesel poolel avaldada suunised, mis aitavad neil direktiivi täielikult ja nõuetekohaselt rakendada, ning nende liikmesriikide vastu, kelle õigusaktid on direktiiviga vastuolus, tuleb alustada rikkumismenetlust; tunneb siiski tõsist muret komisjoni suutlikkuse pärast täita oma rolli „asutamislepingu täitmise järelevalvajana” ja Euroopa Parlamendi võimaluse pärast kontrollida erinevate komisjoni talituste rakendatavat kaebuste registreerimise poliitikat;

| 16. | nõuab tungivalt, et kõik komisjoni talitused teavitaksid kaebuste esitajaid täielikult nende kaebuste käsitlemisel tehtud edusammudest iga eelnevalt määratletud ajavahemiku lõpus (ametlik kiri, põhjendatud arvamused, menetlused Euroopa Kohtus või kohtuasja lõpetamine), esitaksid võimaluse korral soovitusi kohtuasja menetlemiseks alternatiivsete vaidluse lahendamise mehhanismide kaudu ning põhjendaksid oma otsuseid ja teavitaksid kaebuse esitajaid nendest üksikasjalikult kooskõlas eespool nimetatud 2002. aasta teatises esitatud põhimõtetega; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et kõik komisjoni talitused teavitaksid kaebuste esitajaid täielikult nende kaebuste käsitlemisel tehtud edusammudest iga eelnevalt määratletud ajavahemiku lõpus (ametlik kiri, põhjendatud arvamused, menetlused Euroopa Kohtus või kohtuasja lõpetamine), esitaksid võimaluse korral soovitusi kohtuasja menetlemiseks alternatiivsete vaidluse lahendamise mehhanismide kaudu ning põhjendaksid oma otsuseid ja teavitaksid kaebuse esitajaid nendest üksikasjalikult kooskõlas eespool nimetatud 2002. aasta teatises esitatud põhimõtetega;

| 17. | tervitab asjaolu, et komisjon võtab järk-järgult kasutusele kodanikele mõeldud kokkuvõtted, mis avaldatakse koos olulisemate komisjoni ettepanekutega; soovitab teha nimetatud kokkuvõtted kättesaadavaks ühes kohas ning peab vastuvõetamatuks, et need kokkuvõtted kaovad õigusloomemenetluse lõppedes, mil neist oleks kodanikele ja ettevõtjatele kõige rohkem kasu; |
| --- | --- |

17.

tervitab asjaolu, et komisjon võtab järk-järgult kasutusele kodanikele mõeldud kokkuvõtted, mis avaldatakse koos olulisemate komisjoni ettepanekutega; soovitab teha nimetatud kokkuvõtted kättesaadavaks ühes kohas ning peab vastuvõetamatuks, et need kokkuvõtted kaovad õigusloomemenetluse lõppedes, mil neist oleks kodanikele ja ettevõtjatele kõige rohkem kasu;

| 18. | tuletab meelde nõukogu lubadust ergutada liikmesriike koostama ja avaldama tabeleid, mis selgitaksid seost direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et sellised tabelid on äärmiselt olulised, et komisjonil oleks võimalik rakendusmeetmeid tõhusalt kontrollida kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

18.

tuletab meelde nõukogu lubadust ergutada liikmesriike koostama ja avaldama tabeleid, mis selgitaksid seost direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et sellised tabelid on äärmiselt olulised, et komisjonil oleks võimalik rakendusmeetmeid tõhusalt kontrollida kõikides liikmesriikides;

| 19. | märgib pettumusega, et Euroopa Parlamendi praeguse ametiaja jooksul ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme seoses olulise rolliga, mis parlamendil peaks olema ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves; on seisukohal, et komisjon teeb rikkumismenetluste puhul prioriteete määrates mitte üksnes tehnilisi, vaid ka poliitilisi otsuseid, mille suhtes puudub praegu igasugune välisanalüüs, kontroll või läbipaistvus; nõuab, et Euroopa Parlamendi reformi töörühma poolt sellega seoses kavandatud reforme, mis suurendavad Euroopa Parlamendi enda suutlikkust jälgida ühenduse õiguse kohaldamist, rakendataks kiiremas korras; toetab sellega seoses komisjonide esimeeste konverentsi 25. märtsi 2009. aasta otsust; |
| --- | --- |

19.

märgib pettumusega, et Euroopa Parlamendi praeguse ametiaja jooksul ei ole tehtud märkimisväärseid edusamme seoses olulise rolliga, mis parlamendil peaks olema ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves; on seisukohal, et komisjon teeb rikkumismenetluste puhul prioriteete määrates mitte üksnes tehnilisi, vaid ka poliitilisi otsuseid, mille suhtes puudub praegu igasugune välisanalüüs, kontroll või läbipaistvus; nõuab, et Euroopa Parlamendi reformi töörühma poolt sellega seoses kavandatud reforme, mis suurendavad Euroopa Parlamendi enda suutlikkust jälgida ühenduse õiguse kohaldamist, rakendataks kiiremas korras; toetab sellega seoses komisjonide esimeeste konverentsi 25. märtsi 2009. aasta otsust;

| 20. | nõuab tihedamat koostööd liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ning nende liikmete vahel, et edendada ja tugevdada üle-euroopaliste küsimuste nõuetekohast järelevalvet riikide tasandil ning hõlbustada teabevahetust eelkõige ELi õigusaktide vastuvõtmise ajal; on seisukohal, et liikmesriikide parlamentide liikmetel on ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves väärtuslik roll, aidates seeläbi tugevdada ELi demokraatlikku legitiimsust ja tuua seda kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

20.

nõuab tihedamat koostööd liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi ning nende liikmete vahel, et edendada ja tugevdada üle-euroopaliste küsimuste nõuetekohast järelevalvet riikide tasandil ning hõlbustada teabevahetust eelkõige ELi õigusaktide vastuvõtmise ajal; on seisukohal, et liikmesriikide parlamentide liikmetel on ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves väärtuslik roll, aidates seeläbi tugevdada ELi demokraatlikku legitiimsust ja tuua seda kodanikele lähemale;

| 21. | tuletab meelde nõukogu lubadust ergutada liikmesriike koostama ja avaldama tabeleid, mis selgitaksid seost direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et need tabelid on olulised, et võimaldada komisjonil teostada tõhusat järelevalvet rakendusmeetmete üle kõigis liikmesriikides; palub kaasõigusloojana võtta kõik vajalikud meetmed, millega tagada, et õigusloomeprotsessi käigus ei jäeta komisjoni ettepanekute tekstidest välja kõnealuseid tabeleid käsitlevaid sätteid; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde nõukogu lubadust ergutada liikmesriike koostama ja avaldama tabeleid, mis selgitaksid seost direktiivide ja siseriiklike ülevõtmismeetmete vahel; rõhutab, et need tabelid on olulised, et võimaldada komisjonil teostada tõhusat järelevalvet rakendusmeetmete üle kõigis liikmesriikides; palub kaasõigusloojana võtta kõik vajalikud meetmed, millega tagada, et õigusloomeprotsessi käigus ei jäeta komisjoni ettepanekute tekstidest välja kõnealuseid tabeleid käsitlevaid sätteid;

| 22. | märgib, et liikmesriikide kohtutel on ühenduse õiguse kohaldamisel oluline roll, ning toetab täielikult komisjoni jõupingutusi määrata kindlaks valdkonnad, milles korraldada täiendavaid koolituskursusi liikmesriikide kohtunikele, õigusala töötajatele, riigiasutuste ametnikele ja teistele teenistujatele; rõhutab, et selline toetus on peamise tähtsusega uutes liikmesriikides, eelkõige pidades silmas juurdepääsu õigusalasele teabele ja õiguskirjandusele kõikides ametlikes keeltes; rõhutab toetuse vajalikkust selleks, et parandada ühenduse õigust käsitlevate liikmesriikide kohtuotsuste andmebaaside kättesaadavust; |
| --- | --- |

22.

märgib, et liikmesriikide kohtutel on ühenduse õiguse kohaldamisel oluline roll, ning toetab täielikult komisjoni jõupingutusi määrata kindlaks valdkonnad, milles korraldada täiendavaid koolituskursusi liikmesriikide kohtunikele, õigusala töötajatele, riigiasutuste ametnikele ja teistele teenistujatele; rõhutab, et selline toetus on peamise tähtsusega uutes liikmesriikides, eelkõige pidades silmas juurdepääsu õigusalasele teabele ja õiguskirjandusele kõikides ametlikes keeltes; rõhutab toetuse vajalikkust selleks, et parandada ühenduse õigust käsitlevate liikmesriikide kohtuotsuste andmebaaside kättesaadavust;

| 23. | ergutab komisjoni uurima täiendavalt kogu ELi hõlmavaid kollektiivse hüvitamise mehhanisme, et viia lõpule praegu pooleliolevad algatused tarbija- ja konkurentsiõiguse valdkonnas; on arvamusel, et kodanikud, sealhulgas petitsiooni esitajad, võiksid kasutada nimetatud mehhanisme ühenduse õiguse tõhusa rakendamise parandamiseks; |
| --- | --- |

23.

ergutab komisjoni uurima täiendavalt kogu ELi hõlmavaid kollektiivse hüvitamise mehhanisme, et viia lõpule praegu pooleliolevad algatused tarbija- ja konkurentsiõiguse valdkonnas; on arvamusel, et kodanikud, sealhulgas petitsiooni esitajad, võiksid kasutada nimetatud mehhanisme ühenduse õiguse tõhusa rakendamise parandamiseks;

| 24. | kutsub komisjoni tagama, et ühenduse keskkonnaõiguse rakendamisele pöörataks rohkem tähelepanu, arvestades komisjoni aruandes ilmnenud murettekitavat tendentsi ja selles valdkonnas esitatud petitsioonide suurt hulka, ning soovitab sellega seoses tõhustada õigusaktide täitmise kontrollimist ja eraldada asjaomastele komisjoni talitustele piisavalt vahendeid; tervitab komisjoni 18. novembri 2008. aasta teatist Euroopa Ühenduse keskkonnaõiguse rakendamise kohta (KOM(2008)0773) kui esimest sammu selles suunas; |
| --- | --- |

24.

kutsub komisjoni tagama, et ühenduse keskkonnaõiguse rakendamisele pöörataks rohkem tähelepanu, arvestades komisjoni aruandes ilmnenud murettekitavat tendentsi ja selles valdkonnas esitatud petitsioonide suurt hulka, ning soovitab sellega seoses tõhustada õigusaktide täitmise kontrollimist ja eraldada asjaomastele komisjoni talitustele piisavalt vahendeid; tervitab komisjoni 18. novembri 2008. aasta teatist Euroopa Ühenduse keskkonnaõiguse rakendamise kohta (KOM(2008)0773) kui esimest sammu selles suunas;

| 25. | nõustub komisjoni hinnanguga, mille kohaselt tuleks võtta rohkem ennetavaid meetmeid, et vältida ühenduse õiguse rikkumist liikmesriikide poolt; julgustab komisjoni kiitma heaks eritaotlused, mille petitsioonikomisjon esitas keskkonna pöördumatu kahjustamise vältimiseks, ning peab kahetsusväärseks, et komisjoni vastusest selgub liiga sageli, et enne tegutsemiseks volituse saamist peab ta ootama ära vastutavate riigiasutuste lõpliku otsuse; |
| --- | --- |

25.

nõustub komisjoni hinnanguga, mille kohaselt tuleks võtta rohkem ennetavaid meetmeid, et vältida ühenduse õiguse rikkumist liikmesriikide poolt; julgustab komisjoni kiitma heaks eritaotlused, mille petitsioonikomisjon esitas keskkonna pöördumatu kahjustamise vältimiseks, ning peab kahetsusväärseks, et komisjoni vastusest selgub liiga sageli, et enne tegutsemiseks volituse saamist peab ta ootama ära vastutavate riigiasutuste lõpliku otsuse;

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Ombudsmanile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

26.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Kohtule, Euroopa Ombudsmanile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0060.

(2)  Punkt 12: „Komisjoni otsused rikkumismenetluste kohta avaldatakse pärast nende vastuvõtmist ühe nädala jooksul peasekretäri veebisaidil järgmisel aadressil: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/droit_com/index_en.htm#infractions. Otsused liikmesriigile põhjendatud arvamuse esitamise kohta või asja suunamise kohta otsustamiseks Euroopa Kohtusse avaldatakse ka pressiteate kujul, kui komisjon ei otsusta teisiti.”

(3)  Punkt 3: „Komisjon kirjeldab ja selgitab alates 2008. aastast iga-aastastes aruannetes oma tegevust kõnealuste prioriteetide raames.”

(4)  KOM(2008)0777, lk 9.

(5)  Ibid.

(6)  „[Ü]levõtmismeetmete teatamata jätmise juhtudel peaks olema võetud eesmärgiks, et ametliku kirja saatmisest kuni juhtumit käsitleva otsuseni või juhtumi Euroopa Kohtusse andmiseni ei mööduks rohkem kui 12 kuud” (KOM(2007)0502).

(7)  KOM(2007)0502, lk 8.

(8)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(9)  „Kolmekümne kuu jooksul, mil direktiiv on olnud kohaldatav, on komisjon saanud selle kohaldamise kohta üle 1 800 üksikkaebuse, 40 küsimust parlamendilt ja 33 petitsiooni. Komisjon on registreerinud 115 kaebust ning algatanud viis rikkumismenetlust direktiivi ebakorrektse kohaldamise kohta.” Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) kohaldamise kohta (KOM(2008)0840), lk 9.

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/119 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/119

---

Reede, 24. aprilli 2009Etnilise päritolu ja rassi alusel profiilide koostamine terrorismivastase võitluse, õiguskaitse, sisserände ning tolli- ja piirikontrolli valdkonnas

P6_TA(2009)0314

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta soovitus nõukogule probleemi kohta seoses etnilise päritolu ja rassi alusel profiilide koostamisega terrorismivastases võitluses, õiguskaitses, sisserände ning tolli- ja piirikontrolli puhul (2008/2020(INI))

2010/C 184 E/25

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Sarah Ludfordi poolt ALDE fraktsiooni nimel tehtud ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule probleemi kohta seoses etnilise päritolu ja rassi alusel profiilide koostamisega terrorismivastases võitluses, õiguskaitses, sisserände ning tolli- ja piirikontrolli puhul (B6-0483/2007);

võttes arvesse rahvusvahelisi, Euroopa ja riiklikke inimõigustealaseid õigusakte: eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Liidu lepingut, Euroopa Ühenduse asutamislepingut, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (harta) ning liikmesriikide põhiseadusi, aga ka õigusi ja tagatisi, mida nende vahenditega antakse üksikisikutele eraelu, andmekaitse, mittediskrimineerimise ja vaba liikumise valdkonnas;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu andmekaitsemeetmeid Euroopas: Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8, Euroopa Nõukogu konventsiooni 108 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel, Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust liikmesriikidele R (87) 15, mis reguleerib isikuandmete kasutamist politsei valdkonnas, (1) soovitust R (97) 18, mis käsitleb isikuandmete kogumist ja töötlemist statistilistel eesmärkidel, (2) ja soovitust R (2001) 10 Euroopa politseieetika koodeksi kohta (3);

võttes arvesse ELi andmekaitsealaseid sätteid: harta artikleid 7 ja 8, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (4), nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta (5);

võttes arvesse rassilise diskrimineerimise vastaseid meetmeid: rahvusvahelist konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 14 ja protokolli 12, EÜ asutamislepingu artiklit 13 ja nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (6);

võttes arvesse ELi õigusakte julgeoleku ja terrorismivastase võitluse valdkonnas, sealhulgas politsei- ja õigusalase koostöö ning teabe ja jälitusteabe vahetuse valdkonnas, nagu nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsust 2005/671/JSK terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta (7), nõukogu 18. detsembri 2006. aasta raamotsust 2006/960/JSK Euroopa Liidu liikmesriikide õiguskaitseasutuste vahelise teabe ja jälitusteabe vahetamise lihtsustamise kohta (8), nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega, (9) ning selle 23. juuni 2008. aasta rakendusotsust 2008/616/JSK (10);

võttes arvesse olemasolevaid ja kavandatavaid ELi andmebaase, nagu Schengeni infosüsteem, Eurodac ja viisainfosüsteem, ning biomeetriliste andmete kogumise meetmeid, nagu need, mis on mõeldud elamislubade ja passide jaoks, ning komisjoni 30. novembri 2006. aasta teatist pealkirjaga „Euroopa Liidu lõunapoolsete merepiiride haldamise tugevdamine” (KOM(2006)0733), mis käsitleb lõunapoolsete väliste merepiiride jaoks püsiva rannapatrulli võrgustiku rajamist, samuti esildatud seireprojekte nagu Eurosur (Euroopa piiride seiresüsteem);

võttes arvesse ettepanekut luua „e-piirid”, nagu on mainitud komisjoni 13. veebruari 2008. aasta teatises pealkirjaga „Järgmiste Euroopa Liidu piirihaldusmeetmete ettevalmistamine” (KOM(2008)0069), milles tehakse ettepanek kehtestada integreeritud piirihaldus koos automaatse piirikontrolliga, mis hõlmab registreeritud reisija programmi ning riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi;

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelist lepingut, mis käsitleb lennuettevõtjate poolt broneeringuinfo töötlemist ja edastamist Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile (2007. aasta broneeringuinfo leping), (11) ettepanekut võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel (KOM(2007)0654) ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, Euroopa andmekaitseinspektori, artikli 29 töörühma ning politsei- ja õigusalase koostöö töörühma arvamusi selle ettepaneku kohta;

võttes arvesse asjaomast riikide pretsedendiõigust, näiteks Saksamaa konstitutsioonikohtu otsust polizeiliche präventive Rasterfahndung’i kohta (12) ja Ühendkuningriigi parlamendi ülemkoja otsust Tšehhi romide kohta (13) ning Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigust, eelkõige kohtuasju Timišev v. Venemaa (14), Nachova ja teised v. Bulgaaria (15), D.H ja teised v. Tšehhi Vabariik (16) ning S. ja Marper v. Ühendkuningriik (17), ning Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigust, eelkõige kohtuasja Huber v. Saksamaa Liitvabariik (18);

võttes arvesse terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri Martin Scheinini aruannet (19), Euroopa Nõukogu inimõiguste voliniku Thomas Hammarbergi artiklit „Eraelu puutumatuse õiguse kaitse terrorismivastases võitluses” (20), Euroopa Nõukogu rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) üldist poliitilist soovitust nr 8 rassismi vastu võitlemise kohta terrorismivastases võitluses (21) ja üldist poliitilist soovitust nr 11 politseitöös rassismi ja rassilise diskrimineerimise vastu võitlemise kohta (22) ning Euroopa Liidu põhiõiguste sõltumatute ekspertide võrgustiku aruannet „Etniliste profiilide koostamine” (23);

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0222/2009),

| A. | arvestades, et liikmesriigid kasutavad üha rohkem uusi tehnoloogiaid, rakendades programme ja süsteeme, mis hõlmavad isikuid puudutava teabe hankimist, kasutust, säilitamist või vahetamist, kui vahendeid terrorismivastases võitluses või kaitseks muude ohtude eest võitluses kuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liikmesriigid kasutavad üha rohkem uusi tehnoloogiaid, rakendades programme ja süsteeme, mis hõlmavad isikuid puudutava teabe hankimist, kasutust, säilitamist või vahetamist, kui vahendeid terrorismivastases võitluses või kaitseks muude ohtude eest võitluses kuritegevuse vastu;

| B. | arvestades vajadust võtta Euroopa tasandil vastu profiilide koostamise selge määratlus, pidades silmas konkreetset taotletavat eesmärki; arvestades, et profiilide koostamine on uurimismeetod, mille on võimalikuks teinud uued tehnoloogiad ja mida üldiselt kasutatakse ärisektoris, kuid mis nüüd on üha enam kasutusel ka õiguskaitsevahendina, eelkõige kuritegude avastamiseks ja ärahoidmiseks, aga ka piirikontrollis; |
| --- | --- |

B.

arvestades vajadust võtta Euroopa tasandil vastu profiilide koostamise selge määratlus, pidades silmas konkreetset taotletavat eesmärki; arvestades, et profiilide koostamine on uurimismeetod, mille on võimalikuks teinud uued tehnoloogiad ja mida üldiselt kasutatakse ärisektoris, kuid mis nüüd on üha enam kasutusel ka õiguskaitsevahendina, eelkõige kuritegude avastamiseks ja ärahoidmiseks, aga ka piirikontrollis;

| C. | arvestades, et profiilide koostamine, mis toimub sageli arvutipõhiste andmete automaatse hankimise teel, nõuab uurimist ja poliitilist arutelu, sest see vaidlusaluselt kaldub kõrvale üldreeglist, et õiguskaitsealased otsused peavad põhinema üksikisiku konkreetsel käitumisel; arvestades, et profiilide koostamine on uurimismeetod, mille puhul hangitakse inimeste kohta eri allikatest teavet, mis võib hõlmata nende etnilist päritolu, rassi, rahvust ja usku, mille põhjal püütakse määratleda neid, kes võivad olla kahtlustatavad kriminaalkuriteos või terrorismiaktis, ja võimaluse korral võtta nende suhtes keelavaid meetmeid, ning seda võib määratleda järgmiselt:

  füüsiliste, käitumuslike või psühholoogiliste tunnuste kogumite süstemaatiline seostamine konkreetsete kuritegudega ning nende kasutamine alusena õiguskaitsealaste otsuste tegemisel
   (24)

  või, täpsustades seost andmete hankimise ja profiili koostamise vahel:

  meetod, mille puhul teatavasse kategooriasse kuuluva isiku tunnuste kogum tuletatakse mineviku põhjal ning seejärel otsitakse andmebaasidest isikuid, kelle tunnused selle kogumiga enam-vähem ühte langevad
   (25)
  ; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et profiilide koostamine, mis toimub sageli arvutipõhiste andmete automaatse hankimise teel, nõuab uurimist ja poliitilist arutelu, sest see vaidlusaluselt kaldub kõrvale üldreeglist, et õiguskaitsealased otsused peavad põhinema üksikisiku konkreetsel käitumisel; arvestades, et profiilide koostamine on uurimismeetod, mille puhul hangitakse inimeste kohta eri allikatest teavet, mis võib hõlmata nende etnilist päritolu, rassi, rahvust ja usku, mille põhjal püütakse määratleda neid, kes võivad olla kahtlustatavad kriminaalkuriteos või terrorismiaktis, ja võimaluse korral võtta nende suhtes keelavaid meetmeid, ning seda võib määratleda järgmiselt:

füüsiliste, käitumuslike või psühholoogiliste tunnuste kogumite süstemaatiline seostamine konkreetsete kuritegudega ning nende kasutamine alusena õiguskaitsealaste otsuste tegemisel
   (24)

või, täpsustades seost andmete hankimise ja profiili koostamise vahel:

meetod, mille puhul teatavasse kategooriasse kuuluva isiku tunnuste kogum tuletatakse mineviku põhjal ning seejärel otsitakse andmebaasidest isikuid, kelle tunnused selle kogumiga enam-vähem ühte langevad
   (25)
  ;

| D. | arvestades, et etnilise profiili koostamist, millel on konkreetne rassiline või etniline alus ja mis seetõttu tekitab muret konflikti pärast mittediskrimineerimise normidega, võib määratleda järgmiselt:

  rassi või etnilise päritolu, usu või riikliku päritolu süstemaatiline kasutamine õiguskaitsealastes otsustes ainsa asjaoluna või ühena mitmest asjaolust, olenemata sellest, kas asjaomased isikud on tuvastatud automaatse süsteemi alusel või mitte
   (26)

  või

  tunnuste nagu rassi, nahavärvi, keele, usu, rahvuse või riikliku või etnilise päritolu kasutamine politsei poolt ilma objektiivse ja mõistliku põhjenduseta kontrollimisel, järelevalves või uurimistegevuses
   (27)
  ; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et etnilise profiili koostamist, millel on konkreetne rassiline või etniline alus ja mis seetõttu tekitab muret konflikti pärast mittediskrimineerimise normidega, võib määratleda järgmiselt:

rassi või etnilise päritolu, usu või riikliku päritolu süstemaatiline kasutamine õiguskaitsealastes otsustes ainsa asjaoluna või ühena mitmest asjaolust, olenemata sellest, kas asjaomased isikud on tuvastatud automaatse süsteemi alusel või mitte
   (26)

või

tunnuste nagu rassi, nahavärvi, keele, usu, rahvuse või riikliku või etnilise päritolu kasutamine politsei poolt ilma objektiivse ja mõistliku põhjenduseta kontrollimisel, järelevalves või uurimistegevuses
   (27)
  ;

| E. | arvestades, et kuna profiilide koostamist, ükskõik kas see toimub andmete hankimise või politsei ja teiste asutuste tegevuse kaudu, kasutatakse järjest rohkem õiguskaitse ja piirikontrolli vahendina ning liiga vähe tähelepanu on pööratud selle tulemuslikkusele ning õiguskaitsemeetmete arendamisele ja rakendamisele, et tagada eraelu puutumatuse kaitse ja diskrimineerimise vältimine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuna profiilide koostamist, ükskõik kas see toimub andmete hankimise või politsei ja teiste asutuste tegevuse kaudu, kasutatakse järjest rohkem õiguskaitse ja piirikontrolli vahendina ning liiga vähe tähelepanu on pööratud selle tulemuslikkusele ning õiguskaitsemeetmete arendamisele ja rakendamisele, et tagada eraelu puutumatuse kaitse ja diskrimineerimise vältimine;

| F. | arvestades, et profiilid võivad olla:






  i) | kirjeldavad, kui nad põhinevad tunnistajate ütlustel ja muul teabel kuritegude toimepanijate kohta või toimepandud kuritegude tunnustel, ning seetõttu aitavad kaasa konkreetsete kahtlusaluste kinnipidamisele või sama mustrit järgivate kuritegude avastamisele; või |
| --- | --- | --- |

F.

arvestades, et profiilid võivad olla:

i)

kirjeldavad, kui nad põhinevad tunnistajate ütlustel ja muul teabel kuritegude toimepanijate kohta või toimepandud kuritegude tunnustel, ning seetõttu aitavad kaasa konkreetsete kahtlusaluste kinnipidamisele või sama mustrit järgivate kuritegude avastamisele; või

| ii) | ennustavad, kui nende abil leitakse seos minevikusündmuste jälgitavate muutujate ja hetkeandmete ning jälitusteabe vahel, et teha järeldusi, mille abil loodetakse tuvastada neid, kes võivad olla seotud mingi tulevikus toimepandava või veel avastamata kuriteoga (28); |
| --- | --- |

ii)

ennustavad, kui nende abil leitakse seos minevikusündmuste jälgitavate muutujate ja hetkeandmete ning jälitusteabe vahel, et teha järeldusi, mille abil loodetakse tuvastada neid, kes võivad olla seotud mingi tulevikus toimepandava või veel avastamata kuriteoga (28);

| G. | arvestades, et andmete hankimine ja profiilide koostamine ähmastab piirid lubatava sihipärase jälgimise ja küsitava massilise jälgimise vahel, kui andmeid kogutakse pigem kasulikkuse tõttu kui määratletud eesmärgil, mis tähendab juba võimalikku ebaseaduslikku sekkumist eraellu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et andmete hankimine ja profiilide koostamine ähmastab piirid lubatava sihipärase jälgimise ja küsitava massilise jälgimise vahel, kui andmeid kogutakse pigem kasulikkuse tõttu kui määratletud eesmärgil, mis tähendab juba võimalikku ebaseaduslikku sekkumist eraellu;

| H. | arvestades, et reisimisele kehtestatud põhjendamatud piirangud ja ebameeldivad kontrollimeetmed võivad halvendada elavaid majandus-, teadus-, kultuuri- ja sotsiaalsuhteid kolmandate riikidega; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on vähendada miinimumini ohtu, et teatavate rühmade, kogukondade või rahvuste suhtes rakendatakse diskrimineerivaid või objektiivselt põhjendamatuid meetmeid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et reisimisele kehtestatud põhjendamatud piirangud ja ebameeldivad kontrollimeetmed võivad halvendada elavaid majandus-, teadus-, kultuuri- ja sotsiaalsuhteid kolmandate riikidega; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on vähendada miinimumini ohtu, et teatavate rühmade, kogukondade või rahvuste suhtes rakendatakse diskrimineerivaid või objektiivselt põhjendamatuid meetmeid;

| I. | arvestades ohtu, et süütute inimeste suhtes võidakse kohaldada omavolilisi kinnipidamisi, ülekuulamisi, reisipiiranguid, jälgimist või julgeolekukontrolle teabe alusel, mille on nende profiili lisanud riigiteenistuja, ning juhul kui seda teavet kohe ei eemaldata, võib see kaasa tuua andmete vahetamise ja otsuste vastastikuse tunnustamise tõttu viisakeelu, reisi- või piiriületuse loast keeldumise, jälgitavate isikute nimekirjadesse kandmise, andmebaasidesse sisestamise, keelud töölevõtmisel või panganduses, vahistamise või vabadusekaotuse või muude õiguste äravõtmise, kusjuures see kõik võib jääda heastamata; |
| --- | --- |

I.

arvestades ohtu, et süütute inimeste suhtes võidakse kohaldada omavolilisi kinnipidamisi, ülekuulamisi, reisipiiranguid, jälgimist või julgeolekukontrolle teabe alusel, mille on nende profiili lisanud riigiteenistuja, ning juhul kui seda teavet kohe ei eemaldata, võib see kaasa tuua andmete vahetamise ja otsuste vastastikuse tunnustamise tõttu viisakeelu, reisi- või piiriületuse loast keeldumise, jälgitavate isikute nimekirjadesse kandmise, andmebaasidesse sisestamise, keelud töölevõtmisel või panganduses, vahistamise või vabadusekaotuse või muude õiguste äravõtmise, kusjuures see kõik võib jääda heastamata;

| J. | arvestades, et õiguskaitset tuleb alati teostada austades põhiõigusi, sealhulgas õigust era- ja pereelule, isikuandmeid kaitstes ja diskrimineerimata; tihe rahvusvaheline koostöö on vältimatu terrorismi ja tõsiste kuritegudega võitlemisel, kuid igasugune selline koostöö peab vastama rahvusvahelisele õigusele ning võrdse kohtlemise ja nõuetekohase õiguskaitse Euroopa normidele ja väärtustele, eeskätt selleks, et EL ei õõnestaks oma usaldusväärsust inimõiguste edendajana liidu piires ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et õiguskaitset tuleb alati teostada austades põhiõigusi, sealhulgas õigust era- ja pereelule, isikuandmeid kaitstes ja diskrimineerimata; tihe rahvusvaheline koostöö on vältimatu terrorismi ja tõsiste kuritegudega võitlemisel, kuid igasugune selline koostöö peab vastama rahvusvahelisele õigusele ning võrdse kohtlemise ja nõuetekohase õiguskaitse Euroopa normidele ja väärtustele, eeskätt selleks, et EL ei õõnestaks oma usaldusväärsust inimõiguste edendajana liidu piires ja rahvusvahelisel tasandil;

| K. | arvestades, et EL peaks vältima uurimismeetodeid, mis võivad asjatult halvendada diplomaatilisi suhteid, takistada sellist rahvusvahelist koostööd või kahjustada ELi mainet maailmas ja vähendada ELi usaldusväärsust rahvusvahelise õiguse edendajana; arvestades, et Euroopa normid võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja õiguskaitse valdkonnas peaksid ka edaspidi olema eeskujuks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EL peaks vältima uurimismeetodeid, mis võivad asjatult halvendada diplomaatilisi suhteid, takistada sellist rahvusvahelist koostööd või kahjustada ELi mainet maailmas ja vähendada ELi usaldusväärsust rahvusvahelise õiguse edendajana; arvestades, et Euroopa normid võrdse kohtlemise, mittediskrimineerimise ja õiguskaitse valdkonnas peaksid ka edaspidi olema eeskujuks;

| L. | arvestades, et nii kirjeldava kui ka ennustava profiili koostamine võib olla seaduslik uurimisvahend, kui see põhineb konkreetsel, usaldusväärsel ja õigeaegsel teabel, mitte aga stereotüüpidel põhinevatel kontrollimatutel üldistustel ning kui selliste profiilide alusel võetavad meetmed vastavad vajaduse ja proportsionaalsuse õiguslikele kriteeriumidele; arvestades siiski, et etnilist päritolu, rassilist kuuluvust, usulisi veendumusi, kodakondsust ja poliitilisi vaateid kirjeldavate andmete kasutamist puudutavate vastavate õiguslike piirangute ja kaitsemeetmete puudumisel tekib märkimisväärne oht, et profiilide koostamine võib põhjustada diskrimineerimist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et nii kirjeldava kui ka ennustava profiili koostamine võib olla seaduslik uurimisvahend, kui see põhineb konkreetsel, usaldusväärsel ja õigeaegsel teabel, mitte aga stereotüüpidel põhinevatel kontrollimatutel üldistustel ning kui selliste profiilide alusel võetavad meetmed vastavad vajaduse ja proportsionaalsuse õiguslikele kriteeriumidele; arvestades siiski, et etnilist päritolu, rassilist kuuluvust, usulisi veendumusi, kodakondsust ja poliitilisi vaateid kirjeldavate andmete kasutamist puudutavate vastavate õiguslike piirangute ja kaitsemeetmete puudumisel tekib märkimisväärne oht, et profiilide koostamine võib põhjustada diskrimineerimist;

| M. | arvestades, et Euroopa politseieetika koodeksi juhiste kohaselt peab politseiuurimine põhinema vähemalt tegeliku või võimaliku õigusrikkumise või kuriteo põhjendatud kahtlusel, ning arvestades kinnitusi, et üksikisikuid ja ühiskonda tervikuna ohustav inimõiguste rikkumise tõenäosus (29) tekib sellise põhjendatud kahtluse puudumise korral, kui profiilide koostamine põhineb stereotüüpidel või eelarvamustel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa politseieetika koodeksi juhiste kohaselt peab politseiuurimine põhinema vähemalt tegeliku või võimaliku õigusrikkumise või kuriteo põhjendatud kahtlusel, ning arvestades kinnitusi, et üksikisikuid ja ühiskonda tervikuna ohustav inimõiguste rikkumise tõenäosus (29) tekib sellise põhjendatud kahtluse puudumise korral, kui profiilide koostamine põhineb stereotüüpidel või eelarvamustel;

| N. | arvestades, et ennustava profiili koostamine, kus kasutatakse andmebaaside vaheliste ristviidete põhjal koostatud laiaulatuslikke profiile ning kajastatakse läbiproovimata käitumisüldistusi või –mustreid, mille kohta arvatakse, et see võib tõenäoliselt viidata mõnele tulevikus toimepandavale või veel avastamata kuriteole või terrorismiaktile, tekitab sügavat muret eraelu puutumatuse pärast ja võib endast kujutada eraelu puutumatuse õiguse rikkumist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 ja harta artikli 7 alusel (30); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ennustava profiili koostamine, kus kasutatakse andmebaaside vaheliste ristviidete põhjal koostatud laiaulatuslikke profiile ning kajastatakse läbiproovimata käitumisüldistusi või –mustreid, mille kohta arvatakse, et see võib tõenäoliselt viidata mõnele tulevikus toimepandavale või veel avastamata kuriteole või terrorismiaktile, tekitab sügavat muret eraelu puutumatuse pärast ja võib endast kujutada eraelu puutumatuse õiguse rikkumist Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 ja harta artikli 7 alusel (30);

| O. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguses on selgelt väljendatud, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 lõike 2 erandite kohaldamine on lubatud ainult siis, kui need on kooskõlas õigusega ja demokraatlikus ühiskonnas vajalikud (31), nagu kinnitatakse ka eespool nimetatud hiljutises kohtuotsuses S. ja Marper v. Ühendkuningriik, milles leitakse, et ulatuslikud ja valimatud volitused süütegudes kahtlustatavate, kuid süüdi mõistmata isikute sõrmejälgede, rakuproovide ja DNA profiili säilitamiseks on Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8 rikkumine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguses on selgelt väljendatud, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 lõike 2 erandite kohaldamine on lubatud ainult siis, kui need on kooskõlas õigusega ja demokraatlikus ühiskonnas vajalikud (31), nagu kinnitatakse ka eespool nimetatud hiljutises kohtuotsuses S. ja Marper v. Ühendkuningriik, milles leitakse, et ulatuslikud ja valimatud volitused süütegudes kahtlustatavate, kuid süüdi mõistmata isikute sõrmejälgede, rakuproovide ja DNA profiili säilitamiseks on Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklit 8 rikkumine;

| P. | arvestades, et eespool nimetatud kohtuasjas S. ja Marper v. Ühendkuningriik langetatud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuses mainitud „häbimärgistamise ohu” tekkimine isikute puhul, keda õigusrikkumises ei ole süüdi mõistetud, kuid koheldakse samamoodi kui Ühendkuningriigi DNA andmebaasis sisalduvaid süüdimõistetud kurjategijaid, peaks ka tõstatama küsimuse, kas kohtu poolt õigeksmõistetud isikute isikuandmete töötlemine profiili koostamise eesmärgil on õiguspärane (32); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et eespool nimetatud kohtuasjas S. ja Marper v. Ühendkuningriik langetatud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuses mainitud „häbimärgistamise ohu” tekkimine isikute puhul, keda õigusrikkumises ei ole süüdi mõistetud, kuid koheldakse samamoodi kui Ühendkuningriigi DNA andmebaasis sisalduvaid süüdimõistetud kurjategijaid, peaks ka tõstatama küsimuse, kas kohtu poolt õigeksmõistetud isikute isikuandmete töötlemine profiili koostamise eesmärgil on õiguspärane (32);

| Q. | arvestades, et Saksamaa konstitutsioonikohus tunnistas oma eespool nimetatud otsuses põhiseaduse vastaseks Rasterfahndungi (sõelotsingu) programmi, mille käigus Saksa politseiasutused kogusid avalikest ja eraandmebaasidest isikuandmeid eeldatavalt islamiusuliste ja ülikoolis õppivate või õppinud 18–40-aastaste meeste kohta, selleks et (ebaõnnestunult) tuvastada terrorismis kahtlustatavad, ning et kohus leidis oma otsuses, et andmete hankimine on ebaseaduslik isikuandmetesse ja eraellu tungimine, mida ei saa õigustada reageerimisena üldisele ohuolukorrale, mis on eksisteerinud 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakutest alates, vaid milleks on vaja „konkreetse ohu”, näiteks terrorirünnakute ettevalmistamise või toimepaneku tõendamist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Saksamaa konstitutsioonikohus tunnistas oma eespool nimetatud otsuses põhiseaduse vastaseks Rasterfahndungi (sõelotsingu) programmi, mille käigus Saksa politseiasutused kogusid avalikest ja eraandmebaasidest isikuandmeid eeldatavalt islamiusuliste ja ülikoolis õppivate või õppinud 18–40-aastaste meeste kohta, selleks et (ebaõnnestunult) tuvastada terrorismis kahtlustatavad, ning et kohus leidis oma otsuses, et andmete hankimine on ebaseaduslik isikuandmetesse ja eraellu tungimine, mida ei saa õigustada reageerimisena üldisele ohuolukorrale, mis on eksisteerinud 11. septembri 2001. aasta terrorirünnakutest alates, vaid milleks on vaja „konkreetse ohu”, näiteks terrorirünnakute ettevalmistamise või toimepaneku tõendamist;

| R. | arvestades, et andmete hankimise ja profiilide koostamise kasulikkus on seatud kahtluse alla mitmetes Ameerika uuringutes, sealhulgas:






  i) | ühes Cato Instituudi uuringus nenditi:
  kuigi andmete hankimisest on kasu paljudel eesmärkidel, ei sobi see terroristide avastamise probleemi lahendamiseks. Oleks kahju, kui andmete hankimist terrorismi avastamise eesmärgil peetaks väärtuslikuks riigi julgeolekuorganite, õiguskaitseorganite ja tehnoloogiaringkondade hulgas, sest andmete hankimise jätkamine sellel eesmärgil raiskaks maksumaksja dollareid, rikuks tarbetult eraelu puutumatust ja kodanikuõigusi ning suunaks riiklikus julgeolekus töötavate meeste ja naiste väärtusliku aja ja energia vale eesmärgi täitmisele
   (33)
  ; |
| --- | --- | --- |

R.

arvestades, et andmete hankimise ja profiilide koostamise kasulikkus on seatud kahtluse alla mitmetes Ameerika uuringutes, sealhulgas:

i)

ühes Cato Instituudi uuringus nenditi:

| ii) | USA National Research Council'i uuringus andmete hankimise ja käitumise jälgimise meetodite kohta sisejulgeolekuministeeriumile jõuti järeldusele, et:
  terroristide automaatne tuvastamine andmete hankimise kaudu... ei ole ei eesmärgina teostatav ega tehnoloogia arengu alaste pingutuste eesmärgina soovitatav
   (34)
  ; |
| --- | --- |

ii)

USA National Research Council'i uuringus andmete hankimise ja käitumise jälgimise meetodite kohta sisejulgeolekuministeeriumile jõuti järeldusele, et:

| S. | arvestades, et andmete hankimise tulemuslikkust nõrgestab „nõel heinakuhjas” probleem, sest analüütikud peavad läbi vaatama tohutu hulga olemasolevaid andmeid; et seaduskuulekate kodanike jäetavate „digitaaljälgede” hulk on isegi suurem kui kurjategijate ja terroristide oma, kes oma isiku varjamiseks teevad märkimisväärseid pingutusi; ning et „väärtabamusi” on olulisel määral, mille tõttu ei satu kahtluse alla mitte ainult täiesti süütud inimesed, kelle eraellu võidakse tungida, vaid jäävad tuvastamata tegelikud kahtlusalused; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et andmete hankimise tulemuslikkust nõrgestab „nõel heinakuhjas” probleem, sest analüütikud peavad läbi vaatama tohutu hulga olemasolevaid andmeid; et seaduskuulekate kodanike jäetavate „digitaaljälgede” hulk on isegi suurem kui kurjategijate ja terroristide oma, kes oma isiku varjamiseks teevad märkimisväärseid pingutusi; ning et „väärtabamusi” on olulisel määral, mille tõttu ei satu kahtluse alla mitte ainult täiesti süütud inimesed, kelle eraellu võidakse tungida, vaid jäävad tuvastamata tegelikud kahtlusalused;

| T. | arvestades, et teistpidi probleemiks on nende kurjategijate kahe silma vahele jätmine, kes profiiliga kokku ei sobi, nagu Londoni 7. juuli 2005. aasta pommirünnakute peamees, kes „oli sattunud luureteenistuste tähelepanu alla kui kaasosaline teistele meestele, keda kahtlustati terroristliku pommirünnaku vandenõus osalemises... kuid... teda ei jälitatud, sest tema puhul ei olnud piisavalt „linnukesi” enne 2005. aasta juulit koostatud terrorismis kahtlustatava profiili kastikestes” (35); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et teistpidi probleemiks on nende kurjategijate kahe silma vahele jätmine, kes profiiliga kokku ei sobi, nagu Londoni 7. juuli 2005. aasta pommirünnakute peamees, kes „oli sattunud luureteenistuste tähelepanu alla kui kaasosaline teistele meestele, keda kahtlustati terroristliku pommirünnaku vandenõus osalemises... kuid... teda ei jälitatud, sest tema puhul ei olnud piisavalt „linnukesi” enne 2005. aasta juulit koostatud terrorismis kahtlustatava profiili kastikestes” (35);

| U. | arvestades, et profiilide koostamine, mis häirib kogukonnas valitsevaid häid suhteid ja võõrandab teatavad kogukonnad koostööst õiguskaitseasutustega, töötaks vastu tõhusale võitlusele kuritegevuse ja terrorismi vastu, takistades luureandmete kogumist (36); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et profiilide koostamine, mis häirib kogukonnas valitsevaid häid suhteid ja võõrandab teatavad kogukonnad koostööst õiguskaitseasutustega, töötaks vastu tõhusale võitlusele kuritegevuse ja terrorismi vastu, takistades luureandmete kogumist (36);

| V. | arvestades, et tõhus teabe kogumine teatavate kahtlusaluste kohta ja konkreetsete juhtlõngade järgimine on parim lähenemisviis terrorismi avastamiseks ja ennetamiseks ning sellele täienduseks võivad juhukontroll ja kõiki võrdselt mõjutav kontroll, mida terroristidel on võimatu vältida, olla terrorismivastases võitluses tulemuslikumad kui profiilide koostamine (37); |
| --- | --- |

V.

arvestades, et tõhus teabe kogumine teatavate kahtlusaluste kohta ja konkreetsete juhtlõngade järgimine on parim lähenemisviis terrorismi avastamiseks ja ennetamiseks ning sellele täienduseks võivad juhukontroll ja kõiki võrdselt mõjutav kontroll, mida terroristidel on võimatu vältida, olla terrorismivastases võitluses tulemuslikumad kui profiilide koostamine (37);

| W. | arvestades, et etnilise päritolu, rahvuse või usu kasutamine teguritena õiguskaitsega seotud uurimistes ei ole välistatud, kui see kasutus on kooskõlas mittediskrimineerimise normidega, sealhulgas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 14, kuid see kasutus peab vastama tulemuslikkuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriumidele, et seaduslikult oleks lubatud erinev kohtlemine, mis ei kujuta endast diskrimineerimist; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et etnilise päritolu, rahvuse või usu kasutamine teguritena õiguskaitsega seotud uurimistes ei ole välistatud, kui see kasutus on kooskõlas mittediskrimineerimise normidega, sealhulgas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 14, kuid see kasutus peab vastama tulemuslikkuse, vajalikkuse ja proportsionaalsuse kriteeriumidele, et seaduslikult oleks lubatud erinev kohtlemine, mis ei kujuta endast diskrimineerimist;

| X. | arvestades, et stereotüüpsetel oletustel põhinevate profiilide koostamine võib tekitada avalikkuses vaenu ja ksenofoobiat isikute suhtes, kellel on teatud etniline, rahvuslik või usuline taust (38); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et stereotüüpsetel oletustel põhinevate profiilide koostamine võib tekitada avalikkuses vaenu ja ksenofoobiat isikute suhtes, kellel on teatud etniline, rahvuslik või usuline taust (38);

| Y. | arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika on kinnitanud, et juhul kui rass on õiguskaitsetegevusele ainsaks aluseks, on tegu lubamatu diskrimineerimisega (39); arvestades, et praktikas ei ole alati selge, kas rass või etniline päritolu oli ainus või otsustav alus sellisele tegevusele, ning sageli ilmneb selliste tegurite ülekaal alles siis, kui analüüsitakse õiguskaitsealase tegevuse mustreid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktika on kinnitanud, et juhul kui rass on õiguskaitsetegevusele ainsaks aluseks, on tegu lubamatu diskrimineerimisega (39); arvestades, et praktikas ei ole alati selge, kas rass või etniline päritolu oli ainus või otsustav alus sellisele tegevusele, ning sageli ilmneb selliste tegurite ülekaal alles siis, kui analüüsitakse õiguskaitsealase tegevuse mustreid;

| Z. | arvestades, et kuigi puudub rahvusvaheline või Euroopa norm, mis otseselt keelaks profiili koostamise etnilise päritolu alusel, võib Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikast sellise järelduse teha, ning nii rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta kui ka rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon on andnud selgelt mõista, et sellise tavaga rikutakse diskrimineerimise keeldu (40); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kuigi puudub rahvusvaheline või Euroopa norm, mis otseselt keelaks profiili koostamise etnilise päritolu alusel, võib Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikast sellise järelduse teha, ning nii rahvusvaheline konventsioon rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta kui ka rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjon on andnud selgelt mõista, et sellise tavaga rikutakse diskrimineerimise keeldu (40);

| AA. | arvestades, et 2000. aasta rassismivastasel maailmakonverentsil vastuvõetud tegevuskavas nõuti riikidelt tungivalt, et nad kavandaksid, rakendaksid ja jõustaksid tõhusaid meetmeid rassiliste profiilide koostamise kaotamiseks (41); arvestades, et rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni eespool nimetatud soovituses nr 8 rassismi vastu võitlemise kohta terrorismivastases võitluses on palutud riikide valitsustel tagada, et õigusaktidest ja eeskirjadest või nende rakendamisest õiguskaitse valdkonnas ei tuleneks diskrimineerimist; ning arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste sõltumatute ekspertide võrgustik on veendunud, et terroristide profiilid selliste tunnuste alusel nagu rahvus, vanus või sünnikoht kujutavad endast suurt diskrimineerimise ohtu (42); |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 2000. aasta rassismivastasel maailmakonverentsil vastuvõetud tegevuskavas nõuti riikidelt tungivalt, et nad kavandaksid, rakendaksid ja jõustaksid tõhusaid meetmeid rassiliste profiilide koostamise kaotamiseks (41); arvestades, et rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni eespool nimetatud soovituses nr 8 rassismi vastu võitlemise kohta terrorismivastases võitluses on palutud riikide valitsustel tagada, et õigusaktidest ja eeskirjadest või nende rakendamisest õiguskaitse valdkonnas ei tuleneks diskrimineerimist; ning arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste sõltumatute ekspertide võrgustik on veendunud, et terroristide profiilid selliste tunnuste alusel nagu rahvus, vanus või sünnikoht kujutavad endast suurt diskrimineerimise ohtu (42);

| AB. | arvestades profiilide koostamise meetodeid kasutavate või nende aluseks olevate uurimistavade ja andmetöötlussüsteemide igakülgse hindamise vajadust ELis ja liikmesriikides, selleks et tagada riikide, Euroopa ja rahvusvaheliste õigusaktidega määratud kohustuste täielik täitmine ja hoida ära õigustamatut diskrimineerivat või eraellu tungivat mõju; |
| --- | --- |

AB.

arvestades profiilide koostamise meetodeid kasutavate või nende aluseks olevate uurimistavade ja andmetöötlussüsteemide igakülgse hindamise vajadust ELis ja liikmesriikides, selleks et tagada riikide, Euroopa ja rahvusvaheliste õigusaktidega määratud kohustuste täielik täitmine ja hoida ära õigustamatut diskrimineerivat või eraellu tungivat mõju;

| AC. | arvestades, et selliste operatsioonide suhtes tuleks rakendada järgmisi suuniseid, ning arvestades, et täieliku ja tõhusa kaitse tagamiseks on vaja ühendada kõik need erinevad kaitsevariandid, |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et selliste operatsioonide suhtes tuleks rakendada järgmisi suuniseid, ning arvestades, et täieliku ja tõhusa kaitse tagamiseks on vaja ühendada kõik need erinevad kaitsevariandid,

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | igasugune isikuandmete töötlemine õiguskaitse ja terrorismivastase võitluse eesmärgil peaks põhinema kasutuspiiranguid kehtestavatel avaldatud õigusaktidel, mis on selged, konkreetsed ja siduvad ning mille suhtes sõltumatud andmekaitseasutused teevad tihedat ja tõhusat järelevalvet ning mille rikkumise suhtes kohaldatakse rangeid karistusi; massiline andmete säilitamine ettevaatuspõhimõttel on ebaproportsionaalne tõhusa terrorismivastase võitluse põhinõudeid silmas pidades; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

a)

igasugune isikuandmete töötlemine õiguskaitse ja terrorismivastase võitluse eesmärgil peaks põhinema kasutuspiiranguid kehtestavatel avaldatud õigusaktidel, mis on selged, konkreetsed ja siduvad ning mille suhtes sõltumatud andmekaitseasutused teevad tihedat ja tõhusat järelevalvet ning mille rikkumise suhtes kohaldatakse rangeid karistusi; massiline andmete säilitamine ettevaatuspõhimõttel on ebaproportsionaalne tõhusa terrorismivastase võitluse põhinõudeid silmas pidades;

| b) | tuleks kehtestada õiguslik raamistik, mis sätestaks selge määratluse profiilide koostamise kohta, mis toimub kas arvutipõhiste andmete automaatse hankimise teel või muul moel, et kehtestada õiguspärase kasutuse selged eeskirjad ja sätestada piirangud; ühtlasi on vaja kehtestada vajalikud andmekaitse tagatised üksikisikutele ja vastutuse kindlaksmääramise mehhanismid; |
| --- | --- |

b)

tuleks kehtestada õiguslik raamistik, mis sätestaks selge määratluse profiilide koostamise kohta, mis toimub kas arvutipõhiste andmete automaatse hankimise teel või muul moel, et kehtestada õiguspärase kasutuse selged eeskirjad ja sätestada piirangud; ühtlasi on vaja kehtestada vajalikud andmekaitse tagatised üksikisikutele ja vastutuse kindlaksmääramise mehhanismid;

| c) | isikuandmete kogumist ja säilitamist ning profiilide koostamise meetodite kasutamist isikute puhul, keda ei kahtlustata konkreetses kuriteos või kes ei kujuta endast konkreetset ohtu, tuleks eriti rangelt kontrollida vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid silmas pidades; |
| --- | --- |

c)

isikuandmete kogumist ja säilitamist ning profiilide koostamise meetodite kasutamist isikute puhul, keda ei kahtlustata konkreetses kuriteos või kes ei kujuta endast konkreetset ohtu, tuleks eriti rangelt kontrollida vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtteid silmas pidades;

| d) | faktilised ja luureandmed ning andmed eri andmesubjektide kategooriate kohta peaksid olema selgelt eristatud; |
| --- | --- |

d)

faktilised ja luureandmed ning andmed eri andmesubjektide kategooriate kohta peaksid olema selgelt eristatud;

| e) | juurdepääsu politsei ja salateenistuse toimikutele peaks lubama ainult iga üksikjuhtumit eraldi käsitledes ja konkreetsel eesmärgil ning see peaks olema liikmesriikide kohtuliku kontrolli all; |
| --- | --- |

e)

juurdepääsu politsei ja salateenistuse toimikutele peaks lubama ainult iga üksikjuhtumit eraldi käsitledes ja konkreetsel eesmärgil ning see peaks olema liikmesriikide kohtuliku kontrolli all;

| f) | profiilide koostamine ei tohiks kahjustada liikmesriikide politseiasutuste sihipärast uurimistegevust ning piiranguid kehtestavad õigusaktid profiilide koostamise kohta ei tohiks takistada seaduspärast juurdepääsu andmebaasidele osana sellisest sihipärasest uurimisest; |
| --- | --- |

f)

profiilide koostamine ei tohiks kahjustada liikmesriikide politseiasutuste sihipärast uurimistegevust ning piiranguid kehtestavad õigusaktid profiilide koostamise kohta ei tohiks takistada seaduspärast juurdepääsu andmebaasidele osana sellisest sihipärasest uurimisest;

| g) | isikuandmete säilitamine peaks olema ajalise piiranguga; |
| --- | --- |

g)

isikuandmete säilitamine peaks olema ajalise piiranguga;

| h) | etniline statistika on oluline vahend, mis võimaldab avastada õiguskaitse tavasid, mis pööravad õiguskaitsel ebaproportsionaalset, lubamatut ja õigustamatut tähelepanu rahvusvähemustele; kõrgete standardite loomine, et kaitsta isikuandmeid (andmed, mis on seotud tuvastatava isikuga), ei takista seega kogumast anonüümseid statistilisi andmeid, sealhulgas andmeid etnilise päritolu, rassi, usu või riikliku päritolu kohta, mis on vajalikud, et tuvastada igasugust diskrimineerimist õiguskaitse tavade puhul; artikli 29 töörühmalt tuleks paluda sellekohaste juhiste esitamist; |
| --- | --- |

h)

etniline statistika on oluline vahend, mis võimaldab avastada õiguskaitse tavasid, mis pööravad õiguskaitsel ebaproportsionaalset, lubamatut ja õigustamatut tähelepanu rahvusvähemustele; kõrgete standardite loomine, et kaitsta isikuandmeid (andmed, mis on seotud tuvastatava isikuga), ei takista seega kogumast anonüümseid statistilisi andmeid, sealhulgas andmeid etnilise päritolu, rassi, usu või riikliku päritolu kohta, mis on vajalikud, et tuvastada igasugust diskrimineerimist õiguskaitse tavade puhul; artikli 29 töörühmalt tuleks paluda sellekohaste juhiste esitamist;

| i) | keelatud peaks olema andmete kogumine isikute kohta vaid sellel alusel, et nad on teatava rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse, seksuaalse sättumuse või käitumisega, poliitiliste vaadetega või et nad kuuluvad teatavatesse liikumistesse või organisatsioonidesse, mis ei ole seadusega keelatud; vaja on kehtestada kaitsetagatised ja menetlused kaebuste esitamiseks õiguskaitsevahendite diskrimineeriva kasutuste kohta; |
| --- | --- |

i)

keelatud peaks olema andmete kogumine isikute kohta vaid sellel alusel, et nad on teatava rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse, seksuaalse sättumuse või käitumisega, poliitiliste vaadetega või et nad kuuluvad teatavatesse liikumistesse või organisatsioonidesse, mis ei ole seadusega keelatud; vaja on kehtestada kaitsetagatised ja menetlused kaebuste esitamiseks õiguskaitsevahendite diskrimineeriva kasutuste kohta;

| j) | eraõiguslikel või avalik-õiguslikel asutustel oleks lubatud vaid erandkorras ning rangete kaitsemeetmete kohaldamisel tugineda arvutipõhistele otsustele isikute kohta ilma inimesepoolse hinnanguta; |
| --- | --- |

j)

eraõiguslikel või avalik-õiguslikel asutustel oleks lubatud vaid erandkorras ning rangete kaitsemeetmete kohaldamisel tugineda arvutipõhistele otsustele isikute kohta ilma inimesepoolse hinnanguta;

| k) | õigusaktidega tuleks kehtestada tugevad kaitsemeetmed, et tagada politsei ja salateenistuste tegevuse, sealhulgas terrorismivastase tegevuse üle asjakohane ja tõhus kohtulik ja parlamentaarne kontroll; |
| --- | --- |

k)

õigusaktidega tuleks kehtestada tugevad kaitsemeetmed, et tagada politsei ja salateenistuste tegevuse, sealhulgas terrorismivastase tegevuse üle asjakohane ja tõhus kohtulik ja parlamentaarne kontroll;

| l) | arvestades võimalikke tagajärgi üksikisikutele, peaks heastamine olema tõhus ja kättesaadav, andmesubjektile tuleb anda selget teavet kohaldatavate menetluste kohta, millega kaasnevad õigused andmetele juurdepääsuks ja nende parandamiseks; |
| --- | --- |

l)

arvestades võimalikke tagajärgi üksikisikutele, peaks heastamine olema tõhus ja kättesaadav, andmesubjektile tuleb anda selget teavet kohaldatavate menetluste kohta, millega kaasnevad õigused andmetele juurdepääsuks ja nende parandamiseks;

| m) | tuleks kehtestada kriteeriumide kogum, mille alusel hinnata profiilide koostamise kõigi tegevuste tulemuslikkust, õiguspärasust ja kooskõla Euroopa Liidu väärtustega; profiilide kasutamist käsitlevad kehtivad ja esildatud siseriiklikud ja ELi õigusaktid tuleks läbi vaadata, et veenduda nende vastavuses Euroopa õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute sätetele; ning vajaduse korral tuleks kaaluda ELi õigusreformi, et kehtestada siduvad eeskirjad, mis hoiavad ära põhiõiguste rikkumise, kusjuures tuleks arvesse võtta Euroopa Nõukogu peagi valmivat soovitust profiilide koostamise kohta; |
| --- | --- |

m)

tuleks kehtestada kriteeriumide kogum, mille alusel hinnata profiilide koostamise kõigi tegevuste tulemuslikkust, õiguspärasust ja kooskõla Euroopa Liidu väärtustega; profiilide kasutamist käsitlevad kehtivad ja esildatud siseriiklikud ja ELi õigusaktid tuleks läbi vaadata, et veenduda nende vastavuses Euroopa õigusaktide ja rahvusvaheliste lepingute sätetele; ning vajaduse korral tuleks kaaluda ELi õigusreformi, et kehtestada siduvad eeskirjad, mis hoiavad ära põhiõiguste rikkumise, kusjuures tuleks arvesse võtta Euroopa Nõukogu peagi valmivat soovitust profiilide koostamise kohta;

| n) | tuleks uurida, mil määral nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ tõkestab või reguleerib profiilide koostamise meetmeid ja tavasid, ning kaaluda tuleks muudatust, et lennujaamad ja sadamad ei jääks selle direktiivi reguleerimisalast välja; |
| --- | --- |

n)

tuleks uurida, mil määral nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ tõkestab või reguleerib profiilide koostamise meetmeid ja tavasid, ning kaaluda tuleks muudatust, et lennujaamad ja sadamad ei jääks selle direktiivi reguleerimisalast välja;

| o) | nõukogu peaks tellima uuringu, mis põhineb asjaomasel raamistikul ja praegustel tavadel ning mille korraldamise eest vastutab komisjon, kes vajaduse korral konsulteerib Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa andmekaitseinspektoriga, samuti õiguskaitse- ja luureasutustega, ning mis käsitleb profiilide koostamise meetodite tegelikku ja võimalikku kasutust, nende tulemuslikkust kahtlustatavate tuvastamisel ning nende ühtesobivust kodanikuvabaduste, inimõiguste ja eraelu puutumatuse nõuetega; liikmesriikidelt tuleks paluda andmeid kinnipidamise ja kontrollimise (stop-and-search) ning muude sekkumiste kohta, mis tulenevad profiilide koostamise meetoditest; |
| --- | --- |

o)

nõukogu peaks tellima uuringu, mis põhineb asjaomasel raamistikul ja praegustel tavadel ning mille korraldamise eest vastutab komisjon, kes vajaduse korral konsulteerib Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja Euroopa andmekaitseinspektoriga, samuti õiguskaitse- ja luureasutustega, ning mis käsitleb profiilide koostamise meetodite tegelikku ja võimalikku kasutust, nende tulemuslikkust kahtlustatavate tuvastamisel ning nende ühtesobivust kodanikuvabaduste, inimõiguste ja eraelu puutumatuse nõuetega; liikmesriikidelt tuleks paluda andmeid kinnipidamise ja kontrollimise (stop-and-search) ning muude sekkumiste kohta, mis tulenevad profiilide koostamise meetoditest;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud ministrite komitee poolt ministrite asetäitjate 410. kohtumisel 17. septembril 1987. aastal.

(2)  Vastu võetud ministrite komitee poolt ministrite asetäitjate 602. kohtumisel 30. septembril 1997. aastal.

(3)  Vastu võetud ministrite komitee poolt ministrite asetäitjate 765. kohtumisel 19. septembril 2001. aastal.

(4)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

(5)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

(6)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(7)  ELT L 253, 29.9.2005, lk 22.

(8)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 89.

(9)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

(10)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

(11)  ELT L 204, 4.8.2007, lk 18.

(12)  Saksamaa konstitutsioonikohtu otsus, BVerfG, 1 BvR 518/02, 4.4.2006, Absatz-Nr. (1-184).

(13)  Lordide Koda, 9 detsember 2004, R v. Immigration Office at Prague Airport and another (Respondents) ex parte European Roma Rights Centre and other (Appellants) [2004], UKHL 55, paragraph 101.

(14)  Timišev v. Venemaa, 13. detsember 2005, nr. 55762/00 ja 55974/00, Euroopa Inimõiguste Kohus, 2005-XII.

(15)  Nachova ja teised v. Bulgaaria [GC], 26. veebruar 2004, nr 43577/98 ja 43579/98, Euroopa Inimõiguste Kohus, 2005-VII.

(16)  D.H. ja teised v. Tšehhi Vabariik, 13. november 2007, nr 57325/00.

(17)  S. ja Marper v. Ühendkuningriik, 4. detsember 2008, nr 30562/04 ja 30566/04.

(18)  Otsus kohtuasjas C-524/06, 16. detsember 2008, Euroopa Kohtu Lahendites seni avaldatamata.

(19)  ÜRO dokument A/HRC/4/26, 29. jaanuar 2007.

(20)  CommDH/Issue Paper (2008)3, Strasbourg, 17. november 2008.

(21)  CRI (2004) 26, vastu võetud 17. märtsil 2004.

(22)  CRI (2007) 39, vastu võetud 29. juunil 2007.

(23)  CFR-CDF, arvamus 4.2006: http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/avis/2006_4_en.pdf.

(24)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 28. oktoobri 2008. aasta arvamus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel, punkt 35.

(25)  Lordide Koja aruanne: Clarke R, Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance, 1993, punkt 33, allmärkus 41.

(26)  Oliver De Schutter ja Julie Ringelheim (2008). „Ethnic Profiling: A Rising Challenge for European Human Rights Law,” Modern Law Review, 71(3):358-384.

(27)  Rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni üldine poliitiline soovitus nr 11, mainitud eespool, punkt 1.

(28)  Terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri aruanne, lõige 33.

(29)  Samas. lõige 33. Vt ka ELi aruannet „Etnilise profiili koostamine”. Euroopa Liidu põhiõiguste sõltumatute ekspertide võrgustik, eespool nimetatud, lk 9–13.

(30)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 28. oktoobri 2008. aasta arvamus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu raamotsus broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel, punkt 4.

(31)  Asjaomase kohtupraktika kohta lühiülevaate saamiseks vt: E. Brouwer, Towards a European PNR System?, Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C (kodanikuõigused ja põhiseadusküsimused) teostatud uurimus, dokument PE 410.649, jaanuar 2009, punkt 5, lk 16-17.

(32)  Eespool nimetatud Euroopa Inimõiguste Kohtu otsus kohtuasjas S. ja Marper v. Ühendkuningriik, punkt 125.

(33)  Cato Instituudi poliitikaanalüüs nr 584, 11. detsember 2006: „Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining” by Jeff Jonas and Jim Harper.

(34)  „Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment.” Kokkuvõte veebis : http://www.nap.edu/catalog/12452.html, lk 4.

(35)  „Detectives draw up new brief in hunt for radicals,” The Times, 28. detsember 2005.

(36)  Terrorismivastases võitluses inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse ÜRO eriraportööri aruanne, punkt 62.

(37)  Samas, punkt 61.

(38)  Samas, punkt 40.

(39)  Nt Euroopa Inimõiguste Kohtu otsus eespool nimetatud kohtuasjas Timišev v. Venemaa.

(40)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 28. oktoobri 2008. aasta arvamus nõukogu raamotsuse kohta broneeringuinfo kasutamise kohta õiguskaitse eesmärkidel, punkt 39.

(41)  Report of the World Conference against Racism, Racial Discrimination, Xenophobia and Related Intolerance (A/CONF.189/12), Programme of Action, paragraph 72.

(42)  EU Network of Independent Experts on Fundamental Rights, „The balance between freedom and security in the response by the European Union and its member States to the Terrorist Threats” (2003), p. 21.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/127 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/127

---

Reede, 24. aprilli 2009Tuumarelva leviku tõkestamine ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tulevik

P6_TA(2009)0333

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta soovitus nõukogule tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuleviku kohta (2008/2324(INI))

2010/C 184 E/26

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule, mille esitasid Annemie Neyts-Uyttebroeck Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsiooni nimel ja Angelika Beer Roheliste ja Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuleviku kohta (B6-0421/2008);

võttes arvesse eelseisvat tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osapoolte 2010. aasta konverentsi lepingu läbivaatamiseks;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone (26. veebruar 2004 (1), 10. märts 2005 (2), 17. november 2005 (3) ja 14. märts 2007 (4)) tuumarelvade leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise kohta;

võttes arvesse oma 5. juuni 2008. aasta resolutsiooni Euroopa julgeolekustrateegia ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika rakendamise kohta (5);

võttes arvesse ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegiat, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 12. detsembril 2003. aastal;

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta avaldust rahvusvahelise julgeoleku tugevdamise kohta ja eriti selle punkte 6, 8 ja 9, milles väljendatakse ELi otsustavust võidelda massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku vastu;

võttes arvesse tuumatarneriikide grupi keskset rolli tuumarelva leviku tõkestamise kontekstis;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise kohta, eriti 2004. aasta resolutsiooni 1540;

võttes arvesse üldist tuumakatsetuste keelustamise lepingut, Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) üldiste kaitsemeetmete lepinguid ja nende lisaprotokolle, tuumamaterjali füüsilise kaitse konventsiooni, tuumaterrorismi tõkestamise rahvusvahelist konventsiooni, ballistiliste rakettide leviku tõkestamist käsitlevat Haagi tegevusjuhendit, strateegilise relvastuse vähendamise lepingut (START I), mis kaotab kehtivuse 2009. aastal, ja strateegilise ründerelvastuse vähendamise lepingut (SORT);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 11. detsembril 2008 vastu võetud aruannet Euroopa julgeolekustrateegia rakendamise kohta;

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 90;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A6-0234/2009);

| A. | rõhutades vajadust tugevdada veelgi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kõiki kolme sammast, milleks on tuumarelva leviku tõkestamine, desarmeerimine ja koostöö tuumaenergia tsiviilotstarbelise kasutamise valdkonnas; |
| --- | --- |

A.

rõhutades vajadust tugevdada veelgi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kõiki kolme sammast, milleks on tuumarelva leviku tõkestamine, desarmeerimine ja koostöö tuumaenergia tsiviilotstarbelise kasutamise valdkonnas;

| B. | tundes tõsist muret edu puudumise pärast konkreetsete eesmärkide (nagu nn 13 sammu (6)) saavutamisel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu eesmärkide täitmisel, milles lepiti kokku varasematel vahekonverentsidel, eriti nüüd, mil ohud kerkivad üles mitmel põhjusel, sealhulgas tuumarelva leviku laienemine, tuumatehnoloogia ja radioaktiivsete ainete kuritegelike organisatsioonide ja terroristide kätte sattumise võimalus ning tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuumarelvi omavate lepinguosaliste soovimatus oma tuumarelvavarusid vähendada või need likvideerida ning vähendada oma poolehoidu tuumaheidutuse sõjalisele doktriinile; |
| --- | --- |

B.

tundes tõsist muret edu puudumise pärast konkreetsete eesmärkide (nagu nn 13 sammu (6)) saavutamisel tuumarelva leviku tõkestamise lepingu eesmärkide täitmisel, milles lepiti kokku varasematel vahekonverentsidel, eriti nüüd, mil ohud kerkivad üles mitmel põhjusel, sealhulgas tuumarelva leviku laienemine, tuumatehnoloogia ja radioaktiivsete ainete kuritegelike organisatsioonide ja terroristide kätte sattumise võimalus ning tuumarelva leviku tõkestamise lepingu tuumarelvi omavate lepinguosaliste soovimatus oma tuumarelvavarusid vähendada või need likvideerida ning vähendada oma poolehoidu tuumaheidutuse sõjalisele doktriinile;

| C. | arvestades, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklikul kui ka mitteriiklikul tasandil on kõige tõsisemaks ohuks rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik nii riiklikul kui ka mitteriiklikul tasandil on kõige tõsisemaks ohuks rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule;

| D. | tuletades meelde ELi kohustust kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et ennetada, takistada, peatada ja võimaluse korral kõrvaldada tuumarelva levitamise programme, mis valmistavad muret kogu maailmas, nagu on selgesõnaliselt väljendatud ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegias, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 12. detsembril 2003. aastal; |
| --- | --- |

D.

tuletades meelde ELi kohustust kasutada kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid, et ennetada, takistada, peatada ja võimaluse korral kõrvaldada tuumarelva levitamise programme, mis valmistavad muret kogu maailmas, nagu on selgesõnaliselt väljendatud ELi massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegias, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 12. detsembril 2003. aastal;

| E. | rõhutades vajadust suurendada ELi jõupingutusi, et astuda vastu tuumarelva leviku protsessidele ja rahastamisele, et kehtestada karistused tuumarelva levitamise eest ja töötada välja meetmed, millega ennetada teadmiste ja oskusteabe mittemateriaalset edastamist kõigi olemasolevate vahenditega, kaasa arvatud mitmepoolsed lepingud ja kontrollimehhanismid, riiklikult ja rahvusvaheliselt koordineeritud ekspordikontroll, ohu vähendamisele suunatud koostööprogrammid ning poliitilised ja majandushoovad; |
| --- | --- |

E.

rõhutades vajadust suurendada ELi jõupingutusi, et astuda vastu tuumarelva leviku protsessidele ja rahastamisele, et kehtestada karistused tuumarelva levitamise eest ja töötada välja meetmed, millega ennetada teadmiste ja oskusteabe mittemateriaalset edastamist kõigi olemasolevate vahenditega, kaasa arvatud mitmepoolsed lepingud ja kontrollimehhanismid, riiklikult ja rahvusvaheliselt koordineeritud ekspordikontroll, ohu vähendamisele suunatud koostööprogrammid ning poliitilised ja majandushoovad;

| F. | saades julgustust uutest desarmeerimisettepanekutest, nagu need, mida nõudsid Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry ja Sam Nunn 2007. aasta jaanuaris ja 2008. aasta jaanuaris, samuti tuumarelvastuse näidiskonventsioonist ja Hiroshima-Nagasaki protokollist, mida edendasid ülemaailmselt kodanikuühiskonna organisatsioonid ja juhtpoliitikud, ning sellistest kampaaniatest nagu „Global Zero”, mille puhul väidetakse, et üks otsustav võimalus tuumarelva leviku tõkestamise tagamiseks ja ülemaailmse julgeoleku saavutamiseks on liikuda tuumarelvade likvideerimise poole; |
| --- | --- |

F.

saades julgustust uutest desarmeerimisettepanekutest, nagu need, mida nõudsid Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry ja Sam Nunn 2007. aasta jaanuaris ja 2008. aasta jaanuaris, samuti tuumarelvastuse näidiskonventsioonist ja Hiroshima-Nagasaki protokollist, mida edendasid ülemaailmselt kodanikuühiskonna organisatsioonid ja juhtpoliitikud, ning sellistest kampaaniatest nagu „Global Zero”, mille puhul väidetakse, et üks otsustav võimalus tuumarelva leviku tõkestamise tagamiseks ja ülemaailmse julgeoleku saavutamiseks on liikuda tuumarelvade likvideerimise poole;

| G. | tervitades sellega seoses Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi valitsuste algatusi oma tuumarelvavarude vähendamiseks; |
| --- | --- |

G.

tervitades sellega seoses Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi valitsuste algatusi oma tuumarelvavarude vähendamiseks;

| H. | saades eelkõige tugevat julgustust USA presidendi Barack Obama Prahas 5. aprillil 2009 väljendatud selgest visioonist tuumaküsimustega seotud lähenemisviisi kohta, tema võetud kohustusest tegeleda edasi tuumadesarmeerimisega ja tema nägemusest tuumarelvavaba maailma osas; väljendades heameelt konstruktiivse koostöö üle USA ja Venemaa vahel, et uuendada START-lepingut, võtta ballistilised kanderaketid maha kiirpäästikurežiimilt ning vähendada oluliselt USA tuumarelva- ja tuumamaterjalivarusid; väljendades heameelt USA otsuse üle osaleda täiel määral E3+3 protsessis Iraaniga; tervitades IAEA kaitsemeetmete lepingu lisaprotokolli ratifitseerimist Ameerika Ühendriikide poolt kui positiivset ja usaldust suurendavat sammu; tervitades soojalt ka president Obama kavatsust viia lõpule üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu ratifitseerimine USA poolt ja alustada läbirääkimisi lõhustuvate materjalide keelustamise lepingu osas; |
| --- | --- |

H.

saades eelkõige tugevat julgustust USA presidendi Barack Obama Prahas 5. aprillil 2009 väljendatud selgest visioonist tuumaküsimustega seotud lähenemisviisi kohta, tema võetud kohustusest tegeleda edasi tuumadesarmeerimisega ja tema nägemusest tuumarelvavaba maailma osas; väljendades heameelt konstruktiivse koostöö üle USA ja Venemaa vahel, et uuendada START-lepingut, võtta ballistilised kanderaketid maha kiirpäästikurežiimilt ning vähendada oluliselt USA tuumarelva- ja tuumamaterjalivarusid; väljendades heameelt USA otsuse üle osaleda täiel määral E3+3 protsessis Iraaniga; tervitades IAEA kaitsemeetmete lepingu lisaprotokolli ratifitseerimist Ameerika Ühendriikide poolt kui positiivset ja usaldust suurendavat sammu; tervitades soojalt ka president Obama kavatsust viia lõpule üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu ratifitseerimine USA poolt ja alustada läbirääkimisi lõhustuvate materjalide keelustamise lepingu osas;

| I. | rõhutades vajadust tihedalt kooskõlastada Euroopa Liidu tegevust tema peamiste strateegiliste partnerite, sealhulgas eriti Ameerika Ühendriikide ja Venemaaga, ning teha nendega koostööd tuumarelva leviku tõkestamise korra taaselustamiseks ja tugevdamiseks; |
| --- | --- |

I.

rõhutades vajadust tihedalt kooskõlastada Euroopa Liidu tegevust tema peamiste strateegiliste partnerite, sealhulgas eriti Ameerika Ühendriikide ja Venemaaga, ning teha nendega koostööd tuumarelva leviku tõkestamise korra taaselustamiseks ja tugevdamiseks;

| J. | rõhutades, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kui ülemaailmse tuumarelva leviku tõkestamise režiimi nurgakivi kindlustamine on väga oluline, ning tunnistades, et julget poliitilist juhtimist ning tervet rida järgemööda edasiviivaid samme on tungivalt vaja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kehtivuse taaskinnitamiseks ning selleks, et tugevdada praegust tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise režiimi moodustavaid kokkuleppeid, lepinguid ja asutusi, eelkõige tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut ja IAEA-d; |
| --- | --- |

J.

rõhutades, et tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kui ülemaailmse tuumarelva leviku tõkestamise režiimi nurgakivi kindlustamine on väga oluline, ning tunnistades, et julget poliitilist juhtimist ning tervet rida järgemööda edasiviivaid samme on tungivalt vaja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu kehtivuse taaskinnitamiseks ning selleks, et tugevdada praegust tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise režiimi moodustavaid kokkuleppeid, lepinguid ja asutusi, eelkõige tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingut ja IAEA-d;

| K. | tervitades sellega seoses Suurbritannia ja Norra ühisalgatust, mille eesmärk on hinnata tuumarelvade võimaliku demonteerimise ja sellega seotud kontrollimenetluste teostatavust ning kehtestada selleks selged protseduurid; pidades kõnealust algatust väga positiivseks ELi, NATO ja teiste asjaomaste osapoolte jaoks; |
| --- | --- |

K.

tervitades sellega seoses Suurbritannia ja Norra ühisalgatust, mille eesmärk on hinnata tuumarelvade võimaliku demonteerimise ja sellega seotud kontrollimenetluste teostatavust ning kehtestada selleks selged protseduurid; pidades kõnealust algatust väga positiivseks ELi, NATO ja teiste asjaomaste osapoolte jaoks;

| L. | väljendab heameelt ELi eesistujariigi Prantsusmaa 5. detsembri 2008. aasta desarmeerimisküsimusi käsitleva kirja üle ÜRO peasekretärile Ban Ki-moonile, milles visandatakse ELi desarmeerimisettepanekud, mis kiideti heaks 2008. aasta detsembris Euroopa Ülemkogus; |
| --- | --- |

L.

väljendab heameelt ELi eesistujariigi Prantsusmaa 5. detsembri 2008. aasta desarmeerimisküsimusi käsitleva kirja üle ÜRO peasekretärile Ban Ki-moonile, milles visandatakse ELi desarmeerimisettepanekud, mis kiideti heaks 2008. aasta detsembris Euroopa Ülemkogus;

| M. | tervitades ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana 9. detsembri 2008. aasta kõnet konverentsil „Rahu ja desarmeerimine: tuumarelvadeta maailm”, milles ta tervitas asjaolu, et tuumadesarmeerimise küsimus on rahvusvahelisel tasandil jälle esikohale tõusnud, ja rõhutas vajadust süvalaiendada tuumarelva leviku tõkestamise küsimus ELi üldpoliitikasse; |
| --- | --- |

M.

tervitades ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana 9. detsembri 2008. aasta kõnet konverentsil „Rahu ja desarmeerimine: tuumarelvadeta maailm”, milles ta tervitas asjaolu, et tuumadesarmeerimise küsimus on rahvusvahelisel tasandil jälle esikohale tõusnud, ja rõhutas vajadust süvalaiendada tuumarelva leviku tõkestamise küsimus ELi üldpoliitikasse;

| N. | väljendades heameelt USA presidendi Barack Obama kõne üle Prahas 5. aprillil 2009, milles ta väitis, et USA-l on moraalne kohustus juhtida kampaaniat, et kaotada maailmast tuumarelvad, kuigi ta tunnistas, et seda eesmärki ei suudeta võib-olla saavutada tema eluajal, ning rõhutas vajadust tugevdada tuumarelvade leviku tõkestamise lepingut kui koostöö ja etapiviisilise lahenduse alust; arvestades, et USA uus valitsus peaks täielikult kaasama Euroopa Liidu kõnealusesse kampaaniasse, ja eelkõige 2009. aastal kavandatavasse ülemaailmsesse kohtumisse, mille eesmärk on keskenduda tuumarelvade ohule; |
| --- | --- |

N.

väljendades heameelt USA presidendi Barack Obama kõne üle Prahas 5. aprillil 2009, milles ta väitis, et USA-l on moraalne kohustus juhtida kampaaniat, et kaotada maailmast tuumarelvad, kuigi ta tunnistas, et seda eesmärki ei suudeta võib-olla saavutada tema eluajal, ning rõhutas vajadust tugevdada tuumarelvade leviku tõkestamise lepingut kui koostöö ja etapiviisilise lahenduse alust; arvestades, et USA uus valitsus peaks täielikult kaasama Euroopa Liidu kõnealusesse kampaaniasse, ja eelkõige 2009. aastal kavandatavasse ülemaailmsesse kohtumisse, mille eesmärk on keskenduda tuumarelvade ohule;

| O. | viidates sellele, et alates 2003. aastast on ELi ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse tavaliselt lisatud tuumarelva leviku tõkestamise klauslid; |
| --- | --- |

O.

viidates sellele, et alates 2003. aastast on ELi ja kolmandate riikide vahelistesse lepingutesse tavaliselt lisatud tuumarelva leviku tõkestamise klauslid;

| P. | võttes arvesse ELi heakskiidu saanud tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise algatusi väljaspool ÜRO raamistikku, näiteks massihävitusrelvade leviku vastast julgeolekualgatust ja G8 maailmapartnerlust; |
| --- | --- |

P.

võttes arvesse ELi heakskiidu saanud tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise algatusi väljaspool ÜRO raamistikku, näiteks massihävitusrelvade leviku vastast julgeolekualgatust ja G8 maailmapartnerlust;

| Q. | tervitades asjaolu, et komisjonil on tuumatarneriikide grupis ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu vahekonverentsil vaatleja staatus ning et nõukogu sekretariaat osaleb samuti tuumarelva leviku tõkestamise lepingu konverentsil, kas EÜ või siis ELi eesistujariigi delegatsiooni koosseisus, |
| --- | --- |

Q.

tervitades asjaolu, et komisjonil on tuumatarneriikide grupis ja tuumarelva leviku tõkestamise lepingu vahekonverentsil vaatleja staatus ning et nõukogu sekretariaat osaleb samuti tuumarelva leviku tõkestamise lepingu konverentsil, kas EÜ või siis ELi eesistujariigi delegatsiooni koosseisus,

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | vaadata tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta vahekonverentsi – mis tugevdab veelgi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu praegust kolme sammast – eduka tulemuse ettevalmistamiseks läbi ja ajakohastada nõukogu 25. aprilli 2005. aasta ühine seisukoht 2005/329/ÜVJP, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2005. aasta konverentsi lepingu läbivaatamise kohta (7), mis tuleb heaks kiita Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2009. aasta detsembris; võtta kohustus jõuda lõpuks täieliku tuumadesarmeerimiseni, nagu see on kirjas ettepanekus võtta vastu tuumarelvastuse konventsioon; |
| --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

a)

vaadata tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta vahekonverentsi – mis tugevdab veelgi tuumarelva leviku tõkestamise lepingu praegust kolme sammast – eduka tulemuse ettevalmistamiseks läbi ja ajakohastada nõukogu 25. aprilli 2005. aasta ühine seisukoht 2005/329/ÜVJP, mis käsitleb tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osalisriikide 2005. aasta konverentsi lepingu läbivaatamise kohta (7), mis tuleb heaks kiita Euroopa Ülemkogu kohtumisel 2009. aasta detsembris; võtta kohustus jõuda lõpuks täieliku tuumadesarmeerimiseni, nagu see on kirjas ettepanekus võtta vastu tuumarelvastuse konventsioon;

| b) | suurendada jõupingutusi tuumarelva leviku tõkestamist reguleerivate õigusaktide üleilmastumise ning tõhusa rakendamise tagamiseks, eriti kontrollivahendite tõhustamise abil; |
| --- | --- |

b)

suurendada jõupingutusi tuumarelva leviku tõkestamist reguleerivate õigusaktide üleilmastumise ning tõhusa rakendamise tagamiseks, eriti kontrollivahendite tõhustamise abil;

| c) | toetada aktiivselt koostöös partneritega konkreetseid ettepanekuid kõigi tuumakütuste tootmise, kasutamise ja ümbertöötlemise IAEA kontrolli alla toomiseks, sealhulgas rahvusvahelise tuumakütusehoidla loomiseks; lisaks toetada muid algatusi tuumakütusetsükli mitmepoolseks muutmiseks tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise eesmärgil, arvestades sellega seoses, et Euroopa Parlament tervitab nõukogu ja komisjoni valmisolekut eraldada kuni 25 miljonit eurot IAEA kontrolli all oleva tuumakütusehoidla loomiseks ning soovib näha nimetatud küsimusele suunatud ühismeetme kiiret heakskiitmist; |
| --- | --- |

c)

toetada aktiivselt koostöös partneritega konkreetseid ettepanekuid kõigi tuumakütuste tootmise, kasutamise ja ümbertöötlemise IAEA kontrolli alla toomiseks, sealhulgas rahvusvahelise tuumakütusehoidla loomiseks; lisaks toetada muid algatusi tuumakütusetsükli mitmepoolseks muutmiseks tuumaenergia rahuotstarbelise kasutamise eesmärgil, arvestades sellega seoses, et Euroopa Parlament tervitab nõukogu ja komisjoni valmisolekut eraldada kuni 25 miljonit eurot IAEA kontrolli all oleva tuumakütusehoidla loomiseks ning soovib näha nimetatud küsimusele suunatud ühismeetme kiiret heakskiitmist;

| d) | toetada edasisi pingutusi IAEA volituste suurendamiseks, sealhulgas IAEA kaitsemeetmete lepingu lisaprotokolli üldiseks muutmist ja muid usaldust suurendavate meetmete väljatöötamisele suunatud samme; tagada piisavate vahendite kättesaadavaks tegemine nimetatud organisatsioonile, et ta saaks täita oma elutähtsaid volitusi tuumategevuse ohutuks muutmisel; |
| --- | --- |

d)

toetada edasisi pingutusi IAEA volituste suurendamiseks, sealhulgas IAEA kaitsemeetmete lepingu lisaprotokolli üldiseks muutmist ja muid usaldust suurendavate meetmete väljatöötamisele suunatud samme; tagada piisavate vahendite kättesaadavaks tegemine nimetatud organisatsioonile, et ta saaks täita oma elutähtsaid volitusi tuumategevuse ohutuks muutmisel;

| e) | saavutada olulist edu G8 partnerlusalgatuse, massihävitusrelvade leviku vastase julgeolekualgatuse ja ülemaailmse ohu vähendamise algatuse osas ning avaldada survet üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu kiireks jõustamiseks; |
| --- | --- |

e)

saavutada olulist edu G8 partnerlusalgatuse, massihävitusrelvade leviku vastase julgeolekualgatuse ja ülemaailmse ohu vähendamise algatuse osas ning avaldada survet üldise tuumakatsetuste keelustamise lepingu kiireks jõustamiseks;

| f) | süvendada oma dialoogi uue USA administratsiooni ja kõigi tuumarelvi omavate riikidega, et järgida ühist kava, mille eesmärk on tuumalõhkepeade varude järkjärguline vähendamine; toetada eriti USA ja Venemaa samme oma tuumarelvavarude oluliseks vähendamiseks vastavalt lepingutele START I ja SORT; avaldada survet tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ratifitseerimise ja START-lepingu uuendamiseks; |
| --- | --- |

f)

süvendada oma dialoogi uue USA administratsiooni ja kõigi tuumarelvi omavate riikidega, et järgida ühist kava, mille eesmärk on tuumalõhkepeade varude järkjärguline vähendamine; toetada eriti USA ja Venemaa samme oma tuumarelvavarude oluliseks vähendamiseks vastavalt lepingutele START I ja SORT; avaldada survet tuumarelvakatsetuste üldise keelustamise lepingu ratifitseerimise ja START-lepingu uuendamiseks;

| g) | töötada tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta vahekonverentsil välja strateegiad kokkuleppe saavutamiseks lepingu osas, mille eesmärk on mittediskrimineerival viisil peatada lõhustuvate materjalide tootmine relvade valmistamiseks, mis tähendab, et läbiräägitav leping peaks nõudma mitte üksnes tuumarelvi mitteomavatelt riikidelt või tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga praegu mitteühinenud riikidelt, vaid ka kõigilt viielt tuumarelvi omavalt ÜRO Julgeolekunõukogu liikmelt, et nad ütleksid lahti lõhustuvate materjalide tootmisest relvade valmistamiseks ning demonteeriksid kõik selliste relvade tarbeks lõhustuvate materjalide tootmiseks ehitatud rajatised; |
| --- | --- |

g)

töötada tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta vahekonverentsil välja strateegiad kokkuleppe saavutamiseks lepingu osas, mille eesmärk on mittediskrimineerival viisil peatada lõhustuvate materjalide tootmine relvade valmistamiseks, mis tähendab, et läbiräägitav leping peaks nõudma mitte üksnes tuumarelvi mitteomavatelt riikidelt või tuumarelva leviku tõkestamise lepinguga praegu mitteühinenud riikidelt, vaid ka kõigilt viielt tuumarelvi omavalt ÜRO Julgeolekunõukogu liikmelt, et nad ütleksid lahti lõhustuvate materjalide tootmisest relvade valmistamiseks ning demonteeriksid kõik selliste relvade tarbeks lõhustuvate materjalide tootmiseks ehitatud rajatised;

| h) | toetada täielikult kõigi tuumarelva leviku tõkestamise õigusaktide täitmise kontrolli vahendite tugevdamist ja parandamist; |
| --- | --- |

h)

toetada täielikult kõigi tuumarelva leviku tõkestamise õigusaktide täitmise kontrolli vahendite tugevdamist ja parandamist;

| i) | taotleda ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutes sisalduvate massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslite kasutamise tulemuslikkuse hindamist; |
| --- | --- |

i)

taotleda ELi ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingutes sisalduvate massihävitusrelvade leviku tõkestamise klauslite kasutamise tulemuslikkuse hindamist;

| j) | teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt kõigist tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta vahekonverentsi ettevalmistavatest kohtumistest ja võtta nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohti tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustes seoses kõnealuse konverentsiga; |
| --- | --- |

j)

teavitada Euroopa Parlamenti korrapäraselt kõigist tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta vahekonverentsi ettevalmistavatest kohtumistest ja võtta nõuetekohaselt arvesse parlamendi seisukohti tuumarelva leviku tõkestamise ja desarmeerimise küsimustes seoses kõnealuse konverentsiga;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, ÜRO peasekretärile, tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta vahekonverentsi eesistujale, liikmesriikide parlamentidele ning rühma „Parlamendiliikmed tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise eest” ja linnapeade rahukampaania liikmetele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, ÜRO peasekretärile, tuumarelva leviku tõkestamise lepingu 2010. aasta vahekonverentsi eesistujale, liikmesriikide parlamentidele ning rühma „Parlamendiliikmed tuumarelva leviku tõkestamise ja tuumadesarmeerimise eest” ja linnapeade rahukampaania liikmetele.

---

(1)  ELT C 98 E, 23.4.2004, lk 152.

(2)  ELT C 320 E, 15.12.2005, lk 253.

(3)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 453.

(4)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 146.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0255.

(6)  Ühinenud Rahvaste Organisatsioon: tuumarelva leviku tõkestamise lepingu osapoolte 2000. aasta konverents lepingu läbivaatamiseks, NPT/CONF.2000/28 (I ja II osa).

(7)  ELT L 106, 27.4.2005, lk 32.

---

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 22. aprilli 2009

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/131 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/131

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Võitlus naistevastase vägivalla vastu

P6_TA(2009)0259

Euroopa Parlamendi deklaratsioon kampaania „Ütle EI naistevastasele vägivallale” kohta

2010/C 184 E/27

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ÜRO 20. detsembri 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta ja ÜRO Peaassamblee 22. detsembri 2003. aasta resolutsiooni naistevastase koduvägivalla kaotamise kohta, millega tunnistatakse vajadust kiiresti kaotada naistevastane vägivald;

võttes arvesse oma 16. septembri 1997. aasta resolutsiooni vajaduse kohta korraldada üleeuroopaline kampaania naistevastase vägivalla suhtes nulltolerantsi kehtestamiseks (1) ja 2. veebruari 2006. aasta resolutsiooni naistevastase vägivallaga võitlemise praeguse olukorra ja kavandatavate meetmete kohta (2);

võttes arvesse ÜRO naistearengu fondi (UNIFEM) kampaaniat „Ütle EI naistevastasele vägivallale”, millega rõhutatakse meetmete rakendamise ja naiste vägivalla eest kaitsmise vajadust;

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivald on pandeemiliste mõõtmetega üldine probleem; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivald on pandeemiliste mõõtmetega üldine probleem;

| B. | arvestades, et eespool nimetatud resolutsioonides rõhutas parlament vajadust korraldada üleeuroopaline kampaania naistevastase vägivalla suhtes nulltolerantsi kehtestamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eespool nimetatud resolutsioonides rõhutas parlament vajadust korraldada üleeuroopaline kampaania naistevastase vägivalla suhtes nulltolerantsi kehtestamiseks;

| C. | arvestades, et Euroopa Nõukogu hiljutine kampaania „Peatage naistevastane koduvägivald” kinnitab meetmete rakendamise ja naiste vägivalla eest kaitsmise vajadust, |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Nõukogu hiljutine kampaania „Peatage naistevastane koduvägivald” kinnitab meetmete rakendamise ja naiste vägivalla eest kaitsmise vajadust,

| 1. | palub komisjonil kuulutada järgmise viie aasta jooksul välja naistevastase vägivalla suhtes nulltolerantsi kehtestamise Euroopa aasta, nagu parlament on korduvalt nõudnud; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil kuulutada järgmise viie aasta jooksul välja naistevastase vägivalla suhtes nulltolerantsi kehtestamise Euroopa aasta, nagu parlament on korduvalt nõudnud;

| 2. | kutsub liikmesriike üles petitsioonile alla kirjutamisega toetama UNIFEMi kampaaniat „Ütle EI naistevastasele vägivallale”; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike üles petitsioonile alla kirjutamisega toetama UNIFEMi kampaaniat „Ütle EI naistevastasele vägivallale”;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule ja komisjonile ning UNIFEMile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule ja komisjonile ning UNIFEMile.

Allakirjutanute nimed

Adamos Adamou, Vittorio Agnoletto, Vincenzo Aita, Gabriele Albertini, Alexander Alvaro, Jan Andersson, Georgs Andrejevs, Roberta Angelilli, Rapisardo Antinucci, Kader Arif, Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Jean-Pierre Audy, Margrete Auken, Inés Ayala Sender, Liam Aylward, Mariela Velichkova Baeva, Katerina Batzeli, Edit Bauer, Jean Marie Beaupuy, Christopher Beazley, Zsolt László Becsey, Angelika Beer, Ivo Belet, Irena Belohorská, Monika Beňová, Maria Berger, Giovanni Berlinguer, Thijs Berman, Šarūnas Birutis, Sebastian Valentin Bodu, Herbert Bösch, Josep Borrell Fontelles, Costas Botopoulos, Catherine Boursier, John Bowis, Emine Bozkurt, Mihael Brejc, Frieda Brepoels, Hiltrud Breyer, André Brie, Danutė Budreikaitė, Kathalijne Maria Buitenweg, Wolfgang Bulfon, Nicodim Bulzesc, Colm Burke, Niels Busk, Cristian Silviu Bușoi, Simon Busuttil, Maddalena Calia, Mogens Camre, Luis Manuel Capoulas Santos, Marco Cappato, Marie-Arlette Carlotti, Carlos Carnero González, Giorgio Carollo, David Casa, Paulo Casaca, Michael Cashman, Françoise Castex, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Giulietto Chiesa, Călin Cătălin Chiriță, Ole Christensen, Sylwester Chruszcz, Fabio Ciani, Richard Corbett, Dorette Corbey, Giovanna Corda, Michael Cramer, Jan Cremers, Gabriela Crețu, Brian Crowley, Hanne Dahl, Daniel Dăianu, Dragoș Florin David, Bairbre de Brún, Arūnas Degutis, Jean-Luc Dehaene, Véronique De Keyser, Panayiotis Demetriou, Gérard Deprez, Proinsias De Rossa, Marie-Hélène Descamps, Harlem Désir, Christine De Veyrac, Mia De Vits, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Jolanta Dičkutė, Gintaras Didžiokas, Brigitte Douay, Den Dover, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Konstantinos Droutsas, Bárbara Dührkop Dührkop, Andrew Duff, Árpád Duka-Zólyomi, Constantin Dumitriu, Lena Ek, Saïd El Khadraoui, Edite Estrela, Harald Ettl, Jill Evans, Robert Evans, Göran Färm, Markus Ferber, Anne Ferreira, Elisa Ferreira, Ilda Figueiredo, Roberto Fiore, Věra Flasarová, Hélène Flautre, Alessandro Foglietta, Glyn Ford, Janelly Fourtou, Juan Fraile Cantón, Armando França, Monica Frassoni, Urszula Gacek, Kinga Gál, Milan Gaľa, Vicente Miguel Garcés Ramón, Iratxe García Pérez, Elisabetta Gardini, Evelyne Gebhardt, Eugenijus Gentvilas, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Claire Gibault, Neena Gill, Monica Giuntini, Robert Goebbels, Bogdan Golik, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Hélène Goudin, Genowefa Grabowska, Luis de Grandes Pascual, Martí Grau i Segú, Louis Grech, Nathalie Griesbeck, Lissy Gröner, Elly de Groen-Kouwenhoven, Mathieu Grosch, Pedro Guerreiro, Umberto Guidoni, Zita Gurmai, Fiona Hall, Ioan Lucian Hămbășan, David Hammerstein, Benoît Hamon, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Marian Harkin, Rebecca Harms, Satu Hassi, Anna Hedh, Jacky Hénin, Erna Hennicot-Schoepges, Jeanine Hennis-Plasschaert, Edit Herczog, Esther Herranz García, Jim Higgins, Jens Holm, Mary Honeyball, Richard Howitt, Ian Hudghton, Stephen Hughes, Alain Hutchinson, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Sophia in 't Veld, Mikel Irujo Amezaga, Marie Anne Isler Béguin, Ville Itälä, Lily Jacobs, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Dan Jørgensen, Pierre Jonckheer, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Aurelio Juri, Jelko Kacin, Filip Kaczmarek, Gisela Kallenbach, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Piia-Noora Kauppi, Metin Kazak, Tunne Kelam, Glenys Kinnock, Evgeni Kirilov, Silvana Koch-Mehrin, Jaromír Kohlíček, Eija-Riitta Korhola, Magda Kósáné Kovács, Guntars Krasts, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Aldis Kušķis, Sepp Kusstatscher, Joost Lagendijk, Alain Lamassoure, Jean Lambert, Stavros Lambrinidis, Vytautas Landsbergis, Raymond Langendries, Anne Laperrouze, Henrik Lax, Johannes Lebech, Stéphane Le Foll, Roselyne Lefrançois, Bernard Lehideux, Lasse Lehtinen, Jörg Leichtfried, Marie-Noëlle Lienemann, Peter Liese, Kartika Tamara Liotard, Alain Lipietz, Pia Elda Locatelli, Eleonora Lo Curto, Andrea Losco, Caroline Lucas, Sarah Ludford, Astrid Lulling, Nils Lundgren, Elizabeth Lynne, Marusya Ivanova Lyubcheva, Jules Maaten, Linda McAvan, Arlene McCarthy, Mary Lou McDonald, Mairead McGuinness, Edward McMillan-Scott, Jamila Madeira, Toine Manders, Ramona Nicole Mănescu, Erika Mann, Catiuscia Marini, Helmuth Markov, David Martin, Miguel Angel Martínez Martínez, Jiří Maštálka, Maria Matsouka, Iosif Matula, Mario Mauro, Erik Meijer, Willy Meyer Pleite, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Claude Moraes, Eluned Morgan, Luisa Morgantini, Roberto Musacchio, Cristiana Muscardini, Antonio Mussa, Riitta Myller, Pasqualina Napoletano, Alexandru Nazare, Catherine Neris, Ljudmila Novak, Péter Olajos, Gérard Onesta, Dumitru Oprea, Josu Ortuondo Larrea, Siiri Oviir, Reino Paasilinna, Athanasios Pafilis, Maria Grazia Pagano, Justas Vincas Paleckis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Marco Pannella, Pier Antonio Panzeri, Dimitrios Papadimoulis, Atanas Paparizov, Neil Parish, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Maria Petre, Tobias Pflüger, Sirpa Pietikäinen, Rihards Pīks, João de Deus Pinheiro, Józef Pinior, Gianni Pittella, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Samuli Pohjamo, Bernard Poignant, Lydie Polfer, Miguel Portas, Christa Prets, Pierre Pribetich, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, John Purvis, Miloslav Ransdorf, Poul Nyrup Rasmussen, Vladimír Remek, Karin Resetarits, Teresa Riera Madurell, Karin Riis-Jørgensen, Giovanni Rivera, Marco Rizzo, Maria Robsahm, Giovanni Robusti, Bogusław Rogalski, Zuzana Roithová, Raül Romeva i Rueda, Dariusz Rosati, Mechtild Rothe, Libor Rouček, Martine Roure, Heide Rühle, Flaviu Călin Rus, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Tokia Saïfi, Aloyzas Sakalas, Katrin Saks, María Isabel Salinas García, Antolín Sánchez Presedo, Daciana Octavia Sârbu, Amalia Sartori, Gilles Savary, Christel Schaldemose, Pierre Schapira, Lydia Schenardi, Carl Schlyter, Olle Schmidt, Elisabeth Schroedter, Inger Segelström, Esko Seppänen, Czesław Adam Siekierski, Eva-Riitta Siitonen, Brian Simpson, Kathy Sinnott, Peter Skinner, Nina Škottová, Alyn Smith, Csaba Sógor, Søren Bo Søndergaard, María Sornosa Martínez, Jean Spautz, Bart Staes, Grażyna Staniszewska, Peter Šťastný, Petya Stavreva, Dirk Sterckx, Catherine Stihler, Daniel Strož, Margie Sudre, Eva-Britt Svensson, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Hannu Takkula, Charles Tannock, Andres Tarand, Michel Teychenné, Britta Thomsen, Marianne Thyssen, Gary Titley, Patrizia Toia, László Tőkés, Ewa Tomaszewska, Jacques Toubon, Georgios Toussas, Kyriacos Triantaphyllides, Helga Trüpel, Claude Turmes, Feleknas Uca, Vladimir Urutchev, Inese Vaidere, Anne Van Lancker, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Ari Vatanen, Yannick Vaugrenard, Donato Tommaso Veraldi, Bernadette Vergnaud, Alejo Vidal-Quadras, Kyösti Virrankoski, Oldřich Vlasák, Dominique Vlasto, Johannes Voggenhuber, Sahra Wagenknecht, Diana Wallis, Graham Watson, Henri Weber, Renate Weber, Åsa Westlund, Anders Wijkman, Glenis Willmott, Iuliu Winkler, Janusz Wojciechowski, Francis Wurtz, Anna Záborská, Jan Zahradil, Iva Zanicchi, Tatjana Ždanoka, Dushana Zdravkova, Roberts Zīle, Gabriele Zimmer, Jaroslav Zvěřina, Tadeusz Zwiefka

---

(1)  EÜT C 304, 6.10.1997, lk 55.

1

(2)  ELT C 288 E, 25.11.2006, lk 66.

2

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 22. aprilli 2009

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/134 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/134

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlus

P6_TA(2009)0233

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2008/2323(IMM))

2010/C 184 E/28

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Aldo Patriciello 11. novembril 2008. aastal esitatud taotlust tema puutumatuse kaitsmise kohta seoses Campobasso ringkonnakohtus tema vastu algatatud kriminaalmenetlusega, millest anti teada 20. novembri 2008. aasta täiskogu istungil;

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Aldo Patriciello ära kuulanud;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli (edaspidi „protokoll”) artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ja 21. oktoobri 2008. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0196/2009),

| A. | arvestades, et Aldo Patriciello on Euroopa Parlamendi liige ja et Euroopa Parlament kontrollis tema volitusi 15. juunil 2006. aastal; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Aldo Patriciello on Euroopa Parlamendi liige ja et Euroopa Parlament kontrollis tema volitusi 15. juunil 2006. aastal;

| B. | arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide kohtud peavad koostööd tegema, et vältida konflikte protokolli sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel; arvestades seega, et kui Euroopa Parlamendi liikme vastu on liikmesriigi kohtus algatatud menetlus ja kohut on teavitatud kõnealuse parlamendiliikme puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise menetluse algatamisest vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3, peab kohus menetluse peatama ja paluma Euroopa Parlamendil esitada võimalikult kiiresti oma arvamuse (2); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Kohus on seisukohal, et Euroopa Parlament ja liikmesriikide kohtud peavad koostööd tegema, et vältida konflikte protokolli sätete tõlgendamisel ja kohaldamisel; arvestades seega, et kui Euroopa Parlamendi liikme vastu on liikmesriigi kohtus algatatud menetlus ja kohut on teavitatud kõnealuse parlamendiliikme puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise menetluse algatamisest vastavalt kodukorra artikli 6 lõikele 3, peab kohus menetluse peatama ja paluma Euroopa Parlamendil esitada võimalikult kiiresti oma arvamuse (2);

| C. | arvestades, et vastavalt protokolli artiklile 10 on Euroopa Parlamendi liikmetel istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune puutumatus nagu selle riigi parlamendi liikmetel, ja arvestades, et puutumatusele ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õigusrikkumiselt; arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust oma liikme puutumatus ära võtta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt protokolli artiklile 10 on Euroopa Parlamendi liikmetel istungjärkude ajal oma riigi territooriumil samasugune puutumatus nagu selle riigi parlamendi liikmetel, ja arvestades, et puutumatusele ei saa tugineda, kui parlamendiliige tabatakse õigusrikkumiselt; arvestades, et see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust oma liikme puutumatus ära võtta;

| D. | arvestades, et seega tuleks kõnealuse juhtumi suhtes kohaldada Itaalia põhiseaduse artikli 68 lõiget 2, mis lubab algatada parlamendiliikmete suhtes kriminaalmenetluse eriliste formaalsusteta ning mille kohaselt ilma selle koja loata, kuhu parlamendiliige kuulub, ei tohi teda ennast ega tema kodu läbi otsida, teda vahi alla võtta või muul viisil tema isiklikku vabadust piirata ega teda vahi all pidada, välja arvatud jõustunud süüdimõistva otsuse täitmisel või kui ta on tabatud kuriteo toimepanemiselt, mille puhul on ette nähtud kohustuslik kinnipidamine (flagrante delicto); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seega tuleks kõnealuse juhtumi suhtes kohaldada Itaalia põhiseaduse artikli 68 lõiget 2, mis lubab algatada parlamendiliikmete suhtes kriminaalmenetluse eriliste formaalsusteta ning mille kohaselt ilma selle koja loata, kuhu parlamendiliige kuulub, ei tohi teda ennast ega tema kodu läbi otsida, teda vahi alla võtta või muul viisil tema isiklikku vabadust piirata ega teda vahi all pidada, välja arvatud jõustunud süüdimõistva otsuse täitmisel või kui ta on tabatud kuriteo toimepanemiselt, mille puhul on ette nähtud kohustuslik kinnipidamine (flagrante delicto);

| E. | arvestades, et praegusel kujul ei võimalda protokoll Euroopa Parlamendil võtta Aldo Patriciello kaitseks siduvaid meetmeid, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegusel kujul ei võimalda protokoll Euroopa Parlamendil võtta Aldo Patriciello kaitseks siduvaid meetmeid,

| 1. | otsustab mitte kaitsta Aldo Patriciello puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab mitte kaitsta Aldo Patriciello puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 195, kohtuasi 149/85: Wybot vs. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391, ja liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07 Marra vs. De Gregorio ja Clemente, Euroopa Kohtu lahendites veel avaldamata.

(2)  Otsus liidetud kohtuasjades C-200/07 ja C-201/07 Marra, punktid 42 ja 43.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/135 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/135

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Renato Brunetta puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlus

P6_TA(2009)0234

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Renato Brunetta puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2008/2147(IMM))

2010/C 184 E/29

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Renato Brunetta 15. mail 2008. aastal esitatud taotlust tema puutumatuse kaitsmise kohta seoses Firenze ringkonnakohtus tema vastu algatatud kriminaalmenetlusega, millest anti teada 4. juuni 2008. aasta täiskogu istungil;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ja 21. oktoobri 2008. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0195/2009),

| 1. | otsustab kaitsta Renato Brunetta puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab kaitsta Renato Brunetta puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, kohtuasi 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391 ja liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07 Marra v. De Gregorio ja Clemente, Euroopa Kohtu lahendites veel avaldamata.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/136 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/136

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Antonio Di Pietro puutumatust ja eesõigusi puudutav järelepärimine

P6_TA(2009)0235

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Antonio Di Pietro puutumatust ja eesõigusi puudutava järelepärimise kohta (2008/2146(IMM))

2010/C 184 E/30

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Antonio Di Pietro parlamendiliikme puutumatust käsitlevat järelepärimist, mille edastas Itaalia Vabariigi pädev asutus 15. mail 2008 ja mis tehti teatavaks täiskogu istungil 5. juunil 2008;

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Antonio Di Pietro ära kuulanud;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 10 ja 20. septembri 1976. a otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ja 21. oktoobri 2008. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse Itaalia põhiseaduse artikli 68 lõiget 1;

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 13;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0197/2009),

| 1. | otsustab Antonio Di Pietro puutumatust mitte ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Antonio Di Pietro puutumatust mitte ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava komisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava komisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner vs. Fohrmann ja Krier (EKL 1964, lk 195), kohtuasi 149/85: Wybot vs. Faure ja teised (EKL 1986, lk 2391) ning liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07: Marra vs. De Gregorio ja Clemente (Euroopa Kohtu lahendites veel avaldamata).

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/137 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/137

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Hannes Swoboda puutumatuse äravõtmise taotlus

P6_TA(2009)0236

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta otsus Hannes Swoboda puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2009/2014(IMM))

2010/C 184 E/31

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Hannes Swoboda puutumatuse äravõtmise taotlust, mille Viini piirkondlik kriminaalkohus vastavalt oma 5. detsembri 2008. aasta määrusele esitas 20. jaanuaril 2009. aastal ja millest anti teada Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2009. aasta täiskogu istungil;

olles vastavalt kodukorra artikli 7 lõikele 3 Hannes Swoboda ära kuulanud;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta ja 10. juuli 1986. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse Austria Vabariigi föderaalse põhiseaduse artiklit 57;

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 2 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0190/2009);

| 1. | otsustab Hannes Swoboda puutumatust mitte ära võtta; |
| --- | --- |

1.

otsustab Hannes Swoboda puutumatust mitte ära võtta;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Austria Vabariigi pädevale asutusele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamata Austria Vabariigi pädevale asutusele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383 ja kohtuasi 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391.

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Kolmapäev, 22. aprilli 2009

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/138 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/138

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009EÜ ja Pakistani vaheline teatavaid lennundusküsimusi käsitlev leping *

P6_TA(2009)0218

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ja Pakistani Islamivabariigi vahelise teatavaid lennundusküsimusi käsitleva lepingu sõlmimise kohta (KOM(2008)0081 – C6-0080/2009 – 2008/0036(CNS))

2010/C 184 E/32

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0081);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 80 lõiget 2 ja artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0080/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51, artikli 83 lõiget 7 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0188/2009),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Pakistani Islamivabariigi valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide ja Pakistani Islamivabariigi valitsustele ja parlamentidele.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/139 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/139

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009EÜ ühinemine ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 61 tarbesõidukite tunnustamist käsitlevate sätete kohta ***

P6_TA(2009)0219

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 61 tarbesõidukite tunnustamist käsitlevate sätete kohta seoses kabiini tagapaneelist eespool väljaulatuvate osadega (KOM(2008)0675 – 7240/2009 – C6-0119/2009 – 2008/0205(AVC))

2010/C 184 E/33

(Nõusolekumenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0675 – 7240/2009);

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt nõukogu otsuse 97/836/EÜ (1) artikli 4 lõike 2 teisele taandele (C6-0119/2009);

võttes arvesse kodukorra artikli 75 lõiget 1 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A6-0243/2009),

| 1. | annab nõusoleku ettepanekule võtta vastu nõukogu otsus; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku ettepanekule võtta vastu nõukogu otsus;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Nõukogu 27. novembri 1997. aasta otsus Euroopa Ühenduse ühinemise kohta ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kokkuleppega, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavatele ja/või sellel kasutatavatele seadmetele ja osadele ühtsete tehnonõuete kehtestamist ja nende nõuete alusel väljastatud tunnistuste vastastikust tunnustamist („1958. aasta muudetud kokkulepe”) (EÜT L 346, 17.12.1997, lk 78).

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/140 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/140

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivad loomatervishoiunõuded (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2009)0220

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv hobuslaste liikumist ja kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0715 – C6-0479/2008 – 2008/0219(CNS))

2010/C 184 E/34

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0715);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0479/2008);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0248/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/141 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/141

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord (kodifitseeritud versioon) *

P6_TA(2009)0221

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega nähakse ette põllumajandussaaduste töötlemisel saadud teatavate kaupadega kauplemise kord (kodifitseeritud versioon) (KOM(2008)0796 – C6-0018/2009 – 2008/0226(CNS))

2010/C 184 E/35

(Nõuandemenetlus – kodifitseerimine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0796);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 37 ja 133, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0018/2009);

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetodi kohta (1);

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 ja 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0249/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt on kõnealuse ettepaneku puhul tegemist ainult olemasolevate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/142 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/142

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine ***II

P6_TA(2009)0222

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu (14518/1/2008 – C6-0003/2009 – 2006/0008(COD))

2010/C 184 E/36

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14518/1/2008 – C6-0003/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepanekute (KOM(2006)0007) ning (KOM(2007)0376) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0648);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0207/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 9.7.2008, P6_TA(2008)0349.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC2-COD(2006)0008

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja määratakse kindlaks selle lisade sisu

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 988/2009) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/143 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/143

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine: rakendusmäärus ***II

P6_TA(2009)0223

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) rakendamise kord (14516/4/2008 – C6-0006/2009 – 2006/0006(COD))

2010/C 184 E/37

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14516/4/2008 – C6-0006/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0016) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0647);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0204/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 9.7.2008, P6_TA(2008)0348.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC2-COD(2006)0006

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta) rakendamise kord

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 987/2009) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/144 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/144

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Euroopa metroloogia teadusprogramm ***I

P6_TA(2009)0224

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadusprogrammis (KOM(2008)0814 – C6-0468/2008 – 2008/0230(COD))

2010/C 184 E/38

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0814);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 169 ja artikli 172 teist lõiku, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C6-0468/2008);

võttes arvesse nõukogu esindaja 7. aprilli 2009. aasta kirjas antud kohustust võtta vastu ettepanek muudetud kujul vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0221/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0230

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ ühenduse osalemise kohta mitme liikmesriigi algatatud Euroopa metroloogia teadus- ja arendusprogrammis

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 912/2009/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/145 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/145

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused ***I

P6_TA(2009)0225

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused (KOM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD))

2010/C 184 E/39

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0644);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0373/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6-0115/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0198

Euroopa Parlamendi seisukoht,vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastaleesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,║

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Metsad pakuvad paljusid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, sealhulgas puitu ja muid metsasaaduseid ning keskkonnateenuseid
  ja kohalike kogukondade elupaiku
  . |
| --- | --- |

(1)

Metsad pakuvad paljusid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, sealhulgas puitu ja muid metsasaaduseid ning keskkonnateenuseid
  ja kohalike kogukondade elupaiku
  .

| (2) | Metsakeskkond on väärtuslik pärand, mida peab kaitsma, hoidma ja võimaluse korral taastama, koos ülima eesmärgiga säilitada bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi funktsioonid, kaitsta kliimat ja tagada põlisrahvaste ning kohalike ja metsast sõltuvate kogukondade õigused. |
| --- | --- |

(2)

Metsakeskkond on väärtuslik pärand, mida peab kaitsma, hoidma ja võimaluse korral taastama, koos ülima eesmärgiga säilitada bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi funktsioonid, kaitsta kliimat ja tagada põlisrahvaste ning kohalike ja metsast sõltuvate kogukondade õigused.

| (3) | Metsad on majanduslik ressurss, mille kultiveerimine loob jõukust ja töökohti. Metsa kultiveerimisel on ka positiivne mõju kliimale, kuna metsatooted võivad asendada suurema energiatarbimisega tooteid. |
| --- | --- |

(3)

Metsad on majanduslik ressurss, mille kultiveerimine loob jõukust ja töökohti. Metsa kultiveerimisel on ka positiivne mõju kliimale, kuna metsatooted võivad asendada suurema energiatarbimisega tooteid.

| (4) | On väga oluline, eelkõige kliima seisukohast, et alltöövõtjad, kes tegutsevad ühenduse turul, turustaksid üksnes seaduslikult ülestöötatud puitu, kuna sellised tooted tagavad, et ei häirita metsa olulist funktsiooni süsinikdioksiidi neeldajana. Lisaks sellele aitab näiteks õiguspäraselt ülestöötatud puidu kasutamine ehitusmaterjalina puitmajades süsinikdioksiidi pikaajaliselt „lukustada”. |
| --- | --- |

(4)

On väga oluline, eelkõige kliima seisukohast, et alltöövõtjad, kes tegutsevad ühenduse turul, turustaksid üksnes seaduslikult ülestöötatud puitu, kuna sellised tooted tagavad, et ei häirita metsa olulist funktsiooni süsinikdioksiidi neeldajana. Lisaks sellele aitab näiteks õiguspäraselt ülestöötatud puidu kasutamine ehitusmaterjalina puitmajades süsinikdioksiidi pikaajaliselt „lukustada”.

| (5) | Metsandus aitab suures osas kaasa arengumaade sotsiaalsele ja majanduslikule arengule ning on sellistes riikides paljude inimeste jaoks peamine sissetulekuallikas. Seepärast on oluline seda arengut ja sissetulekuallikat mitte piirata, vaid keskenduda sellele, kuidas kõnealustes riikides metsanduse säästvamat arengut edendada. |
| --- | --- |

(5)

Metsandus aitab suures osas kaasa arengumaade sotsiaalsele ja majanduslikule arengule ning on sellistes riikides paljude inimeste jaoks peamine sissetulekuallikas. Seepärast on oluline seda arengut ja sissetulekuallikat mitte piirata, vaid keskenduda sellele, kuidas kõnealustes riikides metsanduse säästvamat arengut edendada.

| (6) | Kuna kogu maailmas kasvab nõudlus puidu ja sellest saadud toodete järele ning mitmes puitu tootvas riigis esinevad puidusektoris institutsionaalsed ja halduslikud puudused, laieneb ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse probleemi ulatus üha enam. |
| --- | --- |

(6)

Kuna kogu maailmas kasvab nõudlus puidu ja sellest saadud toodete järele ning mitmes puitu tootvas riigis esinevad puidusektoris institutsionaalsed ja halduslikud puudused, laieneb ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse probleemi ulatus üha enam.

| (7) | On ilmne, et surve looduslikele metsaressurssidele ning nõudlus puidu ja sellest saadud toodete järele on sageli liiga suur ja et ühendusel on vaja vähendada oma mõju metsa ökosüsteemidele, sõltumata sellest, kus mõju esineb. |
| --- | --- |

(7)

On ilmne, et surve looduslikele metsaressurssidele ning nõudlus puidu ja sellest saadud toodete järele on sageli liiga suur ja et ühendusel on vaja vähendada oma mõju metsa ökosüsteemidele, sõltumata sellest, kus mõju esineb.

| (8) | Ebaseaduslik metsaraie
  , mis on seotud institutsiooniliste ja valitsemisalaste puudujääkidega märkimisväärse arvu puitu tootvate riikide metsasektoris,
  on suure rahvusvahelise tähtsusega ulatuslik probleem.
  Ebaseaduslik metsaraie
  ohustab oluliselt metsi, aidates kaasa metsade hävimisele
  ja metsade seisundi halvenemisele
  (mis põhjustab ligikaudu 20 % süsinikdioksiidi heitest),
  aitab pinnase erosiooni suurenemise, äärmuslike ilmastikutingimuste süvenemise ning üleujutuste abil kaasa kõrbestumis- ja steppide moodustumise protsessile,
  ohustab bioloogilist mitmekesisust,
  toob kahju põlisrahvaste elupaikadele
  ning kahjustab säästvat metsamajandamist ja -arendust. Kõnealusel probleemil on ka sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik mõju
  , mis kahjustab tihti hea valitsemistava eesmärkide suunas tehtavaid edusamme ning ohustab kohalikke metsast sõltuvaid kogukondi ning põlisrahvaste õigusi
  . |
| --- | --- |

(8)

Ebaseaduslik metsaraie
  , mis on seotud institutsiooniliste ja valitsemisalaste puudujääkidega märkimisväärse arvu puitu tootvate riikide metsasektoris,
  on suure rahvusvahelise tähtsusega ulatuslik probleem.
  Ebaseaduslik metsaraie
  ohustab oluliselt metsi, aidates kaasa metsade hävimisele
  ja metsade seisundi halvenemisele
  (mis põhjustab ligikaudu 20 % süsinikdioksiidi heitest),
  aitab pinnase erosiooni suurenemise, äärmuslike ilmastikutingimuste süvenemise ning üleujutuste abil kaasa kõrbestumis- ja steppide moodustumise protsessile,
  ohustab bioloogilist mitmekesisust,
  toob kahju põlisrahvaste elupaikadele
  ning kahjustab säästvat metsamajandamist ja -arendust. Kõnealusel probleemil on ka sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik mõju
  , mis kahjustab tihti hea valitsemistava eesmärkide suunas tehtavaid edusamme ning ohustab kohalikke metsast sõltuvaid kogukondi ning põlisrahvaste õigusi
  .

| (9) | Käesoleva määruse eesmärk on peatada ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellisest puidust valmistatud toodetega kauplemine ELis ning aidata peatada metsade hävimine ja metsade seisundi halvenemine ning vähendada sellega seotud süsinikdioksiidi heitkoguseid ja bioloogilise mitmekesisuse kadu kogu maailmas, edendades samal ajal jätkusuutlikku majanduskasvu ja inimarengut ning põlisrahvaste ja kohalike rahvaste austamist. Käesolev määrus peaks aitama täita nimetatud kohustusi, muu hulgas neid, mis sisalduvad: 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis (CBD); 1973. aasta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonis (CITES); 1983., 1994. ja 2006. aasta rahvusvahelistes troopilise puidu lepingutes (ITTA); ÜRO 2002. aasta kliimamuutuste raamkonventsioonis; ÜRO 1994. aasta konventsioonis, mis käsitleb kõrbestumise vastu võitlemist; 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis; 4. septembril 2002. aastal toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud Johannesburgi deklaratsioonis ja tegevuskavas; ÜRO valitsustevahelise metsanõupidamise tegevusettepanekutes, mis kiideti heaks ÜRO Peaassamblee 1997. aasta eriistungjärgul(UNGASS), jaÜRO valitsustevahelise metsafoorumi tegevusettepanekutes; ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil (UNCED) 1992. aasta õiguslikult mittesiduvas ametlikus teatises igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta; ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil 1992. aasta juunis vastu võetud Agenda 21-s; UNGASSi 1997. aasta resolutsioonis „Agenda 21 edasise rakendamise kava”; ÜRO 2000. aasta aastatuhande deklaratsioonis; 1982. aasta maailma looduskaitsehartas; ÜRO 1972. aasta elukeskkonnakonverentsi deklaratsioonis; 1972. aasta elukeskkonna alases tegevuskavas; ÜRO metsafoorumi resolutsioonis 4/2; 1979. aasta Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsioonis; ÜRO 2003. aasta korruptsioonivastases konventsioonis. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määruse eesmärk on peatada ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellisest puidust valmistatud toodetega kauplemine ELis ning aidata peatada metsade hävimine ja metsade seisundi halvenemine ning vähendada sellega seotud süsinikdioksiidi heitkoguseid ja bioloogilise mitmekesisuse kadu kogu maailmas, edendades samal ajal jätkusuutlikku majanduskasvu ja inimarengut ning põlisrahvaste ja kohalike rahvaste austamist. Käesolev määrus peaks aitama täita nimetatud kohustusi, muu hulgas neid, mis sisalduvad: 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis (CBD); 1973. aasta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonis (CITES); 1983., 1994. ja 2006. aasta rahvusvahelistes troopilise puidu lepingutes (ITTA); ÜRO 2002. aasta kliimamuutuste raamkonventsioonis; ÜRO 1994. aasta konventsioonis, mis käsitleb kõrbestumise vastu võitlemist; 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis; 4. septembril 2002. aastal toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud Johannesburgi deklaratsioonis ja tegevuskavas; ÜRO valitsustevahelise metsanõupidamise tegevusettepanekutes, mis kiideti heaks ÜRO Peaassamblee 1997. aasta eriistungjärgul(UNGASS), jaÜRO valitsustevahelise metsafoorumi tegevusettepanekutes; ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil (UNCED) 1992. aasta õiguslikult mittesiduvas ametlikus teatises igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta; ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil 1992. aasta juunis vastu võetud Agenda 21-s; UNGASSi 1997. aasta resolutsioonis „Agenda 21 edasise rakendamise kava”; ÜRO 2000. aasta aastatuhande deklaratsioonis; 1982. aasta maailma looduskaitsehartas; ÜRO 1972. aasta elukeskkonnakonverentsi deklaratsioonis; 1972. aasta elukeskkonna alases tegevuskavas; ÜRO metsafoorumi resolutsioonis 4/2; 1979. aasta Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsioonis; ÜRO 2003. aasta korruptsioonivastases konventsioonis.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm

   (4)

  , on prioriteetse tegevusena määratletud võimaluse uurimine võtta aktiivsed meetmed ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemise vältimiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ühenduse ja liikmesriikide jätkuv aktiivne osalemine metsaga seotud küsimusi käsitlevate ülemaailmsete ja piirkondlike otsuste ning lepingute täitmisel. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm

   (4)

  , on prioriteetse tegevusena määratletud võimaluse uurimine võtta aktiivsed meetmed ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemise vältimiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ühenduse ja liikmesriikide jätkuv aktiivne osalemine metsaga seotud küsimusi käsitlevate ülemaailmsete ja piirkondlike otsuste ning lepingute täitmisel.

| (11) | Komisjoni 21. mai 2003. aasta teatises ║metsandusõiguse rakendamist, metsahaldust ja puidukaubandust (Forest Law Enforcement, Governance and Trade, FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava ettepaneku kohta pakuti välja meetmepakett, et toetada rahvusvahelisi jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse vastu võitlemisel
  ja aidata kaasa säästva metsamajandamise laiema eesmärgi saavutamisele

   (5). |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni 21. mai 2003. aasta teatises ║metsandusõiguse rakendamist, metsahaldust ja puidukaubandust (Forest Law Enforcement, Governance and Trade, FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava ettepaneku kohta pakuti välja meetmepakett, et toetada rahvusvahelisi jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse vastu võitlemisel
  ja aidata kaasa säästva metsamajandamise laiema eesmärgi saavutamisele

   (5).

| (12) | Nõukogu ja Euroopa Parlament tervitasid kõnealust teatist, tunnistades, et ühendusel on vaja aidata kaasa üleilmsetele jõupingutustele ebaseadusliku metsaraie probleemi lahendamiseks
  ning toetada säästvat ja seaduslikku metsaraiet jätkusuutliku arengu, säästva metsamajandamise ja vaesuse vähendamise ning sotsiaalse õigluse ja riikide suveräänsuse põhimõtete raames
  . |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu ja Euroopa Parlament tervitasid kõnealust teatist, tunnistades, et ühendusel on vaja aidata kaasa üleilmsetele jõupingutustele ebaseadusliku metsaraie probleemi lahendamiseks
  ning toetada säästvat ja seaduslikku metsaraiet jätkusuutliku arengu, säästva metsamajandamise ja vaesuse vähendamise ning sotsiaalse õigluse ja riikide suveräänsuse põhimõtete raames
  .

| (13) | Kooskõlas kõnealuse teatise eesmärgiga tagada, et ühenduse turule jõuavad üksnes tooted, mis on toodetud vastavalt tootjariigi siseriiklikele õigusaktidele, on ühendus pidanud puitu tootvate riikidega (partnerriigid) läbirääkimisi vabatahtlike partnerluslepingute üle, millega pooltele kehtestatakse õiguslikult siduv kohustus rakendada litsentsisüsteemi ja reguleerida kauplemist asjaomastes lepingutes kindlaksmääratud puidu ja sellest saadud toodetega. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas kõnealuse teatise eesmärgiga tagada, et ühenduse turule jõuavad üksnes tooted, mis on toodetud vastavalt tootjariigi siseriiklikele õigusaktidele, on ühendus pidanud puitu tootvate riikidega (partnerriigid) läbirääkimisi vabatahtlike partnerluslepingute üle, millega pooltele kehtestatakse õiguslikult siduv kohustus rakendada litsentsisüsteemi ja reguleerida kauplemist asjaomastes lepingutes kindlaksmääratud puidu ja sellest saadud toodetega.

| (14) | Ühendusel tuleks kahepoolsete läbirääkimiste käigus peamiste puitu tarbivate riikidega (Ameerika Ühendriigid, Hiina, Venemaa ja Jaapan) nõuda ebaseadusliku metsaraie probleemi arutamist, ühtlustatud kohustusi, mis kehtiksid puiduäris osalevatele ettevõtjatele nende oma turul, ja sellise ebaseadusliku metsaraie sõltumatu ülemaailmse häiresüsteemi ning registri loomist, millesse oleks kaasatud näiteks Interpol ja üks asjaomane ÜRO asutus ning milles kasutataks uusimaid satelliidiseiretehnoloogiaid. |
| --- | --- |

(14)

Ühendusel tuleks kahepoolsete läbirääkimiste käigus peamiste puitu tarbivate riikidega (Ameerika Ühendriigid, Hiina, Venemaa ja Jaapan) nõuda ebaseadusliku metsaraie probleemi arutamist, ühtlustatud kohustusi, mis kehtiksid puiduäris osalevatele ettevõtjatele nende oma turul, ja sellise ebaseadusliku metsaraie sõltumatu ülemaailmse häiresüsteemi ning registri loomist, millesse oleks kaasatud näiteks Interpol ja üks asjaomane ÜRO asutus ning milles kasutataks uusimaid satelliidiseiretehnoloogiaid.

| (15) | Nendest riikidest pärit ettevõtjad, kus asuvad rahvusvahelise ja ökoloogilise tähtsusega metsad, peaksid kandma erilist vastutust puidu säästva kasutamise eest. |
| --- | --- |

(15)

Nendest riikidest pärit ettevõtjad, kus asuvad rahvusvahelise ja ökoloogilise tähtsusega metsad, peaksid kandma erilist vastutust puidu säästva kasutamise eest.

| (16) | Võttes arvesse kõnealuse probleemi ulatust ja edasilükkamatust, on vaja aktiivselt toetada võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu,
  vähendada ühenduse mõju metsa ökosüsteemidele,
  täiendada ja tugevdada vabatahtlike partnerluslepingute algatust ning tõhustada koostoimet
  vaesuse vähendamisele ja
  metsade kaitsele suunatud poliitikameetmete
  ning
  kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamise meetmete, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuste vastu suunatud meetmete vahel. |
| --- | --- |

(16)

Võttes arvesse kõnealuse probleemi ulatust ja edasilükkamatust, on vaja aktiivselt toetada võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu,
  vähendada ühenduse mõju metsa ökosüsteemidele,
  täiendada ja tugevdada vabatahtlike partnerluslepingute algatust ning tõhustada koostoimet
  vaesuse vähendamisele ja
  metsade kaitsele suunatud poliitikameetmete
  ning
  kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamise meetmete, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuste vastu suunatud meetmete vahel.

| (17) | Ennetustegevuse põhimõtte alusel peaksid kõik tarneahelas osalejad jagama vastutust ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete turul kättesaadavaks tegemise ohu kõrvaldamise eest. |
| --- | --- |

(17)

Ennetustegevuse põhimõtte alusel peaksid kõik tarneahelas osalejad jagama vastutust ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete turul kättesaadavaks tegemise ohu kõrvaldamise eest.

| (18) | Tuleks tunnustada nende riikide jõupingutusi, kes on sõlminud ühendusega vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingud, ja kõnealustesse lepingutesse koondatud põhimõtteid, eriti neid, mis on seotud seaduslikkuse määratlusega. Samuti tuleks arvesse võtta, et FLEGTi litsentsisüsteemi raames eksporditakse ühendusse üksnes puitu ja sellest saadud tooteid, mis on üles töötatud kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puiduks toodetuks sellised tooted, mis on loetletud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) (6) II ja III lisas ning on pärit eespool nimetatud määruse I lisas loetletud partnerriikidest, tingimusel, et need on kooskõlas kõnealuse määruse ja rakendusmeetmetega.
  Vabatahtlikes partnerluslepingutes sätestatud põhimõtted, eelkõige seoses seaduslikult toodetud puidu määratlusega, peavad hõlmama säästvat metsamajandamist, bioloogilise mitmekesisuse säilitamist, kohalike metsast sõltuvate kogukondade ja põlisrahvaste ning nende õiguste kaitsmist, ja need tagama. |
| --- | --- |

(18)

Tuleks tunnustada nende riikide jõupingutusi, kes on sõlminud ühendusega vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingud, ja kõnealustesse lepingutesse koondatud põhimõtteid, eriti neid, mis on seotud seaduslikkuse määratlusega. Samuti tuleks arvesse võtta, et FLEGTi litsentsisüsteemi raames eksporditakse ühendusse üksnes puitu ja sellest saadud tooteid, mis on üles töötatud kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puiduks toodetuks sellised tooted, mis on loetletud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) (6) II ja III lisas ning on pärit eespool nimetatud määruse I lisas loetletud partnerriikidest, tingimusel, et need on kooskõlas kõnealuse määruse ja rakendusmeetmetega.
  Vabatahtlikes partnerluslepingutes sätestatud põhimõtted, eelkõige seoses seaduslikult toodetud puidu määratlusega, peavad hõlmama säästvat metsamajandamist, bioloogilise mitmekesisuse säilitamist, kohalike metsast sõltuvate kogukondade ja põlisrahvaste ning nende õiguste kaitsmist, ja need tagama.

| (19) | Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (Convention on International Trade of Endangered Species of Fauna and Flora, CITES) kohustab konventsiooniosalisi andma CITESi ekspordiluba muu hulgas vaid juhul, kui kõnealuses konventsioonis loetletud liik on üles töötatud kooskõlas eksportiva riigi õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puidust saadud toodeteks sellised tooted, mis on valmistatud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) (7) A, B ja C lisas loetletud liikidest, tingimusel, et need tooted on kooskõlas kõnealuse määruse ja rakendusmeetmetega. |
| --- | --- |

(19)

Arvesse tuleks võtta ka asjaolu, et ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon (Convention on International Trade of Endangered Species of Fauna and Flora, CITES) kohustab konventsiooniosalisi andma CITESi ekspordiluba muu hulgas vaid juhul, kui kõnealuses konventsioonis loetletud liik on üles töötatud kooskõlas eksportiva riigi õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puidust saadud toodeteks sellised tooted, mis on valmistatud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) (7) A, B ja C lisas loetletud liikidest, tingimusel, et need tooted on kooskõlas kõnealuse määruse ja rakendusmeetmetega.

| (20) | Võttes arvesse, kui keerukad on ebaseaduslikku metsaraiet põhjustavad tegurid ja selle mõju, tuleks vähendada ebaseaduslikku tegevust soodustavaid tegureid, suunates meetmed ettevõtjate käitumisele.
  Nõuete ja kohustuste karmistamine ning õiguslike vahendite täiustamine nende ettevõtjate vastutusele võtmiseks, kelle valduses on ebaseaduslikku puitu või puidutooteid ning kes toovad sellist puitu või puidutooteidühenduse turule või teevad neid seal kättesaadavaks, kuuluvad kõige tõhusamate lahenduste hulka, millega takistada ettevõtjatel ebaseaduslike tarnijatega kauplemist. |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse, kui keerukad on ebaseaduslikku metsaraiet põhjustavad tegurid ja selle mõju, tuleks vähendada ebaseaduslikku tegevust soodustavaid tegureid, suunates meetmed ettevõtjate käitumisele.
  Nõuete ja kohustuste karmistamine ning õiguslike vahendite täiustamine nende ettevõtjate vastutusele võtmiseks, kelle valduses on ebaseaduslikku puitu või puidutooteid ning kes toovad sellist puitu või puidutooteidühenduse turule või teevad neid seal kättesaadavaks, kuuluvad kõige tõhusamate lahenduste hulka, millega takistada ettevõtjatel ebaseaduslike tarnijatega kauplemist.

| (21) | Rahvusvaheliselt kokkulepitud määratluse puudumisel peaks ebaseadusliku metsaraie määratluse
  esmaseks
  aluseks olema selles riigis kehtivad õigusnormid, kus asjaomane puit on üles töötatud.
  Lisaks peaks õiguspärasuse standardite kohaldamine hõlmama rahvusvaheliste normide – muu hulgas Aafrika Puidu Organisatsiooni, Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni, parasvöötme ja boreaalsete metsade kaitse ning säästva majandamise kriteeriume ja näitajaid käsitleva Montreali protsessi ning metsade säästva majandamise kriteeriume ja näitajaid käsitleva üleeuroopalise metsaprotsessi – standarditega arvestamist. Õiguspärasuse standardite selline kohaldamine peaks aitama rakendada rahvusvahelisi kohustusi, põhimõtteid ja soovitusi, sealhulgas neid, mis seonduvad kliimamuutuste leevendamise, bioloogilise mitmekesisuse kadumise vähendamise, vaesuse leevendamise, kõrbestumise tõkestamise ja põlisrahvaste ning kohalike ja metsast sõltuvate kogukondade õiguste kaitse ja edendamisega. Puidu ülestöötamisega tegelev riik peaks esitama nimekirja kogu seadusliku raie kohta, sealhulgas üksikasjad puuliikide ja maksimaalse puidutoodangu kohta. |
| --- | --- |

(21)

Rahvusvaheliselt kokkulepitud määratluse puudumisel peaks ebaseadusliku metsaraie määratluse
  esmaseks
  aluseks olema selles riigis kehtivad õigusnormid, kus asjaomane puit on üles töötatud.
  Lisaks peaks õiguspärasuse standardite kohaldamine hõlmama rahvusvaheliste normide – muu hulgas Aafrika Puidu Organisatsiooni, Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni, parasvöötme ja boreaalsete metsade kaitse ning säästva majandamise kriteeriume ja näitajaid käsitleva Montreali protsessi ning metsade säästva majandamise kriteeriume ja näitajaid käsitleva üleeuroopalise metsaprotsessi – standarditega arvestamist. Õiguspärasuse standardite selline kohaldamine peaks aitama rakendada rahvusvahelisi kohustusi, põhimõtteid ja soovitusi, sealhulgas neid, mis seonduvad kliimamuutuste leevendamise, bioloogilise mitmekesisuse kadumise vähendamise, vaesuse leevendamise, kõrbestumise tõkestamise ja põlisrahvaste ning kohalike ja metsast sõltuvate kogukondade õiguste kaitse ja edendamisega. Puidu ülestöötamisega tegelev riik peaks esitama nimekirja kogu seadusliku raie kohta, sealhulgas üksikasjad puuliikide ja maksimaalse puidutoodangu kohta.

| (22) | Paljud puidust saadud tooted läbivad enne ja pärast nende esmakordset turule viimist arvukaid protsesse. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, tuleks
  nõuet kehtestada meetmete ja menetluste täielik süsteem (nõuetekohase hoolsuse süsteem), mille eesmärk on vähendada ohtu, et ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid viiakse turule,
  kohaldada mitte kõikide tarneahelas tegutsevate ettevõtjate suhtes, vaid üksnes selliste ettevõtjate suhtes, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid turule esimest korda.
  Kõigi tarneahelas osalevate ettevõtjate suhtes peaks siiski kehtima üleüldine keeld ebaseaduslikku päritolu puitu ja sellest saadud tooteid turul kättesaadavaks teha ning nad peavad selles osas rakendama nõuetekohast hoolsust. |
| --- | --- |

(22)

Paljud puidust saadud tooted läbivad enne ja pärast nende esmakordset turule viimist arvukaid protsesse. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, tuleks
  nõuet kehtestada meetmete ja menetluste täielik süsteem (nõuetekohase hoolsuse süsteem), mille eesmärk on vähendada ohtu, et ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid viiakse turule,
  kohaldada mitte kõikide tarneahelas tegutsevate ettevõtjate suhtes, vaid üksnes selliste ettevõtjate suhtes, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid turule esimest korda.
  Kõigi tarneahelas osalevate ettevõtjate suhtes peaks siiski kehtima üleüldine keeld ebaseaduslikku päritolu puitu ja sellest saadud tooteid turul kättesaadavaks teha ning nad peavad selles osas rakendama nõuetekohast hoolsust.

| (23) | Kõik ettevõtjad (kauplejad ja tootjad) puidu ja sellest saadud toodete tarneahelas ühenduse turul peavad näitama pakutavate toodete puhul selgelt ära seadusliku allika või tarnija, kellelt puit pärineb.


  ▐ |
| --- | --- |

(23)

Kõik ettevõtjad (kauplejad ja tootjad) puidu ja sellest saadud toodete tarneahelas ühenduse turul peavad näitama pakutavate toodete puhul selgelt ära seadusliku allika või tarnija, kellelt puit pärineb.

▐

| (24) | Ettevõtjad, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid ühenduse turule esimest korda, peaksid rakendama nõuetekohase hoolsuse süsteemi kaudu nõuetekohast hoolsust ║, et võimalikult vähendada ohtu, et nad viivad turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid. |
| --- | --- |

(24)

Ettevõtjad, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid ühenduse turule esimest korda, peaksid rakendama nõuetekohase hoolsuse süsteemi kaudu nõuetekohast hoolsust ║, et võimalikult vähendada ohtu, et nad viivad turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid.

| (25) | Asjaomane nõuetekohase hoolsuse süsteem peaks võimaldama juurdepääsu ühenduse turule viidava puidu ning sellest saadud toodete allikatele ja tarnijatele ning teabele kohaldatavate õigusaktide järgimise kohta. |
| --- | --- |

(25)

Asjaomane nõuetekohase hoolsuse süsteem peaks võimaldama juurdepääsu ühenduse turule viidava puidu ning sellest saadud toodete allikatele ja tarnijatele ning teabele kohaldatavate õigusaktide järgimise kohta.

| (26) | Käesoleva määruse rakendamisel peaksid komisjon ja liikmesriigid võtma eriti arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) erilist haavatavust ning piiratud ressursse. On äärmiselt oluline, et VKEsid ei koormaks keerulised eeskirjad, mis takistavad nende arengut. Komisjon peaks seepärast võimaluse korral ja eelolevas Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act” sätestatud mehhanismide ja põhimõtete alusel töötama välja lihtsustatud süsteemid seoses VKEde kohustustega käesoleva määruse alusel, ilma et seataks ohtu selle objekt ja eesmärk, ning pakkuma VKEdele sobivaid alternatiive, mis võimaldaks neil tegutseda kooskõlas ühenduse õigusaktidega. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määruse rakendamisel peaksid komisjon ja liikmesriigid võtma eriti arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) erilist haavatavust ning piiratud ressursse. On äärmiselt oluline, et VKEsid ei koormaks keerulised eeskirjad, mis takistavad nende arengut. Komisjon peaks seepärast võimaluse korral ja eelolevas Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act” sätestatud mehhanismide ja põhimõtete alusel töötama välja lihtsustatud süsteemid seoses VKEde kohustustega käesoleva määruse alusel, ilma et seataks ohtu selle objekt ja eesmärk, ning pakkuma VKEdele sobivaid alternatiive, mis võimaldaks neil tegutseda kooskõlas ühenduse õigusaktidega.

| (27) | ▐ Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist ja aidata välja kujundada häid tavasid, on asjakohane tunnustada organisatsioone, kes on koostanud nõuetekohase hoolsuse süsteemi rakendamise
  sobivad ja tõhusad
  nõuded. Selliste tunnustatud organisatsioonide nimekiri avaldatakse ▐. |
| --- | --- |

(27)

▐ Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist ja aidata välja kujundada häid tavasid, on asjakohane tunnustada organisatsioone, kes on koostanud nõuetekohase hoolsuse süsteemi rakendamise
  sobivad ja tõhusad
  nõuded. Selliste tunnustatud organisatsioonide nimekiri avaldatakse ▐.

| (28) | Samal eesmärgil julgustab Euroopa Liit eespool nimetatud organisatsioone tegema koostööd keskkonnaorganisatsioonide ning inimõigusteorganisatsioonidega, et toetada hoolsuse süsteeme ja nende jälgimist. |
| --- | --- |

(28)

Samal eesmärgil julgustab Euroopa Liit eespool nimetatud organisatsioone tegema koostööd keskkonnaorganisatsioonide ning inimõigusteorganisatsioonidega, et toetada hoolsuse süsteeme ja nende jälgimist.

| (29) | Pädevad asutused peaksid jälgima, et asjaomased ettevõtjad täidaksid käesolevas määruses sätestatud kohustusi. Selleks peaksid pädevad asutused tegema ametlikke kontrolle
  , sealhulgas tollikontrolle,
  ja nõudma ettevõtjatelt vajaduse korral parandusmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

(29)

Pädevad asutused peaksid jälgima, et asjaomased ettevõtjad täidaksid käesolevas määruses sätestatud kohustusi. Selleks peaksid pädevad asutused tegema ametlikke kontrolle
  , sealhulgas tollikontrolle,
  ja nõudma ettevõtjatelt vajaduse korral parandusmeetmete võtmist.

| (30) | Pädevad asutused peaksid koostama kõnealuste kontrollide protokolle ja tegema nende kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) (8). |
| --- | --- |

(30)

Pädevad asutused peaksid koostama kõnealuste kontrollide protokolle ja tegema nende kokkuvõtte üldsusele kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivile 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) (8).

| (31) | Võttes arvesse, et ebaseaduslik metsaraie ja sellega seotud kaubandus on rahvusvaheline probleem, peaksid pädevad asutused tegema koostööd omavahel ning
  keskkonnaorganisatsioonide, inimõigusteorganisatsioonide ning
  kolmandate riikide haldusasutustega ja komisjoniga. |
| --- | --- |

(31)

Võttes arvesse, et ebaseaduslik metsaraie ja sellega seotud kaubandus on rahvusvaheline probleem, peaksid pädevad asutused tegema koostööd omavahel ning
  keskkonnaorganisatsioonide, inimõigusteorganisatsioonide ning
  kolmandate riikide haldusasutustega ja komisjoniga.

| (32) | Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva määruse rikkumisel rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi. |
| --- | --- |

(32)

Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva määruse rikkumisel rakendatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi.

| (33) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (9). |
| --- | --- |

(33)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (9).

| (34) | Eelkõige peaks komisjonil olema õigus võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad nõuetekohase hoolsuse süsteemi rakendamise kohta, eriti kriteeriumid ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete turuleviimise ohu hindamiseks, kehtestada kriteeriumid järelevalveorganisatsioonide koostatud nõuetekohase hoolsuse süsteemide tunnustamiseks ning (juhul kui see on vajalik puidu või sellest saadud toodete tehniliste omaduste, lõppkasutuste või tootmisprotsesside tõttu) kohandada sellise puidu ja sellest saadud selliste toodete nimekirja, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
  ▐ |
| --- | --- |

(34)

Eelkõige peaks komisjonil olema õigus võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad nõuetekohase hoolsuse süsteemi rakendamise kohta, eriti kriteeriumid ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete turuleviimise ohu hindamiseks, kehtestada kriteeriumid järelevalveorganisatsioonide koostatud nõuetekohase hoolsuse süsteemide tunnustamiseks ning (juhul kui see on vajalik puidu või sellest saadud toodete tehniliste omaduste, lõppkasutuste või tootmisprotsesside tõttu) kohandada sellise puidu ja sellest saadud selliste toodete nimekirja, mille suhtes kohaldatakse käesoleva määruse sätteid. Kuna tegemist on üldmeetmetega, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

▐

| (35) | Säästva metsamajanduse arendamine on pidev protsess ja käesolevat määrust tuleks seepärast korrapäraselt, kooskõlas uute teadusuuringute tulemustega hinnata, ajakohastada ja muuta.


  Komisjon peaks seepärast analüüsima viimaseid kättesaadavaid teadus- ja arendustegevuse tulemusi ning esitama oma analüüsi järeldused ja kavandatud muudatusettepanekud raporti vormis Euroopa Parlamendile. |
| --- | --- |

(35)

Säästva metsamajanduse arendamine on pidev protsess ja käesolevat määrust tuleks seepärast korrapäraselt, kooskõlas uute teadusuuringute tulemustega hinnata, ajakohastada ja muuta.


  Komisjon peaks seepärast analüüsima viimaseid kättesaadavaid teadus- ja arendustegevuse tulemusi ning esitama oma analüüsi järeldused ja kavandatud muudatusettepanekud raporti vormis Euroopa Parlamendile.

| (36) | Tõrgeteta toimiva metsatoodete siseturu tagamiseks peaks komisjon korrapäraselt analüüsima käesoleva määruse mõju.Eelkõige tuleks arvesse võtta määruse mõju VKEdele, kes tegutsevad ühenduse turul.Komisjon peaks seepärast vastavalt ja korrapäraselt teostama uuringu ja mõjuhinnangu mitte ainult määruse mõju kohta metsade säästvale arengule, vaid ka selle mõju kohta siseturule, viidates eelkõige VKEdele.Komisjon peaks seejärel esitama Euroopa Parlamendile aruande oma analüüsi ja selle põhjal tehtud järelduste ning ettepanekute kohta meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(36)

Tõrgeteta toimiva metsatoodete siseturu tagamiseks peaks komisjon korrapäraselt analüüsima käesoleva määruse mõju.Eelkõige tuleks arvesse võtta määruse mõju VKEdele, kes tegutsevad ühenduse turul.Komisjon peaks seepärast vastavalt ja korrapäraselt teostama uuringu ja mõjuhinnangu mitte ainult määruse mõju kohta metsade säästvale arengule, vaid ka selle mõju kohta siseturule, viidates eelkõige VKEdele.Komisjon peaks seejärel esitama Euroopa Parlamendile aruande oma analüüsi ja selle põhjal tehtud järelduste ning ettepanekute kohta meetmete võtmiseks.

| (37) | Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärke (täiendada ja tugevdada kehtivat poliitilist raamistikku ning toetada rahvusvahelist võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu) piisavalt saavutada ning seega on seda selle ulatuse tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(37)

Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva määruse eesmärke (täiendada ja tugevdada kehtivat poliitilist raamistikku ning toetada rahvusvahelist võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu) piisavalt saavutada ning seega on seda selle ulatuse tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu
  ja eesmärk

Käesolevas määruses sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate
  või neid turul kättesaadavaks tegevate
  ettevõtjate kohustused.

Ettevõtjad tagavad, et turul tehakse kättesaadavaks üksnes seaduslikult ülestöötatud puit ja sellest saadud tooted.

Puitu ja sellest saadud tooteid turule viivad ettevõtjad kasutavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „puit ja sellest saadud tooted”– lisas sätestatud puit ja sellest saadud tooted, välja arvatud selline puit ja sellest saadud tooted
  ilma erandita
  ;

b)
     
  „turul kättesaadavaks tegemine”
  –

c)   „turuleviimine”– puidu ja sellest saadud toodete
  esmakordseltühenduse turulkättesaadavaks tegemine; puidu edasine töötlemine ja turustamine ei kujuta endast „turule viimist”
  ;

d)   „ettevõtja”– mis tahes juriidiline või füüsiline isik, kes viib puitu või sellest saadud tooteid turule
  või kes teeb need turul kättesaadavaks
  ;

e)   „seaduslikult üles töötatud”– üles töötatud kooskõlas puidu ülestöötamisriigis kohaldatavate õigusaktidega;

f)
     
  „risk”
  –

g)   „riskijuhtimine”–
  riskide süstemaatiline tuvastamine ning meetmete ja korra rakendamine
  , et viia miinimumini oht, et nad viivad ühenduse turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid;

h)   „kohaldatavad õigusaktid”–
  riiklikud, piirkondlikud või rahvusvahelised
  õigusaktid,
  eriti need, milles käsitletakse bioloogilise mitmekesisuse säilitamist, metsade majandamist, loodusvarade kasutamise õigusi ning kahjulike keskkonnamõjude minimeerimist; samuti tuleks arvesse võtta maaomandit, põlisrahvaste õigusi, töö- ja kogukonna heaolu reguleerivaid õigusakte, makse, impordi- ja eksporditollimakse, kasutustasusid ja lõive, mis on seotud puidu ülestöötamise, transportimise ja turustamisega
  ;

i)
     
  „metsa säästev majandamine”
  –

j)   „ülestöötamisriik”– riik, kus töötati üles asjaomane puit või puit, millest on saadud asjaomased tooted;

k)   „järelevalveorganisatsioon”– õigussubjekt või ühendus või liit, mis põhineb osalejate liikmeks olemisel
  , on õiguslikult sõltumatu ettevõtjatest, keda ta sertifitseerib,
  ning millel on õiguslik võime
  ja asjakohased teadmised, et
  kontrollida ▐nõuetekohase hoolsuse süsteemide rakendamist ettevõtjate poolt, kes on selliste süsteemide sertifitseeritud kasutajad
  ja tagada selliste süsteemide rakendamine
  ;

l)
     
  „jälgitavus”
  –

Artikkel 3

Ettevõtjate kohustused

1.   Ettevõtjad
  tagavad, et nad viivad turule või teevad turul kättesaadavaks üksnes seaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud tooted.

2.   Ettevõtjad
  , kes viivad puitu või sellest saadud tooteid turule,
  kehtestavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mis sisaldab
  artiklis
   4 ║ osutatut, või kasutavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mille on koostanud artikli 6 lõikes 1 osutatud tunnustatud järelevalveorganisatsioon.

Nõuetekohase hoolsuse süsteemi alusena võib kasutada olemasolevaid riiklikke õiguslikke järelevalve- ja mis tahes vabatahtlikke järelevalveahela mehhanisme, mis vastavad käesolevast määrusest tulenevatele nõuetele.

3.
     
  Ettevõtjad, kes teevad puidu ja sellest saadud tooted turul kättesaadavaks, peavad olema suutelised läbi kogu tarneahela:

| i) | tegema kindlaks ettevõtja, kes puitu ja sellest saadud tooteid tarnis, ning ettevõtja, kellele puitu või sellest saadud tooteid on tarnitud; |
| --- | --- |

i)

tegema kindlaks ettevõtja, kes puitu ja sellest saadud tooteid tarnis, ning ettevõtja, kellele puitu või sellest saadud tooteid on tarnitud;

| ii) | andma nõudmise korral teavet liigi nime, puidu ülestöötamise riigi või riikide ja võimaluse korral päritolumetsa kohta; |
| --- | --- |

ii)

andma nõudmise korral teavet liigi nime, puidu ülestöötamise riigi või riikide ja võimaluse korral päritolumetsa kohta;

| iii) | kontrollima vajaduse korral, et ettevõtja, kes on viinud puidu ja sellest saadud tooted turule, on täitnud käesolevast määrusest tulenevad kohustused. |
| --- | --- |

iii)

kontrollima vajaduse korral, et ettevõtja, kes on viinud puidu ja sellest saadud tooted turule, on täitnud käesolevast määrusest tulenevad kohustused.

4.   Puidust saadud tooted, mis on loetletud nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 II ja III lisas, on pärit selle määruse ║ I lisas loetletud partnerriikidest ning on kooskõlas kõnealuse määruse ja selle rakendusmeetmetega, loetakse käesoleva määruse kohaldamisel seaduslikult ülestöötatuks.

5.   Puidust saadud tooted, mis on valmistatud nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 A, B ja C lisas loetletud liikidest ning on kooskõlas kõnealuse määruse ja selle rakendusmeetmetega, loetakse käesoleva määruse kohaldamisel seaduslikult ülestöötatuks.

Artikkel 4

Nõuetekohase hoolsuse süsteemid

1.   Artikli 3 lõikes 2 osutatud nõuetekohase hoolsuse süsteem:

| a) | tagab jälgitavussüsteemi kasutamise ja järelevalveorganisatsiooni kui kolmanda osapoole kontrolli abil, et turule viiakse üksnes seaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid; |
| --- | --- |

a)

tagab jälgitavussüsteemi kasutamise ja järelevalveorganisatsiooni kui kolmanda osapoole kontrolli abil, et turule viiakse üksnes seaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid;

| b) | hõlmab meetmeid, et teha kindlaks
  :






  i) | päritoluriik, päritolumets ja vajaduse korral puidu ülestöötamise luba; |
| --- | --- | --- |

b)

hõlmab meetmeid, et teha kindlaks
  :

i)

päritoluriik, päritolumets ja vajaduse korral puidu ülestöötamise luba;

| ii) | liigi nimi, sealhulgas teaduslik nimi; |
| --- | --- |

ii)

liigi nimi, sealhulgas teaduslik nimi;

| iii) | väärtus; |
| --- | --- |

iii)

väärtus;

| iv) | maht ja/või kaal; |
| --- | --- |

iv)

maht ja/või kaal;

| v) | et puit või puit, millest on saadud asjaomased tooted, töötati üles seaduslikult; |
| --- | --- |

v)

et puit või puit, millest on saadud asjaomased tooted, töötati üles seaduslikult;

| vi) | ▐asjaomast puitu ja asjaomaseid tooteid tarninud ettevõtja nimi ja aadress; |
| --- | --- |

vi)

▐asjaomast puitu ja asjaomaseid tooteid tarninud ettevõtja nimi ja aadress;

| vii) | ülestöötamise eest vastutav füüsiline või juriidiline isik; |
| --- | --- |

vii)

ülestöötamise eest vastutav füüsiline või juriidiline isik;

| viii) | ettevõtja, kellele puitu või sellest saadud tooteid on tarnitud; |
| --- | --- |

viii)

ettevõtja, kellele puitu või sellest saadud tooteid on tarnitud;

| c) | sisaldab riskijuhtimise korda
  , mis seisneb järgnevas:










  i) | riskide süstemaatiline tuvastamine, muu hulgas andmete ja teabe kogumise ning rahvusvaheliste, ühenduse ja riiklike teabeallikate kasutamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

c)

sisaldab riskijuhtimise korda
  , mis seisneb järgnevas:

i)

riskide süstemaatiline tuvastamine, muu hulgas andmete ja teabe kogumise ning rahvusvaheliste, ühenduse ja riiklike teabeallikate kasutamise kaudu;

| ii) | kõigi vajalike meetmete rakendamine riskidega kokkupuutumise piiramiseks; |
| --- | --- |

ii)

kõigi vajalike meetmete rakendamine riskidega kokkupuutumise piiramiseks;

| iii) | menetluste kehtestamine, mida teostatakse korrapäraselt, et kontrollida punktides i ja ii sätestatud meetmete tulemuslikkust ning need vajaduse korral läbi vaadata; |
| --- | --- |

iii)

menetluste kehtestamine, mida teostatakse korrapäraselt, et kontrollida punktides i ja ii sätestatud meetmete tulemuslikkust ning need vajaduse korral läbi vaadata;

| iv) | arhiivide koostamine, mis näitaksid punktides i kuni iii sätestatud meetmete tulemuslikku kohaldamist. |
| --- | --- |

iv)

arhiivide koostamine, mis näitaksid punktides i kuni iii sätestatud meetmete tulemuslikku kohaldamist.

| d) | selles on sätestatud auditid nõuetekohase hoolsuse süsteemi tõhusa kohaldamise tagamiseks. |
| --- | --- |

d)

selles on sätestatud auditid nõuetekohase hoolsuse süsteemi tõhusa kohaldamise tagamiseks.

2.   Komisjon võtab vastu meetmeid käesoleva artikli rakendamiseks
  , et oleks tagatud reeglite ühesugune tõlgendamine ja tulemuslik järgimine ettevõtjate poolt
  . Komisjon kehtestab eelkõige kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, kas on oht, et ebaseaduslikult üles töötatud puit ja sellest saadud tooted viiakse turule.
  Seda tehes võtab komisjon eelkõige arvesse VKEde erilist seisundit ja suutlikkust ning pakub võimaluse korral kõnealustele ettevõtetele kohandatud ja lihtsustatud alternatiive aruandlus- ja kontrollisüsteemidele, nii et need süsteemid ei muutu liiga koormavaks.

Tootetüübi, toote päritolu või tarneahela keerukusel põhinevate näitajate alusel liigitakse teatud puit ja puidutooted suure riskiga puiduks ja puidutoodeteks, mis nõuavad erilist nõuetekohast hoolsust ettevõtjate poolt.

Sellised meetmed võivad muu hulgas sisaldada:

| — | nõuet esitada täiendavaid dokumente, andmeid või teavet; |
| --- | --- |

—

nõuet esitada täiendavaid dokumente, andmeid või teavet;

| — | nõuet auditi läbiviimiseks kolmanda isiku poolt. |
| --- | --- |

—

nõuet auditi läbiviimiseks kolmanda isiku poolt.

Puit ja puidutooted, mis pärinevadjärgmisest, loetakse ettevõtjate poolt käesoleva määruse alusel suure riskiga puiduks ja puidutoodeteks:

| — | konfliktipiirkondadest või riikidest/piirkondadest, millele ÜRO Julgeolekunõukogu on kehtestanud puidu eksportimise keelu; |
| --- | --- |

—

konfliktipiirkondadest või riikidest/piirkondadest, millele ÜRO Julgeolekunõukogu on kehtestanud puidu eksportimise keelu;

| — | riikides, mille kohta on olemas sidus ja usaldusväärne teave märkimisväärsete ebaõnnestumiste kohta metsahalduses ning metsandusalaste õigusaktide puuduliku jõustamise ja laiaulatusliku korruptsiooni kohta; |
| --- | --- |

—

riikides, mille kohta on olemas sidus ja usaldusväärne teave märkimisväärsete ebaõnnestumiste kohta metsahalduses ning metsandusalaste õigusaktide puuduliku jõustamise ja laiaulatusliku korruptsiooni kohta;

| — | riikidest, mille puhul näitab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ametlik statistika metsaalade vähenemist; |
| --- | --- |

—

riikidest, mille puhul näitab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ametlik statistika metsaalade vähenemist;

| — | tarned, mille kohta on tarbijad või välised osapooled teinud kättesaadavaks usaldusväärsetel tõenditel põhineva teabe eeskirjade võimaliku rikkumise kohta, mida uurimine ei ole ümber lükanud. |
| --- | --- |

—

tarned, mille kohta on tarbijad või välised osapooled teinud kättesaadavaks usaldusväärsetel tõenditel põhineva teabe eeskirjade võimaliku rikkumise kohta, mida uurimine ei ole ümber lükanud.

Komisjon teeb kättesaadavaks puidu ja sellest saadud toodete suurte riskiallikate registri.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid nende täiendamise kaudu, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Enne täiendavate rakendusmeetmete vastuvõtmist konsulteeritakse asjaomaste sidusrühmadega.

3.
     
  Üksikuid liikmesriike ei tohi seoses pääsuga puidu- ja sellest saadud toodete turule takistada kehtestamast puidu ülestöötamisele ja päritolule käesolevas määruses sätestatud nõuetest rangemaid nõudeid, mis on seotud säästvuse, keskkonnakaitse, bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi säilitamise, kohalike kogukondade elupaikade kaitsmise, metsast sõltuvate kogukondade kaitsmise, põlisrahvaste õiguste ja inimõiguste kaitsmisega.

Artikkel 5

Märgistamine

Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt...

   (10)

  märgistatakse vajaduse korral kogu puit ja kõik sellest saadud tooted, mis viiakse turule ja tehakse turul kättesaadavaks, artikli 3 lõikes 3 täpsustatud teabega.

Artikkel 6

Järelevalveorganisatsioonide tunnustamine

1.   
  Komisjon tunnustab artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt järelevalveorganisatsioonina eraõiguslikku või avalik-õiguslikku üksust, kes on loonud nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mis sisaldab artikli 4 lõikes 1 sätestatud elemente.

2.
     
  Avalik-õiguslik üksus, kes taotleb lõikes 1 sätestatud tunnustamist, vastab järgmistele nõuetele:

| a) | ta on juriidiline isik; |
| --- | --- |

a)

ta on juriidiline isik;

| b) | teda reguleerib avalik õigus; |
| --- | --- |

b)

teda reguleerib avalik õigus;

| c) | ta on asutatud selleks, et täita konkreetseid puidusektoriga seonduvaid ülesandeid; |
| --- | --- |

c)

ta on asutatud selleks, et täita konkreetseid puidusektoriga seonduvaid ülesandeid;

| d) | teda rahastab suuremas osas riik, piirkondlikud või kohalikud asutused või teised organid, mida reguleerib avalik õigus; |
| --- | --- |

d)

teda rahastab suuremas osas riik, piirkondlikud või kohalikud asutused või teised organid, mida reguleerib avalik õigus;

| e) | kohustab tema poolt sertifitseeritud ettevõtjaid kasutama oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi; |
| --- | --- |

e)

kohustab tema poolt sertifitseeritud ettevõtjaid kasutama oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi;

| f) | ta on kehtestanud järelevalvemehhanismi, et tagada organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi kasutamine ettevõtjate poolt, kelle puhul organisatsioon on kõnealuse süsteemi kasutamise sertifitseerinud; |
| --- | --- |

f)

ta on kehtestanud järelevalvemehhanismi, et tagada organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi kasutamine ettevõtjate poolt, kelle puhul organisatsioon on kõnealuse süsteemi kasutamise sertifitseerinud;

| g) | ta võtab vajalikud distsiplinaarmeetmed iga sertifitseeritud ettevõtja suhtes, kes ei järgi
  tema
  nõuetekohase hoolsuse süsteemi nõudeid;
  distsiplinaarmeetmed hõlmavad asja esitamist asjaomasele riiklikule pädevale asutusele; |
| --- | --- |

g)

ta võtab vajalikud distsiplinaarmeetmed iga sertifitseeritud ettevõtja suhtes, kes ei järgi
  tema
  nõuetekohase hoolsuse süsteemi nõudeid;
  distsiplinaarmeetmed hõlmavad asja esitamist asjaomasele riiklikule pädevale asutusele;

| h) | tal ei ole huvide konflikti pädevate asutustega. |
| --- | --- |

h)

tal ei ole huvide konflikti pädevate asutustega.

3.
     
  Eraõiguslik üksus, kes taotleb lõikes 1 sätestatud tunnustamist, vastab järgmistele nõuetele:

| a) | ta on juriidiline isik; |
| --- | --- |

a)

ta on juriidiline isik;

| b) | teda reguleerib eraõigus; |
| --- | --- |

b)

teda reguleerib eraõigus;

| c) | ta omab asjakohaseid teadmisi; |
| --- | --- |

c)

ta omab asjakohaseid teadmisi;

| d) | ta on õiguslikult sõltumatu tema poolt sertifitseeritud ettevõtjatest; |
| --- | --- |

d)

ta on õiguslikult sõltumatu tema poolt sertifitseeritud ettevõtjatest;

| e) | ettevõtjatel, keda ta sertifitseerib, on üksuse põhikirja alusel kohustus kasutada nõuetekohase hoolsuse süsteeme; |
| --- | --- |

e)

ettevõtjatel, keda ta sertifitseerib, on üksuse põhikirja alusel kohustus kasutada nõuetekohase hoolsuse süsteeme;

| f) | ta on kehtestanud järelevalvemehhanismi, et tagada organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi kasutamine ettevõtjate poolt, kelle puhul organisatsioon on kõnealuse süsteemi kasutamise sertifitseerinud; |
| --- | --- |

f)

ta on kehtestanud järelevalvemehhanismi, et tagada organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi kasutamine ettevõtjate poolt, kelle puhul organisatsioon on kõnealuse süsteemi kasutamise sertifitseerinud;

| g) | ta võtab vajalikud distsiplinaarmeetmed iga sertifitseeritud ettevõtja suhtes, kes ei järgi tema nõuetekohase hoolsuse süsteemi nõudeid; distsiplinaarmeetmed hõlmavad asja esitamist asjaomasele riiklikule pädevale asutusele. |
| --- | --- |

g)

ta võtab vajalikud distsiplinaarmeetmed iga sertifitseeritud ettevõtja suhtes, kes ei järgi tema nõuetekohase hoolsuse süsteemi nõudeid; distsiplinaarmeetmed hõlmavad asja esitamist asjaomasele riiklikule pädevale asutusele.

4.   Järelevalveorganisatsioon esitab
  komisjonile
  koos enda tunnustamise taotlusega järgmise teabe:

| a) | organisatsiooni põhikiri; |
| --- | --- |

a)

organisatsiooni põhikiri;

| b) | isikute nimed, kellel on õigus organisatsiooni nimel tegutseda; |
| --- | --- |

b)

isikute nimed, kellel on õigus organisatsiooni nimel tegutseda;

| c) | dokumendid, mis tõendavad organisatsiooni asjakohaseid teadmisi; |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad organisatsiooni asjakohaseid teadmisi;

| d) | organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi üksikasjalik kirjeldus. |
| --- | --- |

d)

organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi üksikasjalik kirjeldus.

5.   
  Komisjon teeb vastavalt artikli 12 lõikes 3 osutatud regulatiivmenetlusele
  otsuse järelevalveorganisatsiooni tunnustamise kohta kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest asjaomase organisatsiooni poolt
  või teatise saamisest liikmesriigi pädevalt asutuselt, kes soovitab organisatsiooni tunnustada
  .

Komisjon edastab otsuse tunnustada järelevalveorganisatsiooni koos avalduse koopiaga 15 päeva jooksul alates otsuse langetamisest liikmesriigi pädevale asutusele, kelle jurisdiktsiooni alla kõnealune organisatsioon kuulub.

Liikmesriikide pädevad asutused
  kontrollivad
  – viies sealhulgas läbi kohapealseid auditeid –
  korrapäraselt
  või kolmandate isikute väljendatud põhjendatud kahtluste alusel
  , et järelevalveorganisatsioonid vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele.
  Kontrolliaruanded avalikustatakse.

Kui pädevad asutused tuvastavad pärast kõnealuseid kontrolle, et järelevalveorganisatsioonid ei vasta lõigetes 1 ja 2 või lõigetes 1 ja 3 sätestatud nõuetele, teavitavad nad sellest viivitamatult komisjoni ja edastavad talle kõik asjaomased tõendid.

6.   
  Komisjon
  tühistab
  artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt
  järelevalveorganisatsiooni tunnustuse, kui on kindlaks teinud, et kõnealune organisatsioon ei vasta enam
  lõigetes 1 ja 2 või lõigetes 1 ja 3
  sätestatud nõuetele.

7.   Pädev asutus teatab kahe kuu jooksul komisjonile igast järelevalveorganisatsioonide
  tunnustamise
  , tunnustusest
  keeldumise
  või selle
  tühistamise soovitamist
  käsitlevast otsusest.

8.   Komisjon võtab vastu meetmeid käesoleva artikli rakendamiseks.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid nende täiendamise kaudu, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 7

Järelevalveorganisatsioonide nimekiri

Komisjon avaldab ▐tunnustatud järelevalveorganisatsioonide nimekirja Euroopa Liidu TeatajaC-seerias ja oma veebisaidil. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt.

Artikkel 8

Järelevalve- ja kontrollimeetmed

1.   Pädevad asutused kontrollivad, et ettevõtjad järgivad artikli 3 lõigetes 1
  ,
  2
  ja 3
  ning artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõudeid.

2.
     
  Kontrollimist teostatakse vastavalt aastaplaanile ja/või kolmandate isikute väljendatud põhjendatud kahtluste alusel või siis, kui liikmesriigi pädeval asutusel on teavet, mis seab kahtluse alla, kas ettevõtja on järginud käesolevas määruses sätestatud nõuetekohase hoolsuse nõudeid.

3.
     
  Kontrollimine võib muu hulgas sisaldada:

| a) | ettevõtjate kasutatavate tehniliste ja juhtimissüsteemide ning nõuetekohase hoolsuse korra ja riskihindamise kontrollimist; |
| --- | --- |

a)

ettevõtjate kasutatavate tehniliste ja juhtimissüsteemide ning nõuetekohase hoolsuse korra ja riskihindamise kontrollimist;

| b) | süsteemi ja korra nõuetekohast toimimist näitavate dokumentide ja arhiivide kontrollimist; |
| --- | --- |

b)

süsteemi ja korra nõuetekohast toimimist näitavate dokumentide ja arhiivide kontrollimist;

| c) | pistelisi kontrolle, sealhulgas kohapealsete auditite läbiviimist. |
| --- | --- |

c)

pistelisi kontrolle, sealhulgas kohapealsete auditite läbiviimist.

4.
     
  Pädevad asutused varustatakse usaldusväärse jälgitavussüsteemiga, mis võimaldab jälgida puidutoodete liikumist rahvusvahelises kaubanduses, ning avalike järelevalvesüsteemidega, millega saab hinnata ettevõtjate tegevuse tulemuslikkust oma kohustuste täitmisel ning aidata ettevõtjatel tuvastada riskiohtlikke puidu- ja puidutoodete tarnijaid.

5.   Ettevõtjad annavad kogu vajaliku abi lõikes 1 osutatud kontrollimise lihtsustamiseks
  , eriti seoses juurdepääsuga ruumidele ja dokumentide või andmete esitamisega
  .

6.   
  Kui
  pärast lõikes 1 osutatud kontrollimist
  eeldatakse, et ettevõtja rikkus artiklis 3 sätestatud nõudeid,
  võivad pädevad asutused
  kooskõlas oma riigisiseste õigusaktidega alustada täielikku uurimist ja võtta kooskõlas riiklike õigusaktidega ning rikkumise tõsidusest sõltuvalt kohesed meetmed, mis võivad muu hulgas sisaldada
  :

| a) | ärilise tegevuse kohest peatamist; ning |
| --- | --- |

a)

ärilise tegevuse kohest peatamist; ning

| b) | puidu ja sellest saadud toodete konfiskeerimist. |
| --- | --- |

b)

puidu ja sellest saadud toodete konfiskeerimist.

7.
     
  Pädevate asutuste viivitamatult võetud meetmete laad aitab vältida asjaomase rikkumise jätkumist ja võimaldab pädevatel asutustel oma uurimine lõpule viia.

8.
     
  Kui pädevad asutused leiavad, et tehnilised ja juhtimissüsteemid ning nõuetekohase hoolsuse kord ja riskihindamine ei ole piisav, nõuavad nad ettevõtjalt parandusmeetmete võtmist.

Artikkel 9

Kontrollimise protokollid

1.   Pädevad asutused koostavad protokolle artikli 8 lõikes 1 osutatud kontrollimiste kohta, märkides eelkõige nende laadi ja tulemused, sealhulgas mis tahes nõutud parandusmeetmed. Kõikide kontrollimiste protokollid tuleb säilitada vähemalt kümme aastat.

2.   Lõikes 1 osutatud protokolli kokkuvõte tehakse üldsusele
  internetis
  kättesaadavaks kooskõlas direktiiviga 2003/4/EÜ.

Artikkel 10

Koostöö

1.   Pädevad asutused teevad koostööd omavahel ning kolmandate riikide haldusasutustega ja komisjoniga, et tagada käesoleva määruse nõuete täitmine.

2.   Pädevad asutused vahetavad teiste liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoniga teavet artikli 8 lõikes 1 osutatud kontrollimise tulemuste kohta.

Artikkel 11

Pädevad asutused

1.   Iga liikmesriik määrab kindlaks käesoleva direktiivi kohaldamise eest vastutava pädeva asutuse või pädevad asutused.
  Nendele asutustele tuleb anda piisavalt volitusi käesoleva määruse täitmiseks – selle rakendamise üle järelevalve teostamiseks, arvatavate rikkumiste uurimiseks koostöös tolliga ning rikkumiste õigeaegseks teatamiseks prokuratuurile.

Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimed ja aadressid hiljemalt 31. detsembriks ... . Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimede või aadresside mis tahes muudatustest.

2.   Komisjon teeb pädevate asutuste nimekirja üldsusele
  internetis
  kättesaadavaks.
  Seda nimekirja ajakohastatakse pidevalt.

Artikkel 12

Komitee

1.   Komisjoni abistab puidukaubanduse komitee║.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse sama otsuse artikli 8 sätteid.

3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 13a

Säästvuse nõuete väljatöötamine

Komisjon esitab hiljemalt...

   (11)

  Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusloomega seotud ettepaneku looduslikest metsadest hangitud kogu puidule ja kõikidele sellest saadud toodetele kehtestatava ühenduse standardi kohta, eesmärgiga saavutada kõrgeimaid säästvuse nõudeid.

Artikkel 14

Nõuanderühm

1.
     
  Tuleb luua nõuanderühm, mis koosneb huvitatud sidusrühmade esindajatest, kaasa arvatud metsapõhise tööstusharu esindajatest, metsaomanikest, VVOdest ja tarbijarühmadest, ning seda juhib komisjoni esindaja.

2.
     
  Liikmesriikide esindajad võivad osaleda kohtumistel kas omal algatusel või nõuanderühma kutsel.

3.
     
  Nõuanderühm kehtestab oma kodukorra, mis avalikustatakse komisjoni veebilehel.

4.
     
  Komisjon pakub nõuanderühmale vajalikku tehnilist ja logistilist abi ning tagab koosolekute jaoks sekretariaadi.

5.
     
  Nõuanderühm vaatab läbi käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimused, mille on tõstatanud esimees kas omal algatusel või nõuanderühma või komitee taotlusel, ning annab nende kohta välja arvamusi.

6.
     
  Komisjon annab nõuanderühma arvamused edasi komiteele.

Artikkel 15

Muudatused

Komisjon võib
  täiendada
  lisas esitatud puidu ja sellest saadud toodete nimekirja, võttes arvesse tehnilisi omadusi, lõppkasutusi ning tootmisprotsesse.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid nende täiendamise kaudu, võetakse vastu vastavalt artikli 12 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 16

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning tagavad kõnealuste sätete rakendamise kõigi vajalike meetmetega.
  Karistuste hulka võivad kuuluda kriminaal- või halduskaristused ja need
  peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  ning võivad muu hulgas sisaldada:

| a) | rahatrahve, mis peegeldavad:








  — | keskkonnakahju ulatust; |
| --- | --- | --- |

a)

rahatrahve, mis peegeldavad:

—

keskkonnakahju ulatust;

| — | rikkumisega seotud puidutoodete väärtust; |
| --- | --- |

—

rikkumisega seotud puidutoodete väärtust;

| — | rikkumisest põhjustatud saamata jäänud makse ja majanduslikku kahju; |
| --- | --- |

—

rikkumisest põhjustatud saamata jäänud makse ja majanduslikku kahju;

| b) | puidu ja sellest saadud toodete konfiskeerimist; |
| --- | --- |

b)

puidu ja sellest saadud toodete konfiskeerimist;

| c) | puidu ja sellest saadud toodete turustamise ajutist keelustamist. |
| --- | --- |

c)

puidu ja sellest saadud toodete turustamise ajutist keelustamist.

Kohtumenetluse ajal peatavad ettevõtjad puidu ja sellest saadud toodete hankimise kõnealustest piirkondadest.

Rahatrahv kujutab endast trahvi, mis on võrdne rasket rikkumist toime pannes saadud puidutoote vähemalt viiekordse väärtusega. Viieaastase ajavahemiku vältel korduvalt toime pandud raske rikkumise korral suurenevad rahatrahvid järk-järgult trahvisummani, mis on võrdne rasket rikkumist toime pannes saadud puidutoote vähemalt kaheksakordse väärtusega.

Ilma et see piiraks nende ühenduse õigusaktides sätestatud sätete kohaldamist, mis on seotud riigi rahaliste vahenditega, ei anna liikmesriigid niikaua mitte mingisugust riigiabi riigisiseste abikordade raames või ühenduse fondide raames ettevõtjatele, kes on mõistetud süüdi käesoleva määruse raskes rikkumises, kuni on võetud parandusmeetmed ja on kohaldatud tõhusaid ja proportsionaalseid ning hoiatavaid karistusi.

Liikmesriigid teavitavad karistustega seotud sätetest komisjoni hiljemalt 31. detsembriks ... ja teatavad viivitamata nende edaspidistest muudatustest.

Artikkel 17

Aruandlus

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile esimest korda hiljemalt ... (12)
  ja edaspidi iga kahe aasta järel aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta eelneva kahe kalendriaasta jooksul.

2.   Kõnealuste aruannete põhjal koostab komisjon aruande, mis esitatakse iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.
     
  Lõikes 2 osutatud aruande koostamisel arvestab komisjon edusamme, mis on tehtud seoses vastavalt määrusele (EÜ) nr 2173/2005 vastu võetud FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute sõlmimise ja toimimisega. Komisjon kaalub, kas tulenevalt FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute toimimise kogemusest ja nende tõhususest ebaseadusliku puidu probleemiga tegelemisel on vaja käesoleva määruse läbivaatamist.

Artikkel 18

Direktiivi 2008/99/EÜ muutmine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu

   (13)

  muudetakse alates ...

   (14)

  järgmiselt:

| 1. | Artiklile 3 lisatakse järgmine punkt:










  „i a) | ebaseaduslikult ülestöötatud puidu või puidutoodete turul kättesaadavaks tegemine.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklile 3 lisatakse järgmine punkt:

„i a)

ebaseaduslikult ülestöötatud puidu või puidutoodete turul kättesaadavaks tegemine.”

| 2. | A lisasse lisatakse järgmine taane:










  „– | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused.” |
| --- | --- | --- |

2.

A lisasse lisatakse järgmine taane:

„–

Artikkel 19

Läbivaatamine

Hiljemalt ...

   (15)

  ning seejärel iga viie aasta tagant viib komisjon läbi käesoleva määruse toimimise läbivaatamise seoses selle objekti ja eesmärgiga ning esitab Euroopa Parlamendile aruande oma järelduste kohta ning sellest tulenevad muudatusettepanekud.

See läbivaatamine keskendub järgmisele:

| — | säästva metsanduse valdkonna teadus- ja arendustöö üksikasjalik ja põhjalik analüüs; |
| --- | --- |

—

säästva metsanduse valdkonna teadus- ja arendustöö üksikasjalik ja põhjalik analüüs;

| — | käesoleva määruse mõju ühisturule, viidates eelkõige konkurentsi olukorrale ja uute osalejate võimele end turul kehtestada; |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse mõju ühisturule, viidates eelkõige konkurentsi olukorrale ja uute osalejate võimele end turul kehtestada;

| — | VKEde olukord turul ja kuidas käesolev määrus on mõjutanud nende tegevust. |
| --- | --- |

—

VKEde olukord turul ja kuidas käesolev määrus on mõjutanud nende tegevust.

Artikkel 20

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates ... (16).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta seisukoht.

(4)  

  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

4

EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

(5)  KOM(2003)0251, 21.5.2003.

5

(6)  ELT L 347, 30.12.2005, lk 1.

6

(7)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

7

(8)  
  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

8

ELT

(9)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

9

(10)  
  Kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

10

Kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

(11)  
  Ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

11

Ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

(12)  Palun sisestada kuupäev 30. aprill käesoleva määruse jõustumise tähtpäevale järgneval kolmandal aastal.

12

Palun sisestada kuupäev 30. aprill käesoleva määruse jõustumise tähtpäevale järgneval kolmandal aastal.

(13)  

  ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

13

ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.

(14)  
  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

14

Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(15)  
  Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

15

Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

(16)  
  Üks aasta
  pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.

16

Üks aasta

Kolmapäev, 22. aprilli 2009LISA

Käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv puit ja puidutooted, mis on klassifitseeritud nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) I lisas sätestatud kombineeritud nomenklatuuris

| 1. | ║ Määruse (EÜ) nr 2173/2005 II ja III lisas esitatud tooted, mille suhtes kohaldatakse FLEGTi litsentsisüsteemi; |
| --- | --- |

1.

║ Määruse (EÜ) nr 2173/2005 II ja III lisas esitatud tooted, mille suhtes kohaldatakse FLEGTi litsentsisüsteemi;

| 2. | kombineeritud nomenklatuuri (Combined Nomenclature (CN)) peatükkides 47, 48
  ja 49
  osutatud tselluloos ja paber, välja arvatud bambusest ja teisesest toorainest (jäätmed ja jäägid) valmistatud tooted; |
| --- | --- |

2.

kombineeritud nomenklatuuri (Combined Nomenclature (CN)) peatükkides 47, 48
  ja 49
  osutatud tselluloos ja paber, välja arvatud bambusest ja teisesest toorainest (jäätmed ja jäägid) valmistatud tooted;

| 3. | CN-koodide 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 ja 9403 90 30 alla kuuluv puitmööbel; |
| --- | --- |

3.

CN-koodide 9403 30, 9403 40, 9403 50 00, 9403 60 ja 9403 90 30 alla kuuluv puitmööbel;

| 4. | CN-koodi 9406 00 20 alla kuuluvad kokkupandavad ehitised; |
| --- | --- |

4.

CN-koodi 9406 00 20 alla kuuluvad kokkupandavad ehitised;

| 5. | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata (CN-kood 4401 ); |
| --- | --- |

5.

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata (CN-kood 4401 );

| 6. | puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja -laastud; puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte (CN-kood 4418 ); |
| --- | --- |

6.

puidust tisleri- ja puusepatooted, sh puidust kärgpaneelid, koostepõrandaplaadid, katusesindlid ja -laastud; puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sh kokku ühendamata parketilipid ja -liistud), hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte (CN-kood 4418 );

| 7. | puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid puidust, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata (CN-kood 4410 ); |
| --- | --- |

7.

puitlaastplaadid, orienteeritud kihtidega plaadid (OSB) jms plaadid puidust, vaikude vms orgaaniliste sideainetega aglomeeritud või aglomeerimata (CN-kood 4410 );

| 8. | puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte (CN-kood 4411 ); |
| --- | --- |

8.

puitkiudplaadid puidust või muust puitmaterjalist, vaikude vms orgaaniliste sideainete abil kokku ühendatud või mitte (CN-kood 4411 );

| 9. | presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena (CN-kood 4413 00 00 ); |
| --- | --- |

9.

presspuit plokkide, plaatide, prusside või profiilvormidena (CN-kood 4413 00 00 );

| 10. | puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms esemetele ning muud puittooted (CN-kood 4414 00 ); |
| --- | --- |

10.

puitraamid maalidele, fotodele, peeglitele jms esemetele ning muud puittooted (CN-kood 4414 00 );

| 11. | puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred; kirstud (CN-kood 4415 ); |
| --- | --- |

11.

puidust pakk-kastid, karbid, salved, trumlid jms puitpakendid; puidust kaablitrumlid; puitalused, äärtega puitalused jms kaubaalused; kaubaaluste puidust ääred; kirstud (CN-kood 4415 );

| 12. | vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad (CN-kood 4416 00 00 ); |
| --- | --- |

12.

vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad (CN-kood 4416 00 00 );

| 13. | CN peatükkides 94 ja 95 sisalduvad teised puidutooted, sealhulgas puidust mänguasjad, sporditarvikud jne. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 ║ tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/162 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/162

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarud *

P6_TA(2009)0226

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega kohustatakse liikmesriike säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (KOM(2008)0775 – C6-0511/2008 – 2008/0220(CNS))

2010/C 184 E/40

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0775);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 100, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0511/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0214/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 1 |
| (1) | Ühenduse varustamisel toornafta ja naftatoodetega on jätkuvalt väga suur roll, seda eelkõige transpordisektoris
  ja keemiatööstuses
  . |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

(1)

Ühenduse varustamisel toornafta ja naftatoodetega on jätkuvalt väga suur roll, seda eelkõige transpordisektoris
  ja keemiatööstuses
  .

| (1) | Ühenduse varustamisel toornafta ja naftatoodetega on jätkuvalt väga suur roll, seda eelkõige transpordisektoris
  ning keemia- ja energiatööstustes
  .
  Toornafta ja naftatoodete tarnekatkestus või ebapiisavad varud võivad põhjustada ettevõtetele rahalist hiigelkahju ning halvata muid majandussektoreid ja liidu kodanike igapäevaelu. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse varustamisel toornafta ja naftatoodetega on jätkuvalt väga suur roll, seda eelkõige transpordisektoris
  ning keemia- ja energiatööstustes
  .
  Toornafta ja naftatoodete tarnekatkestus või ebapiisavad varud võivad põhjustada ettevõtetele rahalist hiigelkahju ning halvata muid majandussektoreid ja liidu kodanike igapäevaelu.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| (1 a) | Toornafta jääb järgmisteks kümnenditeks üheks olulisemaks primaarenergiaallikaks. Samas on liikmesriikidele üha suurenevaks väljakutseks mõistliku hinnaga toornafta järjepideva varustamise tagamine. |
| --- | --- |

(1 a)

Toornafta jääb järgmisteks kümnenditeks üheks olulisemaks primaarenergiaallikaks. Samas on liikmesriikidele üha suurenevaks väljakutseks mõistliku hinnaga toornafta järjepideva varustamise tagamine.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| (2) | Tootmiskasv, naftavarude vähenemine ja naftatoodete tarbimise suurenemine kogu maailmas suurendavad tarneraskuste tekkimise ohtu. |
| --- | --- |

(2)

Tootmiskasv, naftavarude vähenemine ja naftatoodete tarbimise suurenemine kogu maailmas suurendavad tarneraskuste tekkimise ohtu.

| (2) | Tootmiskasv, naftavarude vähenemine ja naftatoodete tarbimise
  pidev
  suurenemine kogu maailmas suurendavad
  tõsiselt
  tarneraskuste tekkimise ohtu. |
| --- | --- |

(2)

Tootmiskasv, naftavarude vähenemine ja naftatoodete tarbimise
  pidev
  suurenemine kogu maailmas suurendavad
  tõsiselt
  tarneraskuste tekkimise ohtu.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Kõrvuti naftavarude uurimiseks ja hõlvamiseks soodsa investeerimiskliima loomisega nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda, mis on ülimalt tähtis naftaga varustatuse pikaajaliseks tagamiseks, annab naftavarude kogumine kindla võimaluse lühiajaliste tarnekatkestuste korvamiseks. |
| --- | --- |

(2 a)

Kõrvuti naftavarude uurimiseks ja hõlvamiseks soodsa investeerimiskliima loomisega nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda, mis on ülimalt tähtis naftaga varustatuse pikaajaliseks tagamiseks, annab naftavarude kogumine kindla võimaluse lühiajaliste tarnekatkestuste korvamiseks.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2 b (uus)

| (2 b) | Liikmesriikide sõltuvuse tase naftaimpordist oma energiavajaduste rahuldamiseks on erakordselt suur. |
| --- | --- |

(2 b)

Liikmesriikide sõltuvuse tase naftaimpordist oma energiavajaduste rahuldamiseks on erakordselt suur.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| (4 a) | Euroopa Liidul on globaalne roll ja liidu energia varustuskindluse poliitika peaks seetõttu moodustama osa poliitika eesmärkidest seoses kandidaat- ja naaberriikidega. |
| --- | --- |

(4 a)

Euroopa Liidul on globaalne roll ja liidu energia varustuskindluse poliitika peaks seetõttu moodustama osa poliitika eesmärkidest seoses kandidaat- ja naaberriikidega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 b (uus)

| (4 b) | Komisjon peaks tagama, et need liikmesriigid, kes ei ole Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA)

   (1)

  liikmed, kaasatakse samaväärselt Euroopa Liidu otsuste ja meetmete puhul kokkuleppel IEAga. |
| --- | --- |

(4 b)

Komisjon peaks tagama, et need liikmesriigid, kes ei ole Rahvusvahelise Energiaagentuuri (IEA)

   (1)

  liikmed, kaasatakse samaväärselt Euroopa Liidu otsuste ja meetmete puhul kokkuleppel IEAga.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| (5 a) | Komisjon peab asjakohaselt esindama neid liikmesriike, kes ei ole IEA liikmed, ja toetama nende huvisid. |
| --- | --- |

(5 a)

Komisjon peab asjakohaselt esindama neid liikmesriike, kes ei ole IEA liikmed, ja toetama nende huvisid.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| (7) | Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumisel 8.–9. märtsil 2007 tehtud eesistujariigi järeldustes osutatakse üha suuremale ja kiireloomulisemale vajadusele, et ühendus kehtestaks Euroopa ja liikmesriikide tasandil rakendatud meetmeid ühendava integreeritud energiapoliitika. Seega
  oleks oluline ühtlustada
  erinevates liikmesriikides
  rakendatavat varude säilitamise korda
  . |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumisel 8.–9. märtsil 2007 tehtud eesistujariigi järeldustes osutatakse üha suuremale ja kiireloomulisemale vajadusele, et ühendus kehtestaks Euroopa ja liikmesriikide tasandil rakendatud meetmeid ühendava integreeritud energiapoliitika. Seega
  oleks oluline ühtlustada
  erinevates liikmesriikides
  rakendatavat varude säilitamise korda
  .

| (7) | Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumisel 8.–9. märtsil 2007 tehtud eesistujariigi järeldustes osutatakse üha suuremale ja kiireloomulisemale vajadusele, et ühendus kehtestaks Euroopa ja liikmesriikide tasandil rakendatud meetmeid ühendava integreeritud energiapoliitika. Seega
  tuleb tagada
  erinevates liikmesriikides
  rakendatavate erinevate varude säilitamise kordade ühildatavus
  . |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Ülemkogu Brüsseli kohtumisel 8.–9. märtsil 2007 tehtud eesistujariigi järeldustes osutatakse üha suuremale ja kiireloomulisemale vajadusele, et ühendus kehtestaks Euroopa ja liikmesriikide tasandil rakendatud meetmeid ühendava integreeritud energiapoliitika. Seega
  tuleb tagada
  erinevates liikmesriikides
  rakendatavate erinevate varude säilitamise kordade ühildatavus
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7 a (uus)

| (7 a) | Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise järeldustes rõhutatakse Euroopa Liidu soovi luua energiavarustuse katkestuste puhuks liikmesriikide solidaarsust tagavad mehhanismid ning soovitab võtta selleks kasutusele kõik vajalikud vahendid. Ühenduse tasandil koordineeritud toornafta ja/või naftatoodete varude säilitamise tõhus süsteem aitab samuti oluliselt kaasa energiaalase solidaarsuse põhimõtte praktikas juurutamisele. |
| --- | --- |

(7 a)

Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. oktoobri 2008. aasta kohtumise järeldustes rõhutatakse Euroopa Liidu soovi luua energiavarustuse katkestuste puhuks liikmesriikide solidaarsust tagavad mehhanismid ning soovitab võtta selleks kasutusele kõik vajalikud vahendid. Ühenduse tasandil koordineeritud toornafta ja/või naftatoodete varude säilitamise tõhus süsteem aitab samuti oluliselt kaasa energiaalase solidaarsuse põhimõtte praktikas juurutamisele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| (8) | Naftavarude kättesaadavuse ja energiavarustuse kaitse moodustavad liikmesriikide ja ühenduse avaliku julgeoleku põhituuma. Neid eesmärke
  aitab
  saavutada ühendusesiseste varude säilitamist haldavate asutuste ja kesküksuste olemasolu.
  Selleks et asjaomased liikmesriigid saaksid
  võimalikult hästi kasutada riigisisest õigust määratleda varude säilitamise kesküksuse staatus ja optimeerida lõpptarbijatele varustamistegevustest tekkivat finantskoormust
  , piisab tulunduslike eesmärkide keelamisest
  , võttes arvesse konteksti, et naftavarusid võib säilitada igal pool ühenduse territooriumil selleks otstarbeks loodud mis tahes asutuse või talituse poolt. |
| --- | --- |

(8)

Naftavarude kättesaadavuse ja energiavarustuse kaitse moodustavad liikmesriikide ja ühenduse avaliku julgeoleku põhituuma. Neid eesmärke
  aitab
  saavutada ühendusesiseste varude säilitamist haldavate asutuste ja kesküksuste olemasolu.
  Selleks et asjaomased liikmesriigid saaksid
  võimalikult hästi kasutada riigisisest õigust määratleda varude säilitamise kesküksuse staatus ja optimeerida lõpptarbijatele varustamistegevustest tekkivat finantskoormust
  , piisab tulunduslike eesmärkide keelamisest
  , võttes arvesse konteksti, et naftavarusid võib säilitada igal pool ühenduse territooriumil selleks otstarbeks loodud mis tahes asutuse või talituse poolt.

| (8) | Naftavarude kättesaadavuse ja energiavarustuse kaitse moodustavad liikmesriikide ja ühenduse avaliku julgeoleku põhituuma. Neid eesmärke
  saaks aidata kulutasuvalt
  saavutada ühendusesiseste varude säilitamist haldavate asutuste ja kesküksuste olemasolu.
  Liikmesriikidele tuleks võimaldada
  võimalikult hästi kasutada riigisisest õigust määratleda varude säilitamise kesküksuse staatus
  ning tingimused, mille alusel delegeerida varude säilitamine teistele liikmesriikidele või teistele säilitamisüksustele,
  ja optimeerida lõpptarbijatele varustamistegevustest tekkivat finantskoormust, võttes arvesse konteksti, et naftavarusid võib säilitada igal pool ühenduse territooriumil selleks otstarbeks loodud mis tahes asutuse või talituse poolt. |
| --- | --- |

(8)

Naftavarude kättesaadavuse ja energiavarustuse kaitse moodustavad liikmesriikide ja ühenduse avaliku julgeoleku põhituuma. Neid eesmärke
  saaks aidata kulutasuvalt
  saavutada ühendusesiseste varude säilitamist haldavate asutuste ja kesküksuste olemasolu.
  Liikmesriikidele tuleks võimaldada
  võimalikult hästi kasutada riigisisest õigust määratleda varude säilitamise kesküksuse staatus
  ning tingimused, mille alusel delegeerida varude säilitamine teistele liikmesriikidele või teistele säilitamisüksustele,
  ja optimeerida lõpptarbijatele varustamistegevustest tekkivat finantskoormust, võttes arvesse konteksti, et naftavarusid võib säilitada igal pool ühenduse territooriumil selleks otstarbeks loodud mis tahes asutuse või talituse poolt.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| (8 a) | Lõppkasutajate finantskoormuse leevendamiseks peaksid liikmesriigid tegema tihedat koostööd varude säilitamise üksustega ning piirkondlike varude säilitamise üksuste loomiseks. |
| --- | --- |

(8 a)

Lõppkasutajate finantskoormuse leevendamiseks peaksid liikmesriigid tegema tihedat koostööd varude säilitamise üksustega ning piirkondlike varude säilitamise üksuste loomiseks.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| (9) | Pidades silmas naftavarusid käsitlevate ühenduse õigusaktide eesmärke, teatavate liikmesriikide võimalikku julgeolekumuret ning soovi tõhustada liikmesriikide solidaarsust tagavate mehhanismide rangust, oleks vaja piirata riiklikul territooriumil vahendajateta kesküksuste tegevuspiirkonda. |
| --- | --- |

(9)

Pidades silmas naftavarusid käsitlevate ühenduse õigusaktide eesmärke, teatavate liikmesriikide võimalikku julgeolekumuret ning soovi tõhustada liikmesriikide solidaarsust tagavate mehhanismide rangust, oleks vaja piirata riiklikul territooriumil vahendajateta kesküksuste tegevuspiirkonda.

välja jäetud

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| (12) | Eriolukorras rakendatavate poliitikate kehtestamise, varude säilitamise riiklike meetmete
  ühendamise
  ja eeskätt kriisiolukorras varude tasemete parema läbipaistvuse tagamise vajaduse tõttu peaksid liikmesriikidel
  ja ühendusel
  olema kõnealuste varude tõhustatud kontrolliks vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

(12)

Eriolukorras rakendatavate poliitikate kehtestamise, varude säilitamise riiklike meetmete
  ühendamise
  ja eeskätt kriisiolukorras varude tasemete parema läbipaistvuse tagamise vajaduse tõttu peaksid liikmesriikidel
  ja ühendusel
  olema kõnealuste varude tõhustatud kontrolliks vajalikud vahendid.

| (12) | Eriolukorras rakendatavate poliitikate kehtestamise, varude säilitamise riiklike meetmete
  riikidevahelise ühildatavuse tagamise
  ja eeskätt kriisiolukorras varude tasemete parema läbipaistvuse tagamise vajaduse tõttu peaksid liikmesriikidel olema kõnealuste varude tõhustatud kontrolliks vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

(12)

Eriolukorras rakendatavate poliitikate kehtestamise, varude säilitamise riiklike meetmete
  riikidevahelise ühildatavuse tagamise
  ja eeskätt kriisiolukorras varude tasemete parema läbipaistvuse tagamise vajaduse tõttu peaksid liikmesriikidel olema kõnealuste varude tõhustatud kontrolliks vajalikud vahendid.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| (12 a) | Samas kui liikmesriikidele tuleks anda piisav vabadus valida nende geograafilistele ja organisatsioonilistele eripäradele sobiv varude säilitamise kord, tuleks kasutusele võtta kõik vajalikud mehhanismid, et tagada igal ajal täpsete ja usaldusväärsete varude suurust käsitlevate andmete edastamine komisjonile. |
| --- | --- |

(12 a)

Samas kui liikmesriikidele tuleks anda piisav vabadus valida nende geograafilistele ja organisatsioonilistele eripäradele sobiv varude säilitamise kord, tuleks kasutusele võtta kõik vajalikud mehhanismid, et tagada igal ajal täpsete ja usaldusväärsete varude suurust käsitlevate andmete edastamine komisjonile.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 b (uus)

| (12 b) | Tugevdada tuleks liikmesriikide rolli eriolukordadeks kohustuslike naftavarude säilitamisel ja haldamisel. |
| --- | --- |

(12 b)

Tugevdada tuleks liikmesriikide rolli eriolukordadeks kohustuslike naftavarude säilitamisel ja haldamisel.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14

| (14) | Et aidata kaasa varustuskindluse tõhustamisele ühenduses, peaksid varud
  , mis on hangitud liikmesriikidele või kesküksustele ja moodustatud pärast liikmesriikide vastu võetud otsuseid (nn erivarud), vastama kriisiolukorra vajadustele
  . Lisaks oleks vajalik varude juriidiline eristaatus, mis tagaks kriisiolukorras nende täieliku kättesaadavuse. Selleks peaksid asjaomased liikmesriigid tagama vajalike meetmete võtmise kõnealuste varude tingimusteta kaitsmiseks mis tahes sundtäitmismeetmete vastu. |
| --- | --- |

(14)

Et aidata kaasa varustuskindluse tõhustamisele ühenduses, peaksid varud
  , mis on hangitud liikmesriikidele või kesküksustele ja moodustatud pärast liikmesriikide vastu võetud otsuseid (nn erivarud), vastama kriisiolukorra vajadustele
  . Lisaks oleks vajalik varude juriidiline eristaatus, mis tagaks kriisiolukorras nende täieliku kättesaadavuse. Selleks peaksid asjaomased liikmesriigid tagama vajalike meetmete võtmise kõnealuste varude tingimusteta kaitsmiseks mis tahes sundtäitmismeetmete vastu.

| (14) | Et aidata kaasa varustuskindluse tõhustamisele ühenduses, peaksid
  olemasolevad
  varud
  kooskõlas käesoleva direktiiviga võimaldama rahuldada nõudlust vähemalt määratud ajavahemikus
  . Lisaks oleks vajalik varude juriidiline eristaatus, mis tagaks kriisiolukorras nende täieliku kättesaadavuse. Selleks peaksid asjaomased liikmesriigid tagama vajalike meetmete võtmise kõnealuste varude tingimusteta kaitsmiseks mis tahes sundtäitmismeetmete vastu. |
| --- | --- |

(14)

Et aidata kaasa varustuskindluse tõhustamisele ühenduses, peaksid
  olemasolevad
  varud
  kooskõlas käesoleva direktiiviga võimaldama rahuldada nõudlust vähemalt määratud ajavahemikus
  . Lisaks oleks vajalik varude juriidiline eristaatus, mis tagaks kriisiolukorras nende täieliku kättesaadavuse. Selleks peaksid asjaomased liikmesriigid tagama vajalike meetmete võtmise kõnealuste varude tingimusteta kaitsmiseks mis tahes sundtäitmismeetmete vastu.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| (15) | Kesküksustele või liikmesriikidele kuuluvate varude kogused peaksid selles staadiumis olema määratletud tasemega, mille on iga asjaomane liikmesriik sõltumatult ja vabatahtlikult kehtestanud. |
| --- | --- |

(15)

Kesküksustele või liikmesriikidele kuuluvate varude kogused peaksid selles staadiumis olema määratletud tasemega, mille on iga asjaomane liikmesriik sõltumatult ja vabatahtlikult kehtestanud.

| (15) | Kesküksustele või liikmesriikidele kuuluvate varude kogused peaksid selles staadiumis olema
  eelnevalt
  määratletud tasemega, mille on iga asjaomane liikmesriik sõltumatult ja vabatahtlikult kehtestanud. |
| --- | --- |

(15)

Kesküksustele või liikmesriikidele kuuluvate varude kogused peaksid selles staadiumis olema
  eelnevalt
  määratletud tasemega, mille on iga asjaomane liikmesriik sõltumatult ja vabatahtlikult kehtestanud.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 18

| (18) | Tundub, et direktiiviga 2006/67/EÜ määratletud varusid käsitlevate kokkuvõtete esitamise sagedus ja tähtaeg, mille jooksul tuleb need kättesaadavaks muuta, on hilisemad, kui mujal maailmas moodustatud erinevate naftavarusüsteemide puhul. Euroopa Parlament on avaldanud oma resolutsioonis energiahindade suurendamise makromajanduslike mõjude kohta toetust tõhusama teavitussüsteemi kehtestamisele. |
| --- | --- |

(18)

Tundub, et direktiiviga 2006/67/EÜ määratletud varusid käsitlevate kokkuvõtete esitamise sagedus ja tähtaeg, mille jooksul tuleb need kättesaadavaks muuta, on hilisemad, kui mujal maailmas moodustatud erinevate naftavarusüsteemide puhul. Euroopa Parlament on avaldanud oma resolutsioonis energiahindade suurendamise makromajanduslike mõjude kohta toetust tõhusama teavitussüsteemi kehtestamisele.

| (18) | Tundub, et direktiiviga 2006/67/EÜ määratletud varusid käsitlevate kokkuvõtete esitamise sagedus ja tähtaeg, mille jooksul tuleb need kättesaadavaks muuta, on hilisemad, kui mujal maailmas moodustatud erinevate naftavarusüsteemide puhul. Euroopa Parlament on avaldanud oma resolutsioonis energiahindade suurendamise makromajanduslike mõjude kohta toetust tõhusama teavitussüsteemi kehtestamisele.
  Igatahes tuleks tagada, et andmed oleksid siis ka täpsed ning neid ei peaks veel nädalaid või kuid parandama, nagu tänapäeval ka Euroopa Liidus veel küllalt sageli juhtub. |
| --- | --- |

(18)

Tundub, et direktiiviga 2006/67/EÜ määratletud varusid käsitlevate kokkuvõtete esitamise sagedus ja tähtaeg, mille jooksul tuleb need kättesaadavaks muuta, on hilisemad, kui mujal maailmas moodustatud erinevate naftavarusüsteemide puhul. Euroopa Parlament on avaldanud oma resolutsioonis energiahindade suurendamise makromajanduslike mõjude kohta toetust tõhusama teavitussüsteemi kehtestamisele.
  Igatahes tuleks tagada, et andmed oleksid siis ka täpsed ning neid ei peaks veel nädalaid või kuid parandama, nagu tänapäeval ka Euroopa Liidus veel küllalt sageli juhtub.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| (21) | Samadel eesmärkidel tuleks ühtlasi laiendada statistiliste kokkuvõtete koostamist ja neist teavitamist, lisades kokkuvõttesse peale julgeoleku- ja erivarude ka muud varud, ning kehtestada nende kokkuvõtete esitamine kord
  nädalas
  . |
| --- | --- |

(21)

Samadel eesmärkidel tuleks ühtlasi laiendada statistiliste kokkuvõtete koostamist ja neist teavitamist, lisades kokkuvõttesse peale julgeoleku- ja erivarude ka muud varud, ning kehtestada nende kokkuvõtete esitamine kord
  nädalas
  .

| (21) | Samadel eesmärkidel tuleks ühtlasi laiendada statistiliste kokkuvõtete koostamist ja neist teavitamist, lisades kokkuvõttesse peale julgeoleku- ja erivarude ka muud varud, ning kehtestada nende kokkuvõtete esitamine kord
  kuus
  .
  Võttes arvesse kaubanduslikest naftavarudest iganädalase teatamise tõhususe teostatavusuuringu tulemusi, tuleks komisjonile anda pädevus nõuda liikmesriikidelt nende kokkuvõtete esitamist kord nädalas, kui on võimalik tagada, et parandusi tuleb hiljem teha minimaalsel määral ja et nendest kokkuvõtetest on turgude läbipaistvuse suurendamiseks palju kasu. |
| --- | --- |

(21)

Samadel eesmärkidel tuleks ühtlasi laiendada statistiliste kokkuvõtete koostamist ja neist teavitamist, lisades kokkuvõttesse peale julgeoleku- ja erivarude ka muud varud, ning kehtestada nende kokkuvõtete esitamine kord
  kuus
  .
  Võttes arvesse kaubanduslikest naftavarudest iganädalase teatamise tõhususe teostatavusuuringu tulemusi, tuleks komisjonile anda pädevus nõuda liikmesriikidelt nende kokkuvõtete esitamist kord nädalas, kui on võimalik tagada, et parandusi tuleb hiljem teha minimaalsel määral ja et nendest kokkuvõtetest on turgude läbipaistvuse suurendamiseks palju kasu.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 23

| (23) | Komisjonile edastatud kokkuvõtetes võib esineda viivitusi ja vigasid. Komisjoni värvatud või volitatud isikud peaksid saama seega kontrollida ametiasutuste ja liikmesriikide nõutud varude ja dokumentide tegelikku olukorda. |
| --- | --- |

(23)

Komisjonile edastatud kokkuvõtetes võib esineda viivitusi ja vigasid. Komisjoni värvatud või volitatud isikud peaksid saama seega kontrollida ametiasutuste ja liikmesriikide nõutud varude ja dokumentide tegelikku olukorda.

| (23) | Komisjonile edastatud kokkuvõtetes võib esineda viivitusi ja vigasid. Komisjoni värvatud või volitatud isikud peaksid
  lisaks liikmesriikide kontrollipädevusega asutustele
  saama seega
  põhjendatud kahtluse korral
  kontrollida ametiasutuste ja liikmesriikide nõutud varude ja dokumentide tegelikku olukorda. |
| --- | --- |

(23)

Komisjonile edastatud kokkuvõtetes võib esineda viivitusi ja vigasid. Komisjoni värvatud või volitatud isikud peaksid
  lisaks liikmesriikide kontrollipädevusega asutustele
  saama seega
  põhjendatud kahtluse korral
  kontrollida ametiasutuste ja liikmesriikide nõutud varude ja dokumentide tegelikku olukorda.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 25

| (25) | Üksikisikute kaitse liikmesriikidepoolse isikuandmete töötlemise eest on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning üksikisikute kaitse komisjonipoolse isikuandmete töötlemise eest on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.
  Nimetatud õigusaktides nõutakse eelkõige, et isikuandmete töötlemisel oleks õiguslik põhjendus ja et juhuslikult kogutud isikuandmed viivitamatult kustutataks. |
| --- | --- |

(25)

Üksikisikute kaitse liikmesriikidepoolse isikuandmete töötlemise eest on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning üksikisikute kaitse komisjonipoolse isikuandmete töötlemise eest on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.
  Nimetatud õigusaktides nõutakse eelkõige, et isikuandmete töötlemisel oleks õiguslik põhjendus ja et juhuslikult kogutud isikuandmed viivitamatult kustutataks.

| (25) | Üksikisikute kaitse liikmesriikidepoolse isikuandmete töötlemise eest on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning üksikisikute kaitse komisjonipoolse isikuandmete töötlemise eest on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.
  Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 sätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(25)

Üksikisikute kaitse liikmesriikidepoolse isikuandmete töötlemise eest on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning üksikisikute kaitse komisjonipoolse isikuandmete töötlemise eest on reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta.
  Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 sätete kohaldamist.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 29

| (29) | Arvestades, et ühenduse tasandil puudub ühtne kohustuslik miinimumtase erivarudele ja käesoleva direktiiviga kehtestatakse hulgaliselt uusi mehhanisme, tuleks käesoleva direktiivi rakendamist hinnata
  suhteliselt kiiresti
  pärast selle jõustumist. |
| --- | --- |

(29)

Arvestades, et ühenduse tasandil puudub ühtne kohustuslik miinimumtase erivarudele ja käesoleva direktiiviga kehtestatakse hulgaliselt uusi mehhanisme, tuleks käesoleva direktiivi rakendamist hinnata
  suhteliselt kiiresti
  pärast selle jõustumist.

| (29) | Arvestades, et ühenduse tasandil puudub ühtne kohustuslik miinimumtase erivarudele ja
  võttes arvesse praegust uurimust naftaturu läbipaistvuse suurendamise meetmete kulude ja tulude kohta, pidades eriti silmas kord nädalas kaubanduslikest naftavarudest teavitamist, ning et
  käesoleva direktiiviga kehtestatakse hulgaliselt uusi mehhanisme, tuleks käesoleva direktiivi rakendamist hinnata
  hiljemalt kolme aasta jooksul
  pärast selle jõustumist. |
| --- | --- |

(29)

Arvestades, et ühenduse tasandil puudub ühtne kohustuslik miinimumtase erivarudele ja
  võttes arvesse praegust uurimust naftaturu läbipaistvuse suurendamise meetmete kulude ja tulude kohta, pidades eriti silmas kord nädalas kaubanduslikest naftavarudest teavitamist, ning et
  käesoleva direktiiviga kehtestatakse hulgaliselt uusi mehhanisme, tuleks käesoleva direktiivi rakendamist hinnata
  hiljemalt kolme aasta jooksul
  pärast selle jõustumist.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – esimene lõik – punkt e

| e) | “kehtiv rahvusvaheline otsus varude ringlusesse laskmise kohta” – mis tahes Rahvusvahelise Energiaagentuuri haldusnõukogu kehtiv otsus
  mõne liikmesriigi
  nafta- või naftatoodete varude ringlusesse laskmise kohta; |
| --- | --- |

e)

“kehtiv rahvusvaheline otsus varude ringlusesse laskmise kohta” – mis tahes Rahvusvahelise Energiaagentuuri haldusnõukogu kehtiv otsus
  mõne liikmesriigi
  nafta- või naftatoodete varude ringlusesse laskmise kohta;

| e) | “kehtiv rahvusvaheline otsus varude ringlusesse laskmise kohta” – mis tahes IEA haldusnõukogu kehtiv otsus
  IEAsse kuuluva riigi
  nafta- või naftatoodete varude ringlusesse laskmise kohta; |
| --- | --- |

e)

“kehtiv rahvusvaheline otsus varude ringlusesse laskmise kohta” – mis tahes IEA haldusnõukogu kehtiv otsus
  IEAsse kuuluva riigi
  nafta- või naftatoodete varude ringlusesse laskmise kohta;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – esimene lõik – punkt l a (uus)

| l a) | “eriolukord” – üksnes sellised asjaolud, mille puhul esineb oluline toornafta või naftatoodete tarnekatkestus; |
| --- | --- |

l a)

“eriolukord” – üksnes sellised asjaolud, mille puhul esineb oluline toornafta või naftatoodete tarnekatkestus;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 4

4.   Käesolevas artiklis käsitletud varude säilitamise kohustuste arvutamise korda ja meetodeid võib vastavalt artikli 24 lõikes 2 esitatud regulatiivmenetlusele muuta.

4.   Käesolevas artiklis käsitletud varude säilitamise kohustuste arvutamise korda ja meetodeid võib vastavalt artikli 24 lõikes 2 esitatud regulatiivmenetlusele
  ning pärast konsulteerimist ekspertide ja sidusrühmadega
  muuta.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3

3.   Lõigetes 1 ja 2 käsitletud erivarude taseme arvutamise korda ja meetodeid võib muuta vastavalt artikli 24 lõikes 2 esitatud regulatiivmenetlusele.

3.   Lõigetes 1 ja 2 käsitletud erivarude taseme arvutamise korda ja meetodeid võib muuta vastavalt artikli 24 lõikes 2 esitatud regulatiivmenetlusele
  ning pärast konsulteerimist ekspertide ja sidusrühmadega
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1 – esimene lõik

1.   Liikmesriigid tagavad oma riigi territooriumil asuvatele julgeolekuvarudele ja artiklis 9 osutatud erivarudele pideva füüsilise juurdepääsu ja varude kättesaadavuse. Nad määravad kõnealuste varude identifitseerimise, vastava raamatupidamise ja kontrolli viisi, mis võimaldab kõnealuseid varusid igal hetkel kontrollida. Majandustegevuses osalejate hallatavate varude hulka kuuluvate või nende varudega segatud julgeoleku või erivarude raamatupidamine peab olema eraldiseisev.

1.   Liikmesriigid tagavad oma riigi territooriumil asuvatele julgeolekuvarudele ja artiklis 9 osutatud erivarudele pideva füüsilise juurdepääsu ja varude kättesaadavuse. Nad määravad kõnealuste varude identifitseerimise, vastava raamatupidamise ja kontrolli viisi, mis võimaldab kõnealuseid varusid igal hetkel kontrollida.
  Need moodused võetakse kasutusele Euroopa Komisjoni eelneval nõusolekul.
  Majandustegevuses osalejate hallatavate varude hulka kuuluvate või nende varudega segatud julgeoleku või erivarude raamatupidamine peab olema eraldiseisev.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1 – esimene lõik

1.   Kõik liikmesriigid koostavad üksikasjaliku kõikide riiklike julgeolekuvarude registri, mida pidevalt ajakohastatakse ja mis ei kajasta artiklis 9 käsitletud erivarusid. Registris on eeskätt
  kogu
  teave
  asjaomaste varude täpse asukoha, koguse ja
  omaniku
  määratlemiseks ning ka
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ****** määruse nr ****** energiastatistika kohta C lisa punkti 3.1 lõikes 1 määratletud
  kategooriatele vastava täpse tüübi määratlemiseks
  .

1.   Kõik liikmesriigid koostavad üksikasjaliku kõikide riiklike julgeolekuvarude registri, mida pidevalt ajakohastatakse ja mis ei kajasta artiklis 9 käsitletud erivarusid. Registris on eeskätt teave
  selle hoidla, rafineerimistehase või ladustamiskoha kohta, kus asjaomased varud paiknevad, samuti teave varude suuruse,
  omaniku
  ja täpse olemuse kohta, lähtudes
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1099/2008
  (
  energiastatistika kohta
  )
  C lisa punkti 3.1 lõikes 1 määratletud
  kategooriatest

   (2).

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1 – teine lõik

Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile väljavõtte iga kalendriaasta viimasel päeval registris olevate varude kohta; väljavõte esitatakse kajastatud kalendriaastale järgneva
  kolmekümne päeva
  jooksul.

Asjaomane liikmesriik esitab komisjonile väljavõtte iga kalendriaasta viimasel päeval registris olevate varude kohta; väljavõte esitatakse kajastatud kalendriaastale järgneva
  neljakümne viie
  päeva jooksul.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1 – kolmas a lõik (uus)

Komisjon tagab registris sisalduvate konkreetsete andmete konfidentsiaalsuse.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 3 – teine a lõik (uus)

Kui kokkuleppega delegeeritakse need kohustused liikmesriigile, kelle territooriumil kõnealused varud asuvad, või selle liikmesriigi poolt asutatud varude säilitamise kesküksusele, sätestatakse selles kokkuleppes:

| (a) | liikmesriigi või varude säilitamise kesküksuse vastutus, et tagada varude suurust käsitlevate täpsete andmete pidev kättesaadavus; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriigi või varude säilitamise kesküksuse vastutus, et tagada varude suurust käsitlevate täpsete andmete pidev kättesaadavus;

| (b) | oma territooriumil soetatud, moodustatud, säilitatud või hallatud julgeolekuvarude ülesanded delegeerinud liikmesriigile tarnimiseks kuluv aeg; |
| --- | --- |

(b)

oma territooriumil soetatud, moodustatud, säilitatud või hallatud julgeolekuvarude ülesanded delegeerinud liikmesriigile tarnimiseks kuluv aeg;

| (c) | tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui liikmesriik või varude säilitamise kesküksus ei täida kokkuleppes sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(c)

tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui liikmesriik või varude säilitamise kesküksus ei täida kokkuleppes sätestatud tingimusi.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 4 – punkt b

| b) | avaldada majandustegevuses osalejatele pakutavate teenuste tingimused vähemalt
  kuus
  kuud enne varude kesküksuse pakkumise tegemist. |
| --- | --- |

b)

avaldada majandustegevuses osalejatele pakutavate teenuste tingimused vähemalt
  kuus
  kuud enne varude kesküksuse pakkumise tegemist.

| b) | avaldada majandustegevuses osalejatele pakutavate teenuste tingimused vähemalt
  kolm
  kuud enne varude kesküksuse pakkumise tegemist. |
| --- | --- |

b)

avaldada majandustegevuses osalejatele pakutavate teenuste tingimused vähemalt
  kolm
  kuud enne varude kesküksuse pakkumise tegemist.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1 – esimene lõik – punkt b

| b) | ühele või mitmele varude säilitamise kesküksusele, kes on võimelised kõnealuseid varusid säilitama, või |
| --- | --- |

b)

ühele või mitmele varude säilitamise kesküksusele, kes on võimelised kõnealuseid varusid säilitama, või

| b) | ühele või mitmele varude säilitamise kesküksusele, kes on võimelised kõnealuseid varusid säilitama
  , eeldusel et on sõlmitud kokkulepe asjaomase liikmesriigi ja selle liikmesriigi vahel, kes hakkab varusid säilitama
  , või |
| --- | --- |

b)

ühele või mitmele varude säilitamise kesküksusele, kes on võimelised kõnealuseid varusid säilitama
  , eeldusel et on sõlmitud kokkulepe asjaomase liikmesriigi ja selle liikmesriigi vahel, kes hakkab varusid säilitama
  , või

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 – esimene lõik

1.   Iga liikmesriik võib
  pöördumatult
  alustada tarbimispäevade arvuga määratletud naftavarude miinimumtaseme säilitamisega vastavalt käesolevale artikli tingimustele (edaspidi “erivarud”).

1.   Iga liikmesriik võib alustada tarbimispäevade arvuga määratletud naftavarude miinimumtaseme säilitamisega vastavalt käesoleva artikli tingimustele (edaspidi “erivarud”).

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 3 – sissejuhatus

3.   Erivarud
  kuuluvad
  vaid
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ****** määruse nr ****** energiastatistika kohta
  B lisa punktis 4 määratletud järgmiste tootekategooriate hulka:

3.   Erivarud
  võivad kuuluda
  vaid määruse
  (EÜ)

  nr

  1099/2008
  B lisa punktis 4 määratletud järgmiste tootekategooriate hulka
  , mis peavad vastama ühenduse õigusaktidele, eriti kütuse standardite ja keskkonnakaitse valdkonnas
  :

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 5 – esimene lõik

5.   Iga liikmesriik, kes on otsustanud erivarusid säilitada, esitab komisjonile teatise, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja millega täpsustatakse liikmesriigi erivarude tase, mida see
  pöördumatult
  igas kategoorias pidevalt säilitama kohustub. Sellisel viisil teavitatud kohustuslik miinimumtase on ühtne ja kehtib kõikidele liikmesriikide kasutatavate erivarude kategooriatele samaväärselt.

5.   Iga liikmesriik, kes on otsustanud erivarusid säilitada, esitab komisjonile teatise, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja millega täpsustatakse liikmesriigi erivarude tase, mida see igas kategoorias
  ja selles ajavahemikus, millega ta ennast seob,
  pidevalt säilitama kohustub. Sellisel viisil teavitatud kohustuslik miinimumtase on ühtne ja kehtib kõikidele liikmesriikide kasutatavate erivarude kategooriatele samaväärselt.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – esimene lõik

1.   Iga liikmesriik koostab üksikasjaliku ja kõikide riiklikul territooriumil säilitatavate erivarude registri, mida pidevalt uuendatakse. Kõnealune register sisaldab eeskätt
  kogu
  teavet
  asjaomaste varude täpse asukoha määramiseks
  .

1.   Iga liikmesriik koostab üksikasjaliku ja kõikide riiklikul territooriumil säilitatavate erivarude registri, mida
  iga kuu
  pidevalt uuendatakse. Kõnealune register sisaldab eeskätt teavet
  selle hoidla, rafineerimistehase või ladustamiskoha kohta, kus asjaomased varud paiknevad
  .

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 - lõige 1 – teine lõik

Kui komisjoni talitustest on esitatud andmepäringuid, edastab liikmesriik komisjonile

  kaheksa päeva

  jooksul registri väljavõtte

  kümme

  aasta kohta alates andmenõude kuupäevast.

Lisaks esitavad liikmesriigid komisjoni talitustele viimaste nõudel

  kümne tööpäeva

  jooksul pärast nõude saamist registri koopia; selliseid nõudeid võib esitada kuni

  kolme

  aasta möödumiseni sellest kuupäevast, mille kohta soovitud andmed käivad.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – esimene a lõik (uus)

Liikmesriigi ja varude säilitamise kesküksuse vahelises kokkuleppes sätestatakse:

| (a) | liikmesriigi või varude säilitamise kesküksuse vastutus, et tagada varude suurust käsitlevate täpsete andmete pidev kättesaadavus; |
| --- | --- |

(a)

liikmesriigi või varude säilitamise kesküksuse vastutus, et tagada varude suurust käsitlevate täpsete andmete pidev kättesaadavus;

| (b) | oma territooriumil soetatud, moodustatud, säilitatud või hallatud julgeolekuvarude ülesanded delegeerinud liikmesriigile tarnimiseks kuluv aeg; |
| --- | --- |

(b)

oma territooriumil soetatud, moodustatud, säilitatud või hallatud julgeolekuvarude ülesanded delegeerinud liikmesriigile tarnimiseks kuluv aeg;

| (c) | tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui liikmesriik või varude säilitamise kesküksus ei täida kokkuleppes sätestatud tingimusi. |
| --- | --- |

(c)

tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused juhuks, kui liikmesriik või varude säilitamise kesküksus ei täida kokkuleppes sätestatud tingimusi.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile
  iganädalased
  statistilised kokkuvõtted nende riigi territooriumil hoitavate kaubanduslike varude tasemete kohta. Nad tagavad tundlike andmete kaitse ega nimeta asjaomaste varude omanike nimesid.

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile
  igakuised
  statistilised kokkuvõtted nende riigi territooriumil hoitavate kaubanduslike varude tasemete kohta. Nad tagavad tundlike andmete kaitse ega nimeta asjaomaste varude omanike nimesid.

2.   Komisjon avaldab ühenduse kaubanduslike varude kohta
  iga nädal
  statistilised kokkuvõtted liikmesriikide esitatud kokkuvõtete põhjal, kasutades selleks tunnustatud tasemeid.

2.   Komisjon avaldab ühenduse kaubanduslike varude kohta
  iga kuu
  statistilised kokkuvõtted liikmesriikide esitatud kokkuvõtete põhjal, kasutades selleks tunnustatud tasemeid.

3.   Komisjon võtab vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 esitatud regulatiivmenetlusega lõigete 1 ja 2 rakendamise korra.

3.   Komisjon võtab vastu kooskõlas artikli 24 lõikes 2 esitatud regulatiivmenetlusega lõigete 1 ja 2 rakendamise korra.

3 a.
     
  Kui põhjalikust uuringust iganädalaste statistiliste kokkuvõtete teostatavuse ja tõhususe kohta ilmneb, et nendest kokkuvõtetest on turgude läbipaistvuse suurendamiseks palju kasu ning et nende kokkuvõtete jaoks saab andmeid koguda selliselt, et hiljem ei ole vaja teha suuremaid korrapäraseid parandusi, võib komisjon artiklis 23 sätestatud hindamise järgselt muuta liikmesriikide igakuise kaubanduslike naftavarude suuruse statistiliste kokkuvõtete avaldamise kohustuse iganädalaseks kohustuseks.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 1

1.   Komisjoni talitused võivad
  igal hetkel
  otsustada kontrollida liikmesriikide erivarusid. Komisjoni talitused võivad paluda kontrollide ettevalmistamisel kooskõlastamise töörühma nõu.

1.   Komisjoni talitused võivad
  põhjendatud kahtluse korral
  otsustada kontrollida liikmesriikide erivarusid. Komisjoni talitused võivad paluda kontrollide ettevalmistamisel kooskõlastamise töörühma nõu.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 2

2.   Lõikes 1 käsitletud kontrollitegevuste eesmärk ei hõlma isikuandmete
  kogumist
  . Kontrollide käigus leitud või tuvastatud isikuandmeid ei koguta ega arvestata ning kui neid juhuslikult siiski kogutakse, hävitatakse andmed viivitamata.

2.   Lõikes 1 käsitletud kontrollitegevuste eesmärk ei hõlma isikuandmete
  töötlemist
  . Kontrollide käigus leitud või tuvastatud isikuandmeid ei koguta ega arvestata ning kui neid juhuslikult siiski kogutakse, hävitatakse andmed viivitamata.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 4

4.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 käsitletud kontrollitegevuste läbiviimisel teeksid nende territooriumil säilitatud ja hallatud erivarude eest vastutavad isikud koostööd komisjoni
  talituste värvatud või
  volitatud
  isikutega
  .

4.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 käsitletud kontrollitegevuste läbiviimisel teeksid nende territooriumil säilitatud ja hallatud erivarude eest vastutavad isikud koostööd komisjoni volitatud
  ametnike või esindajatega
  .

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 19 – lõige 7

7.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada erivarudega seotud andmete, tunnistuste, väljavõtete ja dokumentide säilitamine vähemalt
  kümne
  aasta jooksul.

7.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada erivarudega seotud andmete, tunnistuste, väljavõtete ja dokumentide säilitamine vähemalt
  kolme
  aasta jooksul.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 21 – lõiked 3 ja 4

3.   Kui eksisteerib kehtiv rahvusvaheline otsus varude ringlusesse laskmise kohta, võib iga asjaomane liikmesriik julgeoleku- ja erivarusid kõnealusest otsusest tulenevate rahvusvaheliste kohustuste täitmise eesmärgil kasutada. Sellisel juhul teavitab liikmesriik viivitamata komisjoni, kes võib kokku kutsuda kooskõlastamise töörühma või alustada selle liikmetega elektroonilisel teel konsulteerimist eelkõige ringlusesse laskmise mõjude hindamise suhtes.

3.   
  Komisjon teeb tihedat koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, kes saavad teha otsuseid varude vabastamise kohta, ning tugevdab neis küsimustes ülemaailmselt mitmepoolset ja kahepoolset koordineerimist.
  Kui eksisteerib kehtiv rahvusvaheline otsus varude ringlusesse laskmise kohta, võib iga asjaomane liikmesriik julgeoleku- ja erivarusid kõnealusest otsusest tulenevate rahvusvaheliste kohustuste täitmise eesmärgil kasutada. Sellisel juhul teavitab liikmesriik viivitamata komisjoni, kes võib kokku kutsuda kooskõlastamise töörühma või alustada selle liikmetega elektroonilisel teel konsulteerimist eelkõige ringlusesse laskmise mõjude hindamise suhtes.

4.   Kui ühenduse või liikmesriigi toornafta või naftatoodetega varustamisel tekivad raskused, kutsub komisjon liikmesriigi palvel või omal algatusel võimalikult kiiresti kokku kooskõlastamise töörühma. Kooskõlastamise töörühm tutvub olukorraga.
  Komisjon tegutseb tõsise tarnekatkestuse korral.

4.   Kui ühenduse või liikmesriigi toornafta või naftatoodetega varustamisel tekivad raskused, kutsub komisjon liikmesriigi palvel või omal algatusel võimalikult kiiresti kokku kooskõlastamise töörühma.
  Kõik liikmesriigid tagavad, et nende esindajad saavad isiklikult või elektroonilisel vahendusel osaleda kooskõlastamise töörühma koosolekul 24 tunni jooksul pärast koosoleku kokkukutsumist.
  Kooskõlastamise töörühm tutvub olukorraga
  , tuginedes liikmesriikide solidaarsuse põhimõttele ning majandusliku ja sotsiaalse mõju objektiivsele hindamisele, ning komisjon teeb kooskõlastamise töörühma hindamise alusel kindlaks, kas on toimunud tõsine tarnekatkestus
  .

Kui tuvastatakse tõsine tarnekatkestus, võib komisjon lubada, et liikmesriikide sellel otstarbel esitatud kogused lastakse täielikult või osaliselt ringlusesse.

Kui tuvastatakse tõsine tarnekatkestus, võib komisjon lubada, et liikmesriikide sellel otstarbel esitatud kogused lastakse täielikult või osaliselt ringlusesse.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 23

Komisjon hindab kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist selle rakendamist ja tutvub eelkõige
  võimalusega kohandada kõikidele liikmesriikidele uus erivarude kohustuslik miinimumtase
  .

Komisjon hindab
  vähemalt
  kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist selle rakendamist ja tutvub eelkõige
  sellega,

| (a) | kas varusid käsitlev teave on täpne ja õigeaegselt edastatud; |
| --- | --- |

(a)

kas varusid käsitlev teave on täpne ja õigeaegselt edastatud;

| (b) | kas kaubanduslike naftavarude suurusest tuleb teavitada kord nädalas või kord kuus; |
| --- | --- |

(b)

kas kaubanduslike naftavarude suurusest tuleb teavitada kord nädalas või kord kuus;

| (c) | kas oleks asjakohane nõuda kõikidelt liikmesriikidelt erivarude kohustusliku miinimumtaseme pikaajalist säilitamist
  . |
| --- | --- |

(c)

kas oleks asjakohane nõuda kõikidelt liikmesriikidelt erivarude kohustusliku miinimumtaseme pikaajalist säilitamist
  .

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 26 – lõige 1 – esimene lõik

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 20XX. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 20XX
  , välja arvatud need liikmesriigid, kelle puhul vastavalt ELiga ühinemise lepingule kehtib üleminekuaeg nafta ja naftatoodete varude loomiseks; nendele riikidele on rakendamise tähtajaks üleminekuperioodi lõppkuupäev
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – üheteistkümnes lõik

Liikmesriigid vähendavad oma varude arvutustes eelneva põhjal arvutatud varude koguseid
  10
   % võrra. Vähendada tuleb määratud arvutustes sisalduvaid kõiki koguseid.

Liikmesriigid vähendavad oma varude arvutustes eelneva põhjal arvutatud varude koguseid
  5
   % võrra. Vähendada tuleb määratud arvutustes sisalduvaid kõiki koguseid.

---

(1)  
  Bulgaaria, Küpros, Eesti, Läti, Leedu, Malta, Rumeenia ja Sloveenia.

(2)  
  ELT L 304, 14.11.2008, lk 1.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/174 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/174

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem *

P6_TA(2009)0227

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi kohta (KOM(2008)0676 – C6-0399/2008 – 2008/0200(CNS))

2010/C 184 E/41

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0676);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 203, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0399/2008);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0228/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | kutsub komisjoni üles Lissaboni lepingu jõustumise järgselt, kui nõukogu ei ole selles osas otsust vastu võtnud, kaaluma võimalust kasutada ettepaneku õigusliku alusena artiklit 196 (kodanikukaitse) ja kaaluma vajaduse korral uuesti ettepaneku esitamist Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles Lissaboni lepingu jõustumise järgselt, kui nõukogu ei ole selles osas otsust vastu võtnud, kaaluma võimalust kasutada ettepaneku õigusliku alusena artiklit 196 (kodanikukaitse) ja kaaluma vajaduse korral uuesti ettepaneku esitamist Euroopa Parlamendile;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu otsus


  Põhjendus 1 |
| (1) | Nõukogu 2004. aasta detsembris vastuvõetud järeldustes terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta (1) ning ELi solidaarsusprogrammis terrorismiohu ja -rünnakute tagajärgede kohta kiideti heaks komisjoni kavatsus teha ettepanek elutähtsate infrastruktuuride Euroopa kaitse programmi koostamiseks ning nõustuti, et komisjon loob elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 1

(1)

Nõukogu 2004. aasta detsembris vastuvõetud järeldustes terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta (1) ning ELi solidaarsusprogrammis terrorismiohu ja -rünnakute tagajärgede kohta kiideti heaks komisjoni kavatsus teha ettepanek elutähtsate infrastruktuuride Euroopa kaitse programmi koostamiseks ning nõustuti, et komisjon loob elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi.

| (1) | Nõukogu 2004. aasta detsembris vastuvõetud järeldustes terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta (2) ning ELi solidaarsusprogrammis terrorismiohu ja -rünnakute tagajärgede kohta kiideti heaks komisjoni kavatsus teha ettepanek elutähtsate infrastruktuuride Euroopa kaitse programmi koostamiseks ning nõustuti, et komisjon loob elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 2004. aasta detsembris vastuvõetud järeldustes terrorirünnakute ärahoidmise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta (2) ning ELi solidaarsusprogrammis terrorismiohu ja -rünnakute tagajärgede kohta kiideti heaks komisjoni kavatsus teha ettepanek elutähtsate infrastruktuuride Euroopa kaitse programmi koostamiseks ning nõustuti, et komisjon loob elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 4

| (4) | Mitu elutähtsaid infrastruktuure hõlmavat hädaolukorda Euroopas, nagu elektrikatkestus 2006. aastal, on osutanud vajadusele parema ja tõhusama teabevahetuse järele, et
  ära hoida hädaolukordi või vähendada nende ulatust
  . |
| --- | --- |

(4)

Mitu elutähtsaid infrastruktuure hõlmavat hädaolukorda Euroopas, nagu elektrikatkestus 2006. aastal, on osutanud vajadusele parema ja tõhusama teabevahetuse järele, et
  ära hoida hädaolukordi või vähendada nende ulatust
  .

| (4) | Mitu elutähtsaid infrastruktuure hõlmavat hädaolukorda Euroopas, nagu elektrikatkestus 2006. aastal, on osutanud vajadusele parema ja tõhusama teabevahetuse
  ja erinevate liikmesriikide tavade parema tundmise
  järele, et
  olla sellisteks juhtumiteks valmis ning vältida nende kordumist
  . |
| --- | --- |

(4)

Mitu elutähtsaid infrastruktuure hõlmavat hädaolukorda Euroopas, nagu elektrikatkestus 2006. aastal, on osutanud vajadusele parema ja tõhusama teabevahetuse
  ja erinevate liikmesriikide tavade parema tundmise
  järele, et
  olla sellisteks juhtumiteks valmis ning vältida nende kordumist
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 5

| (5) | On asjakohane luua infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil elutähtsate infrastruktuuride kaitse valdkonnas vahetada teavet
  ja ohuteateid
  ning tugevdada dialoogi nimetatud valdkonnas, et aidata kaasa integratsiooni edendamisele ning riiklikult hajutatud ja killustatud elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud uurimisprogrammide paremale koordineerimisele. |
| --- | --- |

(5)

On asjakohane luua infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil elutähtsate infrastruktuuride kaitse valdkonnas vahetada teavet
  ja ohuteateid
  ning tugevdada dialoogi nimetatud valdkonnas, et aidata kaasa integratsiooni edendamisele ning riiklikult hajutatud ja killustatud elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud uurimisprogrammide paremale koordineerimisele.

| (5) | Seetõttu
  on asjakohane luua infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil elutähtsate infrastruktuuride kaitse valdkonnas vahetada teavet ning tugevdada dialoogi nimetatud valdkonnas, et aidata kaasa integratsiooni edendamisele ning riiklikult hajutatud ja killustatud elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud uurimisprogrammide paremale koordineerimisele. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu
  on asjakohane luua infosüsteem, mis võimaldab liikmesriikidel ja komisjonil elutähtsate infrastruktuuride kaitse valdkonnas vahetada teavet ning tugevdada dialoogi nimetatud valdkonnas, et aidata kaasa integratsiooni edendamisele ning riiklikult hajutatud ja killustatud elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud uurimisprogrammide paremale koordineerimisele.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6

| (6) | Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks aitama täiustada ELi elutähtsaid infrastruktuure, sest see on infosüsteem, mis võiks hõlbustada liikmesriikide koostööd, ning pakkuma tõhusat ja kiiret alternatiivi aeganõudvatele otsingumeetoditele, mille abil otsitakse teavet ühenduse elutähtsate infrastruktuuride kohta. |
| --- | --- |

(6)

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks aitama täiustada ELi elutähtsaid infrastruktuure, sest see on infosüsteem, mis võiks hõlbustada liikmesriikide koostööd, ning pakkuma tõhusat ja kiiret alternatiivi aeganõudvatele otsingumeetoditele, mille abil otsitakse teavet ühenduse elutähtsate infrastruktuuride kohta.

| (6) | Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks aitama täiustada ELi elutähtsate infrastruktuuride kaitset, sest see on infosüsteem, mis võiks hõlbustada liikmesriikide koostööd
  ja koordineerimist
  , ning pakkuma tõhusat ja kiiret alternatiivi aeganõudvatele otsingumeetoditele, mille abil otsitakse teavet ühenduse elutähtsate infrastruktuuride kohta.
  See peaks eelkõige ergutama liikmesriikide vahelist teabe, parimate tavade ja kogemuste vahetamist ning levitamist hõlbustavate asjakohaste meetmete väljatöötamist. |
| --- | --- |

(6)

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks aitama täiustada ELi elutähtsate infrastruktuuride kaitset, sest see on infosüsteem, mis võiks hõlbustada liikmesriikide koostööd
  ja koordineerimist
  , ning pakkuma tõhusat ja kiiret alternatiivi aeganõudvatele otsingumeetoditele, mille abil otsitakse teavet ühenduse elutähtsate infrastruktuuride kohta.
  See peaks eelkõige ergutama liikmesriikide vahelist teabe, parimate tavade ja kogemuste vahetamist ning levitamist hõlbustavate asjakohaste meetmete väljatöötamist.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 6 a (uus)

| (6 a) | Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi esimene hindamine peaks hõlmama ka süvaanalüüsi vajalikkuse kohta lisada elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile uus funktsioon, milleks on kiirhoiatussüsteemi tehniline seade. See funktsioon peaks võimaldama liikmesriikidel ja komisjonil edastada ohuteateid elutähtsaid infrastruktuure ähvardavate vahetute riskide ja ohtude kohta, võttes arvesse kõiki vajalikke turvanõudeid. |
| --- | --- |

(6 a)

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi esimene hindamine peaks hõlmama ka süvaanalüüsi vajalikkuse kohta lisada elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile uus funktsioon, milleks on kiirhoiatussüsteemi tehniline seade. See funktsioon peaks võimaldama liikmesriikidel ja komisjonil edastada ohuteateid elutähtsaid infrastruktuure ähvardavate vahetute riskide ja ohtude kohta, võttes arvesse kõiki vajalikke turvanõudeid.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 7

| (7) | Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks eelkõige ergutama parimate tavade vahetamist hõlbustavate asjakohaste meetmete väljatöötamist ning olema vahetuid ohte kajastava teabe ja ohuteadete turvalise edastamise vahendiks. |
| --- | --- |

(7)

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem peaks eelkõige ergutama parimate tavade vahetamist hõlbustavate asjakohaste meetmete väljatöötamist ning olema vahetuid ohte kajastava teabe ja ohuteadete turvalise edastamise vahendiks.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 8

| (8) | Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi raames
  tuleks vältida
  dubleerimist ning arvesse
  tuleks võtta
  iga olemasoleva valdkondliku kiirhoiatussüsteemi konkreetset eripära, eksperdihinnanguid, korraldust ja pädevusvaldkondi. |
| --- | --- |

(8)

Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi raames
  tuleks vältida
  dubleerimist ning arvesse
  tuleks võtta
  iga olemasoleva valdkondliku kiirhoiatussüsteemi konkreetset eripära, eksperdihinnanguid, korraldust ja pädevusvaldkondi.

| (8) | Uue infosüsteemi väljatöötamisel ja hindamisel peaksid liikmesriigid ja komisjon tagama, et
  elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi raames
  välditakse
  dubleerimist ning
  võetakse
  arvesse iga olemasoleva valdkondliku kiirhoiatussüsteemi konkreetset eripära, eksperdihinnanguid, korraldust ja pädevusvaldkondi. |
| --- | --- |

(8)

Uue infosüsteemi väljatöötamisel ja hindamisel peaksid liikmesriigid ja komisjon tagama, et
  elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi raames
  välditakse
  dubleerimist ning
  võetakse
  arvesse iga olemasoleva valdkondliku kiirhoiatussüsteemi konkreetset eripära, eksperdihinnanguid, korraldust ja pädevusvaldkondi.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10

| (10) | Liikmesriikide elutähtsate infrastruktuuride vastastikune sõltuvus ja elutähtsate infrastruktuuride kaitse liikmesriigiti erinev tase viitab sellele, et horisontaalse ja valdkonnaülese ühenduse vahendi loomine elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe
  ja ohuteadete
  vahetamiseks suurendaks kodanike turvalisust. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikide elutähtsate infrastruktuuride vastastikune sõltuvus ja elutähtsate infrastruktuuride kaitse liikmesriigiti erinev tase viitab sellele, et horisontaalse ja valdkonnaülese ühenduse vahendi loomine elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe
  ja ohuteadete
  vahetamiseks suurendaks kodanike turvalisust.

| (4 a) | Liikmesriikide elutähtsate infrastruktuuride vastastikune sõltuvus ja elutähtsate infrastruktuuride kaitse liikmesriigiti erinev tase viitab sellele, et horisontaalse ja valdkonnaülese ühenduse vahendi loomine elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vahetamiseks suurendaks kodanike turvalisust. |
| --- | --- |

(4 a)

Liikmesriikide elutähtsate infrastruktuuride vastastikune sõltuvus ja elutähtsate infrastruktuuride kaitse liikmesriigiti erinev tase viitab sellele, et horisontaalse ja valdkonnaülese ühenduse vahendi loomine elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vahetamiseks suurendaks kodanike turvalisust.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 10 a (uus)

| (10 a) | Meetmete võtmine kodanikukaitse valdkonnas kuulub EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punktis u loetletud ühenduse tegevuse hulka. Seega on elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomine vajalik selleks, et ühendusel oleks võimalik saavutada asutamislepingus seatud eesmärk. |
| --- | --- |

(10 a)

Meetmete võtmine kodanikukaitse valdkonnas kuulub EÜ asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punktis u loetletud ühenduse tegevuse hulka. Seega on elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomine vajalik selleks, et ühendusel oleks võimalik saavutada asutamislepingus seatud eesmärk.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu otsus

Põhjendus 17

| (17) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse
  eelkõige
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  tunnustatud põhimõtteid
  , |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse
  eelkõige
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  tunnustatud põhimõtteid
  ,

| (17) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse
  põhimõtteid, mida tunnustatakse ELi lepingu artiklis 6 ja kajastatakse
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse
  põhimõtteid, mida tunnustatakse ELi lepingu artiklis 6 ja kajastatakse
  Euroopa Liidu põhiõiguste hartas,

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 1

Käesoleva otsusega luuakse turvaline info-
  ,
  teabevahetuse
  ja ohuteadete edastamise
  süsteem – elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem –, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel vahetada teavet
  ühiste ohtude,
  nõrkuste ning asjakohaste meetmete ja strateegiate kohta, et vähendada elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud riske.

Käesoleva otsusega luuakse turvaline info-
  ja
  teabevahetuse süsteem – elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem –, mille eesmärk on aidata liikmesriikidel vahetada teavet nõrkuste ning asjakohaste meetmete ja strateegiate kohta, et vähendada elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud riske.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – teine lõik

„elutähtis infrastruktuur” – liikmesriikides asuvad varad, süsteemid või nende osad, mis on hädavajalikud eluliselt tähtsate ühiskondlike toimingute, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku, inimeste majandusliku ja sotsiaalse heaolu toimimiseks ning mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks nimetatud toimingute toimimishäire tulemusena oluliselt liikmesriiki;

„elutähtis infrastruktuur” – liikmesriikides asuvad varad, süsteemid või nende osad, mis on hädavajalikud eluliselt tähtsate ühiskondlike toimingute, tervishoiu, turvalisuse, julgeoleku,
  tarneahela,
  inimeste majandusliku ja sotsiaalse heaolu toimimiseks ning mille kahjustada saamine või hävimine mõjutaks nimetatud toimingute toimimishäire tulemusena oluliselt liikmesriiki;

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 2 – kolmas lõik

„osalev liikmesriik” – liikmesriik, kes on sõlminud komisjoniga vastastikuse mõistmise memorandumi;

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 3

Artikkel 3

Osalemine

Kõik liikmesriigid võivad elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osaleda ja seda kasutada. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis osalemine sõltub kõnealuse infosüsteemi suhtes kohaldatavaid tehnilisi ja turvanõudeid sisaldava vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimisest ning teabest asukoha kohta, kuhu elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteem ühendatakse.

välja jäetud

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 4 – pealkiri

Funktsioonid

Funktsioon ja struktuur

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 4 – lõige 1

(1)   Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse
  infosüsteemil on kaks funktsiooni:

| (a) | pakkuda elektroonilist keskkonda
  elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vahetamiseks
  ; |
| --- | --- |

(a)

pakkuda elektroonilist keskkonda
  elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vahetamiseks
  ;

| (b) | kiireloomuliste ohuteadetega seotud funktsioon, mis võimaldab osalevatel liikmesriikidel ja komisjonil edastada ohuteateid elutähtsaid infrastruktuure ähvardavate vahetute riskide ja ohtude kohta
  . |
| --- | --- |

(b)

kiireloomuliste ohuteadetega seotud funktsioon, mis võimaldab osalevatel liikmesriikidel ja komisjonil edastada ohuteateid elutähtsaid infrastruktuure ähvardavate vahetute riskide ja ohtude kohta
  .

1)   Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse
  infosüsteem luuakse elektroonilise keskkonnana
  elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud teabe vahetamiseks.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

1 a)
     
  Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi tehniline platvorm on olemas igas liikmesriigis vähemalt ühes turvalises asukohas.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 4 – lõige 2 – teine lõik

Kindlaksmääratud valdkonnad lisatakse süsteemi alaliselt. Kuigi kindlaksmääratud valdkondade sisu võib kohandada, ei või selliseid valdkondi kõrvaldada
  ,
  ümber nimetada
  ega uusi valdkondi lisada
  . I lisas on esitatud kindlaksmääratud valdkondade loetelu.

Kindlaksmääratud valdkonnad lisatakse süsteemi alaliselt. Kuigi kindlaksmääratud valdkondade sisu võib kohandada, ei või selliseid valdkondi kõrvaldada
  ega
  ümber nimetada. I lisas on esitatud kindlaksmääratud valdkondade loetelu.
  See ei välista uute valdkondade lisamist, kui süsteemi toimimine näitab, et see on vajalik.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 1

(1)   
  Osalevad
  liikmesriigid määravad kindlaks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutava üksuse ja teatavad sellest komisjonile. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutav üksus vastutab asjaomases liikmesriigis elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile juurdepääsu õiguste andmise või sellest keeldumise eest.

1)   Liikmesriigid määravad kindlaks elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutava üksuse ja teatavad sellest komisjonile. Elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi eest vastutav üksus vastutab asjaomases liikmesriigis elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile juurdepääsu õiguste andmise või sellest keeldumise eest.

(Käesolevat muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses.)

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 5 – lõige 2

(2)   
  Osalevad
  liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile vastavalt komisjoni vastuvõetud
  juhistele
  .

2)   Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile vastavalt komisjoni vastuvõetud
  kasutusjuhistele
  .

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt b

| (b) | kehtestada süsteemi kasutamise, sealhulgas teabe konfidentsiaalsuse, edastamise, talletamise, katalogiseerimise ja kustutamise tingimusi käsitlevad
  juhised
  . Komisjon kehtestab ka elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile täieliku või osalise juurdepääsu andmise tingimused ja korra. |
| --- | --- |

(b)

kehtestada süsteemi kasutamise, sealhulgas teabe konfidentsiaalsuse, edastamise, talletamise, katalogiseerimise ja kustutamise tingimusi käsitlevad
  juhised
  . Komisjon kehtestab ka elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile täieliku või osalise juurdepääsu andmise tingimused ja korra.

| b) | kehtestada süsteemi kasutamise, sealhulgas teabe konfidentsiaalsuse, edastamise, talletamise, katalogiseerimise ja kustutamise tingimusi käsitlevad
  kasutusjuhised
  . Komisjon kehtestab ka elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile täieliku või osalise juurdepääsu andmise tingimused ja korra. |
| --- | --- |

b)

kehtestada süsteemi kasutamise, sealhulgas teabe konfidentsiaalsuse, edastamise, talletamise, katalogiseerimise ja kustutamise tingimusi käsitlevad
  kasutusjuhised
  . Komisjon kehtestab ka elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemile täieliku või osalise juurdepääsu andmise tingimused ja korra.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)

3 a)
     
  Komisjon jälgib elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimist.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7 – lõige 2

(2)   Kasutajate dokumentidele juurdepääsu õigused vastavad nende teadmisvajadusele
  ning
  igal ajal
  tuleb täita
  autori konkreetseid juhiseid dokumendi kaitsmise ja levitamise kohta.

2)   Kasutajate dokumentidele juurdepääsu õigused vastavad nende teadmisvajadusele
  . Kasutajad täidavad
  igal ajal autori konkreetseid juhiseid dokumendi kaitsmise ja levitamise kohta.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7 – lõige 2 a (uus)

2 a)
     
  Liikmesriikides toimub elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi üles laaditud tundliku teabe vahetamine volitatud kasutajate ja kolmandate isikute vahel kõnealuse teabe valdaja eelneval loal ning ühenduse ja siseriikliku asjakohase õiguse alusel.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 7 a (uus)

Artikkel 7 a

Nõuded seoses elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis sisalduva teabega

Süsteemi üles laaditud mis tahes teabe või dokumentide kohta on võimalik teha masintõlge.

Komisjon töötab koostöös elutähtsate infrastruktuuride kaitse kontaktpunktidega välja iga sektori kohta loetelu märksõnadest, mida saaks kasutada, kui elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi laetakse üles teavet või kui seda süsteemist otsitakse.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 8

Komisjon töötab välja kasutusjuhised, mis sisaldavad kõiki üksikasju elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi
  funktsioonide
  ja ülesannete kohta, ning ajakohastab neid korrapäraselt.

Komisjon töötab välja kasutusjuhised, mis sisaldavad kõiki üksikasju elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi
  funktsiooni
  ja ülesannete kohta, ning ajakohastab neid korrapäraselt.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 8 – esimene a lõik (uus)

Need kasutusjuhised koostatakse vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (3) artiklis 3 sätestatud nõuandemenetlusele.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 10 – esimene lõik

Komisjon vaatab iga kolme aasta järel läbi elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimise ja hindab seda ning esitab liikmesriikidele korrapäraselt aruanded.

Komisjon vaatab iga kolme aasta järel läbi elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi toimimise
  , kasutades selleks otstarbeks välja töötatud näitajaid edusammude jälgimiseks,
  ja hindab seda ning esitab
  kõikidele
  liikmesriikidele
  , Euroopa Parlamendile, Regioonide Komiteele ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele
  korrapäraselt aruanded.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 10 – teine lõik

Esimeses aruandes, mis esitatakse kolme aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist, määratakse eelkõige kindlaks ühenduse võrgu osad, mida tuleks täiustada või kohandada. Samuti sisaldab aruanne ettepanekuid, mida komisjon peab vajalikuks käesoleva otsuse muutmiseks või kohandamiseks.

Esimeses aruandes, mis esitatakse kolme aasta jooksul pärast käesoleva otsuse jõustumist, määratakse eelkõige kindlaks ühenduse võrgu osad, mida tuleks täiustada või kohandada
  , ja hinnatakse eelkõige iga liikmesriigi osalust elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemis ning võimalust elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi uuendada, et lisada sellele kiirhoiatussüsteemi funktsioon
  . Samuti sisaldab aruanne ettepanekuid, mida komisjon peab vajalikuks käesoleva otsuse muutmiseks või kohandamiseks.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu otsus

Artikkel 11

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009
  .

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval
  .

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu otsus

II lisa – punkt 3

| (3) | ohuteadete valdkonnad, mida võib moodustada ohuteate saabumise korral kiirhoiatussüsteemi ja mis on elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud tegevuse ajal teabevahetuskanaliks; |
| --- | --- |

(3)

ohuteadete valdkonnad, mida võib moodustada ohuteate saabumise korral kiirhoiatussüsteemi ja mis on elutähtsate infrastruktuuride kaitsega seotud tegevuse ajal teabevahetuskanaliks;

välja jäetud

---

(1)  
  14894/04.

(2)  
  Nõukogu dokument 15232/04.

(3)  

  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/181 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/181

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Avaliku elu tegelaste kaitsmise Euroopa võrk *

P6_TA(2009)0228

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon Madalmaade Kuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse otsust 2002/956/JSK, millega moodustatakse avaliku elu tegelaste kaitsmiseks Euroopa võrk (16437/2008 – C6-0029/2009 – 2009/0801(CNS))

2010/C 184 E/42

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Madalmaade Kuningriigi algatust (16437/2008);

võttes arvesse ELi lepingu artikli 30 lõike1 punkte a ja c ning artikli 34 lõike 2 punkti c;

võttes arvesse ELi lepingu artikli 39 lõiget 1, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0029/2009);

võttes arvesse kodukorra artikleid 93 ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0193/2009),

| 1. | kiidab Madalmaade Kuningriigi algatuse heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab Madalmaade Kuningriigi algatuse heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Madalmaade Kuningriigi algatust oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Madalmaade Kuningriigi algatust oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Madalmaade Kuningriigi valitsusele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning Madalmaade Kuningriigi valitsusele.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/182 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/182

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Puuvillasektori riiklik ümberkorraldamiskava *

P6_TA(2009)0229

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 637/2008 seoses puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskavaga (KOM(2009)0037 – C6-0063/2009 – 2009/0008(CNS))

2010/C 184 E/43

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0037);

võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti sellele lisatud puuvilla käsitleva protokolli nr 4 lõiget 6,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 37 lõike 2 kolmandat lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0063/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A6-0200/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 1 a (uus) |
| | (1 a) | 1. jaanuaril 2006. aastal jõustunud reform tõi kaasa puuvillatootmise dramaatilise vähenemise Hispaanias, mis seadis tõsiselt ohtu selle tööstusharu püsimajäämise ja nõudis toorpuuvillatööstuse viivitamatut ümberkorraldamist. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 1 a (uus)

(1 a)

1. jaanuaril 2006. aastal jõustunud reform tõi kaasa puuvillatootmise dramaatilise vähenemise Hispaanias, mis seadis tõsiselt ohtu selle tööstusharu püsimajäämise ja nõudis toorpuuvillatööstuse viivitamatut ümberkorraldamist.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/183 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/183

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitlev protokoll (Transpordiprotokoll) *

P6_TA(2009)0230

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Alpi konventsiooni rakendamist transpordi valdkonnas käsitleva protokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (Transpordiprotokoll) (KOM(2008)0895 – C6-0073/2009 – 2008/0262(CNS))

2010/C 184 E/44

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0895);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 71 ning artikli 300 lõike 2 esimese lõigu esimest lauset;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0073/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0219/2009),

| 1. | kiidab protokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab protokolli sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/184 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/184

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve 2/2009 projekt

P6_TA(2009)0231

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 2/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (6953/2009 – C6-0077/2009 – 2009/2010(BUD))

2010/C 184 E/45

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38;

võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2008 (2);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 2. veebruaril 2009. aastal esitatud Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 2/2009 esialgset projekti (KOM(2009)0032);

võttes arvesse nõukogu 26. veebruaril 2009. aastal koostatud paranduseelarve nr 2/2009 projekti (6953/2009 – C6-0077/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0192/2009),

| A. | arvestades, et 2009. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 2 projekt hõlmab järgmisi punkte: ühisettevõtte SESAR (ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamiseks) ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ametikohtade loetelud, Euroopa Raudteeagentuuri (ERA) ametikohtade loetelu muutmine ning eelarve märkuste muutmine GMESi (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire) ettevalmistava tegevusega seoses; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2009. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 2 projekt hõlmab järgmisi punkte: ühisettevõtte SESAR (ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi väljaarendamiseks) ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ametikohtade loetelud, Euroopa Raudteeagentuuri (ERA) ametikohtade loetelu muutmine ning eelarve märkuste muutmine GMESi (ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire) ettevalmistava tegevusega seoses;

| B. | arvestades, et paranduseelarve nr 2/2009 projekti eesmärk on kirjendada kõnealused eelarve korrigeerimised ametlikult 2009. aasta eelarvesse, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve nr 2/2009 projekti eesmärk on kirjendada kõnealused eelarve korrigeerimised ametlikult 2009. aasta eelarvesse,

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve nr 2/2009 esialgse projekti; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve nr 2/2009 esialgse projekti;

| 2. | kiidab paranduseelarve nr 2/2009 projekti muutmata kujul heaks; |
| --- | --- |

2.

kiidab paranduseelarve nr 2/2009 projekti muutmata kujul heaks;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 69, 13.3.2009.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/185 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/185

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Paranduseelarve nr 3/2009 projekt

P6_TA(2009)0232

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 3/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (8153/2009 – C6-0118/2009 – 2009/2017(BUD))

2010/C 184 E/46

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eelkõige selle artikleid 37 ja 38,

võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2008 (2);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 6. märtsil 2009. aastal esitatud Euroopa Liidu 2009. aasta esialgset paranduseelarve projekti nr 3/2009 (KOM(2009)0110);

võttes arvesse nõukogu 30. märtsil 2009. aastal koostatud paranduseelarve nr 3/2009 projekti (8153/2009 – C6-0118/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0194/2009),

| A. | arvestades, et 2009. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3 projekt hõlmab omavahendite süsteemi ümberkohandamist tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2007 vastavalt 7. juuni 2007. aasta otsusele 2007/436/EÜ, Euratom; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2009. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 3 projekt hõlmab omavahendite süsteemi ümberkohandamist tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2007 vastavalt 7. juuni 2007. aasta otsusele 2007/436/EÜ, Euratom;

| B. | arvestades, et paranduseelarve nr 3/2009 projekti eesmärk on lisada nimetatud eelarvelised kohandused ametlikult 2009. aasta eelarvesse, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve nr 3/2009 projekti eesmärk on lisada nimetatud eelarvelised kohandused ametlikult 2009. aasta eelarvesse,

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve nr 3/2009 esialgse projekti; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve nr 3/2009 esialgse projekti;

| 2. | kiidab paranduseelarve nr 3/2009 projekti muutmata kujul heaks; |
| --- | --- |

2.

kiidab paranduseelarve nr 3/2009 projekti muutmata kujul heaks;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 69, 13.3.2009.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/186 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/186

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Elekrienergia siseturg ***II

P6_TA(2009)0241

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ (14539/2/2008 – C6-0024/2009 – 2007/0195(COD))

2010/C 184 E/47

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14539/2/2008 – C6-0024/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0528) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0216/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 18.6.2008, P6_TA(2008)0294.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC2-COD(2007)0195

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/54/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/72/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/187 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/187

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Energiasektorit reguleerivate asutuste koostööamet ***II

P6_TA(2009)0242

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse energeetikasektorit reguleerivate asutuste koostööamet (14541/1/2008 – C6-0020/2009 – 2007/0197(COD))

2010/C 184 E/48

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14541/1/2008 – C6-0020/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0530) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0908);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0235/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 18.6.2008, P6_TA(2008)0296.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC2-COD(2007)0197

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 713/2009) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/188 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/188

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Võrkudele juurdepääsu tingimused piiriüleses elektrikaubanduses ***II

P6_TA(2009)0243

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003 (14546/2/2008 – C6-0022/2009 – 2007/0198(COD))

2010/C 184 E/49

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14546/2/2008 – C6-0022/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0531) kohta;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0213/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 18.6.2008, P6_TA(2008)0295.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC2-COD(2007)0198

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 võrkudele juurdepääsu tingimuste kohta piiriüleses elektrikaubanduses ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1228/2003

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 714/2009) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/189 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/189

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Maagaasi siseturg ***II

P6_TA(2009)0244

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (14540/2/2008 – C6-0021/2009 – 2007/0196(COD))

2010/C 184 E/50

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14540/2/2008 – C6-0021/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0529) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0238/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 9.7.2008, P6_TA(2008)0347.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC2-COD(2007)0196

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/73/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/190 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/190

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimused ***II

P6_TA(2009)0245

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005 (14548/2/2008 – C6-0023/2009 – 2007/0199(COD))

2010/C 184 E/51

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (14548/2/2008 – C6-0023/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0532) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0237/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 9.7.2008, P6_TA(2008)0346.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC2-COD(2007)0199

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 maagaasi ülekandevõrkudele juurdepääsu tingimuste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1775/2005

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 715/2009) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/191 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/191

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused (ISA) ***I

P6_TA(2009)0246

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alaste lahenduste (ISA) kohta (KOM(2008)0583 – C6-0337/2008 – 2008/0185(COD))

2010/C 184 E/52

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0583);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 156, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0337/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0136/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0185

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ Euroopa haldusasutuste koosvõimealaste lahenduste (ISA) kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 922/2009/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/192 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/192

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Pestitsiididega töötlemise masinad ***I

P6_TA(2009)0247

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb pestitsiididega töötlemise masinaid ja millega muudetakse 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid (KOM(2008)0535 – C6-0307/2008 – 2008/0172(COD))

2010/C 184 E/53

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0535);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0307/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit (A6-0137/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0172

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/42/EÜ seoses pestitsiididega töötlemise masinatega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/127/EÜ) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 22. aprilli 2009LISA

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Komisjoni avaldus pestitsiididega töötlemise masinate standardimise kohta

I lisa punktis 2.4 sisalduvate oluliste nõuete toetuseks volitab komisjon Euroopa Standardikomiteed looma iga pestitsiididega töölemise masinate kategooria jaoks ühtlustatud standardid, mis põhinevad parimal võimalikul tehnikal, millega hoitakse ära keskkonna tahtmatu kokkupuude pestitsiididega. Eelkõige nõutakse volitustes standardeid kriteeriumite ja tehniliste spetsifikaatide esitamise kohta mehaanilise varjestuse, tunnel-pihustusseadmete ja õhuvooluga pihustussüsteemide paigaldamiseks, et vältida veeallika saastamist täitmisel ja tühjendamisel, ning täpseid spetsifikaate tootja juhendi jaoks, et vältida pestitsiidide triivi, võttes arvesse kõiki asjakohaseid näitajaid, nagu otsakud, rõhk, kanduri kõrgus, tuule kiirus, õhutemperatuur ja niiskus ning sõidukiirus.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/193 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/193

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Rehvide märgistamine seoses kütusesäästlikkusega ***I

P6_TA(2009)0248

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta (KOM(2008)0779 – C6-0411/2008 – 2008/0221(COD))

2010/C 184 E/54

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0779);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0411/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0218/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0221

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nagu 8. juuli 2008. aasta teatises „Keskkonnahoidlik transport” (4) rõhutatakse, on säästva liikuvusega seotud küsimused olulised ühenduses lahendamist vajavad küsimused, arvestades kliimamuutust ja vajadust suurendada Euroopa konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(1)

Nagu 8. juuli 2008. aasta teatises „Keskkonnahoidlik transport” (4) rõhutatakse, on säästva liikuvusega seotud küsimused olulised ühenduses lahendamist vajavad küsimused, arvestades kliimamuutust ja vajadust suurendada Euroopa konkurentsivõimet.

| (2) | Komisjoni 19. oktoobri 2006. aasta teatises „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” (5) rõhutati, et sihtotstarbeliste meetmete, sealhulgas rehvide märgistamise abil on võimalik energia kogutarbimist vähendada 20 % aastaks 2020. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 19. oktoobri 2006. aasta teatises „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” (5) rõhutati, et sihtotstarbeliste meetmete, sealhulgas rehvide märgistamise abil on võimalik energia kogutarbimist vähendada 20 % aastaks 2020.

| (3) | Rehvid mõjutavad kütuse kogukulu 20–30 % ulatuses peamiselt veeretakistuse tõttu. Seepärast võib veeretakistuse vähendamine aidata muuta maanteetransporti tunduvalt kütusesäästlikumaks ja seega aidata vähendada heitkoguseid. |
| --- | --- |

(3)

Rehvid mõjutavad kütuse kogukulu 20–30 % ulatuses peamiselt veeretakistuse tõttu. Seepärast võib veeretakistuse vähendamine aidata muuta maanteetransporti tunduvalt kütusesäästlikumaks ja seega aidata vähendada heitkoguseid.

| (4) | Rehve iseloomustavad mitu omavahel seotud parameetrit. Ühe parameetri, nt energiasäästlikkuse parandamine võib negatiivselt mõjutada teisi parameetreid, nt märghaardumist, ning märghaardumise optimeerimine võib negatiivselt mõjutada välist veeremismüra. Rehvitootjaid tuleb innustada optimeerima kõiki parameetreid
  , ilma et selle tulemusena väheneksid praeguseks saavutatud ohutusstandardid. |
| --- | --- |

(4)

Rehve iseloomustavad mitu omavahel seotud parameetrit. Ühe parameetri, nt energiasäästlikkuse parandamine võib negatiivselt mõjutada teisi parameetreid, nt märghaardumist, ning märghaardumise optimeerimine võib negatiivselt mõjutada välist veeremismüra. Rehvitootjaid tuleb innustada optimeerima kõiki parameetreid
  , ilma et selle tulemusena väheneksid praeguseks saavutatud ohutusstandardid.

| (5) | Kütusesäästlikud rehvid on kulutõhusad, sest kütusesääst rohkem kui kompenseerib rehvide kõrgema hinna, mis tuleneb suurematest tootmiskuludest. |
| --- | --- |

(5)

Kütusesäästlikud rehvid on kulutõhusad, sest kütusesääst rohkem kui kompenseerib rehvide kõrgema hinna, mis tuleneb suurematest tootmiskuludest.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu... määruses (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] (6) on sätestatud rehvide veeretakistuse miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik vähendada rehvide veeretakistusest tulenevat energiakulu tunduvalt rohkem kui kõnealuste miinimumnõuetega on ette nähtud. Maanteetranspordi keskkonnamõju vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine lõppkasutajatele kütusesäästlikkuse kohta, et innustada neid ostma kütusesäästlikumaid rehve. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu... määruses (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] (6) on sätestatud rehvide veeretakistuse miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik vähendada rehvide veeretakistusest tulenevat energiakulu tunduvalt rohkem kui kõnealuste miinimumnõuetega on ette nähtud. Maanteetranspordi keskkonnamõju vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine lõppkasutajatele kütusesäästlikkuse kohta, et innustada neid ostma kütusesäästlikumaid rehve.

| (7) | Mõttekas abivahend teadlikkuse tõstmiseks ja veeretakistuse mõistmiseks on kütusesäästu kalkulaator, mida juba kasutatakse näiteks C3 klassi rehvide puhul, mis näitab võimalikku kokkuhoidu kütuse, raha ja CO2 osas. |
| --- | --- |

(7)

Mõttekas abivahend teadlikkuse tõstmiseks ja veeretakistuse mõistmiseks on kütusesäästu kalkulaator, mida juba kasutatakse näiteks C3 klassi rehvide puhul, mis näitab võimalikku kokkuhoidu kütuse, raha ja CO2 osas.

| (8) | Liiklusmüra on väga häiriv ja see mõjub halvasti tervisele. Määruses (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite... üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] on sätestatud rehvide välise veeremismüra miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on rehvide välist veeremismüra võimalik vähendada tunduvalt rohkem kui kõnealuste miinimumnõuetega on ette nähtud. Liiklusmüra vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine lõppkasutajatele välise veeremismüra kohta, et innustada neid ostma paremate välise veeremismüra parameetritega rehve. |
| --- | --- |

(8)

Liiklusmüra on väga häiriv ja see mõjub halvasti tervisele. Määruses (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite... üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] on sätestatud rehvide välise veeremismüra miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on rehvide välist veeremismüra võimalik vähendada tunduvalt rohkem kui kõnealuste miinimumnõuetega on ette nähtud. Liiklusmüra vähendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine lõppkasutajatele välise veeremismüra kohta, et innustada neid ostma paremate välise veeremismüra parameetritega rehve.

| (9) | Ühtlustatud teabe esitamine rehvide välise veeremismüra kohta aitaks samuti lihtsustada liiklusmüra vähendavate meetmete rakendamist ja suurendaks teadlikkust selle kohta, kuidas rehvid mõjutavad liiklusmüra, samuti aitaks see saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega) (7) eesmärke. |
| --- | --- |

(9)

Ühtlustatud teabe esitamine rehvide välise veeremismüra kohta aitaks samuti lihtsustada liiklusmüra vähendavate meetmete rakendamist ja suurendaks teadlikkust selle kohta, kuidas rehvid mõjutavad liiklusmüra, samuti aitaks see saavutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega) (7) eesmärke.

| (10) | Määruses (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite... üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] on sätestatud rehvide märghaardumise miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik parandada rehvide märghaardumist tunduvalt rohkem kui kõnealuste miinimumnõuetega on ette nähtud ja seega vähendada pidurdusteekonda märjal teel. Liiklusohutuse suurendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine märghaardumise kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma paremate märghaardumise parameetritega rehve. |
| --- | --- |

(10)

Määruses (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite... üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] on sätestatud rehvide märghaardumise miinimumnõuded. Tänu tehnoloogia arengule on võimalik parandada rehvide märghaardumist tunduvalt rohkem kui kõnealuste miinimumnõuetega on ette nähtud ja seega vähendada pidurdusteekonda märjal teel. Liiklusohutuse suurendamiseks on seega asjakohane kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine märghaardumise kohta, et innustada lõppkasutajaid ostma paremate märghaardumise parameetritega rehve.

| (11) | Teised rehvi parameetrid (nt vesiliu teke või juhitavus kurvides) mõjutavad samuti liiklusohutust. Samas ei ole praegu veel olemas ühtlustatud katsemeetodeid selliste parameetrite määramiseks. Seepärast on asjakohane näha ette võimalus hiljem vajaduse korral kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine lõppkasutajatele kõnealuste rehvi parameetrite kohta. |
| --- | --- |

(11)

Teised rehvi parameetrid (nt vesiliu teke või juhitavus kurvides) mõjutavad samuti liiklusohutust. Samas ei ole praegu veel olemas ühtlustatud katsemeetodeid selliste parameetrite määramiseks. Seepärast on asjakohane näha ette võimalus hiljem vajaduse korral kehtestada sätted, millega nähakse ette ühtlustatud teabe esitamine lõppkasutajatele kõnealuste rehvi parameetrite kohta.

| (12) | Talverehvidel ja Põhjamaade talverehvidel on spetsiifilised parameetrid, mis ei ole täielikult võrreldavad tavaliste rehvidega. Tagamaks, et lõppkasutajad teevad õiglasi ja teadlikke otsuseid, tuleks nende rehvide parameetrid esitada viisil, mis seab need tavaliste rehvidega võrdsetele alustele. |
| --- | --- |

(12)

Talverehvidel ja Põhjamaade talverehvidel on spetsiifilised parameetrid, mis ei ole täielikult võrreldavad tavaliste rehvidega. Tagamaks, et lõppkasutajad teevad õiglasi ja teadlikke otsuseid, tuleks nende rehvide parameetrid esitada viisil, mis seab need tavaliste rehvidega võrdsetele alustele.

| (13) | Ühtse märgise kasutamine rehvi parameetrite kohta teabe andmiseks aitab tõenäoliselt mõjutada lõppkasutajaid otsustama ohutumate, vaiksemate ja kütusesäästlikumate rehvide kasuks. Tõenäoliselt innustab see omakorda rehvitootjaid optimeerima kõnealuseid rehvi parameetreid, mis aitaks muuta tarbimist ja tootmist säästlikumaks. |
| --- | --- |

(13)

Ühtse märgise kasutamine rehvi parameetrite kohta teabe andmiseks aitab tõenäoliselt mõjutada lõppkasutajaid otsustama ohutumate, vaiksemate ja kütusesäästlikumate rehvide kasuks. Tõenäoliselt innustab see omakorda rehvitootjaid optimeerima kõnealuseid rehvi parameetreid, mis aitaks muuta tarbimist ja tootmist säästlikumaks.

| (14) | Rehvitootjaid, tarnijaid ja turustajaid tuleks julgustada täitma käesoleva määruse sätteid enne 2012. aastat, et kiirendada süsteemi tunnustamist ja sellest kasu saamist. |
| --- | --- |

(14)

Rehvitootjaid, tarnijaid ja turustajaid tuleks julgustada täitma käesoleva määruse sätteid enne 2012. aastat, et kiirendada süsteemi tunnustamist ja sellest kasu saamist.

| (15) | Liikmesriikides kehtivad rehvide märgistamise mitmed eri eeskirjad takistaksid ühendusesisest kaubandust ning suurendaksid rehvitootjate halduskoormust ja katsetamise maksumust. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikides kehtivad rehvide märgistamise mitmed eri eeskirjad takistaksid ühendusesisest kaubandust ning suurendaksid rehvitootjate halduskoormust ja katsetamise maksumust.

| (16) | Asendusrehvide turuosa rehviturul on 78 %. Seepärast on õigustatud anda lõppkasutajatele teavet nii asendusrehvide kui ka uutele sõidukitele paigaldatavate rehvide parameetrite kohta. |
| --- | --- |

(16)

Asendusrehvide turuosa rehviturul on 78 %. Seepärast on õigustatud anda lõppkasutajatele teavet nii asendusrehvide kui ka uutele sõidukitele paigaldatavate rehvide parameetrite kohta.

| (17) | Tarbijad (sh sõidukiparkide haldajad ja transpordiettevõtjad) oleksid huvitatud täpsema teabe saamisest rehvide kütusesäästlikkuse ja muude parameetrite kohta, sest neil on raske võrrelda eri rehvimarkide parameetreid, kuna puudub märgistamissüsteem ja ühtlustatud katsetamiskord. Seega on asjakohane hõlmata C1, C2 ja C3 klassi rehvid käesoleva määruse
  reguleerimisalaga. |
| --- | --- |

(17)

Tarbijad (sh sõidukiparkide haldajad ja transpordiettevõtjad) oleksid huvitatud täpsema teabe saamisest rehvide kütusesäästlikkuse ja muude parameetrite kohta, sest neil on raske võrrelda eri rehvimarkide parameetreid, kuna puudub märgistamissüsteem ja ühtlustatud katsetamiskord. Seega on asjakohane hõlmata C1, C2 ja C3 klassi rehvid käesoleva määruse
  reguleerimisalaga.

| (18) | Energiamärgis, mida kasutatakse toodete jaotamisel klassidesse A-st kuni G-ni ja mida kohaldatakse kodumasinate suhtes vastavalt nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivile 1992/75/EÜ (kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses), (8) on tarbijatele hästi teada ja see on osutunud edukaks vahendiks, mille abil soodustatakse tõhusamate seadmete kasutamist. Rehvide kütusesäästlikkuse märgistamisel tuleks kasutada kõnealust sama kavandit. |
| --- | --- |

(18)

Energiamärgis, mida kasutatakse toodete jaotamisel klassidesse A-st kuni G-ni ja mida kohaldatakse kodumasinate suhtes vastavalt nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivile 1992/75/EÜ (kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses), (8) on tarbijatele hästi teada ja see on osutunud edukaks vahendiks, mille abil soodustatakse tõhusamate seadmete kasutamist. Rehvide kütusesäästlikkuse märgistamisel tuleks kasutada kõnealust sama kavandit.

| (19) | Märgise kujutamine müügikohas müüdavatel rehvidel ja tehnilistes reklaamväljaannetes peaks aitama tagada, et nii turustajad kui ka võimalikud lõppkasutajad saavad ühtlustatud teavet rehvide kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta. |
| --- | --- |

(19)

Märgise kujutamine müügikohas müüdavatel rehvidel ja tehnilistes reklaamväljaannetes peaks aitama tagada, et nii turustajad kui ka võimalikud lõppkasutajad saavad ühtlustatud teavet rehvide kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta.

| (20) | Mõned lõppkasutajad valivad rehvid enne müügikohta saabumist või ostavad rehvid postimüügi teel. Selleks et kõnelaused lõppkasutajad saaksid ka teha teadliku otsuse rehvide kütusesäästlikkust, märghaardumist ja välist veeremismüra käsitleva ühtlustatud teabe põhjal, tuleks märgiseid kujutada kõigis tehnilistes reklaamväljaannetes, sh Internetis avaldatavates väljaannetes. |
| --- | --- |

(20)

Mõned lõppkasutajad valivad rehvid enne müügikohta saabumist või ostavad rehvid postimüügi teel. Selleks et kõnelaused lõppkasutajad saaksid ka teha teadliku otsuse rehvide kütusesäästlikkust, märghaardumist ja välist veeremismüra käsitleva ühtlustatud teabe põhjal, tuleks märgiseid kujutada kõigis tehnilistes reklaamväljaannetes, sh Internetis avaldatavates väljaannetes.

| (21) | Potentsiaalsetele ostjatele tuleks esitada täiendavat standardteavet, mis selgitab kõiki märgisel olevaid parameetreid – kütusesäästlikkus, märghaardumine ja müraemissioon – ning nende asjakohasust ja hõlmab kütusesäästu kalkulaatorit, mis näitab keskmist kütusesäästu, CO2 heite ja kulude vähenemist. Kõnealune teave peaks olema kättesaadav ELi rehvimärgistuse veebisaidil, selgitavatel infolehtedel ja plakatitel kõikides müügikohtades. Veebisaidi aadress peaks olema selgelt esitatud märgisel ja kõigil tehnilistel reklaamväljaannetel. |
| --- | --- |

(21)

Potentsiaalsetele ostjatele tuleks esitada täiendavat standardteavet, mis selgitab kõiki märgisel olevaid parameetreid – kütusesäästlikkus, märghaardumine ja müraemissioon – ning nende asjakohasust ja hõlmab kütusesäästu kalkulaatorit, mis näitab keskmist kütusesäästu, CO2 heite ja kulude vähenemist. Kõnealune teave peaks olema kättesaadav ELi rehvimärgistuse veebisaidil, selgitavatel infolehtedel ja plakatitel kõikides müügikohtades. Veebisaidi aadress peaks olema selgelt esitatud märgisel ja kõigil tehnilistel reklaamväljaannetel.

| (22) | Teave tuleks esitada kooskõlas ║ määruses (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite... üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] sätestatud ühtlustatud katsemeetoditega, et lõppkasutajad saaksid võrrelda eri rehve ja tootjatel oleks võiamlik vähendada katsetamise maksumust. |
| --- | --- |

(22)

Teave tuleks esitada kooskõlas ║ määruses (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite... üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] sätestatud ühtlustatud katsemeetoditega, et lõppkasutajad saaksid võrrelda eri rehve ja tootjatel oleks võiamlik vähendada katsetamise maksumust.

| (23) | Maanteetranspordi CO2 heitkoguste vähendamise probleemi lahendamiseks on asjakohane, et
  liikmesriigid kehtestavad kütusesäästlike rehvide kasutamist stimuleerivad meetmed ▐.
  Nimetatud
  meetmed
  peaksid olema kooskõlas
  asutamislepingu
  artiklitega
  87 ja 88.
  Et vältida siseturu killustumist, tuleks määrata kindlaks kütusesäästlikkuse miinimumklassid. |
| --- | --- |

(23)

Maanteetranspordi CO2 heitkoguste vähendamise probleemi lahendamiseks on asjakohane, et
  liikmesriigid kehtestavad kütusesäästlike rehvide kasutamist stimuleerivad meetmed ▐.
  Nimetatud
  meetmed
  peaksid olema kooskõlas
  asutamislepingu
  artiklitega
  87 ja 88.
  Et vältida siseturu killustumist, tuleks määrata kindlaks kütusesäästlikkuse miinimumklassid.

| (24) | Selleks et märgistamissätted täidaksid oma eesmärki
  ja et tagada võrdsed võimalused ühenduse piires
  , on oluline, et tootjad, tarnijad ja turustajad neid järgiksid. Seepärast peaksid liikmesriigid
  määratlema tõhusad meetmed, kaasa arvatud turujärelevalve, korrapärane järelkontroll ja tõhusad karistused, mis on piisavad,
  et tagada
  käesoleva määruse
  sätete täitmine. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et märgistamissätted täidaksid oma eesmärki
  ja et tagada võrdsed võimalused ühenduse piires
  , on oluline, et tootjad, tarnijad ja turustajad neid järgiksid. Seepärast peaksid liikmesriigid
  määratlema tõhusad meetmed, kaasa arvatud turujärelevalve, korrapärane järelkontroll ja tõhusad karistused, mis on piisavad,
  et tagada
  käesoleva määruse
  sätete täitmine.

| (25) | Liikmesriigid peaksid käesoleva määruse oluliste sätete rakendamisel hoiduma meetmetest, mis panevad väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) põhjendamatud, bürokraatlikud ja jäigad kohustused, ning juhul, kui see on mõistlik, võtma arvesse VKEde erivajadusi ning finants- ja halduspiiranguid. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid käesoleva määruse oluliste sätete rakendamisel hoiduma meetmetest, mis panevad väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd) põhjendamatud, bürokraatlikud ja jäigad kohustused, ning juhul, kui see on mõistlik, võtma arvesse VKEde erivajadusi ning finants- ja halduspiiranguid.

| (26) | Käesoleva määruse rakendamise nõuetekohaseks hindamiseks tuleks korraldada läbivaatamine, et kindlaks teha, kas muudatused on vajalikud. Läbivaatamisel tuleks keskenduda peamiselt tarbijate teadlikkusele märgisest, sealhulgas müra parameetrist, ning tehnoloogiliste muudatustega kohandamisele. |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määruse rakendamise nõuetekohaseks hindamiseks tuleks korraldada läbivaatamine, et kindlaks teha, kas muudatused on vajalikud. Läbivaatamisel tuleks keskenduda peamiselt tarbijate teadlikkusele märgisest, sealhulgas müra parameetrist, ning tehnoloogiliste muudatustega kohandamisele.

| (27) | Käesoleva
  määruse
  rakendusmeetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused (9). |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva
  määruse
  rakendusmeetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused (9).

| (28) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada nõuded seoses märghaardumise klasside määratlemisega C2 ja C3 klassi rehvide jaoks, samuti anda volitus kehtestada lisaks kütusesäästlikkusele, märghaardumisele ja välisele veeremismürale nõuded muude rehvi oluliste parameetrite kohta ja kohandada lisad vastavalt tehnika arengule. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva
  määruse
  vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(28)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada nõuded seoses märghaardumise klasside määratlemisega C2 ja C3 klassi rehvide jaoks, samuti anda volitus kehtestada lisaks kütusesäästlikkusele, märghaardumisele ja välisele veeremismürale nõuded muude rehvi oluliste parameetrite kohta ja kohandada lisad vastavalt tehnika arengule. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva
  määruse
  vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA
  MÄÄRUSE
  :

Artikkel 1

Eesmärk ja sisu

Käesoleva
  määruse
  eesmärk on muuta kütusesäästlike,
  ohutute ja vaiksete
  rehvide edendamise abil maanteetransport
  ohutumaks ning majanduslikult ja keskkonna seisukohast säästvamaks
  .

Käesoleva
  määrusega
  kehtestatakse raamistik, et rehvi parameetrite kohta saaks märgistamise abil
  ühtset
  teavet anda,
  võimaldades tarbijatel rehvide ostmisel teadlik valik teha
  .

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat
  määrust
  kohaldatakse C1, C2 ja C3 klassi rehvide suhtes.

2.   Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat
  määrust
  järgmiste rehvide suhtes:

| a) | protekteeritud rehvid; |
| --- | --- |

a)

protekteeritud rehvid;

| b) | professionaalsed maastikurehvid; |
| --- | --- |

b)

professionaalsed maastikurehvid;

| c) | rehvid, mis on ette nähtud paigaldamiseks üksnes nendele sõidukitele, mis on esmakordselt registreeritud enne 1. oktoobrit 1990; |
| --- | --- |

c)

rehvid, mis on ette nähtud paigaldamiseks üksnes nendele sõidukitele, mis on esmakordselt registreeritud enne 1. oktoobrit 1990;

| d) | ajutiselt kasutatavad T-tüüpi varurehvid; |
| --- | --- |

d)

ajutiselt kasutatavad T-tüüpi varurehvid;

| e) | rehvid, mille nimikiirus on alla 80 km/h; |
| --- | --- |

e)

rehvid, mille nimikiirus on alla 80 km/h;

| f) | rehvid, mille nominaalne veljediameeter ei ületa 254 mm või on vähemalt 635 mm; |
| --- | --- |

f)

rehvid, mille nominaalne veljediameeter ei ületa 254 mm või on vähemalt 635 mm;

| g) | rehvid, mis on varustatud veoomadusi parandatavate lisaelementidega, nt naastrehvid. |
| --- | --- |

g)

rehvid, mis on varustatud veoomadusi parandatavate lisaelementidega, nt naastrehvid.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas
  määruses
  kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „C1, C2 ja C3 klassi rehvid” – määruse (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite... üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] artiklis 8 määratletud rehviklassid; |
| --- | --- |

1)

„C1, C2 ja C3 klassi rehvid” – määruse (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite... üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid] artiklis 8 määratletud rehviklassid;

| 2) | „ajutiselt kasutatav T-tüüpi varurehv” – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehv, mis on sobiv kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga; |
| --- | --- |

2)

„ajutiselt kasutatav T-tüüpi varurehv” – ajutiseks kasutamiseks ette nähtud varurehv, mis on sobiv kasutamiseks standard- või tugevdatud rehvist kõrgema rehvirõhuga;

| 3) | „talverehv” – rehv, mille turvisemuster, koostis või struktuur on algselt mõeldud saavutama lume tingimustes paremaid tulemusi kui tavaline rehv, pidades silmas rehvi suutlikkust alustada või säilitada sõiduki liikumist; |
| --- | --- |

3)

„talverehv” – rehv, mille turvisemuster, koostis või struktuur on algselt mõeldud saavutama lume tingimustes paremaid tulemusi kui tavaline rehv, pidades silmas rehvi suutlikkust alustada või säilitada sõiduki liikumist;

| 4) | „müügikoht” – rehvide esitlemise ▐ või müümise koht, sh autosalongid, kus esitletakse rehve, mis ei ole sõidukitele paigaldatud; |
| --- | --- |

4)

„müügikoht” – rehvide esitlemise ▐ või müümise koht, sh autosalongid, kus esitletakse rehve, mis ei ole sõidukitele paigaldatud;

| 5) | „tehnilised reklaamväljaanded” – ▐ lõppkasutajatele või turustajatele suunatud
  tehnilised juhendid, brošüürid, infolehed ja kataloogid, mis on kas
  trükitud
  või
  elektroonilised
  või avaldatakse Internetis – kuid välja arvatud reklaam massiteabevahendites
  , mida kasutatakse rehvide või sõidukite turustamiseks ja kus kirjeldatakse rehvi konkreetseid parameetreid ▐; |
| --- | --- |

5)

„tehnilised reklaamväljaanded” – ▐ lõppkasutajatele või turustajatele suunatud
  tehnilised juhendid, brošüürid, infolehed ja kataloogid, mis on kas
  trükitud
  või
  elektroonilised
  või avaldatakse Internetis – kuid välja arvatud reklaam massiteabevahendites
  , mida kasutatakse rehvide või sõidukite turustamiseks ja kus kirjeldatakse rehvi konkreetseid parameetreid ▐;

| 6) | „tehnilised dokumendid” – rehve käsitlev teave, sh tootja ja rehvimark, rehvitüübi kirjeldus või kütusesäästlikkuse klassi, märghaardumise klassi ja välise veeremismüra mõõtmistulemuse alusel määratud rehvirühm, katsearuanded ja katsete täpsus; |
| --- | --- |

6)

„tehnilised dokumendid” – rehve käsitlev teave, sh tootja ja rehvimark, rehvitüübi kirjeldus või kütusesäästlikkuse klassi, märghaardumise klassi ja välise veeremismüra mõõtmistulemuse alusel määratud rehvirühm, katsearuanded ja katsete täpsus;

| 7) | „kütusesäästu kalkulaator” – rehvimärgistuse veebisaidile paigutatud töövahend, mis näitab keskmist võimalikku kütusesäästu, CO2 heite ja kulude vähenemist C1, C2 ja C3 klassi rehvide puhul; |
| --- | --- |

7)

„kütusesäästu kalkulaator” – rehvimärgistuse veebisaidile paigutatud töövahend, mis näitab keskmist võimalikku kütusesäästu, CO2 heite ja kulude vähenemist C1, C2 ja C3 klassi rehvide puhul;

| 8) | „ELi rehvimärgistuse veebisait” – komisjoni hallatav keskne veebipõhine selgitava ja täiendava teabe allikas rehvimärgise iga parameetri kohta, kus asub ka kütusesäästu kalkulaator; |
| --- | --- |

8)

„ELi rehvimärgistuse veebisait” – komisjoni hallatav keskne veebipõhine selgitava ja täiendava teabe allikas rehvimärgise iga parameetri kohta, kus asub ka kütusesäästu kalkulaator;

| 9) | „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või kes laseb sellise toote projekteerida või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all; |
| --- | --- |

9)

„tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes valmistab toote või kes laseb sellise toote projekteerida või valmistada ja kes turustab seda toodet oma nime või kaubamärgi all;

| 10) | „importija” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, kes toob toote kolmandast riigist ühenduse turule; |
| --- | --- |

10)

„importija” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, kes toob toote kolmandast riigist ühenduse turule;

| 11) | „tarnija” – tootja või tema volitatud esindaja ühenduses või importija; |
| --- | --- |

11)

„tarnija” – tootja või tema volitatud esindaja ühenduses või importija;

| 12) | „turustaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, kes teeb rehvi turul kättesaadavaks, välja arvatud tarnija või importija; |
| --- | --- |

12)

„turustaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, kes teeb rehvi turul kättesaadavaks, välja arvatud tarnija või importija;

| 13) | „turul kättesaadavaks tegemine” – toote tarnimine ühenduse turule toote turustamiseks või kasutamiseks äritegevuses, kas tasu eest või tasuta; |
| --- | --- |

13)

„turul kättesaadavaks tegemine” – toote tarnimine ühenduse turule toote turustamiseks või kasutamiseks äritegevuses, kas tasu eest või tasuta;

| 14) | „lõppkasutaja” – tarbija, sh sõidukipargi haldaja või maanteetranspordiettevõtja, kes ostab või kavatseb rehve osta; |
| --- | --- |

14)

„lõppkasutaja” – tarbija, sh sõidukipargi haldaja või maanteetranspordiettevõtja, kes ostab või kavatseb rehve osta;

| 15) | „oluline parameeter” – rehvi parameeter, nagu veeretakistus, märghaardumine või väline veeremismüra, mis rehvi kasutamise korral mõjutab märkimisväärselt keskkonda, liiklusohutust või tervist. |
| --- | --- |

15)

„oluline parameeter” – rehvi parameeter, nagu veeretakistus, märghaardumine või väline veeremismüra, mis rehvi kasutamise korral mõjutab märkimisväärselt keskkonda, liiklusohutust või tervist.

Artikkel 4

Komisjoni kohustused

1.
     
  Komisjon avab hiljemalt 2010. aasta septembris ELi rehvide märgistamise veebisaidi kui märgise iga parameetrit puudutava selgitava teabe allika ning hakkab seda saiti haldama.

2.
     
  Veebisait sisaldab:

| a) | märgisele trükitud piktogrammide selgitust; |
| --- | --- |

a)

märgisele trükitud piktogrammide selgitust;

| b) | kütusesäästu kalkulaatorit, mis näitab võimalikku kütuse, raha ja CO2 heite kokkuhoidu väiksema veeretakistusega C1, C2 ja C3 klassi rehvide paigaldamisel; |
| --- | --- |

b)

kütusesäästu kalkulaatorit, mis näitab võimalikku kütuse, raha ja CO2 heite kokkuhoidu väiksema veeretakistusega C1, C2 ja C3 klassi rehvide paigaldamisel;

| c) | teatist, milles rõhutatakse, et tegelik kütusesääst ja liiklusohutus sõltuvad väga suurel määral juhi käitumisest, eelkõige järgmisest:










  i) | keskkonnasäästlik sõidustiil, mis võib märkimisväärselt vähendada kütusekulu; |
| --- | --- | --- |

c)

teatist, milles rõhutatakse, et tegelik kütusesääst ja liiklusohutus sõltuvad väga suurel määral juhi käitumisest, eelkõige järgmisest:

i)

keskkonnasäästlik sõidustiil, mis võib märkimisväärselt vähendada kütusekulu;

| ii) | rehvirõhk, mida tuleks märghaardumise ja kütusesäästlikkuse näitajate parandamiseks korrapäraselt kontrollida; |
| --- | --- |

ii)

rehvirõhk, mida tuleks märghaardumise ja kütusesäästlikkuse näitajate parandamiseks korrapäraselt kontrollida;

| iii) | peatumisteekond, mida tuleks alati rangelt järgida. |
| --- | --- |

iii)

peatumisteekond, mida tuleks alati rangelt järgida.

Artikkel 5

Rehvide tarnijate kohustused

Liikmesriigid tagavad, et rehvide tarnijad järgivad järgmisi sätteid:

| 1) | tarnijad tagavad, et turustajatele või lõppkasutajatele
  tarnitavad
  C1 ja C2 klassi
  rehvid
  on
  varustatud märgisega, mis on esitatud mis tahes viisil või turvisele kinnitatud kleebisena
  , millel on
  vastavalt
  I lisa A,
  B ja
  C osas sätestatud kütusesäästlikkuse
  ja märghaardumise
  klassi
  ja
  välise veeremisemüra mõõtmistulemust kujutav märgis ▐; |
| --- | --- |

1)

tarnijad tagavad, et turustajatele või lõppkasutajatele
  tarnitavad
  C1 ja C2 klassi
  rehvid
  on
  varustatud märgisega, mis on esitatud mis tahes viisil või turvisele kinnitatud kleebisena
  , millel on
  vastavalt
  I lisa A,
  B ja
  C osas sätestatud kütusesäästlikkuse
  ja märghaardumise
  klassi
  ja
  välise veeremisemüra mõõtmistulemust kujutav märgis ▐;

| 2) | punktis 1 osutatud kleebise ja märgise vorm on esitatud II lisas; |
| --- | --- |

2)

punktis 1 osutatud kleebise ja märgise vorm on esitatud II lisas;

| 3) | tarnijad esitavad tehnilistes reklaamväljaannetes kütusesäästlikkuse klassi, märghaardumise klassi ja välise veeremisemüra mõõtmistulemuse vastavalt I lisale ja III lisas täpsustatud järjekorras.
  C2 ja C3 klassi rehvide puhul esitatakse ka mõõdetud veeretakistuse koefitsient; |
| --- | --- |

3)

tarnijad esitavad tehnilistes reklaamväljaannetes kütusesäästlikkuse klassi, märghaardumise klassi ja välise veeremisemüra mõõtmistulemuse vastavalt I lisale ja III lisas täpsustatud järjekorras.
  C2 ja C3 klassi rehvide puhul esitatakse ka mõõdetud veeretakistuse koefitsient;

| 4) | tarnijad esitavad taotluse korral liikmesriikide ametiasutustele tehnilised dokumendid ajavahemiku kohta, mis lõppeb viis aastat pärast seda, kui asjaomasesse rehvitüüpi kuuluv viimane rehv on turul kättesaadavaks tehtud; tehnilised dokumendid on piisavalt põhjalikud, et ametiasutused saaksid kontrollida märgisel kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta esitatud teabe õigsust; |
| --- | --- |

4)

tarnijad esitavad taotluse korral liikmesriikide ametiasutustele tehnilised dokumendid ajavahemiku kohta, mis lõppeb viis aastat pärast seda, kui asjaomasesse rehvitüüpi kuuluv viimane rehv on turul kättesaadavaks tehtud; tehnilised dokumendid on piisavalt põhjalikud, et ametiasutused saaksid kontrollida märgisel kütusesäästlikkuse, märghaardumise ja välise veeremismüra kohta esitatud teabe õigsust;

| 5) | tarnijad avaldavad tüübikatsetuse mõõtmistulemused veeretakistuse koefitsiendi (väljendatud kg/t), märghaardumise indeksi (väljendatud sooritusindeksina G, võrreldes standardrehvidega) ja müraemissiooni (väljendatud dB) kohta üldsusele kättesaadavas andmebaasis. |
| --- | --- |

5)

tarnijad avaldavad tüübikatsetuse mõõtmistulemused veeretakistuse koefitsiendi (väljendatud kg/t), märghaardumise indeksi (väljendatud sooritusindeksina G, võrreldes standardrehvidega) ja müraemissiooni (väljendatud dB) kohta üldsusele kättesaadavas andmebaasis.

Artikkel 6

Rehvide turustajate kohustused

Liikmesriigid tagavad, et rehvide turustajad järgivad järgmisi nõudeid:

| 1) | turustajad tagavad, et ▐ kleebis, mille tarnijad on paigaldanud artikli 5 punkti 1 kohaselt,
  või märgise üksikasjalikum selgitav versioon, nagu on ette nähtud II lisa punktis 3, on kättesaadav ja selgelt nähtaval kas rehvil või selle vahetus läheduses müügikohas; |
| --- | --- |

1)

turustajad tagavad, et ▐ kleebis, mille tarnijad on paigaldanud artikli 5 punkti 1 kohaselt,
  või märgise üksikasjalikum selgitav versioon, nagu on ette nähtud II lisa punktis 3, on kättesaadav ja selgelt nähtaval kas rehvil või selle vahetus läheduses müügikohas;

| 2) | kui müüdavad rehvid ei ole lõppkasutajatele nähtavad, annavad tarnijad lõppkasutajatele
  dokumendid
  kõnealuste rehvide kütusesäästlikkuse klassi, märghaardumise klassi ja välise veeremismüra mõõtmistulemuse kohta; |
| --- | --- |

2)

kui müüdavad rehvid ei ole lõppkasutajatele nähtavad, annavad tarnijad lõppkasutajatele
  dokumendid
  kõnealuste rehvide kütusesäästlikkuse klassi, märghaardumise klassi ja välise veeremismüra mõõtmistulemuse kohta;

| 3) | C1, C2
  ja C3
  klassi rehvide puhul esitavad tarnijad rehve ostvatele lõppkasutajatele
  arvel või koos arvega märgise selgitava versiooni, nagu on ette nähtud II lisa punktis 3 või 4,
  kus on märgitud kütusesäästlikkuse klass,
  märghaardumise klass
  ja välise veeremismüra mõõtmistulemus,
  nagu on ette nähtud vastavalt lisa I A, B ja C osas
  . |
| --- | --- |

3)

C1, C2
  ja C3
  klassi rehvide puhul esitavad tarnijad rehve ostvatele lõppkasutajatele
  arvel või koos arvega märgise selgitava versiooni, nagu on ette nähtud II lisa punktis 3 või 4,
  kus on märgitud kütusesäästlikkuse klass,
  märghaardumise klass
  ja välise veeremismüra mõõtmistulemus,
  nagu on ette nähtud vastavalt lisa I A, B ja C osas
  .

Artikkel 7

Sõidukite
  tarnijate ja turustajate kohustused

Liikmesriigid tagavad, et
  sõidukite
  tarnijad ja turustajad järgivad järgmisi nõudeid:

| 1) | sõidukite
  tarnijad ja turustajad
  esitavad teabe
  uutele sõidukitele paigaldatavate rehvide kohta. Selline teave hõlmab I lisa A osas sätestatud kütusesäästlikkuse klassi, I lisa C osas sätestatud välise veeremisemüra mõõtmistulemust ja C1 klassi rehvide puhul I lisa B osas sätestatud märghaardumise klassi,
  III lisas täpsustatud järjekorras
  .
  See teave esitatakse vähemalt elektroonilistes tehnilistes reklaamväljaannetes ja edastatakse lõppkasutajatele enne sõiduki müümist; |
| --- | --- |

1)

sõidukite
  tarnijad ja turustajad
  esitavad teabe
  uutele sõidukitele paigaldatavate rehvide kohta. Selline teave hõlmab I lisa A osas sätestatud kütusesäästlikkuse klassi, I lisa C osas sätestatud välise veeremisemüra mõõtmistulemust ja C1 klassi rehvide puhul I lisa B osas sätestatud märghaardumise klassi,
  III lisas täpsustatud järjekorras
  .
  See teave esitatakse vähemalt elektroonilistes tehnilistes reklaamväljaannetes ja edastatakse lõppkasutajatele enne sõiduki müümist;

| 2) | kui uutele sõidukitele võib paigaldada eri tüüpi rehve, ilma et lõppkasutajad saaksid nende vahel valida,
  hõlmab punktis 1 osutatud teave
  kõnealuste rehvitüüpide
  väikseimat
  kütusesäästlikkuse ja märghaardumise
  klassi
  ning välise veeremisemüra
  suurimat mõõtmistulemust
  ; |
| --- | --- |

2)

kui uutele sõidukitele võib paigaldada eri tüüpi rehve, ilma et lõppkasutajad saaksid nende vahel valida,
  hõlmab punktis 1 osutatud teave
  kõnealuste rehvitüüpide
  väikseimat
  kütusesäästlikkuse ja märghaardumise
  klassi
  ning välise veeremisemüra
  suurimat mõõtmistulemust
  ;

| 3) | kui lõppkasutajad saavad valida uutele sõidukitele paigaldatavate eri rehvitüüpide vahel,
  kohaldatakse järgmisi punkte:










  a) | kui lõppkasutajad saavad valida erinevate rehvi/velje mõõtmete, kuid mitte muude rehvitüübi parameetrite vahel, esitatakse punktis 1 osutatud teabe hulgas kõigi erinevate rehvi/velje mõõtmete puhul antud rehvi/velje mõõtmetele vastav väikseim kütusesäästlikkuse klass, märghaardumise klass ja välise veeremismüra mõõtmistulemus; |
| --- | --- | --- |

3)

kui lõppkasutajad saavad valida uutele sõidukitele paigaldatavate eri rehvitüüpide vahel,
  kohaldatakse järgmisi punkte:

a)

kui lõppkasutajad saavad valida erinevate rehvi/velje mõõtmete, kuid mitte muude rehvitüübi parameetrite vahel, esitatakse punktis 1 osutatud teabe hulgas kõigi erinevate rehvi/velje mõõtmete puhul antud rehvi/velje mõõtmetele vastav väikseim kütusesäästlikkuse klass, märghaardumise klass ja välise veeremismüra mõõtmistulemus;

| b) | välja arvatud punktis a toodud juhtudel, esitatakse punktis 1 osutatud teabe hulgas kütusesäästlikkuse klass, märghaardumise klass ja välise veeremismüra mõõtmistulemus kõigi rehvitüüpide kohta, mida lõppkasutaja võib valida. |
| --- | --- |

b)

välja arvatud punktis a toodud juhtudel, esitatakse punktis 1 osutatud teabe hulgas kütusesäästlikkuse klass, märghaardumise klass ja välise veeremismüra mõõtmistulemus kõigi rehvitüüpide kohta, mida lõppkasutaja võib valida.

Artikkel 8

Ühtlustatud katsemeetodid

Artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt esitatav teave rehvide kütusesäästlikkuse klassi, välise veeremismüra mõõtmistulemuse ja märghaardumise klassi kohta saadakse I lisa kohaste ühtlustatud katsemeetodite kohaldamisel.
  Ühtlustatud katsed peavad lõppkasutajatele andma usaldusväärse ja kõiki katsetatud omadusi esindava paremusjärjestuse.

Artikkel 9

Kontrollimenetlus

1.   Kooskõlas IV lisas kirjeldatud menetlusega hindavad liikmesriigid esitatud kütusesäästlikkuse ja märghaardumise klasside vastavust I lisa A ja B osas sätestatule ning esitatud välise veeremismüra mõõtmistulemuse vastavust I lisa C osas sätestatule.

2.
     
  Selline hindamine ei tohi kahjustada mis tahes ELi tüübikinnitusi sõidukitele või rehvidele, mis on väljastatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivile 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) (10) või vastavalt määrusele (EÜ) nr.../2009 [mis käsitleb mootorsõidukite... üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid]. Vastavushindamise korral peavad liikmesriigid samuti vajaduse korral viitama rehvi tüübikinnitusdokumentidele ja asjaomastele täiendavatele dokumentidele, mille tarnija on esitanud.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kehtestavad müügikohtade rutiinsete ja mitterutiinsete kontrollide süsteemi, mille eesmärk on tagada käesoleva määruse nõuete järgimine.

Artikkel 10

Siseturg

1.   Kui järgitakse käesoleva
  määruse nõudeid, ei keela ega piira liikmesriigid rehvide kättesaadavaks tegemist turul käesoleva
  määrusega
  hõlmatud tootekirjelduse alusel.

2.   Liikmesriigid käsitavad märgiseid ja tootekirjeldusi käesoleva
  määruse
  sätetele vastavana, kui neil ei ole vastupidiseid tõendeid. Liikmesriigid võivad paluda tarnijatel esitada
  vastavalt artikli 4 punktile 5
  tehnilised dokumendid, et hinnata esitatud väärtuste õigsust.

Artikkel 11

Stimuleerivad meetmed

Liikmesriigid ei kehtesta stimuleerivaid meetmeid selliste rehvide kasutamise suhtes, mille kütusesäästlikkus
  või märghaardumine
  on I lisa A
  ja B
  osas
  sätestatud
  C klassist väiksem.

Artikkel 12

Muudatused ja kohandamine tehnika arenguga

Järgmised meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva
  määruse vähemolulisi sätteid, ║ muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele:

| 1) | C2 ja C3 klassi rehvide märghaardumise klassifitseerimist käsitlevate nõuete kehtestamine, eeldusel et on olemas sobivad ühtlustatud katsemeetodid; |
| --- | --- |

1)

C2 ja C3 klassi rehvide märghaardumise klassifitseerimist käsitlevate nõuete kehtestamine, eeldusel et on olemas sobivad ühtlustatud katsemeetodid;

| 2) | talverehvide või Põhjamaade talverehvidega seotud nõuete kehtestamine; |
| --- | --- |

2)

talverehvide või Põhjamaade talverehvidega seotud nõuete kehtestamine;

| 3) | I–IV lisa kohandamine tehnika arenguga. |
| --- | --- |

3)

I–IV lisa kohandamine tehnika arenguga.

Artikkel 13

Rakendamine ja
  karistused

1.
     Liikmesriigid
  tagavad pideva teabevahetuse abil tiheda koostöö turujärelevalve alal, et käesolevat määrust järjekindlalt rakendada. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid korrapärase järelkontrolli tegemiseks, tagamaks, et mittenõuetekohaselt märgistatud rehvid viiakse eeskirjadega kooskõlla või eemaldatakse turult.

2.
     
  Liikmesriigid võtavad tarvitusele meetmed, millega kehtestatakse karistused käesoleva direktiivi sätete rikkumise eest, kaasa arvatud
  eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva
  määruse
  alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning
  sätted, millega tagatakse
  kõnealuste karistuste rakendamine.

3.
     
  Need meetmed on
  tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile
  viivitamata
  neist
  meetmetest
  ja kõikidest nende hilisematest muudatustest.

Artikkel 14

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 15

Läbivaatamine

1.
     Hiljemalt
  kolm
  aastat pärast käesoleva
  määruse
  kohaldamiskuupäeva
  vaatab
  komisjon
  käesoleva määruse rakendamise läbi, võttes muu hulgas arvesse:

| a) | märgise tõhusust seoses tarbijate teadlikkusega; |
| --- | --- |

a)

märgise tõhusust seoses tarbijate teadlikkusega;

| b) | kas märgistamissüsteemi tuleks laiendada ka protekteeritud rehvidele; |
| --- | --- |

b)

kas märgistamissüsteemi tuleks laiendada ka protekteeritud rehvidele;

| c) | kas tuleks kehtestada uusi rehvide parameetreid või klasse; |
| --- | --- |

c)

kas tuleks kehtestada uusi rehvide parameetreid või klasse;

| d) | sõidukite tarnijate ja turustajate poolt lõppkasutajatele esitatud teavet rehvide parameetrite kohta. |
| --- | --- |

d)

sõidukite tarnijate ja turustajate poolt lõppkasutajatele esitatud teavet rehvide parameetrite kohta.

2.
     
  Selle läbivaatamise alusel ja pärast mõjuhindamist ning tarbijauuringut esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, millele vajaduse korral lisatakse ettepanek käesoleva määruse muutmiseks.

Artikkel 16

Ülevõtmine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeva.

Seda kohaldatakse
  alates 1. novembrist 2012.

Artikleid 5 ja 6 ei kohaldata siiski rehvide puhul, mis on toodetud enne 1. juulit 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

President

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  25. märtsi 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta seisukoht.

3

(4)  KOM(2008)0433.

4

KOM(2008)0433

(5)  KOM(2006)0545.

5

KOM(2006)0545.

(6)  ELT L ...

6

ELT L ...

(7)  EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

7

(8)  EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.

8

(9)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

9

(10)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

10

Kolmapäev, 22. aprilli 2009I LISA

Rehvi parameetrite klassifitseerimine

A osa:   Kütusesäästlikkuse klassid

Kütusesäästlikkuse klass määratakse kindlaks veeretakistuse koefitsiendi (RRC) alusel vastavalt allpool täpsustatud klassidele A–G ja seda mõõdetakse kooskõlas ║ ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määrusega ║ .

▐

| C1 klassi rehvid | C2 klassi rehvid | C3 klassi rehvid |
| --- | --- | --- |
| RRC kg/t | Energiasäästlikkuse klass | RRC kg/t | Energiasäästlikkuse klass | RRC kg/t | Energiasäästlikkuse klass |
| RRC≤6,5 | A | RRC≤5,5 | A | RRC≤4,0 | A |
| 6,6≤RRC≤7,7 | B | 5,6≤RRC≤6,7 | B | 4,1≤RRC≤5,0 | B |
| 7,8≤RRC≤9,0 | C | 6,8≤RRC≤8,0 | C | 5,1≤RRC≤6,0 | C |
| – | D | – | D | 6,1≤RRC≤7,0 | D |
| 9,1≤RRC≤10,5 | E | 8,1≤RRC≤9,2 | E | 7,1≤RRC≤8,0 | E |
| 10,6≤RRC≤12,0 | F | 9,3≤RRC≤10,5 | F | RRC≥8,1 | F |
| RRC≥12,1 | G | RRC≥10,6 | G | – | G |

C1 klassi rehvid

C2 klassi rehvid

C3 klassi rehvid

RRC kg/t

Energiasäästlikkuse klass

RRC kg/t

Energiasäästlikkuse klass

RRC kg/t

Energiasäästlikkuse klass

RRC≤6,5

A

RRC≤5,5

A

RRC≤4,0

A

6,6≤RRC≤7,7

B

5,6≤RRC≤6,7

B

4,1≤RRC≤5,0

B

7,8≤RRC≤9,0

C

6,8≤RRC≤8,0

C

5,1≤RRC≤6,0

C

–

D

–

D

6,1≤RRC≤7,0

D

9,1≤RRC≤10,5

E

8,1≤RRC≤9,2

E

7,1≤RRC≤8,0

E

10,6≤RRC≤12,0

F

9,3≤RRC≤10,5

F

RRC≥8,1

F

RRC≥12,1

G

RRC≥10,6

G

–

G

B osa:   Märghaardumise klassid

C1 klassi rehvide puhul määratakse märghaardumise klassid kindlaks märghaardumise indeksi (G) alusel vastavalt allpool täpsustatud klassidele A–G ja seda mõõdetakse kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 (ühtsed sätted, milles käsitletakse rehvide tüübikinnitust seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumisega) (1).

| G | Märghaardumise klassid |
| --- | --- |
| 155≤G | A |
| 140≤G≤154 | B |
| 125≤G≤139 | C |
| – | D |
| 110≤G≤124 | E |
| G≤109 | F |
| – | G |

G

Märghaardumise klassid

155≤G

A

140≤G≤154

B

125≤G≤139

C

–

D

110≤G≤124

E

G≤109

F

–

G

C osa:   Väline veeremisemüra

Välise veeremismüra mõõtmistulemus esitatakse detsibellides ja seda mõõdetakse kooskõlas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 117 (ühtsed sätted, milles käsitletakse rehvide tüübikinnitust seoses veeremismüra taseme ja märja pinnaga haardumisega).

Madalama müratasemega rehvide puhul, mida määratletakse alltoodud jaotuse alusel, lisatakse märgisel välise veeremismüra mõõtmistulemuse (dB) juurde „madala mürataseme märk”.

| Välise veeremismüra klassid (dB(A)) |
| --- |
| | C1 | C2 | C3 |
| Madala mürataseme märk (2) | ≤68 | ≤69 | ≤70 |

Välise veeremismüra klassid (dB(A))

C1

C2

C3

Madala mürataseme märk (2)

≤68

≤69

≤70

---

(1)  ELT L 231, 29.8.2008, lk 19.

(2)  
  Madala mürataseme märk:

Image

Kolmapäev, 22. aprilli 2009II LISA

Märgise vorm

Artikli 5 punktis 1 ja artikli 6 punktis 1 osutatud kleebis koosneb kahest osast: 1) allpool kujutatud vormis trükitud märgisest ja 2) osast, kuhu märgitakse tarnija nimi ja rehvi tootesari, rehvi mõõtmed, koormusindeks, nimikiirus ja muu tehniline kirjeldus (edaspidi „rehvimargi jaoks ette nähtud osa”)

1.   Märgise kavand

| 1.1. | Artikli 5 punktis 1 ja artikli 6 punktis 1 osutatud kleebisele trükitav märgis peab olema kooskõlas allpool esitatud joonisega. |
| --- | --- |

1.1.

Artikli 5 punktis 1 ja artikli 6 punktis 1 osutatud kleebisele trükitav märgis peab olema kooskõlas allpool esitatud joonisega.

Image

| 1.2. | Kavandile lisatakse järgmine teave:



  ELi rehvimärgistuse veebisaidi aadress suures kirjas märgise allosas; |
| --- | --- |

1.2.

ELi rehvimärgistuse veebisaidi aadress suures kirjas märgise allosas;

| 1.3. | Märgise kirjeldus on järgmine: |
| --- | --- |

1.3.

Märgise kirjeldus on järgmine:

Image

| 1.4. | Märgise laius on vähemalt 75 mm ja kõrgus 110 mm. Kui märgis trükitakse suuremas formaadis, peab sisu siiski jääma proportsionaalselt samaks eespool esitatud kirjeldusega. |
| --- | --- |

1.4.

Märgise laius on vähemalt 75 mm ja kõrgus 110 mm. Kui märgis trükitakse suuremas formaadis, peab sisu siiski jääma proportsionaalselt samaks eespool esitatud kirjeldusega.

| 1.5. | Märgis peab vastama järgmistele nõuetele:






  a) | neljavärvitükk (CMYK: tsüaansinine, magentapunane, kollane ja must) vastavalt järgmisele näidisele: 00-70-X-00: 0 % tsüaansinine, 70 % magentapunane, 100 % kollane, 0 % must; |
| --- | --- | --- |

1.5.

Märgis peab vastama järgmistele nõuetele:

a)

neljavärvitükk (CMYK: tsüaansinine, magentapunane, kollane ja must) vastavalt järgmisele näidisele: 00-70-X-00: 0 % tsüaansinine, 70 % magentapunane, 100 % kollane, 0 % must;

| b) | allpool loetletud numbrid osutavad punktis 1.3 esitatud legendile. | Kütusesäästlikkus
  Piktogrammi näidis. Laius: 19,5 mm, kõrgus: 18,5 mm – Piktogramm: äärejoon: joon 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsioon: äärejoon: joon 1 pt – Väline äärejoon: joon 3,5 pt, laius: 36 mm – Värv: X-10-00-05; |
| --- | --- | --- |

b)

allpool loetletud numbrid osutavad punktis 1.3 esitatud legendile.

Image

Kütusesäästlikkus

Piktogrammi näidis. Laius: 19,5 mm, kõrgus: 18,5 mm – Piktogramm: äärejoon: joon 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsioon: äärejoon: joon 1 pt – Väline äärejoon: joon 3,5 pt, laius: 36 mm – Värv: X-10-00-05;

| | Märghaardumine
  Piktogrammi näidis. Laius: 19 mm, kõrgus: 19 mm – Piktogramm: äärejoon joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsiooni äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm – Värv: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Märghaardumine

Piktogrammi näidis. Laius: 19 mm, kõrgus: 19 mm – Piktogramm: äärejoon joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 23 mm – Klassifikatsiooni äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm – Värv: X-10-00-05;

| | Väline veeremisemüra
  Piktogrammi näidis. Laius: 23 mm, kõrgus: 15 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 24 mm – Väärtus: äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, kõrgus: 24 mm – Värv: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Väline veeremisemüra

Piktogrammi näidis. Laius: 23 mm, kõrgus: 15 mm – Piktogrammi äärejoon: joon: 3,5 pt, laius: 26 mm, kõrgus: 24 mm – Väärtus: äärejoon: joon: 1 pt – Väline äärejoon: joon: 3,5 pt, kõrgus: 24 mm – Värv: X-10-00-05;

| | Märgise äär: joon: 1,5 pt – Värv: X-10-00-05; |
| --- | --- |

Image

Märgise äär: joon: 1,5 pt – Värv: X-10-00-05;

| | Skaala A–G






  — | Nooled: kõrgus: 4,75 mm, lünk: 0,75 mm, must joon: 0,5 pt – värvused:






  — | A: X-00-X-00; |
| --- | --- | --- | --- |

Image

Skaala A–G

—

Nooled: kõrgus: 4,75 mm, lünk: 0,75 mm, must joon: 0,5 pt – värvused:

—

A: X-00-X-00;

| — | B: 70-00-X-00; |
| --- | --- |

—

B: 70-00-X-00;

| — | C: 30-00-X-00; |
| --- | --- |

—

C: 30-00-X-00;

| — | D: 00-00-X-00; |
| --- | --- |

—

D: 00-00-X-00;

| — | E: 00-30-X-00; |
| --- | --- |

—

E: 00-30-X-00;

| — | F: 00-70-X-00; |
| --- | --- |

—

F: 00-70-X-00;

| — | G: 00-X-X-00. |
| --- | --- |

—

G: 00-X-X-00.

| — | Tekst: Helvetica Bold 12 pt, 100 % valge, must piirjoon: 0,5 pt; |
| --- | --- |

—

Tekst: Helvetica Bold 12 pt, 100 % valge, must piirjoon: 0,5 pt;

| | Klassifikatsioon






  — | Nool: Laius: 16 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must; |
| --- | --- | --- |

Image

Klassifikatsioon

—

Nool: Laius: 16 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must;

| — | Tekst: Helvetica Bold 27 pt, 100 % valge; |
| --- | --- |

—

Tekst: Helvetica Bold 27 pt, 100 % valge;

| | Skaala jooned: joon: 0,5 pt, kriipsjoon: 5,5 mm, 100 % must; |
| --- | --- |

Image

Skaala jooned: joon: 0,5 pt, kriipsjoon: 5,5 mm, 100 % must;

| | Skaala tekst: Helvetica Bold 11 pt, 100 % must; |
| --- | --- |

Image

Skaala tekst: Helvetica Bold 11 pt, 100 % must;

| | Müra tase:






  — | Lahter: laius: 25 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must; |
| --- | --- | --- |

Image

Müra tase:

—

Lahter: laius: 25 mm, kõrgus: 10 mm, 100 % must;

| — | Tekst: Helvetica Bold 20 pt, 100 % valge; |
| --- | --- |

—

Tekst: Helvetica Bold 20 pt, 100 % valge;

| — | Ühiku tekst: „A” puhul Helvetica Bold Regular 13 pt, 100 % valge; |
| --- | --- |

—

Ühiku tekst: „A” puhul Helvetica Bold Regular 13 pt, 100 % valge;

| | ELi logo: laius: 9 mm, kõrgus: 6 mm; |
| --- | --- |

Image

ELi logo: laius: 9 mm, kõrgus: 6 mm;

| | Viide direktiivile: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % must;
  Viide rehviklassile: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % must; |
| --- | --- |

Image

Viide direktiivile: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % must;

Viide rehviklassile: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % must;

| c) | Taust peab olema valge. |
| --- | --- |

c)

Taust peab olema valge.

| 1.6. | Rehviklass (C1, C2 või C3) tuleb näidata märgisel vastavalt punkti 1.3 joonisele. |
| --- | --- |

1.6.

Rehviklass (C1, C2 või C3) tuleb näidata märgisel vastavalt punkti 1.3 joonisele.

2.   Rehvimargi jaoks ette nähtud osa

║Lisaks märgisele lisavad tarnijad kleebisele oma nime, rehvi tootesarja, rehvi mõõtmed, koormusindeksi, nimikiiruse ja muu tehnilise kirjelduse ning selleks võivad nad kasutada mis tahes värve, formaati ja kavandit, eeldusel et margi jaoks ette nähtud osa ja märgise suuruse proportsionaalne suhe ei ole suurem kui 4:5 ning et koos märgisega avaldatud teave ei sega märgisest arusaamist.

3.
     
  Laiendatud selgitava märgise vorm

Märgise selgitav versioon, millele on osutatud artiklis 6, peab olema kooskõlas järgmise joonisega ja tekst peab olema tõlgitud müügikoha asjaomasesse keelde. Kõnealune märgise versioon tuleb esitada kliendile arvel või koos arvega; juhul kui see põhjustab jaemüüjale liigset koormust, tuleb teave esitada vastavalt II lisa punktile 4.

Image

4.
     
  Arvel oleva teabe vorm

Juhul kui selgitavate märgiste trükkimine, nagu on ette nähtud II lisa punktis 3, põhjustab turustajale liigset koormust, esitatakse märgise teave kooskõlas järgmise joonisega:

Image

Kolmapäev, 22. aprilli 2009III LISA

Tehnilistes reklaamväljaannetes esitatav teave

| 1. | Rehvide kohta antav teave esitatakse järgmises järjekorras:






  i) | kütusesäästlikkuse klass (A–G); |
| --- | --- | --- |

1.

Rehvide kohta antav teave esitatakse järgmises järjekorras:

i)

kütusesäästlikkuse klass (A–G);

| ii) | märghaardumise klass (A–G); |
| --- | --- |

ii)

märghaardumise klass (A–G);

| iii) | välise veeremisemüra mõõtmistulemus (dB). |
| --- | --- |

iii)

välise veeremisemüra mõõtmistulemus (dB).

| 2. | Kõnealune teave peab vastama järgmistele nõuetele:






  i) | see peab olema kergesti loetav; |
| --- | --- | --- |

2.

Kõnealune teave peab vastama järgmistele nõuetele:

i)

see peab olema kergesti loetav;

| ii) | see peab olema kergesti arusaadav; |
| --- | --- |

ii)

see peab olema kergesti arusaadav;

| iii) | kui konkreetse rehvitüübi jaoks on olemas eri klassifikatsioon sõltuvalt mõõtmetest või muudest parameetritest, tuleb märkida vahemik halvimate näitajatega rehvist parimate näitajatega rehvini. |
| --- | --- |

iii)

kui konkreetse rehvitüübi jaoks on olemas eri klassifikatsioon sõltuvalt mõõtmetest või muudest parameetritest, tuleb märkida vahemik halvimate näitajatega rehvist parimate näitajatega rehvini.

| 3. | Samuti peavad tarnijad avaldama oma veebisaidil:








  i) | lingi ELi rehvimärgistuse veebisaidile; |
| --- | --- | --- |

3.

Samuti peavad tarnijad avaldama oma veebisaidil:

i)

lingi ELi rehvimärgistuse veebisaidile;

| ii) | märgisele trükitud piktogrammide selgituse
  ja kütusesäästu kalkulaatori, mis on toodud ELi rehvimärgistuse veebisaidil
  ; |
| --- | --- |

ii)

märgisele trükitud piktogrammide selgituse
  ja kütusesäästu kalkulaatori, mis on toodud ELi rehvimärgistuse veebisaidil
  ;

| iii) | teatise, milles rõhutatakse, et tegelik kütusesääst ja liiklusohutus sõltuvad peamiselt juhi käitumisest ja eelkõige järgmisest:






  — | keskkonnasäästlik sõidustiil võib aidata märkimisväärselt vähendada kütusekulu; |
| --- | --- | --- |

iii)

teatise, milles rõhutatakse, et tegelik kütusesääst ja liiklusohutus sõltuvad peamiselt juhi käitumisest ja eelkõige järgmisest:

—

keskkonnasäästlik sõidustiil võib aidata märkimisväärselt vähendada kütusekulu;

| — | märghaardumise ja kütusesäästlikkuse näitajate parandamiseks tuleks rehvirõhku korrapäraselt kontrollida; |
| --- | --- |

—

märghaardumise ja kütusesäästlikkuse näitajate parandamiseks tuleks rehvirõhku korrapäraselt kontrollida;

| — | peatumisteekonda tuleks alati rangelt järgida. |
| --- | --- |

—

peatumisteekonda tuleks alati rangelt järgida.

Kolmapäev, 22. aprilli 2009IV LISA

Kontrollimenetlus

Esitatud kütusesäästlikkuse ja märghaardumise klasside ning esitatud välise veeremismüra mõõtmistulemuse vastavust hinnatakse iga rehvitüübi või tarnija määratud iga rehvirühma puhul vastavalt järgmisele menetlusele:

| 1) | kõigepealt katsetatakse ühte rehvi. kui mõõtmistulemus vastab esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, on katse sooritatud; |
| --- | --- |

1)

kõigepealt katsetatakse ühte rehvi. kui mõõtmistulemus vastab esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, on katse sooritatud;

| 2) | kui mõõtmistulemus ei vasta esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, katsetatakse veel kolme rehvi. Vastavust esitatud teabele hinnatakse nelja katsetatud rehvi keskmise mõõtmistulemuse alusel. |
| --- | --- |

2)

kui mõõtmistulemus ei vasta esitatud klassile või välise veeremismüra mõõtmistulemusele, katsetatakse veel kolme rehvi. Vastavust esitatud teabele hinnatakse nelja katsetatud rehvi keskmise mõõtmistulemuse alusel.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/212 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/212

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Määruse (EÜ) nr 717/2007 (mobiiltelefonivõrgud) ning direktiivi 2002/21/EÜ (elektrooniline side) muutmine ***I

P6_TA(2009)0249

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, ning direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (KOM(2008)0580 – C6-0333/2008 – 2008/0187(COD))

2010/C 184 E/55

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0580);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0333/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A6-0138/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0187

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 717/2007, milles käsitletakse rändlust üldkasutatavates mobiiltelefonivõrkudes ühenduse piires, ning direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 544/2009) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/213 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/213

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Aruandlus- ja dokumenteerimisnõuded ühinemise ja jagunemise korral ***I

P6_TA(2009)0250

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ, 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ ning direktiivi 2005/56/EÜ seoses aruandlus- ja dokumenteerimisnõuetega ühinemise ja jagunemise korral (KOM(2008)0576 – C6-0330/2008 – 2008/0182(COD))

2010/C 184 E/56

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0576);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 44 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0330/2008);

võttes arvesse nõukogu esindaja 7. aprilli 2009. aasta kirjas võetud kohustust võtta ettepanek vastu muudetud kujul vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A6-0247/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0182

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 77/91/EMÜ, 78/855/EMÜ ja 82/891/EMÜ ning direktiivi 2005/56/EÜ seoses aruandlus- ja dokumenteerimisnõuetega ühinemise ja jagunemise korral

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/109/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/214 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/214

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamine ja jätkamine (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2009)0251

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0119 – C6-0231/2007 – 2007/0143(COD))

2010/C 184 E/57

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2007)0361) ja muudetud ettepanekut (KOM(2008)0119);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 47 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0231/2007);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 1. aprilli 2009. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80a ja 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0413/2008),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009P6_TC1-COD(2007)0143

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 22. aprillil 2009 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/138/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/215 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/215

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Vahepealne kaubandusleping Türkmenistaniga *

P6_TA(2009)0253

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi käsitleva vahelepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Türkmenistani vahel (5144/1999 – KOM(1998)0617 – C5-0338/1999 – 1998/0304(CNS))

2010/C 184 E/58

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus (KOM(1998)0617);

võttes arvesse kaubandust ja kaubandusega seotud küsimusi käsitlevat vahelepingut ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Türkmenistani vahel (5144/1999);

võttes arvesse oma 15. märtsi 2001. aasta resolutsiooni olukorra kohta Türkmenistanis (1);

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2003. aasta resolutsiooni Türkmenistani, kaasa arvatud Kesk-Aasia kohta (2);

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (3);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 133 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille kohaselt nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C5-0338/1999);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse väliskaubanduskomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A6-0085/2006),

| 1. | kiidab lepingu sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab lepingu sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türkmenistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Türkmenistani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  EÜT C 343, 5.12.2001, lk 310.

(2)  ELT C 82 E, 1.4.2004, lk 639.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0059.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/216 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/216

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Ühenduse tuumaohutuse raamistik *

P6_TA(2009)0254

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta vastu võtta nõukogu direktiiv (Euratom), millega luuakse ühenduse tuumaohutuse raamistik (KOM(2008)0790 – C6-0026/2009 – 2008/0231(CNS))

2010/C 184 E/59

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0790);

võttes arvesse Euratomi asutamislepingu artikleid 31 ja 32, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0026/2009);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0236/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euratomi asutamislepingu artikli 119 teist lõiku, ja tagada, et järgitakse Euratomi asutamislepingus käesoleva ettepaneku vastuvõtmiseks ette nähtud juriidilisi nõudeid, eelkõige Euratomi asutamislepingu artikli 31 kohast eksperdirühmaga konsulteerimise nõuet; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euratomi asutamislepingu artikli 119 teist lõiku, ja tagada, et järgitakse Euratomi asutamislepingus käesoleva ettepaneku vastuvõtmiseks ette nähtud juriidilisi nõudeid, eelkõige Euratomi asutamislepingu artikli 31 kohast eksperdirühmaga konsulteerimise nõuet;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv


  Põhjendus 6 |
| (6) | Igal liikmesriigil on õigus ise otsustada, milliseid energiaallikaid ta kasutab
  , ja pärast järelemõtlemisperioodi on nüüd taas tekkimas huvi uute tuumajaamade ehitamise vastu ning mõned liikmesriigid on otsustanud anda loa uute tuumaseadmete käitamiseks
  .
  Lisaks hakkavad loaomanikud lähiaastatel taotlema oma tuumajaamade tegevusaja pikendamist. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

(6)

Igal liikmesriigil on õigus ise otsustada, milliseid energiaallikaid ta kasutab
  , ja pärast järelemõtlemisperioodi on nüüd taas tekkimas huvi uute tuumajaamade ehitamise vastu ning mõned liikmesriigid on otsustanud anda loa uute tuumaseadmete käitamiseks
  .
  Lisaks hakkavad loaomanikud lähiaastatel taotlema oma tuumajaamade tegevusaja pikendamist.

| (6) | Igal liikmesriigil on õigus ise otsustada, milliseid energiaallikaid ta kasutab. |
| --- | --- |

(6)

Igal liikmesriigil on õigus ise otsustada, milliseid energiaallikaid ta kasutab.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| (7) | Selleks tuleks välja töötada parimad tavad, millest reguleerivad asutused võiksid juhinduda, kui nad teevad otsuseid tuumaseadmete eluea pikendamise kohta |
| --- | --- |

(7)

Selleks tuleks välja töötada parimad tavad, millest reguleerivad asutused võiksid juhinduda, kui nad teevad otsuseid tuumaseadmete eluea pikendamise kohta

| (7) | Tuumaohutus on ühenduse huvisfääri kuuluv küsimus, mida tuleks võtta arvesse uutele jaamadele käitamislubade andmise ja/või tuumaseadmete eluea pikendamise kohta otsuste langetamisel.
  Selleks tuleks välja töötada parimad tavad, millest reguleerivad asutused
  ja liikmesriigid
  võiksid juhinduda, kui nad teevad otsuseid
  uutele jaamadele käitamislubade andmise või
  tuumaseadmete eluea pikendamise kohta . |
| --- | --- |

(7)

Tuumaohutus on ühenduse huvisfääri kuuluv küsimus, mida tuleks võtta arvesse uutele jaamadele käitamislubade andmise ja/või tuumaseadmete eluea pikendamise kohta otsuste langetamisel.
  Selleks tuleks välja töötada parimad tavad, millest reguleerivad asutused
  ja liikmesriigid
  võiksid juhinduda, kui nad teevad otsuseid
  uutele jaamadele käitamislubade andmise või
  tuumaseadmete eluea pikendamise kohta .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| (9) | Tuumaohutuse pidevaks täiustamiseks tuleb kehtestada juhtimissüsteemid ja loaomanikud peavad elanikkonnale tagama tuumaohutuse kõrge taseme. |
| --- | --- |

(9)

Tuumaohutuse pidevaks täiustamiseks tuleb kehtestada juhtimissüsteemid ja loaomanikud peavad elanikkonnale tagama tuumaohutuse kõrge taseme.

| (9) | Tuumaohutuse pidevaks täiustamiseks tuleb kehtestada juhtimissüsteemid ja loaomanikud
  ning jäätmekäitlejad
  peavad elanikkonnale tagama tuumaohutuse
  võimalikult
  kõrgetaseme. |
| --- | --- |

(9)

Tuumaohutuse pidevaks täiustamiseks tuleb kehtestada juhtimissüsteemid ja loaomanikud
  ning jäätmekäitlejad
  peavad elanikkonnale tagama tuumaohutuse
  võimalikult
  kõrgetaseme.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| (10) | Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) ohutuse põhialused
  ja
  nõuded moodustavad tavade raamistiku, millele peaksid tuginema liikmesriikides esitatavad ohutusnõuded. Liikmesriigid on andnud olulise panuse osutatud põhialuste
  ja
  nõuete täiustamisse. |
| --- | --- |

(10)

Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) ohutuse põhialused
  ja
  nõuded moodustavad tavade raamistiku, millele peaksid tuginema liikmesriikides esitatavad ohutusnõuded. Liikmesriigid on andnud olulise panuse osutatud põhialuste
  ja
  nõuete täiustamisse.

| (10) | Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) ohutuse põhialused
  ,
  nõuded
  ja suunised
  moodustavad
  eeskirjade kogumi ja
  tavade raamistiku, millele peaksid tuginema liikmesriikides esitatavad ohutusnõuded. Liikmesriigid on andnud olulise panuse osutatud põhialuste
  ,
  nõuete
  ja suuniste
  täiustamisse.
  Nimetatud eeskirjad peaksid peegeldama ohutusnõuete rahvusvahelist parimat tava ja olema seetõttu heaks aluseks ühenduse õigusaktidele. Neid ei saa kehtestada ühenduse õiguses üksnes käesolevas direktiivis sisalduva viitega IAEA ohutusstandardite seeriale nr SF-1 (2006). Seepärast tuleks käesolevale direktiivile lisada tuumaohutuse aluspõhimõtteid sisaldav lisa. |
| --- | --- |

(10)

Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) ohutuse põhialused
  ,
  nõuded
  ja suunised
  moodustavad
  eeskirjade kogumi ja
  tavade raamistiku, millele peaksid tuginema liikmesriikides esitatavad ohutusnõuded. Liikmesriigid on andnud olulise panuse osutatud põhialuste
  ,
  nõuete
  ja suuniste
  täiustamisse.
  Nimetatud eeskirjad peaksid peegeldama ohutusnõuete rahvusvahelist parimat tava ja olema seetõttu heaks aluseks ühenduse õigusaktidele. Neid ei saa kehtestada ühenduse õiguses üksnes käesolevas direktiivis sisalduva viitega IAEA ohutusstandardite seeriale nr SF-1 (2006). Seepärast tuleks käesolevale direktiivile lisada tuumaohutuse aluspõhimõtteid sisaldav lisa.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| (13) | Avalikkusele
  õigel ajal tõese teabe esitamine tähtsate tuumaohutusküsimuste kohta peaks põhinema tuumaseadmete ohutusega seotud küsimustes läbipaistvuse kõrge taseme tagamisel. |
| --- | --- |

(13)

Avalikkusele
  õigel ajal tõese teabe esitamine tähtsate tuumaohutusküsimuste kohta peaks põhinema tuumaseadmete ohutusega seotud küsimustes läbipaistvuse kõrge taseme tagamisel.

| (13) | Tuumatööstuse töötajatele ja avalikkusele
  õigel ajal tõese teabe esitamine tähtsate tuumaohutusküsimuste kohta peaks põhinema tuumaseadmete ohutusega seotud küsimustes läbipaistvuse kõrge taseme tagamisel. |
| --- | --- |

(13)

Tuumatööstuse töötajatele ja avalikkusele
  õigel ajal tõese teabe esitamine tähtsate tuumaohutusküsimuste kohta peaks põhinema tuumaseadmete ohutusega seotud küsimustes läbipaistvuse kõrge taseme tagamisel.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Selleks, et tagada juurdepääs teabele, üldsuse osalemine ja läbipaistvus, peaksid liikmesriigid võtma kõik asjakohased meetmed, et rakendada rahvusvahelistes konventsioonides sisalduvaid kohustusi, mis juba sätestavad vajalikud nõuded riiklikul, rahvusvahelisel või piiriülesel tasandil, nt keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonis (Århusi konventsioon, 25. juuni 1998) (1). |
| --- | --- |

(13 a)

Selleks, et tagada juurdepääs teabele, üldsuse osalemine ja läbipaistvus, peaksid liikmesriigid võtma kõik asjakohased meetmed, et rakendada rahvusvahelistes konventsioonides sisalduvaid kohustusi, mis juba sätestavad vajalikud nõuded riiklikul, rahvusvahelisel või piiriülesel tasandil, nt keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonis (Århusi konventsioon, 25. juuni 1998) (1).

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| (15) | Tuumaseadmete
  ohutusnõuete
  tõhusa
  täitmise
  tagamiseks peaksid liikmesriigid moodustama reguleerivad asutused sõltumatuna. Reguleerivale asutusele tuleks anda pädevus ja vahendid, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Tuumaseadmete
  ohutusnõuete
  tõhusa
  täitmise
  tagamiseks peaksid liikmesriigid moodustama reguleerivad asutused sõltumatuna. Reguleerivale asutusele tuleks anda pädevus ja vahendid, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.

| (15) | Tuumaseadmete tõhusa
  reguleerimise
  tagamiseks peaksid liikmesriigid looma reguleerivad asutused sõltumatuna
  huvidest, mis võiksid põhjendamatult mõjutada tuumaohutuse küsimustes tehtavaid otsuseid
  . Reguleerivale asutusele tuleks anda pädevus ja vahendid, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Tuumaseadmete tõhusa
  reguleerimise
  tagamiseks peaksid liikmesriigid looma reguleerivad asutused sõltumatuna
  huvidest, mis võiksid põhjendamatult mõjutada tuumaohutuse küsimustes tehtavaid otsuseid
  . Reguleerivale asutusele tuleks anda pädevus ja vahendid, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 19

| (19) | Liikmesriigis tuumaseadmete
  ohutuse
  eest vastutav reguleeriv asutus peaks peamiselt tegema koostööd tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemelise Euroopa töörühma kaudu
  , kes
  on välja töötanud tuumaohutuse reguleerimise kümme põhimõtet. Tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm peaks aitama pidevalt täiustada ühenduse tuumaohutuse raamistikku, |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriigis tuumaseadmete
  ohutuse
  eest vastutav reguleeriv asutus peaks peamiselt tegema koostööd tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemelise Euroopa töörühma kaudu
  , kes
  on välja töötanud tuumaohutuse reguleerimise kümme põhimõtet. Tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm peaks aitama pidevalt täiustada ühenduse tuumaohutuse raamistikku,

| (19) | Liikmesriigis tuumaseadmete
  järelevalve
  eest vastutav reguleeriv asutus peaks peamiselt tegema koostööd tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemelise Euroopa töörühma kaudu
  . Kõrgetasemeline töörühm
  on välja töötanud tuumaohutuse reguleerimise kümme põhimõtet
  , mis on käesoleva direktiivi seisukohast olulised
  . Tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm peaks aitama pidevalt täiustada ühenduse tuumaohutuse raamistikku. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriigis tuumaseadmete
  järelevalve
  eest vastutav reguleeriv asutus peaks peamiselt tegema koostööd tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemelise Euroopa töörühma kaudu
  . Kõrgetasemeline töörühm
  on välja töötanud tuumaohutuse reguleerimise kümme põhimõtet
  , mis on käesoleva direktiivi seisukohast olulised
  . Tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemeline Euroopa töörühm peaks aitama pidevalt täiustada ühenduse tuumaohutuse raamistikku.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on saavutada ühenduses tuumaohutus, seda säilitada ja pidevalt täiustada ning suurendada riikide reguleerivate asutuste osa.

1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on
  tuumaohutuse raamistiku loomine Euroopa Liidus. Sellega pannakse alus tuumaohutust käsitlevatele õigusaktidele ja regulatiivmeetmetele liikmesriikides, eesmärgiga
  saavutada ühenduses tuumaohutus, seda säilitada ja pidevalt täiustada ning suurendada liikmesriikide reguleerivate asutuste osa.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 2

2.   Seda kohaldatakse selliste tuumaseadmete projekteerimisele, asukoha planeerimisele, ehitamisele, hooldamisele, käitamisele ja dekomisjoneerimisele, mille puhul asjaomase liikmesriigi seadustes on nõutu d ohutuskaalutlustega arvestamist.

2.   Seda kohaldatakse selliste tuumaseadmete projekteerimisele, asukoha planeerimisele, ehitamisele, hooldamisele,
  kasutussevõtmisele,
  käitamisele ja dekomisjoneerimisele
  ning käitajate poolt kasutatavate alltöövõtjate tehtavale tööle
  , mille puhul asjaomase liikmesriigi õigusaktides ja reguleerivas raamistikus nõutakse ohutuskaalutlustega arvestamist.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 1

| (1) | „tuumaseade” – tuumakütuse valmistamise tehas, uurimisreaktor (sealhulgas kriitilisest massist väiksema massiga ja kriitilise massiga moodulid), tuumaelektrijaam, rajatis kasutatud kütuse säilitamiseks, rikastuskäitis või ümbertöötlemiskäitis; |
| --- | --- |

(1)

„tuumaseade” – tuumakütuse valmistamise tehas, uurimisreaktor (sealhulgas kriitilisest massist väiksema massiga ja kriitilise massiga moodulid), tuumaelektrijaam, rajatis kasutatud kütuse säilitamiseks, rikastuskäitis või ümbertöötlemiskäitis;

| 1) | „tuumaseade” – tuumakütuse valmistamise tehas, uurimisreaktor (sealhulgas kriitilisest massist väiksema massiga ja kriitilise massiga moodulid), tuumaelektrijaam, rajatis kasutatud kütuse
  ja radioaktiivsete jäätmete
  säilitamiseks, rikastuskäitis või ümbertöötlemiskäitis
  , sealhulgas rajatised tuumaseadme käitamise ajal tekitatud radioaktiivsete ainete käitlemiseks ja töötlemiseks
  ; |
| --- | --- |

1)

„tuumaseade” – tuumakütuse valmistamise tehas, uurimisreaktor (sealhulgas kriitilisest massist väiksema massiga ja kriitilise massiga moodulid), tuumaelektrijaam, rajatis kasutatud kütuse
  ja radioaktiivsete jäätmete
  säilitamiseks, rikastuskäitis või ümbertöötlemiskäitis
  , sealhulgas rajatised tuumaseadme käitamise ajal tekitatud radioaktiivsete ainete käitlemiseks ja töötlemiseks
  ;

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 3

| (3) | „radioaktiivne aine” – aine, mis sisaldab üht või mitut radionukliidi, mille aktiivsust või kontsentratsiooni tuleb kiirguskaitse seisukohast arvesse võtta; |
| --- | --- |

(3)

„radioaktiivne aine” – aine, mis sisaldab üht või mitut radionukliidi, mille aktiivsust või kontsentratsiooni tuleb kiirguskaitse seisukohast arvesse võtta;

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 8

| (8) | „reguleeriv asutus” – asutus või
  asutused, keda liikmesriik on volitanud andma lubasid ning teostama järelevalvet tuumaseadmete asukoha planeerimise, tuumaseadmete projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtmise, käitamise või dekomisjoneerimise üle asjaomases liikmesriigis
  ; |
| --- | --- |

(8)

„reguleeriv asutus” – asutus või
  asutused, keda liikmesriik on volitanud andma lubasid ning teostama järelevalvet tuumaseadmete asukoha planeerimise, tuumaseadmete projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtmise, käitamise või dekomisjoneerimise üle asjaomases liikmesriigis
  ;

| 8) | „reguleeriv asutus” –
  liikmesriigi poolt määratud
  asutus või
  asutuste süsteem, kellel on seaduslik õigus juhtida reguleerimisprotsessi, sealhulgas volituste andmist, ning seeläbi tuumaohutuse, kiirgusohutuse, radioaktiivsete jäätmete ohutuse ja transpordiohutuse reguleerimist
  ; |
| --- | --- |

8)

„reguleeriv asutus” –
  liikmesriigi poolt määratud
  asutus või
  asutuste süsteem, kellel on seaduslik õigus juhtida reguleerimisprotsessi, sealhulgas volituste andmist, ning seeläbi tuumaohutuse, kiirgusohutuse, radioaktiivsete jäätmete ohutuse ja transpordiohutuse reguleerimist
  ;

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 9

| (9) | „luba” – mis tahes volitus, mille
  reguleeriv
  asutus on andnud taotlejale, et määrata talle vastutus tuumaseadme asukoha planeerimise, tuumaseadme projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtmise, käitamise või dekomisjoneerimise eest; |
| --- | --- |

(9)

„luba” – mis tahes volitus, mille
  reguleeriv
  asutus on andnud taotlejale, et määrata talle vastutus tuumaseadme asukoha planeerimise, tuumaseadme projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtmise, käitamise või dekomisjoneerimise eest;

| 9) | „luba” – mis tahes volitus, mille
  valitsus või valitsuse kinnitatud riiklik
  asutus on andnud taotlejale, et määrata talle vastutus tuumaseadme asukoha planeerimise, tuumaseadme projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtmise, käitamise või dekomisjoneerimise eest; |
| --- | --- |

9)

„luba” – mis tahes volitus, mille
  valitsus või valitsuse kinnitatud riiklik
  asutus on andnud taotlejale, et määrata talle vastutus tuumaseadme asukoha planeerimise, tuumaseadme projekteerimise, ehitamise, kasutuselevõtmise, käitamise või dekomisjoneerimise eest;

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – punkt 10

| (10) | „uued tuumareaktorid” – tuumareaktorid, mille kohta on antud
  käitamisluba
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist. |
| --- | --- |

(10)

„uued tuumareaktorid” – tuumareaktorid, mille kohta on antud
  käitamisluba
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

| 10) | „uued tuumareaktorid” – tuumareaktorid, mille kohta on antud
  ehitusluba
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist. |
| --- | --- |

10)

„uued tuumareaktorid” – tuumareaktorid, mille kohta on antud
  ehitusluba
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – pealkiri

Vastutus tuumaseadmete ohutuse eest ja tuumaseadmete
  ohutust käsitlevraamistik

Tuumaseadmete
  ohutust käsitlev õiguslik

  raamistik

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1

1.
     
  Esmavastutus tuumaseadmete ohutuse eest on loaomanikul, kes tegutseb riigi reguleeriva asutuse kontrolli all. Tuumaseadme suhtes rakendatavate ohutusmeetmete ja kontrollide üle otsustab üksnes reguleeriv asutus ja neid rakendab ainult loaomanik.

Loaomanikul on esmavastutus ohutuse eest kogu tuumaseadme eluaja jooksul, kuni see vabastatakse ametliku kontrolli alt. Loaomanik ei saa vastutust kellelegi edasi anda.

välja jäetud

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2

2.
     Liikmesriik kehtestab õigusliku ja reguleeriva raamistiku tuumaseadmete ohutuse reguleerimiseks ja säilitab seda. Raamistik hõlmab riigis kehtivaid ohutusnõudeid, lubade andmise ja tuumaseadmete kontrolli süsteemi, tuumaseadmete loata käitamise keelamist ja riigi järelevalvesüsteemi, sealhulgas vajalikke jõustamismeetmeid.

1.
     Liikmesriik kehtestab
  ELi ja rahvusvaheliste parimate võimalike tavade alusel
  õigusliku ja reguleeriva raamistiku tuumaseadmete ohutuse reguleerimiseks ja säilitab seda. Raamistik hõlmab riigis kehtivaid ohutusnõudeid, lubade andmise ja tuumaseadmete kontrolli süsteemi, tuumaseadmete loata käitamise keelamist ja riigi järelevalvesüsteemi,
  mis hõlmab lubade peatamist, muutmist ja tühistamist,
  sealhulgas vajalikke jõustamismeetmeid.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Liikmesriigid tagavad õigusaktide kehtestamise, mis võimaldavad tuumaseadme käitamisloa tühistamist juhul, kui loa tingimusi on tõsiselt rikutud.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 b (uus)

2 b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kõik otseselt tuumaseadmetega seotud tegevuses osalevad organisatsioonid kehtestavad põhimõtted, milles võetakse nõuetekohaselt arvesse tuumaohutust.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 c (uus)

2 c.
     
  Liikmesriigid tagavad, et vähemalt kord 10 aasta jooksul vaadatakse reguleeriv asutus ja riigi reguleerimissüsteem üle teiste riikide ekspertide poolt eesmärgiga pidevalt täiustada reguleerimise infrastruktuuri.

Liikmesriik teavitab teiste riikide ekspertide kontrolli tulemustest komisjoni.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 2 d (uus)

2 d.
     
  Liikmesriigid võivad kehtestada rangemaid ohutusmeetmeid, kui on sätestatud käesolevas direktiivis.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – pealkiri

Reguleerivad asutused

Reguleerivate asutuste määramine ja kohustused

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige -1 (uus)

-1.
     
  Liikmesriigid määravad riikliku reguleeriva asutuse, mis vastutab tuumaseadmete ohutuse reguleerimise, järelevalve ja hindamise eest.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1

1.   Liikmesriigid tagavad reguleeriva asutuse tegeliku sõltumatuse kõikidest
  organisatsioonidest
  , kelle ülesanne on edendada tuumaenergiat, käitada tuumaseadmeid või põhjendada nendest saadavaid sotsiaalseid hüvesid, samuti igast muust mõjust, mis võib kahjustada ohutust.

1.   Liikmesriigid tagavad reguleeriva asutuse tegeliku sõltumatuse
  . Selleks tagavad liikmesriigid, et talle käesoleva direktiiviga määratud ülesandeid täites:

| a) | on reguleeriv asutus õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu
  kõikidest
  teistest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest isikutest, ja eriti nendest
  , kelle ülesanne on edendada tuumaenergiat, käitada tuumaseadmeid või põhjendada nendest saadavaid sotsiaalseid hüvesid, samuti igast muust mõjust, mis võib kahjustada ohutust
  ; |
| --- | --- |

a)

on reguleeriv asutus õiguslikult eraldiseisev ja funktsionaalselt sõltumatu
  kõikidest
  teistest avalik-õiguslikest või eraõiguslikest isikutest, ja eriti nendest
  , kelle ülesanne on edendada tuumaenergiat, käitada tuumaseadmeid või põhjendada nendest saadavaid sotsiaalseid hüvesid, samuti igast muust mõjust, mis võib kahjustada ohutust
  ;

| b) | tegutsevad reguleeriva asutuse töötajad ja selle juhtimise eest vastutavad isikud oma reguleerimisülesandeid täites turuhuvidest sõltumatult ja ei küsi ega võta vastu juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult. |
| --- | --- |

b)

tegutsevad reguleeriva asutuse töötajad ja selle juhtimise eest vastutavad isikud oma reguleerimisülesandeid täites turuhuvidest sõltumatult ja ei küsi ega võta vastu juhiseid üheltki riigiasutuselt ega muult avalik-õiguslikult või eraõiguslikult isikult.

Kõnealune nõue ei piira vajaduse korral tihedat koostööd riigi teiste asjaomaste ametiasutustega.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2

2.   
  Reguleerival
  asutusel
  peavad olema
  piisavad volitused, pädevus ning rahalised vahendid ja inimressursid temale pandud vastutuse kandmiseks ja tema kohustuste täitmiseks.
  Ta
  jälgib ja reguleerib tuumaseadmete ohutust
  ja
  tagabohutusnõuete täitmise
  ning ohutustingimuste ja -eeskirjade rakendamise
  .

2.   
  Liikmesriigid tagavad, et reguleerival
  asutusel
  on
  piisavad volitused, pädevus ning rahalised vahendid ja inimressursid temale pandud vastutuse kandmiseks ja tema kohustuste täitmiseks.
  Reguleeriv asutus
  jälgib ja reguleerib tuumaseadmete ohutust
  ning
  tagab
  kehtivate
  ohutusnõuete
  ja loatingimuste
  täitmise.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3

3.
     
  Reguleeriv asutus annab lubasid ning jälgib nende kohaldamist tuumaseadmete asukoha planeerimisel, nende projekteerimisel, ehitamisel, kasutuselevõtmisel, käitamisel ja dekomisjoneerimisel.

välja jäetud

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et reguleeriv asutus teostab tuumaohutuse hindamist, uuringuid ja kontrolli ning võtab vajaduse korral jõustamismeetmeid tuumaseadmete kogu eluea, kaasa arvatud dekomisjoneerimise jooksul.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3 b (uus)

3 b.
     
  Liikmesriigid tagavad, et reguleerival asutusel on õigus anda korraldus mis tahes tuumaseadme käitamise peatamiseks, kui ohutus ei ole tagatud.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 4

4.
     
  Reguleerivad asutused tagavad, et loaomanike käsutuses on piisav hulk vajaliku kvalifikatsiooniga personali.

välja jäetud

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 5

5.
     
  Vähemalt kord kümne aasta jooksul vaadatakse reguleeriv asutus ja riigi reguleerimissüsteem üle teiste riikide ekspertide poolt eesmärgiga pidevalt täiustada reguleerimise infrastruktuuri.

välja jäetud

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 5 a (uus)

5 a.
     
  Liikmesriikide reguleerivad asutused vahetavad reguleerimise alaseid parimaid tavasid ning kujundavad välja ühise arusaama rahvusvaheliselt tunnustatud tuumaohutusnõuetest.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5

Liikmesriigid teavitavad üldsust tuumaalase ohutuse järelevalvetegevuse menetlustest ja tulemustest. Nad tagavad ka, et reguleerivad asutused teavitavad üldsust tõhusalt oma pädevusvaldkonnast. Vastavalt asjaomastele oma riigi ja rahvusvahelistele kohustustele tagatakse juurdepääs teabele.

Liikmesriigid teavitavad üldsust
  ja komisjoni
  tuumaalase ohutuse järelevalvetegevuse menetlustest ja tulemustest
  ning teavitavad iga vahejuhtumi korral koheselt üldsust
  . Nad tagavad ka, et reguleerivad asutused teavitavad üldsust tõhusalt oma pädevusvaldkonnast. Vastavalt asjaomastele riiklikele ja rahvusvahelistele kohustustele tagatakse juurdepääs teabele.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1 – esimene lõik

1.   
  Liikmesriigid järgivad
  IAEA ohutuse
  põhialuseid
  (IAEA Safety Fundamentals: Fundamental safety principles IAEA Safety Standard Series No. SF-1 (2006)). Nad
  järgivad
  kohustusi ja nõudeid, mis on esitatud tuumaohutuse konventsioonis (IAEA INFCIRC 449, 5.7.1994)
  .

1.   
  Tuumarajatiste asukoha planeerimise, tuumarajatiste projekteerimise, ehitamise, käitamise ja dekomisjoneerimise osas kohaldavad liikmesriigid
  IAEA ohutuse
  põhialuste
  (IAEA ohutuse põhialused: ohutuse aluspõhimõtted, IAEA ohutusstandardite seeria nr SF-1 (2006))
  neid osi, mis on asjakohased ühenduse tuumaohutuse raamistiku loomise suhtes, nagu on määratletud lisas
  . Nad
  kohaldavad
  kohustusi ja nõudeid, mis on lisatud tuumaohutuse konventsiooni
   (2)

  .

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1 – teine lõik

Eeskätt tagavad nad, et rakendatakse kõiki kohaldatavaid põhimõtteid, mis on esitatud IAEA ohutuse põhialustes, et tagada tuumaseadmete puhul ohutuse kõrge tase, mis hõlmab muuhulgas töö tõhusat korraldust, et vältida kiirgusohu võimalust, avariide ärahoidmist ja avarii tagajärgede kõrvaldamist, vananemise juhtimist, kõigi toodetud radioaktiivsete materjalide pikaajalist käitlemist ja elanikkonna ning läheduses asuvate riikide ametiasutuste teavitamist.

välja jäetud

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2

2.   
  Seoses uute
  tuumaenergia reaktorite
  ohutusega
  püüavad liikmesriigid arendada välja täiendavaid ohutusnõudeid, lähtudes
  ohutuse pideva suurendamise põhimõttest ja tuginedes tuumaohutust reguleerivate Lääne-Euroopa asutuste ühenduse (WENRA) väljaarendatud tuumaohutuse võrdlustasemetele ning tehes tihedat koostööd tuumaohutuse ja tuumajäätmete käitlemise kõrgetasemelise Euroopa töörühmaga
  .

2.   
  Uute
  tuumaenergia reaktorite
  ehituslubade andmise jaoks
  püüavad liikmesriigid töötada välja täiendavaid ohutusnõudeid, lähtudes
  olemasolevate reaktorite käitamiskogemuse pidevast suurenemisest, tegutsevate tuumajaamade ohutusanalüüsidest saadud teabest, uusimast metoodikast ja tehnoloogiast ning ohutusuuringute tulemustest
  .

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Komisjon tagab, et kõik kolmandad riigid, kes soovivad ELiga ühineda või peavad ühinemisläbirääkimisi, täidavad vähemalt käesolevas direktiivis sätestatud standardeid ja IAEA määratletud põhimõtteid, mis on toodud lisas.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – pealkiri

Loaomanike kohustused

Loaomanike vastutus

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige -1 (uus)

-1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et põhivastutus tuumaseadmete ohutuse eest tuumaseadmete kogu eluea jooksul lasub loaomanikul. Loaomanik ei saa vastutust kellelegi edasi anda.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 1

1.   
  Loaomanikud projekteerivad, ehitavad, käitavad ja dekomisjoneerivad
  oma
  tuumaseadmeid
  vastavalt
  artikli 6 lõigetes 1 ja 2
  esitatud sätetele.

1.   
  Liikmesriigid tagavad, et loaomanikud vastutavad
  oma
  tuumaseadmete projekteerimise, ehitamise, käitamise ja dekomisjoneerimise eest
  vastavalt
  artiklis 6
  esitatud sätetele.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 2

2.   
  Loaomanikud
  kehtestavad ja rakendavad juhtimissüsteemid, mida reguleeriv asutus korrapäraselt kontrollib.

2.   
  Liikmesriigid tagavad, et loaomanikud
  kehtestavad ja rakendavad juhtimissüsteemid, mida reguleeriv asutus korrapäraselt kontrollib.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et tuumaohutuse tagamise eeltingimusena hindab reguleeriv asutus regulaarselt loaomaniku personali piisavust ja kvalifikatsiooni, mille aluseks on loaomaniku esitatav aruanne hinnangu kohta sellistes tööhõiveküsimustes nagu tervishoid, ohutus ja ohutuskultuur, töötajate kvalifikatsioon ja väljaõpe, töötajate arv ning alltöövõtjate kasutamine.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 3 b (uus)

3 b.
     
  Asjaomased reguleerivad asutused esitavad iga kolme aasta järel komisjonile ja Euroopa tööturu osapooltele tuumaohutust ja ohutuskultuuri käsitleva aruande. Komisjon võib Euroopa tööturu osapooltega konsulteerides teha ettepanekuid suurema tuumaohutuse tagamiseks, sealhulgas tervise kaitseks ELis parimal võimalikul tasemel.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1

1.
     
  Reguleeriv asutus teostab kogu tuumaseadme eluea, kaasa arvatud dekomisjoneerimine, jooksul tuumaohutuse hindamist, uuringuid ning võtab kontrollimis- ja vajaduse korral jõustamismeetmeid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2

2.
     
  Reguleerival asutusel on õigus käitamisluba ära võtta, kui tuumaseadmega seoses on tõsiselt või korduvalt rikutud ohutuseeskirju.

välja jäetud

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 3

3.
     
  Reguleerival asutusel on õigus anda korraldus iga tuumaseadme käitamise peatamiseks, kui tema arvates ei ole ohutus täielikult tagatud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9

Liikmesriigid pakuvad niihästi üksikult kui ka ühiselt
  riikidevahelise koostöö raames
  asjakohaseid
  õppimise ning pideva teoreetilise ja praktilise
  koolituse võimalusi
  .

Piisavate inimressursside loomiseks oma riigis ja tuumaalaste teadmiste säilitamiseks tagavad liikmesriigid, et liikmesriikide poolt ja vajaduse korral
  riikidevahelise koostöö raames
  tehakse kättesaadavaks tuumaohutuse alased õppimise ning pideva teoreetilise ja praktilise
  alus- ja jätkukoolituse võimalused, sealhulgas vahetusprogrammid
  .

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10

Artikkel 10

Ohutuse esmatähtsus

Liikmesriigid võivad sätestada rangemaid ohutusmeetmeid kui on esitatud käesolevas direktiivis.

välja jäetud

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11

Liikmesriigid
  esitavad
  komisjonile
  aruande
  käesoleva direktiivi
  rakendamisest hiljemalt [kolme aasta möödumisel selle jõustumisest] ja edaspidi iga kolme aasta järel. Esimese
  aruande alusel esitab komisjon nõukogule aruande edasiliikumisest käesoleva direktiivi rakendamisel, lisades sellele vajaduse korral ettepanekud õigusaktide vastuvõtmiseks.

Liikmesriigid
  annavad
  komisjonile
  aru
  käesoleva direktiivi
  rakendamise kohta samal ajal ja sama tihti, nagu nad koostavad oma riiklikud aruanded tuumaohutuse konventsiooni läbivaatamise kohtumiste raames. Selle
  aruande alusel esitab komisjon
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande edust käesoleva direktiivi rakendamisel, lisades sellele vajaduse korral õigusakti ettepanekud.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12 – esimene lõik

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt [ kahe aasta jooksul pärast artiklis 13 osutatud kuupäeva]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti
  ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli
  viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt [ kaks aastat pärast artiklis 13 osutatud kuupäeva]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa (uus)

Lisa

OHUTUSEESMÄRK

Keskne ohutuseesmärk on töötajate ja üldsuse kaitse tuumaseadmetest lähtuda võiva ioniseeriva kiirguse kahjuliku mõju eest.

| 1. | Töötajate ja üldsuse kaitse tagamiseks tuleb tuumaseadmeid käitades täita kõige rangemaid ohutusstandardeid, mida on majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid arvestades võimalik mõistlikul viisil saavutada.



  Lisaks Euratomi põhistandarditega (direktiiv 96/29/Euratom) kehtestatud tervisekaitsemeetmetele tuleb võtta järgmisi meetmeid:








  — | piirata sündmuste tõenäosust, mille tagajärjel võib kaduda kontroll reaktorituuma, ahelreaktsiooni või radioaktiivse kiirguse allika üle, ning |
| --- | --- | --- |

1.

Lisaks Euratomi põhistandarditega (direktiiv 96/29/Euratom) kehtestatud tervisekaitsemeetmetele tuleb võtta järgmisi meetmeid:

—

piirata sündmuste tõenäosust, mille tagajärjel võib kaduda kontroll reaktorituuma, ahelreaktsiooni või radioaktiivse kiirguse allika üle, ning

| — | selliste sündmuste toimumise korral leevendada nende tagajärgi. |
| --- | --- |

—

selliste sündmuste toimumise korral leevendada nende tagajärgi.

| 2. | Keskset ohutuseesmärki peetakse silmas kõigis tuumaseadmetes ja tuumaseadme kogu eluea jooksul. |
| --- | --- |

2.

OHUTUSPÕHIMÕTTED

Esimene põhimõte:
     
  vastutus ohutuse eest

Iga liikmesriik tagab, et esmane vastutus tuumaseadme ohutuse eest lasub vastava loa omanikul, ning võtab vajalikud meetmed tagamaks, et kõik loaomanikud täidaksid oma kohustusi.

| 1.1. | Iga liikmesriik tagab, et loaomanik on täitnud õigusnorme, millega reguleeritakse:







  — | vajalike oskuste omandamist ja säilitamist; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

vajalike oskuste omandamist ja säilitamist;

| — | piisava teabe ja koolituse andmist; |
| --- | --- |

—

piisava teabe ja koolituse andmist;

| — | korra ja menetluste kehtestamist ohutuse tagamiseks igasugustes tingimustes; |
| --- | --- |

—

korra ja menetluste kehtestamist ohutuse tagamiseks igasugustes tingimustes;

| — | tuumaseadmete konstruktsiooni nõuetele vastavuse ja kvaliteedi piisavuse kontrollimist; |
| --- | --- |

—

tuumaseadmete konstruktsiooni nõuetele vastavuse ja kvaliteedi piisavuse kontrollimist;

| — | kogu kasutatava, toodetava või ladustatava radioaktiivse aine ohutu kontrollimise tagamist; |
| --- | --- |

—

kogu kasutatava, toodetava või ladustatava radioaktiivse aine ohutu kontrollimise tagamist;

| — | kõigi tekkivate radioaktiivsete jäätmete ohutu kontrollimise tagamist, |
| --- | --- |

—

kõigi tekkivate radioaktiivsete jäätmete ohutu kontrollimise tagamist,

et seeläbi täita kohustust tagada tuumaseadme ohutus.

Nimetatud kohustusi täidetakse kooskõlas kohaldatavate ohutuseesmärkide ja -nõuetega, mille on kehtestanud või heaks kiitnud reguleeriv asutus, ning nende täitmine tagatakse haldussüsteemi rakendamise kaudu.

Teine põhimõte:
     
  juhtimine ja haldamine ohutuse nimel

Tõhus juhtimine ja haldamine ohutuse nimel tuleb sisse viia ja toimivana hoida kõigis tuumaohutusega seotud organisatsioonides.

| 2.1 | Juhtimist seoses ohutusküsimustega demonstreeritakse organisatsiooni kõige kõrgematel tasanditel. Juurutatakse ja säilitatakse tulemuslik haldussüsteem, mis integreerib kõik halduselemendid, nii et ohutusnõuded kehtestatakse ja neid kohaldatakse sidusalt teiste nõuetega, muu hulgas inimtegevust, kvaliteeti ja turvalisust käsitlevate nõuetega, ning viisil, millega teised nõuded ohutust ei vähendaks.



  Haldussüsteem tagab ka ohutuskultuuri edendamise, ohutuse regulaarse hindamise ning kogemustest saadud teadmiste rakendamise. |
| --- | --- |

2.1

Haldussüsteem tagab ka ohutuskultuuri edendamise, ohutuse regulaarse hindamise ning kogemustest saadud teadmiste rakendamise.

| 2.2 | Haldussüsteemi integreeritakse ohutuskultuur, mis juhib kõigi asjaomaste organisatsioonide ja isikute suhtumist ohutusse ja sellega seotud käitumist. Ohutuskultuur hõlmab:







  — | kõigi tasandite juhtide, halduspersonali ja töötajate individuaalset ja kollektiivset pühendumist ohutusele; |
| --- | --- | --- |

2.2

—

kõigi tasandite juhtide, halduspersonali ja töötajate individuaalset ja kollektiivset pühendumist ohutusele;

| — | organisatsioonide ja isikute vastutust ohutuse eest kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

—

organisatsioonide ja isikute vastutust ohutuse eest kõigil tasanditel;

| — | ohutusküsimustes uurivat ja õppivat suhtumist soodustavaid ning rahulolu hajutavaid meetmeid. |
| --- | --- |

—

ohutusküsimustes uurivat ja õppivat suhtumist soodustavaid ning rahulolu hajutavaid meetmeid.

| 2.3 | Haldussüsteem tunnistab kõigil tasanditel üksikisikute arvukaid vastasmõjusid tehnoloogia ja organisatsioonidega. Oluliste inimtekkeliste, ohutus- ja organisatsiooniliste vigade vältimiseks tuleb arvestada inimteguriga ning toetada tulemuslikkust ja häid tavasid. |
| --- | --- |

2.3

Kolmas põhimõte:
     
  ohutuse hindamine

Enne tuumaseadme ehitamist ja kasutuselevõtmist, samuti selle eluea jooksul viiakse läbi põhjalikke ja süstemaatilisi ohutuse hindamisi. Kasutatakse ohutusastmeid, mille puhul võetakse arvesse tuumaseadmest tuleneda võivate ohtude suurust.

| 3.1 | Reguleeriv asutus nõuab kõigi tuumaseadmete tuumaohutuse astmelist hindamist. Selline ohutuse hindamine hõlmab seadme tavapärase töö ja selle mõjude, võimalike vigade avaldumisviiside ja nende tagajärgede süsteemset analüüsi. Hindamine hõlmab ohu kontrolli all hoidmiseks vajalike ohutusmeetmete ning projektipõhiste ja ehituslike ohutusaspektide hindamist näitamaks, et need täidavad nõutud ohutusfunktsiooni. Seal, kus ohutuse säilitamiseks tuleb võtta käitajapoolseid või kontrollimeetmeid, viiakse läbi esialgne ohutuse hindamine, mis peab näitama, et tehtud ettevalmistused on kindlad ja usaldusväärsed. Liikmesriik annab tuumaseadmele kasutusloa alles seejärel, kui reguleerivale asutusele on veenvalt näidatud, et loa taotleja kavandatud ohutusmeetmed on piisavad. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Ettenähtud ohutuse hindamise protsessi korratakse vajaduse korral tervikuna või osaliselt hiljem käitamise käigus, et võtta arvesse muutunud asjaolusid (nt uute normide kohaldamine või teaduse ja tehnika areng), käitamiskogemusi, tehtud muudatusi ja vananemise mõju. Seadme pikaajalise käitamise korral vaadatakse hindamised läbi ja neid korratakse vastavalt vajadusele. Seadme töö jätkamine sõltub sellistest korduvhindamistest, mis peavad näitama, et ohutusmeetmed on endiselt piisavad. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Nõuetekohase ohutuse hindamise käigus selgitatakse välja ohuolukorra põhjustajad (sündmused, mis võivad viia ohutingimuste kujunemiseni) ja analüüsitakse neid, ning võetakse meetmed õnnetuste ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Ohutuse täiendavaks tagamiseks kehtestatakse nii oma kui ka teiste seadmete käitamiskogemuste (sealhulgas ohuolukorra tekitajad/põhjustajad, „õnnelikud õnnetused”, õnnetused ja loata tegutsemine) tagasiside ja analüüsimise protsessid, et kogemustest õppida, neid jagada ja vastavalt tegutseda. |
| --- | --- |

3.4

Neljas põhimõte:
     
  ohutuse optimeerimine

Liikmesriigid tagavad tuumaseadmete optimeerimise, et saavutada kõrgeim ohutustase praktiliselt mõistliku tegevusega, mis ei piira asjatult seadmete käitamist.

| 4.1 | Ohutuse optimeerimine nõuab otsuste tegemist erinevate tegurite suhtelise tähtsuse kohta, sh:







  — | ettenähtavate sündmuste toimumise tõenäosus ja tagajärjed; |
| --- | --- | --- |

4.1

—

ettenähtavate sündmuste toimumise tõenäosus ja tagajärjed;

| — | saadavate kiirgusdooside suurus ja jagunemine; |
| --- | --- |

—

saadavate kiirgusdooside suurus ja jagunemine;

| — | kiirgusohust tulenevad majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnategurid. |
| --- | --- |

—

kiirgusohust tulenevad majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnategurid.

Ohutuse optimeerimine tähendab ka heade tavade ja nn terve mõistuse kasutamist, niivõrd kui see on igapäevategevuses praktiliselt vajalik.

Viies põhimõte:
     
  vältimine ja leevendamine

Liikmesriik teeb kõik praktiliselt võimalikud jõupingutused oma tuumaseadmetes tuumaõnnetuste ja -intsidentide ärahoidmiseks ja nende mõju leevendamiseks.

| 5.1 | Kõik liikmesriigid tagavad, et loaomanikud võtavad tarvitusele kõik praktilised abinõud selleks, et:







  — | hoida ära ebanormaalseid tingimusi või intsidente, mille tulemusel võib olukord kontrolli alt väljuda; |
| --- | --- | --- |

5.1

—

hoida ära ebanormaalseid tingimusi või intsidente, mille tulemusel võib olukord kontrolli alt väljuda;

| — | hoida ära selliste tekkinud ebanormaalsete tingimuste või toimunud intsidendi eskaleerumist; ning |
| --- | --- |

—

hoida ära selliste tekkinud ebanormaalsete tingimuste või toimunud intsidendi eskaleerumist; ning

| — | leevendada kõiki toimunud õnnetuse kahjulikke tagajärgi, |
| --- | --- |

—

leevendada kõiki toimunud õnnetuse kahjulikke tagajärgi,

rakendades selleks „sügavuti minevat kaitset”.

| 5.2 | Sügavuti mineva kaitse kontseptsiooni rakendamine tagab, et ükski tehniline, inimlik ega organisatsiooniline viga ei too kaasa kahjulikke tagajärgi ning et olulisi kahjulikke tagajärgi põhjustada võivate veakombinatsioonide tõenäosus on väga väike. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Sügavuti minevat kaitset rakendatakse mitme järjestikuse ja sõltumatu kaitsetasandi kaudu, mis peaksid kõik lakkama toimimast, enne kui saab ilmneda kahjulik mõju töötajatele või üldsusele. Sügavuti mineva kaitse tasandid on näiteks:







  — | sobiva asukoha valimine; |
| --- | --- | --- |

5.3

—

sobiva asukoha valimine;

| — | tuumaseadme sobiv konstruktsioon, mille koostiselemendid on:








  — | projekteerimis- ja ehitustööde kvaliteet; |
| --- | --- | --- |

—

tuumaseadme sobiv konstruktsioon, mille koostiselemendid on:

—

projekteerimis- ja ehitustööde kvaliteet;

| — | detailide ja seadmete töökindlus; |
| --- | --- |

—

detailide ja seadmete töökindlus;

| — | kontrolli-, piiramis- ja kaitsesüsteemid ning järelevalvevõimalused; |
| --- | --- |

—

kontrolli-, piiramis- ja kaitsesüsteemid ning järelevalvevõimalused;

| — | sobiv organisatsioon järgmiste elementidega:








  — | tulemuslik juhtimissüsteem ja tugevalt ohutuskultuurile pühendunud juhtkond; |
| --- | --- | --- |

—

sobiv organisatsioon järgmiste elementidega:

—

tulemuslik juhtimissüsteem ja tugevalt ohutuskultuurile pühendunud juhtkond;

| — | põhjalikud tegevusmenetlused ja -tavad; |
| --- | --- |

—

põhjalikud tegevusmenetlused ja -tavad;

| — | põhjalikud õnnetuste ohjamise menetlused; |
| --- | --- |

—

põhjalikud õnnetuste ohjamise menetlused;

| — | valmisolek hädaolukordadeks. |
| --- | --- |

—

valmisolek hädaolukordadeks.

Kuues põhimõte:
     
  Valmisolek hädaolukorraks ja hädaolukorras tegutsemine

Liikmesriigid tagavad vastavalt direktiivile 96/29/Euratom ettevalmistuste tegemise, et olla tuumaseadmetes toimuda võivateks õnnetusteks ette valmistatud ja valmis õnnetuste korral tegutsema.

---

(1)  

  ELT L 124, 17.5.2005, lk 1; ELT L 164, 16.6.2006, lk 17 ja määrus (EÜ) nr 1367/2006, ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

(2)  

  EÜT L 318, 11.12.1999, lk 20 ja ELT L 172, 6.5.2004, lk 7.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/232 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/232

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks *

P6_TA(2009)0255

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks (KOM(2008)0721 – C6-0510/2008 – 2008/0216(CNS))

2010/C 184 E/60

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0721);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0510/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0253/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 4 |
| (4) | Praegu on kontrollisätted jaotatud laiali suure hulga kattuvate ja keerukate õigustekstide vahel. Mõnda kontrollisüsteemi osa on liikmesriigid rakendanud puudulikult
  , mille
  tulemuseks on ebapiisavad ja lahknevad meetmed ühise kalanduspoliitika eeskirjade eiramise puhul, õõnestades seeläbi võrdsete võimaluste loomist kaluritele kogu ühenduses. Seetõttu tuleks kehtivat korda ja kõiki kohustusi selles konsolideerida, ratsionaliseerida ja lihtsustada, eriti topeltreguleerimiste ja halduskoormuse vähendamiste kaudu. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

(4)

Praegu on kontrollisätted jaotatud laiali suure hulga kattuvate ja keerukate õigustekstide vahel. Mõnda kontrollisüsteemi osa on liikmesriigid rakendanud puudulikult
  , mille
  tulemuseks on ebapiisavad ja lahknevad meetmed ühise kalanduspoliitika eeskirjade eiramise puhul, õõnestades seeläbi võrdsete võimaluste loomist kaluritele kogu ühenduses. Seetõttu tuleks kehtivat korda ja kõiki kohustusi selles konsolideerida, ratsionaliseerida ja lihtsustada, eriti topeltreguleerimiste ja halduskoormuse vähendamiste kaudu.

| (4) | Praegu on kontrollisätted jaotatud laiali suure hulga kattuvate ja keerukate õigustekstide vahel. Mõnda kontrollisüsteemi osa on liikmesriigid rakendanud puudulikult
  ja komisjon ei ole esitanud ettepanekuid kõigi määruse (EMÜ) nr 2847/93 jaoks vajalike rakendusmääruste kohta.
  Tulemuseks on ebapiisavad ja lahknevad meetmed ühise kalanduspoliitika eeskirjade eiramise puhul, õõnestades seeläbi võrdsete võimaluste loomist kaluritele kogu ühenduses. Seetõttu tuleks kehtivat korda ja kõiki kohustusi selles konsolideerida, ratsionaliseerida ja lihtsustada, eriti topeltreguleerimiste ja halduskoormuse vähendamiste kaudu. |
| --- | --- |

(4)

Praegu on kontrollisätted jaotatud laiali suure hulga kattuvate ja keerukate õigustekstide vahel. Mõnda kontrollisüsteemi osa on liikmesriigid rakendanud puudulikult
  ja komisjon ei ole esitanud ettepanekuid kõigi määruse (EMÜ) nr 2847/93 jaoks vajalike rakendusmääruste kohta.
  Tulemuseks on ebapiisavad ja lahknevad meetmed ühise kalanduspoliitika eeskirjade eiramise puhul, õõnestades seeläbi võrdsete võimaluste loomist kaluritele kogu ühenduses. Seetõttu tuleks kehtivat korda ja kõiki kohustusi selles konsolideerida, ratsionaliseerida ja lihtsustada, eriti topeltreguleerimiste ja halduskoormuse vähendamiste kaudu.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| (14 a) | Ühine kalanduspoliitika hõlmab vee-elusressursside kaitset, majandamist ja kasutamist, nii et kõiki neid ressursse kasutavaid tegevusalasid koheldakse võrdselt, vaatamata sellele, kas antud tegevused on kaubanduslikud või mittekaubanduslikud. Oleks diskrimineeriv allutada kaubanduslik kalapüük rangele kontrollile ja piirangutele, jättes mittekaubandusliku kalapüügi enamjaolt vabaks. |
| --- | --- |

(14 a)

Ühine kalanduspoliitika hõlmab vee-elusressursside kaitset, majandamist ja kasutamist, nii et kõiki neid ressursse kasutavaid tegevusalasid koheldakse võrdselt, vaatamata sellele, kas antud tegevused on kaubanduslikud või mittekaubanduslikud. Oleks diskrimineeriv allutada kaubanduslik kalapüük rangele kontrollile ja piirangutele, jättes mittekaubandusliku kalapüügi enamjaolt vabaks.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| (19) | Kontrollitegevus ja -meetodid peaksid põhinema riskijuhtimisel
  , kasutades
  süstemaatiliselt ja terviklikult ristkontrolli menetlusi. |
| --- | --- |

(19)

Kontrollitegevus ja -meetodid peaksid põhinema riskijuhtimisel
  , kasutades
  süstemaatiliselt ja terviklikult ristkontrolli menetlusi.

| (19) | Kontrollitegevus ja -meetodid peaksid põhinema riskijuhtimisel
  ja liikmesriigid peaksid kasutama
  süstemaatiliselt ja terviklikult ristkontrolli menetlusi.
  Samuti on vajalik, et liikmesriigid vahetaksid asjakohast teavet. |
| --- | --- |

(19)

Kontrollitegevus ja -meetodid peaksid põhinema riskijuhtimisel
  ja liikmesriigid peaksid kasutama
  süstemaatiliselt ja terviklikult ristkontrolli menetlusi.
  Samuti on vajalik, et liikmesriigid vahetaksid asjakohast teavet.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| (24) | Tuleks luua integreeritud merejärelevalve võrgustik järelevalve-, seire-, identifitseerimis- ja jälgimissüsteemide vahel, mis toimib mereturvalisuse ja meresõiduohutuse, merekeskkonna kaitse, kalanduskontrolli, piirikontrolli, õiguskorra tagamise ning kaubanduse hõlbustamise eesmärgil. Kõnealuse võrgustiku abil peaks olema pidevalt kättesaadav teave tegevuse kohta merenduse valdkonnas, et toetada varajast otsustusprotsessi. See võimaldaks omakorda järelevalvetegevusega seotud ametiasutustel pakkuda tõhusamat ja vähemkulukamat teenust. Sel eesmärgil tuleks edastada käesoleva määruse raames kogutud automaatsete identifitseerimissüsteemide, laevaseiresüsteemide, nagu on osutatud komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, ja laevade tuvastamise süsteemide andmeid ning eespool nimetatud järelevalvetegevusega tegelevad muud ametiasutused peaksid neid kasutama. |
| --- | --- |

(24)

Tuleks luua integreeritud merejärelevalve võrgustik järelevalve-, seire-, identifitseerimis- ja jälgimissüsteemide vahel, mis toimib mereturvalisuse ja meresõiduohutuse, merekeskkonna kaitse, kalanduskontrolli, piirikontrolli, õiguskorra tagamise ning kaubanduse hõlbustamise eesmärgil. Kõnealuse võrgustiku abil peaks olema pidevalt kättesaadav teave tegevuse kohta merenduse valdkonnas, et toetada varajast otsustusprotsessi. See võimaldaks omakorda järelevalvetegevusega seotud ametiasutustel pakkuda tõhusamat ja vähemkulukamat teenust. Sel eesmärgil tuleks edastada käesoleva määruse raames kogutud automaatsete identifitseerimissüsteemide, laevaseiresüsteemide, nagu on osutatud komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, ja laevade tuvastamise süsteemide andmeid ning eespool nimetatud järelevalvetegevusega tegelevad muud ametiasutused peaksid neid kasutama.

| (24) | Tuleks luua integreeritud
  ja liikmesriikide erinevatele oludele kohandatud
  merejärelevalve võrgustik järelevalve-, seire-, identifitseerimis- ja jälgimissüsteemide vahel, mis toimib mereturvalisuse ja meresõiduohutuse, merekeskkonna kaitse, kalanduskontrolli, piirikontrolli, õiguskorra tagamise ning kaubanduse hõlbustamise eesmärgil. Kõnealuse võrgustiku abil peaks olema pidevalt kättesaadav teave tegevuse kohta merenduse valdkonnas, et toetada varajast otsustusprotsessi. See võimaldaks omakorda järelevalvetegevusega seotud ametiasutustel pakkuda tõhusamat ja vähemkulukamat teenust. Sel eesmärgil tuleks edastada käesoleva määruse raames kogutud automaatsete identifitseerimissüsteemide, laevaseiresüsteemide, nagu on osutatud komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, ja laevade tuvastamise süsteemide andmeid ning eespool nimetatud järelevalvetegevusega tegelevad muud ametiasutused peaksid neid kasutama. |
| --- | --- |

(24)

Tuleks luua integreeritud
  ja liikmesriikide erinevatele oludele kohandatud
  merejärelevalve võrgustik järelevalve-, seire-, identifitseerimis- ja jälgimissüsteemide vahel, mis toimib mereturvalisuse ja meresõiduohutuse, merekeskkonna kaitse, kalanduskontrolli, piirikontrolli, õiguskorra tagamise ning kaubanduse hõlbustamise eesmärgil. Kõnealuse võrgustiku abil peaks olema pidevalt kättesaadav teave tegevuse kohta merenduse valdkonnas, et toetada varajast otsustusprotsessi. See võimaldaks omakorda järelevalvetegevusega seotud ametiasutustel pakkuda tõhusamat ja vähemkulukamat teenust. Sel eesmärgil tuleks edastada käesoleva määruse raames kogutud automaatsete identifitseerimissüsteemide, laevaseiresüsteemide, nagu on osutatud komisjoni 18. detsembri 2003. aasta määruses (EÜ) nr 2244/2003, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad laevaseire satelliitsüsteemide kohta, ja laevade tuvastamise süsteemide andmeid ning eespool nimetatud järelevalvetegevusega tegelevad muud ametiasutused peaksid neid kasutama.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 29

| (29) | Komisjonile tuleks anda volitused sulgeda püügipiirkond, kui liikmesriigi kvoot või liikmesriigi lubatud kogupüük on ammendatud.
  Samuti peaks komisjon olema volitatud kvootidest maha arvama ja keelduma kvoodi ülekandmisest või kvoodi vahetamistest, et tagada ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamine liikmesriikide poolt. |
| --- | --- |

(29)

Komisjonile tuleks anda volitused sulgeda püügipiirkond, kui liikmesriigi kvoot või liikmesriigi lubatud kogupüük on ammendatud.
  Samuti peaks komisjon olema volitatud kvootidest maha arvama ja keelduma kvoodi ülekandmisest või kvoodi vahetamistest, et tagada ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamine liikmesriikide poolt.

| (29) | Komisjonile tuleks anda volitused sulgeda püügipiirkond, kui liikmesriigi kvoot või liikmesriigi lubatud kogupüük on ammendatud. |
| --- | --- |

(29)

Komisjonile tuleks anda volitused sulgeda püügipiirkond, kui liikmesriigi kvoot või liikmesriigi lubatud kogupüük on ammendatud.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| (34) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. Kõik käesoleva määruse rakendamiseks komisjoni poolt võetud meetmed on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. Kõik käesoleva määruse rakendamiseks komisjoni poolt võetud meetmed on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

| (34) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused
  ja mida on muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ.
  Kõik käesoleva määruse rakendamiseks komisjoni poolt võetud meetmed on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused
  ja mida on muudetud nõukogu 17. juuli 2006. aasta otsusega 2006/512/EÜ.
  Kõik käesoleva määruse rakendamiseks komisjoni poolt võetud meetmed on kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 39

| (39) | Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on vajalik ja asjakohane luua igakülgne ja ühtne kontrollisüsteem, et saavutada põhieesmärk tagada ühise kalanduspoliitika tõhus rakendamine. Vastavalt asutamislepingu artikli 5 kolmandale lõigule ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on vajalik ja asjakohane luua igakülgne ja ühtne kontrollisüsteem, et saavutada põhieesmärk tagada ühise kalanduspoliitika tõhus rakendamine. Vastavalt asutamislepingu artikli 5 kolmandale lõigule ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks.

| (39) | Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on vajalik ja asjakohane luua igakülgne ja ühtne kontrollisüsteem, et saavutada põhieesmärk tagada ühise kalanduspoliitika tõhus rakendamine
  , võttes arvesse asjaolu, et väikesemahuline ja rannalähedane kalapüük erinevad selgelt tööstuslikust, elatus- ja harrastuskalapüügist ning et kontrollieeskirjade süsteem peaks kajastama neid erinevusi asjakohasel viisil.
  Vastavalt asutamislepingu artikli 5 kolmandale lõigule ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele on vajalik ja asjakohane luua igakülgne ja ühtne kontrollisüsteem, et saavutada põhieesmärk tagada ühise kalanduspoliitika tõhus rakendamine
  , võttes arvesse asjaolu, et väikesemahuline ja rannalähedane kalapüük erinevad selgelt tööstuslikust, elatus- ja harrastuskalapüügist ning et kontrollieeskirjade süsteem peaks kajastama neid erinevusi asjakohasel viisil.
  Vastavalt asutamislepingu artikli 5 kolmandale lõigule ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1

Käesoleva määrusega luuakse ühenduse
  süsteem
  ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  kontrolliks, seireks, järelevalveks, inspektsiooniks ja rakendamiseks (edaspidi „ühenduse kontrollisüsteem”)
  .

Käesoleva määrusega luuakse ühenduse
  kontrollisüsteem, mille eesmärk on tagada
  ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  järgimine
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – punkt 1

| 1) | „püügitegevus” – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaleseadmine ja pardalehiivamine, püügi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalandustoodete üleandmine
  ja
  sumpadesse paigutamine; |
| --- | --- |

1)

„püügitegevus” – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaleseadmine ja pardalehiivamine, püügi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalandustoodete üleandmine
  ja
  sumpadesse paigutamine;

| 1) | „püügitegevus” – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaleseadmine ja pardalehiivamine, püügi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine,
  lossimine,
  pardal töötlemine, kalade ja kalandustoodete üleandmine
  ,
  sumpadesse paigutamine
  või nuumamine
  ; |
| --- | --- |

1)

„püügitegevus” – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaleseadmine ja pardalehiivamine, püügi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine,
  lossimine,
  pardal töötlemine, kalade ja kalandustoodete üleandmine
  ,
  sumpadesse paigutamine
  või nuumamine
  ;

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – punkt 6 a (uus)

| (6 a) | „tõsine rikkumine” – nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõikes 1 loetletud tegevused; |
| --- | --- |

(6 a)

„tõsine rikkumine” – nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõikes 1 loetletud tegevused;

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – punkt 7 a (uus)

| (7 a
  ) | harrastuskalapüük – mittekutseline püügitegevus, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse harrastuslikul või sportlikul eesmärgil, muu hulgas harrastuslik õngitsemine, sportpüük, turniirid ja muud harrastuskalapüügi vormid; |
| --- | --- |

(7 a
  )

harrastuskalapüük – mittekutseline püügitegevus, mille puhul vee-elusressursse kasutatakse harrastuslikul või sportlikul eesmärgil, muu hulgas harrastuslik õngitsemine, sportpüük, turniirid ja muud harrastuskalapüügi vormid;

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – punkt 8

| 8) | „kalapüügiluba” – ühenduse kalalaevale lisaks kalalaevatunnistusele väljastatud kalapüügiluba, mis annab laevale õiguse tegeleda kalapüügiga
  ühenduse vetes üldiselt
  ja/või teatavatel tingimustel eriotstarbelise kalapüügiga kindla ajavahemiku jooksul teatavas piirkonnas ja/või teatud kalaliikide suhtes; |
| --- | --- |

8)

„kalapüügiluba” – ühenduse kalalaevale lisaks kalalaevatunnistusele väljastatud kalapüügiluba, mis annab laevale õiguse tegeleda kalapüügiga
  ühenduse vetes üldiselt
  ja/või teatavatel tingimustel eriotstarbelise kalapüügiga kindla ajavahemiku jooksul teatavas piirkonnas ja/või teatud kalaliikide suhtes;

| 8) | „kalapüügiluba” – ühenduse kalalaevale lisaks kalalaevatunnistusele väljastatud kalapüügiluba, mis annab laevale õiguse tegeleda kalapüügiga ja/või teatavatel tingimustel eriotstarbelise kalapüügiga kindla ajavahemiku jooksul teatavas piirkonnas ja/või teatud kalaliikide suhtes; |
| --- | --- |

8)

„kalapüügiluba” – ühenduse kalalaevale lisaks kalalaevatunnistusele väljastatud kalapüügiluba, mis annab laevale õiguse tegeleda kalapüügiga ja/või teatavatel tingimustel eriotstarbelise kalapüügiga kindla ajavahemiku jooksul teatavas piirkonnas ja/või teatud kalaliikide suhtes;

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – punkt 17

| 17) | „töötlemine” – protsess, mille kaudu jõuti kala esitusviisini. Selle hulka kuuluvad
  puhastamine,
  fileerimine,
  jäätamine,
  pakkimine, konservimine, külmutamine, suitsutamine, soolamine, kuumtöötlus, marineerimine, kuivatamine või kala mõnel muul viisil turuks ette valmistamine; |
| --- | --- |

17)

„töötlemine” – protsess, mille kaudu jõuti kala esitusviisini. Selle hulka kuuluvad
  puhastamine,
  fileerimine,
  jäätamine,
  pakkimine, konservimine, külmutamine, suitsutamine, soolamine, kuumtöötlus, marineerimine, kuivatamine või kala mõnel muul viisil turuks ette valmistamine;

| 17) | „töötlemine” – protsess, mille kaudu jõuti kala esitusviisini. Selle hulka kuuluvad fileerimine, pakkimine, konservimine, külmutamine, suitsutamine, soolamine, kuumtöötlus, marineerimine, kuivatamine või kala mõnel muul viisil turuks ette valmistamine; |
| --- | --- |

17)

„töötlemine” – protsess, mille kaudu jõuti kala esitusviisini. Selle hulka kuuluvad fileerimine, pakkimine, konservimine, külmutamine, suitsutamine, soolamine, kuumtöötlus, marineerimine, kuivatamine või kala mõnel muul viisil turuks ette valmistamine;

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

1.   Liikmesriigid kontrollivad ühise kontrollipoliitika reguleerimisalas oma territooriumil ja jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes mis tahes füüsilise või juriidilise isiku läbiviidud tegevusi, eelkõige kalapüüki, ümberlaadimisi, kalade paigutamist sumpadesse või vesiviljelusrajatistesse, sealhulgas nuumaseadeldistesse, kalandustoodete lossimist, importi, transporti, turustamist ja ladustamist.

1.   Liikmesriigid kontrollivad ühise kontrollipoliitika reguleerimisalas oma territooriumil ja jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes mis tahes füüsilise või juriidilise isiku läbiviidud tegevusi, eelkõige kalapüüki,
  vesiviljelusti
  , ümberlaadimisi, kalade paigutamist sumpadesse või vesiviljelusrajatistesse, sealhulgas nuumaseadeldistesse, kalandustoodete lossimist, importi, transporti, turustamist ja ladustamist.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4

4.   Iga liikmesriik tagab, et kontroll, inspektsioon, seire, järelevalve ja rakendamine toimub mittediskrimineerival viisil seoses
  inspektsiooniks valitud
  sektorite, laevade või isikutega ja riskijuhtimise põhjal.

4.   Iga liikmesriik tagab, et kontroll, inspektsioon, seire, järelevalve ja rakendamine toimub mittediskrimineerival viisil seoses sektorite, laevade või isikutega ja riskijuhtimise põhjal.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

3.   Lipuliikmesriik peatab ajutiselt kalalaevatunnistuse laeval, mille suhtes rakendatakse ajutist peatamist, mille üle on otsustanud kõnealune liikmesriik, ja mille kalapüügiluba peatatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008
  artikli 45 lõike 1 punktile d
  .

3.   Lipuliikmesriik peatab ajutiselt kalalaevatunnistuse laeval, mille suhtes rakendatakse ajutist peatamist, mille üle on otsustanud kõnealune liikmesriik, ja mille kalapüügiluba peatatud vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008
  artikli 45 punktile 4
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

4.   Lipuliikmesriik võtab jäädavalt ära kalalaevatunnistuse laevalt, mille suhtes rakendatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõikes 3 viidatud püügimahu korrigeerimise meedet või mille kalapüügiluba on ära võetud vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008
  artikli 45 lõike 1 punktile d
  .

4.   Lipuliikmesriik võtab jäädavalt ära kalalaevatunnistuse laevalt, mille suhtes rakendatakse määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 11 lõikes 3 viidatud püügimahu korrigeerimise meedet või mille kalapüügiluba on ära võetud vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008
  artikli 45 punktile 4
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1 – punkt f

| f) | põhjapüügivahenditega püügitegevust
  alal
  , mis ei kuulu piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastutusalasse; |
| --- | --- |

f)

põhjapüügivahenditega püügitegevust
  alal
  , mis ei kuulu piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastutusalasse;

| f) | põhjapüügivahenditega püügitegevust
  rahvusvahelistes vetes
  , mis ei kuulu piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastutusalasse;
  koostatakse käesoleva sättega reguleeritavate püügivahendite nimekiri; |
| --- | --- |

f)

põhjapüügivahenditega püügitegevust
  rahvusvahelistes vetes
  , mis ei kuulu piirkondliku kalandusorganisatsiooni vastutusalasse;
  koostatakse käesoleva sättega reguleeritavate püügivahendite nimekiri;

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Kalalaeval, mille kogupikkus ületab 10 meetrit, peab pardale olema paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata tema asukoha ning teda identifitseerida, edastades regulaarsete vahedega asukoha andmeid. Samuti peab see võimaldama lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusel kalalaeva kohta andmeid küsida. Üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega laevade suhtes kohaldatakse käesolevat lõiget alates
  1. jaanuarist 2012.

2.   Kalalaeval, mille kogupikkus ületab 10 meetrit, peab pardale olema paigaldatud täielikult toimiv seade, mis võimaldab laevaseiresüsteemi kaudu automaatselt määrata tema asukoha ning teda identifitseerida, edastades regulaarsete vahedega asukoha andmeid. Samuti peab see võimaldama lipuliikmesriigi kalapüügi seirekeskusel kalalaeva kohta andmeid küsida. Üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega laevade suhtes kohaldatakse käesolevat lõiget alates
  1. juulist 2013
  .

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Finantsabi laevaseiresüsteemi seadmete paigaldamiseks vastab määruse (EÜ) nr 861/2006 kohastele rahastamise tingimustele. Kaasfinantseerimise määr ühenduse eelarvest on 80 %.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 6 – punkt a

| a) | tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  või |
| --- | --- |

a)

tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  või

| a) | tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  ja |
| --- | --- |

a)

tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  ja

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2

2.   Komisjon võib liikmesriigilt nõuda laevade tuvastamise süsteemi kasutamist teatava püügipiirkonna jaoks konkreetsel ajal.

2.   Komisjon võib
  , pärast seda, kui ta on seda dokumentaalselt põhjendanud, esitades tõendeid kontrollimeetmete või teaduslike aruannete täitmata jätmise kohta,
  liikmesriigilt nõuda laevade tuvastamise süsteemi kasutamist teatava püügipiirkonna jaoks konkreetsel ajal.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3

3.   Püügipäevikusse registreeritud koguste hinnangute ja pardal asuva püügi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine on
  5 %
  .

3.   Püügipäevikusse registreeritud koguste hinnangute ja pardal asuva püügi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine on
  10 %
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Finantsabi elektrooniliste logiraamatute paigaldamiseks vastab määruse (EÜ) nr 861/2006 kohastele rahastamise tingimustele. Kaasfinantseerimise määr ühenduse eelarvest on 80 %.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 2

2.   Lõiget 1 kohaldatakse üle 15 meetri pikkuste ja kuni 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. juulist 2011 ning üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates
  1. jaanuarist 2012.
  Üle 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevad võib vabastada lõikes 1 sätestatust, kui nad:

2.   Lõiget 1 kohaldatakse üle 15 meetri pikkuste ja kuni 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. juulist 2011 ning üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates
  1. juulist 2013.
  Üle 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevad võib vabastada lõikes 1 sätestatust, kui nad:

| a) | tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  või |
| --- | --- |

a)

tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  või

| a) | tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  ja |
| --- | --- |

a)

tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  ja

| b) | ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni. |
| --- | --- |

b)

ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

| b) | ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni. |
| --- | --- |

b)

ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, teatavad ühenduse kalalaevade kaptenid või nende esindajad liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamaid või lossimisrajatisi nad kasutada soovivad, vähemalt 4 tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused on andnud loa varasemaks sissesõiduks, järgmise teabe:

1.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, teatavad ühenduse kalalaevade kaptenid või nende esindajad
  , kelle laeva pardal on liike, mille suhtes kehtivad püügi- või püügikoormuse piirangud,
  liikmesriigi pädevatele asutustele, kelle sadamaid või lossimisrajatisi nad kasutada soovivad, vähemalt 4 tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist, välja arvatud juhul, kui pädevad asutused on andnud loa varasemaks sissesõiduks, järgmise teabe:

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 – punkt d

| d) | püügireisi kuupäevad ning alad, kust saak püüti
  ; |
| --- | --- |

d)

püügireisi kuupäevad ning alad, kust saak püüti
  ;

| d) | püügireisi kuupäevad ning alad, kust saak püüti
  . Püügipiirkonda puudutavad andmed on sama täpsusastmega nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1; |
| --- | --- |

d)

püügireisi kuupäevad ning alad, kust saak püüti
  . Püügipiirkonda puudutavad andmed on sama täpsusastmega nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1;

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 – punkt f

| f) | iga pardal oleva kalaliigi kogus
  , sealhulgas aruanne nullpüügi kohta
  ; |
| --- | --- |

f)

iga pardal oleva kalaliigi kogus
  , sealhulgas aruanne nullpüügi kohta
  ;

| f) | iga pardal oleva kalaliigi kogus; |
| --- | --- |

f)

iga pardal oleva kalaliigi kogus;

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 4

4.   
  Komisjon
  võib
  artiklis 111 osutatud korras teha

  ühenduse teatavat liiki kalalaevadele
  erandi
  lõikega 1 ettenähtud
  kohustusest teatavaks ajaks, mida saab pikendada või kehtestada
  uue teatamistähtaja, võttes muu hulgas arvesse kalandustoodete liiki ning kaugust püügipiirkondade, lossimiskohtade ja sadamate vahel, mille registrisse laevad on kantud.

4.   
  Nõukogu
  võib
  komisjoni ettepanekul kehtestada
  teatavat liiki kalalaevadele lõikega 1
  sätestatud kohustuse kohta
  uue teatamistähtaja, võttes muu hulgas arvesse kalandustoodete liiki ning kaugust püügipiirkondade, lossimiskohtade ja sadamate vahel, mille registrisse laevad on kantud.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Selle liikmesriigi pädevad asutused, kelle sadamat või lossimisrajatisi soovib kasutada kalalaeva kapten, kes on sellekohase taotluse teinud vähemalt neli tundi enne eeldatavat sadamasse jõudmist, annavad vastava loa kahe tunni jooksul pärast taotluse kättesaamist.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 3

3.   Ümberlaadimisdeklaratsioonil peab kalaliikide lõikes olema näidatud ümberlaaditud kalandustoodete kogus, iga püügi kuupäev ja koht, asjaomaste laevade nimed ning ümberlaadimise sadamad ja sihtkoht. Mõlema asjaomase laeva kaptenit peetakse vastutavaks selliste deklaratsioonide täpsuse eest.

3.   Ümberlaadimisdeklaratsioonil peab kalaliikide lõikes olema näidatud ümberlaaditud kalandustoodete kogus, iga püügi kuupäev ja koht, asjaomaste laevade nimed ning ümberlaadimise sadamad ja sihtkoht. Mõlema asjaomase laeva kaptenit peetakse vastutavaks selliste deklaratsioonide täpsuse eest.
  Püügipiirkonda puudutavad andmed on sama täpsusastmega nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 4

4.
     
  Komisjon võib artiklis 111 osutatud korras teha ühenduse teatavat liiki kalalaevadele erandi lõikega 1 ettenähtud kohustusest teatavaks ajaks, mida saab pikendada või kehtestada uue teatamistähtaja, võttes muu hulgas arvesse kalandustoodete liiki, kaugust püügipiirkondade, lossimiskohtade ja sadamate vahel, mille registrisse laevad on kantud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõige 4

4.
     
  Lossimiseks loa andmisel määravad pädevad asutused lossimisele unikaalse lossimisnumbri ning teavitavad sellest laeva kaptenit. Kui lossimine katkestatakse, on lossimise taasalustamiseks nõutav luba.

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 2

2.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, edastab üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja elektrooniliselt lipuliikmesriigi pädevatele asutustele
  kahe tunni
  jooksul pärast lossimise lõpuleviimist lossimisdeklaratsiooni andmed.

2.   Ilma et see piiraks mitmeaastastes kavades sisalduvate erisätete kohaldamist, edastab üle 10meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaeva kapten või tema esindaja elektrooniliselt lipuliikmesriigi pädevatele asutustele
  kuue tunni
  jooksul pärast lossimise lõpuleviimist lossimisdeklaratsiooni andmed.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 4

4.   Lõiget 2 kohaldatakse üle 15 meetri pikkuste ja kuni 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. juulist 2011 ning üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates
  1. jaanuarist 2012.
  Üle 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevad võib vabastada lõikes 2 sätestatust, kui nad:

4.   Lõiget 2 kohaldatakse üle 15 meetri pikkuste ja kuni 24meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates 1. juulist 2011 ning üle 10 meetri pikkuste ja kuni 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevade suhtes alates
  1. juulist 2013
  . Üle 15meetrise kogupikkusega ühenduse kalalaevad võib vabastada lõikes 2 sätestatust, kui nad:

| a) | tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  või |
| --- | --- |

a)

tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  või

| a) | tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  ja |
| --- | --- |

a)

tegutsevad üksnes lipuliikmesriigi territoriaalmeredel
  ja

| b) | ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni. |
| --- | --- |

b)

ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

| b) | ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni. |
| --- | --- |

b)

ei veeda merel kunagi rohkem kui 24 tundi alates väljumisajast kuni sadamasse jõudmiseni.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 – lõige 5

5.   Lõikes 2 sätestatud nõudest vabastatud laevade puhul peab kapten või tema esindaja lossimisel registreerima ning edastama lossimisdeklaratsiooni võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 24 tundi pärast lossimist pädevatele asutustele liikmesriigis, kus lossimine on aset leidnud.

5.   Lõikes 2 sätestatud nõudest vabastatud laevade puhul peab kapten või tema esindaja lossimisel registreerima ning edastama lossimisdeklaratsiooni võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 24 tundi pärast lossimist pädevatele asutustele liikmesriigis, kus lossimine on aset leidnud
  , ja kes seejärel edastavad deklaratsiooni viivitamata lipuliikmesriigile
  .

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 1

1.   Iga liikmesriik registreerib kõik asjakohased andmed kalapüügivõimaluste kohta vastavalt käesolevas peatükis viidatule väljendatuna nii püügi kui püügikoormuse suhtes ning säilitab nende andmete originaale kolm aastat või kauem vastavalt riiklikele eeskirjadele.

1.   Iga liikmesriik registreerib kõik asjakohased andmed kalapüügivõimaluste kohta vastavalt käesolevas peatükis viidatule väljendatuna nii püügi
  , vette tagasi lastud saagi
  kui püügikoormuse suhtes ning säilitab nende andmete originaale kolm aastat või kauem vastavalt riiklikele eeskirjadele.
  Elektroonilisel kujul registreeritud andmeid säilitatakse vähemalt kümme aastat.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõige 3

3.   Kõiki ühenduse kalalaevade püütud kvoodile alluva kalavaru või kalavarude rühma püüke hinnatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvoodi osana, olenemata lossimise kohast.

3.   Kõiki ühenduse kalalaevade püütud kvoodile alluva kalavaru või kalavarude rühma püüke
  ja vette tagasi laskmist
  hinnatakse lipuliikmesriigile kõnealuse varu või varude rühma kohta kehtestatud kvoodi osana, olenemata lossimise kohast.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3

3.   Asjaomane liikmesriik avalikustab lõikes 2 osutatud otsuse ning sellest teatatakse viivitamatult komisjonile
  ja teistele liikmesriikidele
  . See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria). Alates kuupäevast, mil asjaomane liikmesriik avalikustas kõnealuse otsuse,
  peavad
  liikmesriigid
  tagama, et selle liikmesriigi lipu all sõitvad laevad ei jäta pardale, lossi, pane sumpadesse ega laadi ümber ühtegi asjaomast kala nende vetes ja nende territooriumil.

3.   Asjaomane liikmesriik avalikustab lõikes 2 osutatud otsuse ning sellest teatatakse viivitamatult komisjonile
  , kes teavitab teisi liikmesriike
  . See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas (C-seeria). Alates kuupäevast, mil asjaomane liikmesriik avalikustas kõnealuse otsuse,
  kontrollivad
  liikmesriigid
  asjaomaste dokumentide alusel, et selle liikmesriigi lipu all sõitvad laevad ei jäta pardale, lossi, pane sumpadesse ega laadi ümber ühtegi nende vetest ja nende territooriumil pärast sulgemise kuupäeva püütud asjaomast kala.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõige 3

3.   Kõnealuseid mahaarvamisi ja nendest tulenevaid jaotamisi tehakse eelkõige neid kalaliike ja püügipiirkondi arvesse võttes, mille kohta on kehtestatud kalapüügivõimalused. Neid võib teha piirangu kehtestamise aasta või sellele järgneva aasta
  või aastate
  jooksul.

3.   Kõnealuseid mahaarvamisi ja nendest tulenevaid jaotamisi tehakse eelkõige neid kalaliike ja püügipiirkondi arvesse võttes, mille kohta on kehtestatud kalapüügivõimalused. Neid võib teha piirangu kehtestamise aasta või sellele järgneva aasta jooksul.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 a (uus)

Artikkel 28 a

Kasutamata kvootide ülekandmine

1.
     
  Kui liikmesriigi kvoote ei kasutata täielikult või osaliselt ära aastal, milleks need eraldati, võivad neid samal aastal kasutada teised liikmesriigid. Komisjon teavitab kõigepealt asjaomaseid liikmesriike ja palub neil kinnitada, et nad ei kavatse kõnealuseid püügivõimalusi kasuta. Pärast sellise kinnituse saamist hindab komisjon kõiki kasutamata püügivõimalusi ja teavitab nendest liikmesriike, et võtta hiljem, tihedas koostöös asjaomaste liikmesriikidega, vastu otsus nende ümberjagamise kohta.

2.
     
  Taotluste edastamine vastavalt käesolevale artiklile ei mõjuta mingil viisil püügivõimaluste jagamist ega nende vahetamist liikmesriikide vahel määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 kohaselt.

3.
     
  Käesoleva artikli kohaldamist ning eriti kvootide kasutamise tingimusi või nende ülekandmist käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 111 osutatud korras.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33

Artikkel 33

Ümberlaadimised sadamas

Mitmeaastase kavaga hõlmatud püügipiirkondades püügitegevust teostavad ühenduse kalalaevad ei tohi oma püüki mõne teise laeva või sõiduki pardale ümber paigutada oma püüki eelnevalt lossimata selleks, et enampakkumiskeskuses või mõnes muus liikmesriikide volitatud asutuses seda kaaluda.

välja jäetud

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Liikmesriigid võivad määrata sadama, mis ei vasta lõike 4 nõuetele, et vältida olukorda, kus laevad peavad sadamasse sõitmiseks läbima üle 50 miili.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 2 – sissejuhatav osa

2.   Püügipiirkondades, kus on pardal lubatud hoida rohkem kui
  kahte liiki
  püügivahendeid, paigutatakse mittekasutatav püügivahend vastavalt järgmistele tingimustele ära nii, et seda ei saa hõlpsasti kasutada:

2.   Püügipiirkondades, kus on pardal lubatud hoida rohkem kui
  ühte liiki
  püügivahendeid, paigutatakse mittekasutatav püügivahend vastavalt järgmistele tingimustele ära nii, et seda ei saa hõlpsasti kasutada:

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 41 – lõige 1

1.   Kalalaeva kapten registreerib kogu vette tagasi lastud saagi, mis ületab 15 kg eluskaalu ekvivalenti, ning edastab võimaluse korral elektrooniliselt kõnealuse teabe viivitamatult oma pädevatele asutustele.

1.   Kalalaeva kapten registreerib kogu vette tagasi lastud saagi, mis ületab 15 kg eluskaalu ekvivalenti
  püügivahendi ühe kasutuskorra ja ühe püügireisi kohta
  , ning edastab võimaluse korral elektrooniliselt kõnealuse teabe viivitamatult oma pädevatele asutustele.
  Komisjon kaalub kava, et kasutada videojärelevalveseadmeid käesoleva määruse täitmise üle järelevalve teostamise tagamiseks. Harrastuskalapüügiga seoses lahti lastud kalu ei käsitata käesoleva direktiivi tähenduses vette tagasi laskmisena ega kalade suremusena.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42

Laevaseiresüsteemiga varustatud laevade puhul kontrollivad liikmesriigid süstemaatiliselt, et kalapüügi seirekeskusest saadud teave vastaks kalapüügipäevikusse registreeritud tegevustele, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid ning võimaluse korral vaatlejatelt saadud andmeid. Sellised ristkontrollid registreeritakse elektroonilisel kujul ning säilitatakse
  kolmeks
  aastaks.

Laevaseiresüsteemiga varustatud laevade puhul kontrollivad liikmesriigid süstemaatiliselt, et kalapüügi seirekeskusest saadud teave vastaks kalapüügipäevikusse registreeritud tegevustele, kasutades laevaseiresüsteemi andmeid ning võimaluse korral vaatlejatelt saadud andmeid. Sellised ristkontrollid registreeritakse elektroonilisel kujul ning säilitatakse
  kümneks
  aastaks.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

IV peatükk– 4. jaotis

Püügipiirkondade reaalajas sulgemine

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 1

1.   Harrastuskalapüük ühenduse
  vetes asuval laeval
  mitmeaastase
  kavaga
  hõlmatud kalavaru puhul
  toimub kõnealusele laevale lipuliikmesriigi väljastatud loa alusel
  .

1.   Harrastuskalapüüki ühenduse
  mereakvatooriumis asuvalt laevalt
  mitmeaastase
  taastamiskavaga hõlmatud kalavaru puhul võib hinnata liikmesriik, kelle vetes püük toimub. Selle alla ei loeta õnge ja spinninguga kalapüüki kaldalt.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 2

2.   
  Lipuliikmesriik registreerib mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavaru puhul harrastuskalapüügil püütud saagi
  .

2.   
  Kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist võivad liikmesriigid hinnata nende vetes toimunud harrastuskalapüügi mõju, esitades teabe komisjonile. Asjaomane liikmesriik ja komisjon otsustavad kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee soovituste põhjal, milline harrastuskalapüük avaldab sellistele kalavarudele märgatavat mõju. Märgatavat mõju avaldava kalanduse kohta koostab asjaomane liikmesriik tihedas koostöös komisjoniga seiresüsteemi, mille abil on võimalik täpselt hinnata igast kalavarust harrastuskalapüügil püütud kogupüüki. Harrastuskalapüük on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 47 – lõige 3

3.   
  Harrastuskalapüügi kalaliikide, mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga
  , püügid
  arvestatakse
  lipuliikmesriigi
  asjaomastest kvootidest maha. Asjaomased liikmesriigid kehtestavad kõnealuste kvootide osakaalu, mida kasutatakse üksnes harrastuskalapüügi eesmärgil.

3.   
  Kui harrastuskalapüügil leitakse olevat märgatav mõju
  ,
  arvestatakse püügid lipuliikmesriigi asjaomasest kvoodist maha. Liikmesriigid võivad kehtestada kõnealuse kvoodi osakaalu, mida kasutatakse üksnes harrastuskalapüügi eesmärgil.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõige 3

3.   
  Kui konkreetse kalaliigi jaoks on kindlaksmääratud alammõõt, peavad
  müümise, ladustamise või transportimise eest vastutavad ettevõtjad suutma tõendada toodete geograafilist päritolu
  väljendatuna viitamisega alapiirkonnale ja rajoonile või alarajoonile või vajaduse korral statistilisele ruudule, kus ühenduse õigusaktide kohaselt kehtivad püügipiirangud
  .

3.   Müümise, ladustamise või transportimise eest vastutavad ettevõtjad
  peavad
  suutma tõendada toodete geograafilist päritolu
  sama täpsusastmega nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1
  .

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 50 – lõige 2 – punkt d a (uus)

| d a) | püügipiirkonda puudutavad andmed sama täpsusastmega nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1; |
| --- | --- |

d a)

püügipiirkonda puudutavad andmed sama täpsusastmega nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1;

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 54 – lõige 1

1.   Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud esitavad elektrooniliselt
  kahe tunni
  jooksul pärast esmamüüki müügiteatise pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmaturustamine toimub. Kui kõnealune liikmesriik ei ole kala lossinud laeva lipuriik, peab ta tagama, et müügiteatise koopia edastatakse asjaomase teabe saamisel lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud.

1.   Registreeritud ostjad, registreeritud enampakkumiste korraldajad või muud liikmesriigis lossitud kalandustoodete esmaturustuse eest vastutavad asutused või isikud esitavad elektrooniliselt
  kuue tunni
  jooksul pärast esmamüüki müügiteatise pädevatele asutustele selles liikmesriigis, kelle territooriumil esmaturustamine toimub. Kui kõnealune liikmesriik ei ole kala lossinud laeva lipuriik, peab ta tagama, et müügiteatise koopia edastatakse asjaomase teabe saamisel
  viivitamata
  lipuliikmesriigi pädevatele asutustele. Müügiteatise täpsuse eest vastutavad kõnealused ostjad, enampakkumiste korraldajad, asutused või isikud.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – punkt e

| e) | iga kalaliigi asjaomane nimetus või FAO kolmetäheline kood ja geograafiline päritolu väljendatuna
  viitamisega alapiirkonnale ja rajoonile või alarajoonile või vajaduse korral statistilisele ruudule, kus ühenduse õigusaktide kohaselt kehtivad püügipiirangud
  ; |
| --- | --- |

e)

iga kalaliigi asjaomane nimetus või FAO kolmetäheline kood ja geograafiline päritolu väljendatuna
  viitamisega alapiirkonnale ja rajoonile või alarajoonile või vajaduse korral statistilisele ruudule, kus ühenduse õigusaktide kohaselt kehtivad püügipiirangud
  ;

| e) | iga kalaliigi asjaomane nimetus või FAO kolmetäheline kood ja geograafiline päritolu väljendatuna
  sama täpsusastmega nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1
  ; |
| --- | --- |

e)

iga kalaliigi asjaomane nimetus või FAO kolmetäheline kood ja geograafiline päritolu väljendatuna
  sama täpsusastmega nagu on sätestatud artikli 14 lõikes 1
  ;

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 55 – punkt e a (uus)

| e a) | iga liigi kogus eluskaalu kilogrammides; |
| --- | --- |

e a)

iga liigi kogus eluskaalu kilogrammides;

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 63 – lõige 6

6.   Kõik vaatlejate käesolevas artiklis sätestatud tegevusest tulenevad kulud kannavad lipuliikmesriigid.
  Liikmesriigid võivad kõnealused kulud täielikult või osaliselt sisse nõuda nende lipu all sõitvate asjaomase kalandusega seotud laevade operaatoritelt.

6.   Kõik vaatlejate käesolevas artiklis sätestatud tegevusest tulenevad kulud kannavad lipuliikmesriigid
  ja komisjon
  .

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 69

Liikmesriigid loovad ja hoiavad ajakohasena elektroonilise andmebaasi, kuhu nad laevad üles kõik oma ametnike koostatud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded.

Liikmesriigid loovad ja hoiavad ajakohasena elektroonilise andmebaasi, kuhu nad laevad üles kõik oma ametnike koostatud inspekteerimis- ja järelevalvearuanded
  , kaasa arvatud vaatlusaruanded
  .

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 78

Inspekteeriv liikmesriik võib rikkumise menetlemise ka lipuliikmesriigi
  või registreerimise liikmesriigi
  või sellele liikmesriigi, kelle kodanik rikkuja on, pädevatele asutustele üle anda, kui seda tehakse viimati nimetatud liikmesriigi nõusolekul ning tingimusel, et üleandmine saavutab tõenäolisemalt artikli 81 lõikes 2 osutatud tulemuse.

Inspekteeriv liikmesriik võib rikkumise menetlemise ka lipuliikmesriigi või selle liikmesriigi, kelle kodanik rikkuja on, pädevatele asutustele üle anda, kui seda tehakse viimati nimetatud liikmesriigi nõusolekul ning tingimusel, et üleandmine saavutab tõenäolisemalt artikli 81 lõikes 2 osutatud tulemuse.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 1

1.   Liikmesriigid tagavad, et tõsise rikkumise sooritanud füüsilist isikut või tõsise rikkumise eest vastutavaks peetavat juriidilist isikut karistatakse tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldussanktsioonidega vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 IX peatükis sätestatud sanktsioonide ja meetmete ulatusele.

1.   Liikmesriigid tagavad, et tõsise rikkumise sooritanud füüsilist isikut või tõsise rikkumise eest vastutavaks peetavat juriidilist isikut karistatakse
  põhimõtteliselt
  tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate haldussanktsioonidega vastavalt määruse (EÜ) nr 1005/2008 IX peatükis sätestatud sanktsioonide ja meetmete ulatusele.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 82 – lõige 6 a (uus)

6 a.
     
  Liikmesriigid tagavad, et ettevõtjad, kes on ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõsise rikkumise eest vastutavaks tunnistatud, ei saa toetusi Euroopa Kalandusfondist, kalandusalastest partnerlepingutest ega muud laadi riigiabist. Käesolevas peatükis sätestatud karistustega kaasnevad muud karistused või meetmed, eriti ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade kõnealuse finantseerimisperioodi jooksul saadud riigiabi või toetuste tagasimaksmine.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 1

1.   Liikmesriigid kasutavad karistuspunktide süsteemi, mille alusel saab kalapüügiloa omanik ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise tulemusena asjakohaseid karistuspunkte.

1.   Liikmesriigid kasutavad karistuspunktide süsteemi, mille alusel saab kalapüügiloa omanik ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  raske
  rikkumise tulemusena asjakohaseid karistuspunkte.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 2

2.   Kui füüsiline isik on sooritanud ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise või juriidilist isikut peetakse vastutavaks selle eest, määratakse kalapüügiloa omanikule rikkumise tulemusel vastav arv punkte. Kalapüügiloa omanikul on edasikaebamise õigus vastavalt riiklikule õigusele.

2.   Kui füüsiline isik on sooritanud ühise kalanduspoliitika eeskirjade
  raske
  rikkumise või juriidilist isikut peetakse vastutavaks selle eest, määratakse kalapüügiloa omanikule
  raske
  rikkumise tulemusel vastav arv punkte. Kalapüügiloa omanikul on edasikaebamise õigus vastavalt riiklikule õigusele.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Niikaua kuni püügiloa omanikule on määratud karistuspunktid, arvatakse loa omanik ühenduse toetuste või riigi avaliku sektori abi saajate hulgast välja.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 4

4.
     
  Tõsise rikkumise korral peab määratud karistuspunktide arv võrduma vähemalt pooltega lõikes 3 osutatud punktidest.

välja jäetud

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 5

5.   Kui peatatud kalapüügiloa omanik ei soorita kolme aasta jooksul eelmise rikkumise kuupäevast veel ühte rikkumist, kustutatakse kalapüügiloal kõik punktid.

5.   Kui peatatud kalapüügiloa omanik ei soorita kolme aasta jooksul eelmise
  raske
  rikkumise kuupäevast veel ühte
  rasket
  rikkumist, kustutatakse kalapüügiloal kõik punktid.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 84 – lõige 7

7.   Liikmesriigid kehtestavad ka karistuspunktide süsteemi, mille kohaselt
  saavad
  laeva kapten
  ja laeva juhtkonna liikmed
  ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise tulemusel asjakohaseid karistuspunkte.

7.   Liikmesriigid kehtestavad ka karistuspunktide süsteemi, mille kohaselt
  saab
  laeva kapten ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise tulemusel asjakohaseid karistuspunkte.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 1

1.   Liikmesriigid registreerivad riiklikus andmebaasis kõik ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumised, mille sooritavad nende lipu all
  sõitvad laevad
  või nende kodanikud, sealhulgas kantud karistused ning määratud punktiarv. Samuti sisestavad liikmesriigid rikkumiste riiklikesse andmebaasidesse nende lipu all sõitvate laevade ning nende kodanike rikkumised, mida menetletakse mõnes muus liikmesriigis, pärast seda, kui jurisdiktsiooni omava liikmesriigi lõplik otsus on vastavalt artiklile 82 teatavaks tehtud.

1.   Liikmesriigid registreerivad riiklikus andmebaasis kõik ühise kalanduspoliitika eeskirjade rikkumised, mille sooritavad nende lipu all
  sõitvate laevade eest vastutavad isikud
  või nende kodanikud, sealhulgas kantud karistused ning määratud punktide arvu. Samuti sisestavad liikmesriigid rikkumiste riiklikesse andmebaasidesse nende lipu all sõitvate laevade ning nende kodanike rikkumised, mida menetletakse mõnes muus liikmesriigis, pärast seda, kui jurisdiktsiooni omava liikmesriigi lõplik otsus on vastavalt artiklile 82 teatavaks tehtud.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 3

3.   Kui liikmesriik taotleb mõnelt teiselt liikmesriigilt teavet seoses mõne rikkumise menetlemisega, peab kõnealune teine liikmesriik esitama asjaomase teabe kõnealuste kalalaevade ja isikute kohta.

3.   Kui liikmesriik taotleb mõnelt teiselt liikmesriigilt teavet seoses mõne rikkumise menetlemisega, peab kõnealune teine liikmesriik esitama
  viivitamatult
  asjaomase teabe kõnealuste kalalaevade ja isikute kohta.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 85 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Teave kõnealuste kalalaevade ja isikute poolt toime pandud rikkumiste kohta, mille suhtes on tehtud süüdimõistev otsus, tehakse üldsusele kättesaadavaks artiklis 107 osutatud veebisaidi avaliku kättesaadava osa kaudu.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 91 – lõige 4

4.   Asjaomaste liikmesriikide
  ametnikele tuleb anda võimalus olla
  inspektsiooni ajal kohal ning ühenduse ametnike taotlusel aitavad nad neil nende tööülesandeid täita.

4.   Asjaomaste liikmesriikide
  ametnikud on
  inspektsiooni ajal
  alati
  kohal ning ühenduse ametnike taotlusel aitavad nad neil nende tööülesandeid täita.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 95 – lõige 1 – punkt a

| a) | käesoleva määruse sätteid ei ole otseselt asjaomase liikmesriigi tegevuse või tegevusetuse tõttu täidetud ning |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse sätteid ei ole otseselt asjaomase liikmesriigi tegevuse või tegevusetuse tõttu täidetud ning

välja jäetud

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 96 – lõige 1

1.   Kui liikmesriik ei täida oma kohustusi mitmeaastase kava rakendamiseks ning kui komisjonil on
  põhjust arvata
  , et kõnealuste kohustuste mittetäitmine on iseäranis kahjulik asjaomasele kalavarule, võib komisjon ajutiselt sulgeda kõnealustest puudustest mõjutatud püügipiirkonnad.

1.   Kui liikmesriik ei täida oma kohustusi mitmeaastase kava rakendamiseks ning kui komisjonil on
  tõendeid
  , et kõnealuste kohustuste mittetäitmine on iseäranis kahjulik asjaomasele kalavarule, võib komisjon ajutiselt sulgeda kõnealustest puudustest mõjutatud püügipiirkonnad.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale määratud kalavaru või varude rühmaga seotud kvoodi, püüginormi või püügiosa, teeb komisjon järgmisel aastal
  või järgnevatel aastatel
  mahaarvamised rohkem püüdnud liikmesriigi aastasest kvoodist, püüginormist või püügiosast, kohaldades koefitsienti vastavalt järgmisele tabelile.

1.   Kui komisjon teeb kindlaks, et liikmesriik on ületanud temale määratud kalavaru või varude rühmaga seotud kvoodi, püüginormi või püügiosa, teeb komisjon järgmisel aastal mahaarvamised rohkem püüdnud liikmesriigi aastasest kvoodist, püüginormist või püügiosast, kohaldades koefitsienti vastavalt järgmisele tabelile.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 1 – tabel

| Ülepüügi ulatus võrreldes lubatud lossimistega | Koefitsient |
| --- | --- |
| Kuni 5 % | Ülepüük
  - 1,0 |
| Üle 5 % kuni 10 % | Ülepüük
  - 1,1 |
| Üle 10 % kuni 20 % | Ülepüük
  - 1,2 |
| Üle 20 % kuni 40 % | Ülepüük
  - 1,4 |
| Üle 40 % kuni 50 % | Ülepüük * 1,8 |
| Igasugune edasine ülepüük, mis on suurem kui
  50 % | Ülepüük
  - 2,0 |

Ülepüügi ulatus võrreldes lubatud lossimistega

Koefitsient

Kuni 5 %

Ülepüük
  - 1,0

Üle 5 % kuni 10 %

Ülepüük
  - 1,1

Üle 10 % kuni 20 %

Ülepüük
  - 1,2

Üle 20 % kuni 40 %

Ülepüük
  - 1,4

Üle 40 % kuni 50 %

Ülepüük * 1,8

Igasugune edasine ülepüük, mis on suurem kui
  50 %

Ülepüük
  - 2,0

| Ülepüügi ulatus võrreldes lubatud lossimistega | Koefitsient |
| --- | --- |
| Esimesed 10 % | Mahaarvamine
  = Ülepüük
  x 1,00 |
| Järgmised 10-20 % kokku | Mahaarvamine
  = Ülepüük
  x 1,10 |
| Järgmised 20-40 % kokku | Mahaarvamine
  = Ülepüük
  x 1,20 |
| Igasugune edasine ülepüük, mis on suurem kui
  40 % | Mahaarvamine
  = Ülepüük
  x 1,40 |
| Märkus: Protsendimäärad asendatakse määradega, mis on sätestatud nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) artikli 5 lõikes 2. |

Ülepüügi ulatus võrreldes lubatud lossimistega

Koefitsient

Esimesed 10 %

Mahaarvamine
  = Ülepüük
  x 1,00

Järgmised 10-20 % kokku

Mahaarvamine
  = Ülepüük
  x 1,10

Järgmised 20-40 % kokku

Mahaarvamine
  = Ülepüük
  x 1,20

Igasugune edasine ülepüük, mis on suurem kui
  40 %

Mahaarvamine
  = Ülepüük
  x 1,40

Märkus: Protsendimäärad asendatakse määradega, mis on sätestatud nõukogu 6. mai 1996. aasta määruse (EÜ) nr 847/96 (millega kehtestatakse lubatud kogupüükide (TAC) ja kvootide haldamise täiendavad tingimused ühest aastast teise ülekandmisel) artikli 5 lõikes 2.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 1 a (uus)

1 a.
     
  Kui liikmesriigile määratud kalavaru või varude rühmaga seotud kvoodi, püüginormi või püügiosa ei ületa 100 tonni, toimub kvoodi ületamisest tulenev vähendamine lineaarselt, mitte protsentuaalselt, välja arvatud mitmeaastase kavaga hõlmatud liigid, mille suhtes kohaldatakse lõiget 1.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 2

2.   Kui liikmesriik on eelneva kahe aasta jooksul korduvalt ületanud temale määratud kalavaru või varude rühmaga
  seotud kvoodi, püüginormi või püügiosa, kui kõnealune ülepüük on iseäranis kahjustav asjaomasele kalavarule või kui kalavaru on hõlmatud mitmeaastase kavaga, korrutatakse lõikes 1 osutatud koefitsient kahega.

2.   Kui liikmesriik on eelneva kahe aasta jooksul korduvalt ületanud temale määratud
  kvoodi, püüginormi või püügiosa, mis on seotud sellise kalavaru või varude rühmaga , mis on iseäranis tundlik ülepüügi suhtes või mis on hõlmatud mitmeaastase kavaga, korrutatakse lõikes 1 osutatud koefitsient kahega.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 97 – lõige 3

3.
     
  Kui liikmesriik teostab püüki kvoodile allutatud kalavarust, mille hulgas ei ole temale määratud kalavaru või varude rühmaga seotud kvooti, püüginormi või püügiosa, võib komisjon teha järgmisel aastal või järgnevatel aastatel mahaarvamised muudest kõnealuse liikmesriigi kasutatavatest kalavarude või varude rühmaga seotud kvootidest vastavalt lõikele 1.

välja jäetud

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 98

Artikkel 98

Kvootidest mahaarvamine ühise kalanduspoliitika eesmärkide mittetäitmise tõttu

1.
     
  Kui on tõendeid, et liikmesriik ei täida ühise kalanduspoliitika kaitse-, kontrolli-, inspektsiooni- või rakenduseeskirju ning et see võib viia tõelise ohuni vee-elusressursside kaitsmise või ühenduse kontrolli- ja rakendussüsteemi tõhusa toimimise jaoks, võib komisjon teha mahaarvamised liikmesriigile määratud kalavaru või varude rühmaga seotud aastasest kvoodist, püüginormist või püügiosast.

2.
     
  Komisjon teavitab kirjalikult asjaomast liikmesriiki oma järeldustest ning määrab liikmesriigile mitte pikema kui 10-tööpäevase tähtaja tõendamaks, et kõnealuseid püügikohti saab säästvalt kasutada.

3.
     
  Lõikes 1 osutatud meetmeid kohaldatakse vaid juhul, kui liikmesriik ei vasta kõnealusele komisjoni nõudele lõikes 2 esitatud tähtaja jooksul või kui vastust peetakse mitterahuldavaks või see osutab selgelt asjaolule, et vajalikke meetmeid ei ole võetud.

4.
     
  Käesoleva artikli kohaldamise ning eriti asjakohaste koguste määramise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 111 osutatud korras.

välja jäetud

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 100

Artikkel 100

Kvootide vahetamistest keeldumine

Komisjon võib välistada võimaluse vahetada kvoote vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 20 lõikele 5:

| a) | kvootide korral, mille puhul oli ühel kahest vahetult eelnenud aastast rohkem kui 10 % ülepüük ühe asjaomase liikmesriigi kasutatavatest kvootidest, või |
| --- | --- |

a)

kvootide korral, mille puhul oli ühel kahest vahetult eelnenud aastast rohkem kui 10 % ülepüük ühe asjaomase liikmesriigi kasutatavatest kvootidest, või

| b) | kui asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealuselt kontrollisüsteemi andmetega. |
| --- | --- |

b)

kui asjaomane liikmesriik ei võta asjakohaseid meetmeid, et tagada asjaomaste kalavarude püügivõimaluste nõuetekohane majandamine, eelkõige ei kasuta arvutipõhist kontrollisüsteemi, nagu on osutatud artiklis 102, või kasutab ebapiisavalt neid süsteeme, mis varustavad kõnealuselt kontrollisüsteemi andmetega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 – lõige 1

1.   Kui on tõendeid, sealhulgas komisjoni teostatud proovivõtmise tulemustel põhinevaid, et liikmesriigi või liikmesriikide püügitegevus ja/või võetud meetmed õõnestavad ühist kalanduspoliitikat või ohustavad mere ökosüsteemi ning see nõuab koheseid samme, võib komisjon mõne liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel teha otsuse erakorraliste meetmete suhtes, mis ei tohi kesta kauem kui
  aasta
  . Komisjon võib uue otsusega erakorralisi meetmeid pikendada kuni kuue kuu võrra.

1.   Kui on tõendeid, sealhulgas komisjoni teostatud proovivõtmise tulemustel põhinevaid, et liikmesriigi või liikmesriikide püügitegevus ja/või võetud meetmed õõnestavad ühist kalanduspoliitikat või ohustavad mere ökosüsteemi ning see nõuab koheseid samme, võib komisjon mõne liikmesriigi põhjendatud taotlusel või omal algatusel teha otsuse erakorraliste meetmete suhtes, mis ei tohi kesta kauem kui
  kuus kuud
  . Komisjon võib uue otsusega erakorralisi meetmeid pikendada kuni kuue kuu võrra.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 – lõige 2 – punkt g

| g) | asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade jaoks teiste liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes kalastamise keelamist; |
| --- | --- |

g)

asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade jaoks teiste liikmesriikide jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes kalastamise keelamist;

| g) | asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade jaoks teiste liikmesriikide
  või kolmandate riikide
  jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes
  või avamerel
  kalastamise keelamist; |
| --- | --- |

g)

asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade jaoks teiste liikmesriikide
  või kolmandate riikide
  jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes
  või avamerel
  kalastamise keelamist;

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 – lõige 3

3.   Liikmesriik edastab lõikes 1 osutatud taotluse samal ajal komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele. Teised liikmesriigid võivad esitada oma kirjalikud märkused komisjonile
  viie
  tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. Komisjon teeb otsuse 15 tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

3.   Liikmesriik edastab lõikes 1 osutatud taotluse samal ajal komisjonile ja asjaomastele liikmesriikidele. Teised liikmesriigid võivad esitada oma kirjalikud märkused komisjonile
  15
  tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. Komisjon teeb otsuse 15 tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 101 – lõige 5

5.   Asjaomased liikmesriigid võivad suunata komisjoni otsuse nõukogule läbivaatamiseks
  10
  tööpäeva jooksul alates kõnealuse teate kättesaamisest.

5.   Asjaomased liikmesriigid võivad suunata komisjoni otsuse nõukogule läbivaatamiseks
  15
  tööpäeva jooksul alates kõnealuse teate kättesaamisest.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 104 – lõige 2

2.   
  Füüsiliste isikute nimed
  tohib edastada komisjonile või teisele liikmesriigile ainult juhul, kui selline edastamine on käesolevas määruses otseselt ette nähtud või kui see on vajalik rikkumiste tõkestamiseks või menetlemiseks või ilmsete rikkumiste kontrollimiseks. Lõikes 1 osutatud andmeid tohib edastada ainult koos muude andmetega sellisel kujul, mis ei võimalda füüsilisi isikuid ei otseselt ega kaudselt kindlaks teha.

2.   
  Isikuandmed
  tohib edastada komisjonile või teisele liikmesriigile ainult juhul, kui selline edastamine on käesolevas määruses otseselt ette nähtud või kui see on vajalik rikkumiste tõkestamiseks või menetlemiseks või ilmsete rikkumiste kontrollimiseks. Lõikes 1 osutatud andmeid tohib edastada ainult koos muude andmetega sellisel kujul, mis ei võimalda füüsilisi isikuid ei otseselt ega kaudselt kindlaks teha.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 – lõige 1

1.   Liikmesriigid ja komisjon võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse raames kogutud ja saadud andmete konfidentsiaalne käsitlemine ning kõikide ameti- ja ärisaladuste eeskirjade austamine.

1.   Liikmesriigid ja komisjon võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva määruse raames kogutud ja saadud andmete konfidentsiaalne käsitlemine ning kõikide ameti- ja ärisaladuste eeskirjade austamine
  kooskõlas kõigi määruse (EÜ) nr 45/2001 ja direktiivi 95/46/EÜ kohaldatavate sätetega
  .

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 105 – lõige 4

4.
     
  Pädevate asutuste heaks töötavatele isikutele, kohtutele, muudele ametivõimudele ja komisjonile või selle määratud asutusele käesoleva määruse raames edastatud andmed, mille avaldamine kahjustaks:

| a) | üksikisiku eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitset vastavalt ühenduse õigusaktidele seoses isikuandmete kaitsega; |
| --- | --- |

a)

üksikisiku eraelu puutumatuse ja isikupuutumatuse kaitset vastavalt ühenduse õigusaktidele seoses isikuandmete kaitsega;

| b) | füüsilise või juriidilise isiku ärihuve, sealhulgas intellektuaalomandit; |
| --- | --- |

b)

füüsilise või juriidilise isiku ärihuve, sealhulgas intellektuaalomandit;

| c) | kohtumenetlusi ja juriidilist nõu või |
| --- | --- |

c)

kohtumenetlusi ja juriidilist nõu või

| d) | inspektsioonide või uurimise ulatust, |
| --- | --- |

d)

inspektsioonide või uurimise ulatust,

on lubatud vaid juhul, kui see on vajalik, et lõpetada või keelata ühise kalanduspoliitika eeskirjade eiramine ning kõnealust teavet edastav ametiasutus nõustub selle avaldamisega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 108 – lõige 3

3.   Iga liimesriik tagab komisjonile ja selle määratud asutusele kaugjuurdepääsu oma veebisaidi turvalisele osale. Liikmesriik võimaldab komisjoni ametnikele juurdepääsu elektrooniliste sertifikaatide põhjal, mille komisjon või tema määratud asutus koostab.

3.   Iga liikmesriik tagab komisjonile ja selle määratud asutusele kaugjuurdepääsu oma veebisaidi turvalisele osale. Liikmesriik võimaldab komisjoni ametnikele juurdepääsu elektrooniliste sertifikaatide põhjal, mille komisjon või tema määratud asutus koostab.

Kolmandatele riikidele esitatakse lõike 1 punktides b, d ja f osutatud teave ühenduse laevade kohta, mis taotlevad luba nende vetes kalastamiseks. Kõnealune teave esitatakse asjaomase kolmanda riigi taotlusel viivitamata, tingimusel, et kolmas riik tagab kirjalikult andmete konfidentsiaalsuse. Isikuandmete edastamist käesoleva sätte alusel loetakse vastavaks direktiivi 95/46/EÜ artikli 26 lõike 1 punktile d.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 112

Määrus (EÜ) nr 768/2005

Artikkel 17a – lõige 1 – sissejuhatav osa

1.   Ilma et see piiraks asutamislepinguga komisjonile antud täidesaatvaid volitusi, abistab agentuur komisjoni, et hinnata ja kontrollida, kuidas liikmesriigid kohaldavad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Agentuur võib teostada liikmesriikides ametiasutuste ja eraettevõtjate inspekteerimist. Sel eesmärgil võib ta kooskõlas asjaomaste liikmesriikide õigusnormidega:

1.   Ilma et see piiraks asutamislepinguga komisjonile antud täidesaatvaid volitusi, abistab agentuur komisjoni, et hinnata ja kontrollida, kuidas liikmesriigid kohaldavad ühise kalanduspoliitika eeskirju. Agentuur võib teostada
  , oma vahendeid kasutades,
  liikmesriikides ametiasutuste ja eraettevõtjate inspekteerimist. Sel eesmärgil võib ta kooskõlas asjaomaste liikmesriikide õigusnormidega:

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/253 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/253

---

Kolmapäev, 22. aprilli 2009Kalavarude kaitse tehniliste meetmete abil *

P6_TA(2009)0256

Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus kalavarude kaitse kohta tehniliste meetmete abil (KOM(2008)0324 – C6-0282/2008 – 2008/0112(CNS))

2010/C 184 E/61

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0324);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0282/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0206/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 7 a (uus) |
| | (7 a) | Arvestades, et kõigis piirkondades üldiselt kohaldatavad eeskirjad ja konkreetselt piirkondlikul alusel kohaldatavad eeskirjad on kalavarude majandamise seisukohalt võrdse tähtsusega, tuleks need vastu võtta nõukogus. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7 a (uus)

(7 a)

Arvestades, et kõigis piirkondades üldiselt kohaldatavad eeskirjad ja konkreetselt piirkondlikul alusel kohaldatavad eeskirjad on kalavarude majandamise seisukohalt võrdse tähtsusega, tuleks need vastu võtta nõukogus.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| (12 a) | Et vältida eeskirjade valest tõlgendamisest tulenevaid vaidlusi tulevikus ja kooskõlas hiljuti vastuvõetud lähenemisviisiga, peaks komisjon lisaselgituse eesmärgil täiendama käesoleva määruse sätteid, avaldades illustratsioone sisaldava lisa, et selgitada püügivahendite omadusi. |
| --- | --- |

(12 a)

Et vältida eeskirjade valest tõlgendamisest tulenevaid vaidlusi tulevikus ja kooskõlas hiljuti vastuvõetud lähenemisviisiga, peaks komisjon lisaselgituse eesmärgil täiendama käesoleva määruse sätteid, avaldades illustratsioone sisaldava lisa, et selgitada püügivahendite omadusi.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Tuleb vältida olukordi, mis põhjustavad konkurentsi moonutamist või segadust ettevõtjate ja tarbijate hulgas ning mis võivad põhjustada alammõõtudest kinnipidamise tingimuse rikkumist ja seetõttu tuleks eeskirju kohaldada ka importtoodete suhtes. Sel eesmärgil peaks komisjon esitama võimalikult kiiresti ettepaneku muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 104/2000 (1), et ühtlustada bioloogilised suurused ja turustuskõlblikud suurused. |
| --- | --- |

(13 a)

Tuleb vältida olukordi, mis põhjustavad konkurentsi moonutamist või segadust ettevõtjate ja tarbijate hulgas ning mis võivad põhjustada alammõõtudest kinnipidamise tingimuse rikkumist ja seetõttu tuleks eeskirju kohaldada ka importtoodete suhtes. Sel eesmärgil peaks komisjon esitama võimalikult kiiresti ettepaneku muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 104/2000 (1), et ühtlustada bioloogilised suurused ja turustuskõlblikud suurused.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| (15) | Laev peab viivitamata siirduma mujale piirkonda, kui kaaspüügi maksimaalne tase on ületatud. |
| --- | --- |

(15)

Laev peab viivitamata siirduma mujale piirkonda, kui kaaspüügi maksimaalne tase on ületatud.

| (15) | Et tagada mere elusressursside piisav kaitse, kaitsta kudemisalasid ja tundlikke piirkondi ning vähendada vette tagasi laskmist, tuleks piirata kalastamistegevust teatud piirkondades ja teatud ajavahemikul ning teatud püügivahendite ja lisavahenditega. |
| --- | --- |

(15)

Et tagada mere elusressursside piisav kaitse, kaitsta kudemisalasid ja tundlikke piirkondi ning vähendada vette tagasi laskmist, tuleks piirata kalastamistegevust teatud piirkondades ja teatud ajavahemikul ning teatud püügivahendite ja lisavahenditega.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| (17) | Kui kalavarude kaitsmine on tõsises ohus, peaks komisjonil
  ja liikmesriikidel
  olema lubatud võtta asjakohaseid ajutisi meetmeid, mida rakendatakse reaalajas. |
| --- | --- |

(17)

Kui kalavarude kaitsmine on tõsises ohus, peaks komisjonil
  ja liikmesriikidel
  olema lubatud võtta asjakohaseid ajutisi meetmeid, mida rakendatakse reaalajas.

| (17) | Kui kalavarude kaitsmine on tõsises ohus, peaks komisjonil olema lubatud võtta
  omal algatusel või liikmesriikide põhjendatud taotluse korral
  asjakohaseid ajutisi meetmeid, mida rakendatakse reaalajas. |
| --- | --- |

(17)

Kui kalavarude kaitsmine on tõsises ohus, peaks komisjonil olema lubatud võtta
  omal algatusel või liikmesriikide põhjendatud taotluse korral
  asjakohaseid ajutisi meetmeid, mida rakendatakse reaalajas.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| (19) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed
  , sealhulgas erisätted piirkondlike nõuandekomisjonide otsustega hõlmatud iga piirkonna puhul,
  tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed
  , sealhulgas erisätted piirkondlike nõuandekomisjonide otsustega hõlmatud iga piirkonna puhul,
  tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.

| (19) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 a (uus)

Artikkel 2 a

Piirkondlikud eeskirjad

Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul asutamislepingu artiklis 37 sätestatud korra kohaselt vastu meetmed, mida kohaldatakse erinevate piirkondlike nõuandekomisjonide valdkonda kuuluvates konkreetsetes piirkondades.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt b

| b) | „piimtraal” – põhjatraal, mille võrgu horisontaalavaus on varustatud piimidega; |
| --- | --- |

b)

„piimtraal” – põhjatraal, mille võrgu horisontaalavaus on varustatud piimidega;

| b) | „piimtraal” – põhjatraal, mille võrgu horisontaalavaus on varustatud piimidega,
  kusjuures piim on kahe jalasega terastoru; seda seadet veetakse mööda merepõhja; |
| --- | --- |

b)

„piimtraal” – põhjatraal, mille võrgu horisontaalavaus on varustatud piimidega,
  kusjuures piim on kahe jalasega terastoru; seda seadet veetakse mööda merepõhja;

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – punkt e

| e) | „noodapära” – veetava püügivahendi viimased
  8 meetrit
  mõõdetuna kaugusena gaitanist, kui võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ning viimased 20 meetrit mõõdetuna kaugusena gaitanist, kui võrgusilma suurus on alla 80 mm; |
| --- | --- |

e)

„noodapära” – veetava püügivahendi viimased
  8 meetrit
  mõõdetuna kaugusena gaitanist, kui võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ning viimased 20 meetrit mõõdetuna kaugusena gaitanist, kui võrgusilma suurus on alla 80 mm;

| e) | „noodapära” – veetava püügivahendi viimased
  6 meetrit
  mõõdetuna kaugusena gaitanist, kui võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ning viimased 20 meetrit mõõdetuna kaugusena gaitanist, kui võrgusilma suurus on alla 80 mm; |
| --- | --- |

e)

„noodapära” – veetava püügivahendi viimased
  6 meetrit
  mõõdetuna kaugusena gaitanist, kui võrgusilma suurus on vähemalt 80 mm, ning viimased 20 meetrit mõõdetuna kaugusena gaitanist, kui võrgusilma suurus on alla 80 mm;

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

3a.
     
  Pelaagiliste väikeliikide (sardiin, anšoovis, stauriit ja makrell) puhul tuleb säilitada võimalus, et alamõõdulised kalad moodustavad 10 % saagist.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5

Ühe võrgu reegel

Püüniste kombinatsioonid

Püügireiside ajal on keelatud
  pardal
  hoida mis tahes kombinatsiooni
  püünistest, millel on üle ühe võrgusilma suuruskategooria.

1.
     
  Nõukogu reguleerib komisjoni ettepanekul juhtumeid, kus kalalaevadel võib olla ühe püügireisi ajal
  pardal
  üks või rohkem kombinatsioone
  püünistest, millel on üle ühe võrgusilma suuruskategooria.

2.
     
  Nende kriteeriumite puhul võetakse arvesse:

| a) | vahemaad asjaomase kalalaeva kodusadama ja püügipiirkonna vahel; |
| --- | --- |

a)

vahemaad asjaomase kalalaeva kodusadama ja püügipiirkonna vahel;

| b) | määra, mille ulatuses on praktiseeritav kalastamine mitmete erinevate liikide püüdmine, ja teisejärguliste liikide majanduslikku olulisust võrreldes sihtliigiga; |
| --- | --- |

b)

määra, mille ulatuses on praktiseeritav kalastamine mitmete erinevate liikide püüdmine, ja teisejärguliste liikide majanduslikku olulisust võrreldes sihtliigiga;

| c) | kas ühe konkreetse kalapüügireisi käigus teostatavaid kalapüügitoiminguid teostatakse püünisega, mille võrgusilma kategooria on suurem kui käesoleva määrusega ette nähtud kategooria. |
| --- | --- |

c)

kas ühe konkreetse kalapüügireisi käigus teostatavaid kalapüügitoiminguid teostatakse püünisega, mille võrgusilma kategooria on suurem kui käesoleva määrusega ette nähtud kategooria.

3.
     
  Käesoleva artikli sisu reguleeritakse käesoleva määruse artikliga 2 a kehtestatud raamistikus.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt a

| a) | kinnitada noodapära välisküljele kaitsekott,
  kui püütakse veetava püügivahendiga, mille võrgusilma suurus on alla 80 mm.
  Kaitsekoti võrgusilma suurus peab olema vähemalt kaks korda suurem noodapära silmasuurusest; |
| --- | --- |

a)

kinnitada noodapära välisküljele kaitsekott,
  kui püütakse veetava püügivahendiga, mille võrgusilma suurus on alla 80 mm.
  Kaitsekoti võrgusilma suurus peab olema vähemalt kaks korda suurem noodapära silmasuurusest;

| a) | kinnitada noodapära välisküljele kaitsekott. Kaitsekoti võrgusilma suurus peab olema vähemalt kaks korda suurem noodapära silmasuurusest; |
| --- | --- |

a)

kinnitada noodapära välisküljele kaitsekott. Kaitsekoti võrgusilma suurus peab olema vähemalt kaks korda suurem noodapära silmasuurusest;

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| b a) | kasutada kaitsekotti traalnoota kasutavate kalalaevade noodapära väliskülgedel, mille võrgusilma suurus on ICES VIII, IX ja X püügipiirkonnas vähemalt 60 mm või sellest suurem; |
| --- | --- |

b a)

kasutada kaitsekotti traalnoota kasutavate kalalaevade noodapära väliskülgedel, mille võrgusilma suurus on ICES VIII, IX ja X püügipiirkonnas vähemalt 60 mm või sellest suurem;

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 – punkt d

| d) | veetavaid püüniseid, mille võrgusilma suurus on 80 mm või suurem ja mille noodapära ümbermõõt on rohkem kui 100 avatud võrgusilma ja vähem kui 40 avatud võrgusilma, jättes välja liitekohad ja palistused; |
| --- | --- |

d)

veetavaid püüniseid, mille võrgusilma suurus on 80 mm või suurem ja mille noodapära ümbermõõt on rohkem kui 100 avatud võrgusilma ja vähem kui 40 avatud võrgusilma, jättes välja liitekohad ja palistused;

välja jäetud

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4

4.
     
  Erandina lõike 2 punktist a, lõike 3 punktidest b, d ja e, asendatakse ICES VIII, IX ja X püügipiirkonnas püügi puhul võrgusilma suurus 80 mm suurusega 60 mm.

välja jäetud

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

2.   Nakkevõrkude ja abarate veesoleku aeg ei tohi kesta üle
  48 tunni
  .

2.   Nakkevõrkude ja abarate veesoleku aeg ei tohi kesta üle
  24 tunni
  .

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

3.   Kui kalapüügil kasutatakse nakkevõrke ja abaraid, on keelatud kasutada üle
  50 km
  pikkusi võrke.

3.   Kui kalapüügil kasutatakse nakkevõrke ja abaraid, on keelatud kasutada üle
  40 km
  pikkusi võrke.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

1.   Erandina artiklist 8 on lubatud kasutada nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 120 mm ja alla 150 mm põhja pool 48°N, või silmasuurusega vähemalt 100 mm ja alla 130 mm lõuna pool 48°N, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla
  600 meetri
  , et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5 ja need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil. Võrgud võivad olla kuni 5 meremiili pikkused ning kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km ühe kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 24 tundi.

1.   Erandina artiklist 8 on lubatud kasutada nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 120 mm ja alla 150 mm põhja pool 48°N, või silmasuurusega vähemalt 100 mm ja alla 130 mm lõuna pool 48°N, tingimusel et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla
  400 meetri
  , et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 100 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,5 ja need on laiali tõmmatud ujukite või samaväärse ujuvseadise abil. Võrgud võivad olla kuni 5 meremiili pikkused ning kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada 25 km ühe kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 24 tundi
  , välja arvatud juhul, kui ilmastikutingimused muudavad võrkude pardale hiivamise võimatuks
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Erandina artiklist 8 on lubatud kasutada nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 250 mm tingimusel, et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33 ja need ei ole laiali tõmmatud ujukite või muu ujuvseadise abil. Iga võrgu pikkus võib olla kuni 10 km. Kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada
  100 km
  kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 72 tundi.

2.   Erandina artiklist 8 on lubatud kasutada nakkevõrke silmasuurusega vähemalt 250 mm tingimusel, et neid kasutatakse vees, mille kaardistatud sügavus on alla 600 meetri, et nende vertikaalne ulatus ei ole üle 15 võrgusilma, et nende võrgunöörisuhe on vähemalt 0,33 ja need ei ole laiali tõmmatud ujukite või muu ujuvseadise abil. Iga võrgu pikkus võib olla kuni 10 km. Kõigi samaaegselt vette lastud võrkude kogupikkus ei tohi ületada
  60 km
  kalalaeva kohta. Püünis võib vees olla kuni 72 tundi.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 1

1.   Kui alamõõduliste kalade
  kogus
  ühes loomuses ületab 10 %
  kogu
  püütud
  kalakogusest
  , siirdub laev enne püügi jätkamist vähemalt 5 meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.

1.   Kui
  I lisa kohaselt
  alamõõduliste kalade
  kaal
  ühes loomuses ületab 10 % püütud
  kalade kogukaalust ja see kordub kolme järgneva loomuse puhul
  , siirdub laev enne püügi jätkamist vähemalt 5 meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast.

Ilma et see piiraks eelmise lõigu kohaldamist, võib kohaliku ja rannalähedase püügi korral, mille eripära tuleneb merepõhja sügavusest ja koostisest ning kaugusest rannast, ja nende eriomaduste olemasolu tõestava teadusliku aruande põhjal lubada laeval siirduda eelmisest loomusekohast vähem kui 5 meremiili kaugusele eeldusel, et tagatakse, et kalapüüki ei teostata noorkalade suure asustamistihedusega aladel.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 2

2.   
  Kui sihtliigi miinimum- ja/või maksimumprotsent ühe loomuse puhul (v.a sihtliigi alamõõdulised kalad), mida võib püüda asjaomase liigi puhul lubatud võrgusilma suurusega püünistega või mida võib pardal hoida, ei vasta artikli 22 kohaselt vastuvõetud üksikasjalikes eeskirjades sätestatud protsendile, peab asjaomane kalalaev viivitamata liikuma vähemalt 10 meremiili kaugusele eelmisest loomusekohast ja järgmise loomuse ajal hoidma kõikidest eelmise loomuse kohtadest vähemalt 10 meremiili kaugusele.

2.   
  Nõukogu määrab komisjoni ettepaneku alusel käesoleva määruse artikli 2 a raames kindlaks vastavad püügikeelualad ja ajavahemikud.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12

On keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, esitleda või pakkuda müügiks mereorganisme, mis on püütud lõhkeainete, mürk- või narkootiliste ainete, elektri või mis tahes tulirelvade abil.

On keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, esitleda või pakkuda müügiks mereorganisme, mis on püütud lõhkeainete, mürk- või narkootiliste ainete, elektri või mis tahes tulirelvade abil
  , välja arvatud elektriimpulsside kasutamine traaliga kalapüügil
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1

1.   Kui teatavate liikide või püügipiirkondade kaitsmine on tõsiselt ohus, sh kui avastatakse noorkalade ülisuur osakaal, ja kui viivitamine võiks põhjustada raskesti heastatavat kahju, võivad liikmesriigid võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid oma jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvate vete suhtes. Asjaomane liikmesriik tagab, et selliste meetmetega ei diskrimineerita teiste liikmesriikide kalalaevu.

1.   Kui teatavate liikide või püügipiirkondade kaitsmine on tõsiselt ohus, sh kui avastatakse noorkalade ülisuur osakaal, ja kui viivitamine võiks põhjustada raskesti heastatavat kahju, võivad liikmesriigid võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid oma jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvate vete suhtes. Asjaomane liikmesriik tagab, et selliste meetmetega ei diskrimineerita teiste liikmesriikide kalalaevu.
  Enne taoliste meetmete rakendamist tuleks konsulteerida asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonide ning Euroopa Komisjoniga.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2

2.   Kui mis tahes viivitamine vette tagasi laskmise vähendamisel või selle likvideerimisel võiks põhjustada raskesti heastatavat kahju,
  võivad liikmesriigid artikli 16 kohaselt
  võtta asjakohaseid mittediskrimineerivaid kaitsemeetmeid
  oma
  jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvate vete suhtes.

2.   Kui mis tahes viivitamine vette tagasi laskmise vähendamisel või selle likvideerimisel võiks põhjustada raskesti heastatavat kahju,
  võib komisjon omal algatusel või liikmesriikide põhjendatud taotluse korral
  võtta asjakohaseid mittediskrimineerivaid kaitsemeetmeid
  asjaomase liikmesriigi
  jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvate vete suhtes.
  Enne taoliste meetmete võtmist tuleks konsulteerida Euroopa Komisjoni ning asjaomaste piirkondlike nõuandekomisjonidega.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 21 a (uus)

Artikkel 21 a

Tulevane reguleerimine

Nõukogu määrusega võetakse vastu tehniliste meetmete järgmiste aspektide reguleerimiskord:

| a) | vee-elusressurssi sihtliigi miinimum- ja/või maksimumprotsent, mida on lubatud pardal hoida; |
| --- | --- |

a)

vee-elusressurssi sihtliigi miinimum- ja/või maksimumprotsent, mida on lubatud pardal hoida;

| b) | iga sihtliigi puhul lubatud võrgusilma suuruste vahemikud; |
| --- | --- |

b)

iga sihtliigi puhul lubatud võrgusilma suuruste vahemikud;

| c) | meetmed vette tagasi laskmise vähendamiseks või selle likvideerimiseks ja püügivahendite selekteerimisvõime suurendamiseks; |
| --- | --- |

c)

meetmed vette tagasi laskmise vähendamiseks või selle likvideerimiseks ja püügivahendite selekteerimisvõime suurendamiseks;

| d) | parima olemasoleva teadusteabe alusel võetavad meetmed seoses püügitegevuse piiramisega teatavatel ajavahemikel ja/või teatavates artiklis 2 osutatud piirkondades, selleks et kaitsta kõnealustes piirkondades asuvaid mereelupaiku. |
| --- | --- |

d)

parima olemasoleva teadusteabe alusel võetavad meetmed seoses püügitegevuse piiramisega teatavatel ajavahemikel ja/või teatavates artiklis 2 osutatud piirkondades, selleks et kaitsta kõnealustes piirkondades asuvaid mereelupaiku.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22

Käesoleva määruse
  üksikasjalikud rakenduseeskirjad
  võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 osutatud korras.
  Nendes eeskirjades sätestatakse eelkõige:

Käesoleva määruse
  rakendamiseks võetavad muud tehnilised meetmed, mille eesmärk on kaitsta mereelupaiku või kalavarusid,
  võetakse vastu määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 30 lõikes 2 osutatud korras.

| (a) | vee-elusressurssi sihtliigi miinimum- ja/või maksimumprotsent, mida on lubatud pardal hoida; |
| --- | --- |

(a)

vee-elusressurssi sihtliigi miinimum- ja/või maksimumprotsent, mida on lubatud pardal hoida;

| (b) | iga sihtliigi puhul lubatud võrgusilma suuruste vahemikud; |
| --- | --- |

(b)

iga sihtliigi puhul lubatud võrgusilma suuruste vahemikud;

| (c) | meetmed vette tagasi laskmise vähendamiseks või selle likvideerimiseks ja püügivahendite selekteerimisvõime suurendamiseks; |
| --- | --- |

(c)

meetmed vette tagasi laskmise vähendamiseks või selle likvideerimiseks ja püügivahendite selekteerimisvõime suurendamiseks;

| (d) | parima olemasoleva teadusteabe alusel võetavad meetmed seoses püügitegevuse piiramisega teatavatel ajavahemikel ja/või teatavates artiklis 2 osutatud piirkondades, selleks et kaitsta kõnealustes piirkondades asuvaid mereelupaiku; |
| --- | --- |

(d)

parima olemasoleva teadusteabe alusel võetavad meetmed seoses püügitegevuse piiramisega teatavatel ajavahemikel ja/või teatavates artiklis 2 osutatud piirkondades, selleks et kaitsta kõnealustes piirkondades asuvaid mereelupaiku;

| (e) | muud tehnilised meetmed mereelupaikade ja kalavarude kaitseks. |
| --- | --- |

(e)

muud tehnilised meetmed mereelupaikade ja kalavarude kaitseks.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 a (uus)

2a.
     
  Käesoleva määruse jõustumisel nähakse ette ajavahemik kalalaevastike vastavusse viimiseks ja täiendavate eeskirjade vastuvõtmiseks.

---

(1)  
  Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 104/2000 kalandus- ja akvakultuuritooteturu ühise korralduse kohta (EÜT L 17, 21.1.2000, lk 22).

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/260 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/260

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevad ühiseeskirjad (uuestisõnastamine) ***II

P6_TA(2009)0275

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (11786/1/2008 – C6-0016/2009 – 2007/0097(COD))

2010/C 184 E/62

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11786/1/2008 – C6-0016/2009) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0264) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0215/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 62 E, 17.3.2009, lk 25.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 5.6.2008, P6_TA(2008)0249.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC2-COD(2007)0097

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr ...) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/261 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/261

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimused ***II

P6_TA(2009)0276

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (11783/1/2008 – C6-0015/2009 – 2007/0098(COD))

2010/C 184 E/63

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11783/1/2008 – C6-0015/2009) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0263) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0210/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 62 E, 17.3.2009, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 21.5.2008, P6_TA(2008)0217.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC2-COD(2007)0098

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr ...) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/262 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/262

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevad ühiseeskirjad (uuestisõnastamine) ***II

P6_TA(2009)0277

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud) (11788/1/2008 – C6-0014/2009 – 2007/0099(COD))

2010/C 184 E/64

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11788/1/2008 – C6-0014/2009) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0265) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0211/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 62 E, 17.3.2009, lk 46.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 21.5.2008, P6_TA(2008)0218.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC2-COD(2007)0099

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (uuesti sõnastatud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr ...) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/263 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/263

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Ehitiste energiatõhusus (uuestisõnastamine) ***I

P6_TA(2009)0278

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv ehitiste energiatõhususe kohta (uuestisõnastamine) (KOM(2008)0780 – C6-0413/2008 – 2008/0223(COD))

2010/C 184 E/65

(Kaasotsustamismenetlus – uuestisõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0780);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0413/2008);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse õiguskomisjoni 3. veebruari 2009. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile vastavalt kodukorra artikli 80 a lõikele 3;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80a ja 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0254/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0223

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv2009/...EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (4) on muudetud (5). Kuna sellesse tuleb teha uusi olulisi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta (4) on muudetud (5). Kuna sellesse tuleb teha uusi olulisi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Loodusressursid, mille kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele viidatakse asutamislepingu artiklis 174, hõlmavad naftasaadusi, maagaasi ja tahkeid kütuseid, mis on energia peamised allikad, kuid ka süsinikdioksiidi heidete peamised tekitajad. |
| --- | --- |

(2)

Loodusressursid, mille kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele viidatakse asutamislepingu artiklis 174, hõlmavad naftasaadusi, maagaasi ja tahkeid kütuseid, mis on energia peamised allikad, kuid ka süsinikdioksiidi heidete peamised tekitajad.

| (3) | Kuna ehitiste energiatarbimine moodustab kogu ELi energiatarbimisest 40 %, on
  energiatarbimise vähendamine
  ja taastuvatest energiaallikatest saadava energia kasutamine
  ehitussektoris ▐ oluline osa meetmetest,
  mida on vaja ELi energiasõltuvuse ja
  kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
  Koos taastuvatest energiaallikatest saadava energia suurenenud kasutamisega võimaldaksid ELis energiatarbimise vähendamiseks võetavad meetmed ELil täita
  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli
  ja oma pikaajalist kohustust hoida üleilmne temperatuuri tõus alla 2 °C, samuti oma kohustust vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrra alla 1990. aasta taseme ning 30 % võrra rahvusvahelise lepingu sõlmimise korral
  . Energiatarbimise vähendamisel ja
  taastuvatest energiaallikatest saadava energia suurenenud kasutamisel
  on oluline osa ka energiavarustuskindluse tagamises, tehnoloogiaarenduse edendamises ning tööhõivevõimaluse loomises ja piirkondlikus arengus, eriti maapiirkondades. |
| --- | --- |

(3)

Kuna ehitiste energiatarbimine moodustab kogu ELi energiatarbimisest 40 %, on
  energiatarbimise vähendamine
  ja taastuvatest energiaallikatest saadava energia kasutamine
  ehitussektoris ▐ oluline osa meetmetest,
  mida on vaja ELi energiasõltuvuse ja
  kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
  Koos taastuvatest energiaallikatest saadava energia suurenenud kasutamisega võimaldaksid ELis energiatarbimise vähendamiseks võetavad meetmed ELil täita
  ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli
  ja oma pikaajalist kohustust hoida üleilmne temperatuuri tõus alla 2 °C, samuti oma kohustust vähendada 2020. aastaks kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähemalt 20 % võrra alla 1990. aasta taseme ning 30 % võrra rahvusvahelise lepingu sõlmimise korral
  . Energiatarbimise vähendamisel ja
  taastuvatest energiaallikatest saadava energia suurenenud kasutamisel
  on oluline osa ka energiavarustuskindluse tagamises, tehnoloogiaarenduse edendamises ning tööhõivevõimaluse loomises ja piirkondlikus arengus, eriti maapiirkondades.

| (4) | Energianõudluse reguleerimine on tähtis vahend, mis võimaldab ühendusel mõjutada ülemaailmset energiaturgu ja seega ka energiavarustuskindlust keskmises ja pikaajalises perspektiivis. |
| --- | --- |

(4)

Energianõudluse reguleerimine on tähtis vahend, mis võimaldab ühendusel mõjutada ülemaailmset energiaturgu ja seega ka energiavarustuskindlust keskmises ja pikaajalises perspektiivis.

| (5) | 2007. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul rõhutati vajadust suurendada ühenduse energiatõhusust, et saavutada ühenduse energiatarbimise 20 % vähendamise eesmärk 2020. aastaks, ning kutsuti üles põhjalikult ja kiirelt rakendama komisjoni teatises‧Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine‧ ║ kehtestatud prioriteete. Kõnealuses tegevuskavas on tuvastatud ehitussektori märkimisväärne potentsiaal kulutõhusaks energiasäästuks. Oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament direktiivi 2002/91/EÜ sätete karmistamist
  ning on nõudnud erinevatel aegadel, viimati oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsioonis energiapoliitika teise läbivaatamise kohta (6), et 20 %se energiatõhususe eemärgi saavutamine aastaks 2020 muudetaks siduvaks.
  Peale selle seatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsusega nr 406/2009/EÜ (milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020)

   (7), mille puhul energiatõhusus ehitussektoris on otsustava tähtsusega, riikidele siduvad kohustused süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks väljaspool heitkogustega kauplemise süsteemi, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivis 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (8) nõutakse energiatõhususe edendamist seoses siduva kohustusega, mis näeb ette, et 2020. aastaks peab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia moodustama 20 %ELi energia kogutarbimisest
  . |
| --- | --- |

(5)

2007. aasta märtsi Euroopa Ülemkogul rõhutati vajadust suurendada ühenduse energiatõhusust, et saavutada ühenduse energiatarbimise 20 % vähendamise eesmärk 2020. aastaks, ning kutsuti üles põhjalikult ja kiirelt rakendama komisjoni teatises‧Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine‧ ║ kehtestatud prioriteete. Kõnealuses tegevuskavas on tuvastatud ehitussektori märkimisväärne potentsiaal kulutõhusaks energiasäästuks. Oma 31. jaanuari 2008. aasta resolutsioonis nõudis Euroopa Parlament direktiivi 2002/91/EÜ sätete karmistamist
  ning on nõudnud erinevatel aegadel, viimati oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsioonis energiapoliitika teise läbivaatamise kohta (6), et 20 %se energiatõhususe eemärgi saavutamine aastaks 2020 muudetaks siduvaks.
  Peale selle seatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsusega nr 406/2009/EÜ (milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020)

   (7), mille puhul energiatõhusus ehitussektoris on otsustava tähtsusega, riikidele siduvad kohustused süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamiseks väljaspool heitkogustega kauplemise süsteemi, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivis 2009/28/EÜ (taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta) (8) nõutakse energiatõhususe edendamist seoses siduva kohustusega, mis näeb ette, et 2020. aastaks peab taastuvatest energiaallikatest toodetud energia moodustama 20 %ELi energia kogutarbimisest
  .

| (6) | Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi kohtumisel kinnitati ühenduse kohustust arendada kogu ühenduses taastuvatest energiaallikatest saadavat energiat ning tunnustati kohustuslikku eesmärki, et 2020. aastaks peab taastuvallikatest saadav energia moodustama 20 % kogu energiast. Direktiiviga 2009/28/EÜ antakse ühine raamistik taastuvallikatest saadava energia kasutamise edendamiseks. Selles rõhutatakse vajadust arvestada taastuvallikatest saadava energia kui teguriga direktiivis 2002/91/EÜ sätestatud energiatõhususe miinimumnõuete täitmisel, et kiirendada taastuvallikatest saadava energia kasutamise miinimumtasemete kehtestamist ehitistes. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Ülemkogu 2007. aasta märtsi kohtumisel kinnitati ühenduse kohustust arendada kogu ühenduses taastuvatest energiaallikatest saadavat energiat ning tunnustati kohustuslikku eesmärki, et 2020. aastaks peab taastuvallikatest saadav energia moodustama 20 % kogu energiast. Direktiiviga 2009/28/EÜ antakse ühine raamistik taastuvallikatest saadava energia kasutamise edendamiseks. Selles rõhutatakse vajadust arvestada taastuvallikatest saadava energia kui teguriga direktiivis 2002/91/EÜ sätestatud energiatõhususe miinimumnõuete täitmisel, et kiirendada taastuvallikatest saadava energia kasutamise miinimumtasemete kehtestamist ehitistes.

| (7) | Põhiliselt ehitistest koosneva elamu- ja teenindussektori arvele läheb ligikaudu 40 % energia lõpptarbimisest ühenduses ja see sektor laieneb, millega omakorda kaasneb energiatarbimise ja seega ka süsinikdioksiidi heitkoguste suurenemine. |
| --- | --- |

(7)

Põhiliselt ehitistest koosneva elamu- ja teenindussektori arvele läheb ligikaudu 40 % energia lõpptarbimisest ühenduses ja see sektor laieneb, millega omakorda kaasneb energiatarbimise ja seega ka süsinikdioksiidi heitkoguste suurenemine.

| (8) | On vaja kehtestada konkreetsemad meetmed, et saavutada ehitiste märkimisväärne, kuid siiani kasutamata energiasäästu võimalus ja vähendada selles sektoris suuri erinevusi liikmesriikide tulemustes. |
| --- | --- |

(8)

On vaja kehtestada konkreetsemad meetmed, et saavutada ehitiste märkimisväärne, kuid siiani kasutamata energiasäästu võimalus ja vähendada selles sektoris suuri erinevusi liikmesriikide tulemustes.

| (9) | Ehitiste energiatõhususe edasise parandamise meetmetes tuleks arvesse võtta kliimat ja kohalikke tingimusi ning sisekliimat ja tasuvust. Need meetmed ei tohiks mõjutada ehitiste muid nõudeid, nagu ligipääsetavus, ohutus ja ehitise kavandatud kasutus. |
| --- | --- |

(9)

Ehitiste energiatõhususe edasise parandamise meetmetes tuleks arvesse võtta kliimat ja kohalikke tingimusi ning sisekliimat ja tasuvust. Need meetmed ei tohiks mõjutada ehitiste muid nõudeid, nagu ligipääsetavus, ohutus ja ehitise kavandatud kasutus.

| (10) | Ehitiste energiatõhusust tuleks arvutada
  ühiste
  meetodite alusel,
  kasutades objektiivseid muutujaid, mille puhul võetakse arvesse piirkondlikke kliimaerinevusi
  ning mis hõlmaksid lisaks soojuslikele omadustele teisi tegureid, millel on järjest tähtsam roll, näiteks kütte-
  jahutus- ja ventilatsiooniseadmed, soojuse taaskasutus, reguleerimine tsoonide kaupa
  , taastuvate energiaallikate kasutamine, passiivsed kütte- ja jahutuselemendid, varjulisus, siseõhu kvaliteet, piisava loomuliku valguse mõõtmine, isolatsiooni- ja valgustussüsteemid, seire- ja kontrollisüsteemid ning
  ehitise konstruktsioon. Energiatõhususe arvutamise meetodid ei peaks põhinema üksnes küttehooajal, vaid peaks hõlmama ehitise aastaringset energiatõhusust.
  Nende meetodite puhul peaks arvesse võtma olemasolevaid Euroopa standardeid. |
| --- | --- |

(10)

Ehitiste energiatõhusust tuleks arvutada
  ühiste
  meetodite alusel,
  kasutades objektiivseid muutujaid, mille puhul võetakse arvesse piirkondlikke kliimaerinevusi
  ning mis hõlmaksid lisaks soojuslikele omadustele teisi tegureid, millel on järjest tähtsam roll, näiteks kütte-
  jahutus- ja ventilatsiooniseadmed, soojuse taaskasutus, reguleerimine tsoonide kaupa
  , taastuvate energiaallikate kasutamine, passiivsed kütte- ja jahutuselemendid, varjulisus, siseõhu kvaliteet, piisava loomuliku valguse mõõtmine, isolatsiooni- ja valgustussüsteemid, seire- ja kontrollisüsteemid ning
  ehitise konstruktsioon. Energiatõhususe arvutamise meetodid ei peaks põhinema üksnes küttehooajal, vaid peaks hõlmama ehitise aastaringset energiatõhusust.
  Nende meetodite puhul peaks arvesse võtma olemasolevaid Euroopa standardeid.

| (11) | Liikmesriigid peaksid kehtestama hoonete energiatõhususe miinimumnõuded. Nõuete kehtestamisel tuleks eesmärgiks seada kulutõhusa tasakaalu saavutamine vajalike investeeringute ja hoone olelusringi jooksul kokkuhoitavate energiakulude vahel. Tuleks sätestada võimalus, et liikmesriigid vaatavad ehitiste energiatõhususe miinimumnõuded korrapäraselt läbi seoses tehnika arenguga. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid kehtestama hoonete energiatõhususe miinimumnõuded. Nõuete kehtestamisel tuleks eesmärgiks seada kulutõhusa tasakaalu saavutamine vajalike investeeringute ja hoone olelusringi jooksul kokkuhoitavate energiakulude vahel. Tuleks sätestada võimalus, et liikmesriigid vaatavad ehitiste energiatõhususe miinimumnõuded korrapäraselt läbi seoses tehnika arenguga.

| (12) | Käesolev direktiiv ei piira asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist. Seepärast ei tohiks käesolevas direktiivis kasutatud soodustuse mõistet tõlgendada nii, et see hõlmab riigiabi. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev direktiiv ei piira asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist. Seepärast ei tohiks käesolevas direktiivis kasutatud soodustuse mõistet tõlgendada nii, et see hõlmab riigiabi.

| (13) | Komisjon peaks sätestama
  ühise
  metoodika energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamiseks.
  See metoodika peaks vastama metoodikale, mida kasutatakse ühenduse õigusaktides, mis käsitlevad ehitise koostisosadeks olevate toodete, komponentide ja tehnosüsteemide tõhusust.
  Liikmesriigid peaksid kõnealust
  ühist
  metoodikat kasutama ▐ energiatõhususe
  miinimumnõuete vastuvõtmisel
  . Sellise
  arvutuse
  tulemused ja tulemuste saamiseks kasutatud andmed tuleks esitada korrapäraselt komisjonile. Saadud andmed peaksid võimaldama komisjonil hinnata liikmesriikide edusamme energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme saavutamisel ja koostada nende kohta aruandeid. ▐ Liikmesriigid peaksid kõnealust ▐ metoodikat
  rakendama
  oma energiatõhususe miinimumnõuete läbivaatamisel
  ja kehtestamisel
  . |
| --- | --- |

(13)

Komisjon peaks sätestama
  ühise
  metoodika energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamiseks.
  See metoodika peaks vastama metoodikale, mida kasutatakse ühenduse õigusaktides, mis käsitlevad ehitise koostisosadeks olevate toodete, komponentide ja tehnosüsteemide tõhusust.
  Liikmesriigid peaksid kõnealust
  ühist
  metoodikat kasutama ▐ energiatõhususe
  miinimumnõuete vastuvõtmisel
  . Sellise
  arvutuse
  tulemused ja tulemuste saamiseks kasutatud andmed tuleks esitada korrapäraselt komisjonile. Saadud andmed peaksid võimaldama komisjonil hinnata liikmesriikide edusamme energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme saavutamisel ja koostada nende kohta aruandeid. ▐ Liikmesriigid peaksid kõnealust ▐ metoodikat
  rakendama
  oma energiatõhususe miinimumnõuete läbivaatamisel
  ja kehtestamisel
  .

| (14) | Ehitistel on
  suur
  mõju pikaajalisele energiatarbimisele.
  Arvestades olemasolevate ehitiste pikka renoveerimistsüklit,
  peaksid uued ehitised
  ja olemasolevad ehitised, mida ulatuslikult renoveeritakse , seetõttu vastama kohalikule kliimale kohandatud energiatõhususe miinimumnõuetele. Kuna üldiselt ei kasutata alternatiivsete energiaallikate rakendamist täielikult ära, tuleks
  uute ja olemasolevate ehitiste puhul
  kaaluda alternatiivsete energiaallikate
  rakendamist
  , sõltumata ehitise suurusest,
  järgides põhimõtet, et kõigepealt tagatakse soojendamiseks ja jahutamiseks vajaliku energia vähendamine minimaalse kulutõhusa tasemeni
  . |
| --- | --- |

(14)

Ehitistel on
  suur
  mõju pikaajalisele energiatarbimisele.
  Arvestades olemasolevate ehitiste pikka renoveerimistsüklit,
  peaksid uued ehitised
  ja olemasolevad ehitised, mida ulatuslikult renoveeritakse , seetõttu vastama kohalikule kliimale kohandatud energiatõhususe miinimumnõuetele. Kuna üldiselt ei kasutata alternatiivsete energiaallikate rakendamist täielikult ära, tuleks
  uute ja olemasolevate ehitiste puhul
  kaaluda alternatiivsete energiaallikate
  rakendamist
  , sõltumata ehitise suurusest,
  järgides põhimõtet, et kõigepealt tagatakse soojendamiseks ja jahutamiseks vajaliku energia vähendamine minimaalse kulutõhusa tasemeni
  .

| (15) | Olemasolevate ehitiste ulatuslikum renoveerimine, sõltumata ehitise suurusest, pakub võimalust kulutõhusate meetmete võtmiseks, et
  kogu ehitise
  energiatõhusust suurendada.
  Kulutõhusate meetmete nõuete kehtestamine tagab, et ei looda tõkkeid, mille tõttu ulatuslikum renoveerimine jäetaks tegemata.
  . |
| --- | --- |

(15)

Olemasolevate ehitiste ulatuslikum renoveerimine, sõltumata ehitise suurusest, pakub võimalust kulutõhusate meetmete võtmiseks, et
  kogu ehitise
  energiatõhusust suurendada.
  Kulutõhusate meetmete nõuete kehtestamine tagab, et ei looda tõkkeid, mille tõttu ulatuslikum renoveerimine jäetaks tegemata.
  .

| (16) | Uuringutest nähtub, et ehitussektor kannatab ebaefektiivsuse all, mille tõttu lõppkasutaja kulud on oluliselt suuremad kui optimaalsed kulud. Arvutused näitavad, et ehituskulusid saaks vähendada kuni 30–35 %, vähendades jäätmeid enamikus ehitusprotsessides ja enamiku toodete puhul. Ehitussektori ebatõhusus on suureks ohuks käesoleva direktiivi eesmärgi suhtes, sest ehituse ja renoveerimise põhjendamatult suur maksumus vähendab selle sektori kulutõhusust ja seega ka energiatõhusust. Käesoleva direktiivi nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks komisjon hindama ehitusturu toimimist ning esitama oma järeldused ja ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Liikmesriigid peaksid püüdma tagada ehituse ja renoveerimise valdkonnas läbipaistvat hinnakujundust ning võtma lisaks asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada tõkked, mis takistavad turulepääsu ning asjakohaste vahendite ja infrastruktuuri kättesaadavust uutele sisenejatele, eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(16)

Uuringutest nähtub, et ehitussektor kannatab ebaefektiivsuse all, mille tõttu lõppkasutaja kulud on oluliselt suuremad kui optimaalsed kulud. Arvutused näitavad, et ehituskulusid saaks vähendada kuni 30–35 %, vähendades jäätmeid enamikus ehitusprotsessides ja enamiku toodete puhul. Ehitussektori ebatõhusus on suureks ohuks käesoleva direktiivi eesmärgi suhtes, sest ehituse ja renoveerimise põhjendamatult suur maksumus vähendab selle sektori kulutõhusust ja seega ka energiatõhusust. Käesoleva direktiivi nõuetekohase toimimise tagamiseks peaks komisjon hindama ehitusturu toimimist ning esitama oma järeldused ja ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Liikmesriigid peaksid püüdma tagada ehituse ja renoveerimise valdkonnas läbipaistvat hinnakujundust ning võtma lisaks asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada tõkked, mis takistavad turulepääsu ning asjakohaste vahendite ja infrastruktuuri kättesaadavust uutele sisenejatele, eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.

| (17) | Kodumasinate ning kütte- ja jahutusseadmete energiatõhususe parandamiseks tuleks arendada ja kasutusele võtta infotehnoloogia, eesmärgiga saavutada «arukas ehitis». |
| --- | --- |

(17)

Kodumasinate ning kütte- ja jahutusseadmete energiatõhususe parandamiseks tuleks arendada ja kasutusele võtta infotehnoloogia, eesmärgiga saavutada «arukas ehitis».

| (18) | On vaja meetmeid, et suurendada nende ehitiste arvu, mis mitte üksnes ei vasta kehtivatele energiatõhususe miinimumnõuetele, vaid
  millega tagatakse vähemalt kulutõhusal tasemel energiatõhusus
  . Selleks peaksid liikmesriigid koostama riiklikud kavad selliste ehitiste arvu suurendamiseks,
  mille energia netotarve võrdub nulliga
  , ja esitama need kavad korrapäraselt komisjonile. |
| --- | --- |

(18)

On vaja meetmeid, et suurendada nende ehitiste arvu, mis mitte üksnes ei vasta kehtivatele energiatõhususe miinimumnõuetele, vaid
  millega tagatakse vähemalt kulutõhusal tasemel energiatõhusus
  . Selleks peaksid liikmesriigid koostama riiklikud kavad selliste ehitiste arvu suurendamiseks,
  mille energia netotarve võrdub nulliga
  , ja esitama need kavad korrapäraselt komisjonile.

| (19) | Liikmesriikide aruandluskoormuse vähendamiseks peaks olema võimalik lisada käesoleva direktiiviga nõutavad aruanded Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ║) (9) artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavadele. Iga liikmesriigi avalik sektor peaks asuma ehitiste energiatõhususe valdkonnas juhtpositsioonile ja seega tuleks riiklikes kavades seada kõrgemad eesmärgid ehitiste jaoks, milles asuvad riigiasutused. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriikide aruandluskoormuse vähendamiseks peaks olema võimalik lisada käesoleva direktiiviga nõutavad aruanded Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid ║) (9) artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavadele. Iga liikmesriigi avalik sektor peaks asuma ehitiste energiatõhususe valdkonnas juhtpositsioonile ja seega tuleks riiklikes kavades seada kõrgemad eesmärgid ehitiste jaoks, milles asuvad riigiasutused.

| (20) | Liikmesriike tuleks ergutada võtma meetmeid lisaks nendele, mis on sätestatud käesolevas direktiivis, et edendada ehitiste suuremat energiatõhusust. Need meetmed võivad hõlmata rahalisi ja maksusoodustusi ettevõtjatele, eluasemete omanikele ja üürnikele, sealhulgas renoveerimisteenuste vähendatud käibemaksumäärasid. |
| --- | --- |

(20)

Liikmesriike tuleks ergutada võtma meetmeid lisaks nendele, mis on sätestatud käesolevas direktiivis, et edendada ehitiste suuremat energiatõhusust. Need meetmed võivad hõlmata rahalisi ja maksusoodustusi ettevõtjatele, eluasemete omanikele ja üürnikele, sealhulgas renoveerimisteenuste vähendatud käibemaksumäärasid.

| (21) | Liikmesriigid peaksid vältima tarbijatele suunatud moonutavat energiahinna reguleerimist, mis ei motiveeri energiat kokku hoidma. |
| --- | --- |

(21)

Liikmesriigid peaksid vältima tarbijatele suunatud moonutavat energiahinna reguleerimist, mis ei motiveeri energiat kokku hoidma.

| (22) | Ehitise või selle osade tulevasele ostjale või üürnikule tuleks energiamärgise kaudu anda õiget teavet ehitise energiatõhususe kohta ja praktilisi nõuandeid energiatõhususe suurendamiseks.
  Ärihoonete omanikud ja üürnikud peaksid samuti olema kohustatud vahetama teavet tegeliku energiatarbimise kohta, et tagada kõikide andmete kättesaadavus vajalike paranduste kohta informeeritud otsuste tegemiseks.
  Märgis peaks samuti sisaldama andmeid selle kohta, kuidas kütmine ja jahutamine tegelikult mõjutavad ehitise energiavajadust, primaarenergia tarbimist ja süsinikdioksiidi heiteid.
  Ehitiste omanikel peaks olema võimalus taotleda energiamärgist või märgise ajakohastamist igal ajal, mitte ainult siis, kui ehitist üüritakse, müüakse või renoveeritakse. |
| --- | --- |

(22)

Ehitise või selle osade tulevasele ostjale või üürnikule tuleks energiamärgise kaudu anda õiget teavet ehitise energiatõhususe kohta ja praktilisi nõuandeid energiatõhususe suurendamiseks.
  Ärihoonete omanikud ja üürnikud peaksid samuti olema kohustatud vahetama teavet tegeliku energiatarbimise kohta, et tagada kõikide andmete kättesaadavus vajalike paranduste kohta informeeritud otsuste tegemiseks.
  Märgis peaks samuti sisaldama andmeid selle kohta, kuidas kütmine ja jahutamine tegelikult mõjutavad ehitise energiavajadust, primaarenergia tarbimist ja süsinikdioksiidi heiteid.
  Ehitiste omanikel peaks olema võimalus taotleda energiamärgist või märgise ajakohastamist igal ajal, mitte ainult siis, kui ehitist üüritakse, müüakse või renoveeritakse.

| (23) | Riigiasutused peaksid olema eeskujuks ja rakendama energiamärgises toodud soovitusi selle kehtivusaja jooksul. Liikmesriigid peaksid oma riiklikesse kavadesse lisama meetmed, et toetada riigiasutusi energiatõhususe varasel parandamisel ja energiamärgises toodud soovituste rakendamisel märgise kehtivusaja jooksul. Riiklike kavade väljatöötamisel peaksid liikmesriigid konsulteerima kohalike ja piirkondlike asutuste esindajatega. |
| --- | --- |

(23)

Riigiasutused peaksid olema eeskujuks ja rakendama energiamärgises toodud soovitusi selle kehtivusaja jooksul. Liikmesriigid peaksid oma riiklikesse kavadesse lisama meetmed, et toetada riigiasutusi energiatõhususe varasel parandamisel ja energiamärgises toodud soovituste rakendamisel märgise kehtivusaja jooksul. Riiklike kavade väljatöötamisel peaksid liikmesriigid konsulteerima kohalike ja piirkondlike asutuste esindajatega.

| (24) | Direktiivis 2006/32/EÜ sätestatud arukate arvestite paigaldamise nõuete kohaselt tuleks omanikele ja üürnikele anda täpset ajakohast teavet energiatarbimise kohta ehitistes, kus nad elavad. |
| --- | --- |

(24)

Direktiivis 2006/32/EÜ sätestatud arukate arvestite paigaldamise nõuete kohaselt tuleks omanikele ja üürnikele anda täpset ajakohast teavet energiatarbimise kohta ehitistes, kus nad elavad.

| (25) | Ehitised, kus asuvad riigiasutused ja mida inimesed tihti külastavad,
  peaksid näitama eeskuju
  , kuidas keskkonna- ja energiatõhususe aspekte arvesse võetakse, ning seetõttu tuleks kõnealuste ehitiste puhul korrapäraselt läbi viia energiaaudit. Avalikkust tuleks energiatõhususest paremini teavitada ja panna nähtavalt välja energiamärgised.
  Kui liikmesriigid otsustavad muuta energiakasutuse üheks energiamärgise saamise nõudeks, peaks olema võimalik kasutada objektipõhist lähenemisviisi, mille puhul üksteise lähedal asuvate ehitiste kompleks, milles asub sama asutus, omab ühiseid energiaarvesteid. |
| --- | --- |

(25)

Ehitised, kus asuvad riigiasutused ja mida inimesed tihti külastavad,
  peaksid näitama eeskuju
  , kuidas keskkonna- ja energiatõhususe aspekte arvesse võetakse, ning seetõttu tuleks kõnealuste ehitiste puhul korrapäraselt läbi viia energiaaudit. Avalikkust tuleks energiatõhususest paremini teavitada ja panna nähtavalt välja energiamärgised.
  Kui liikmesriigid otsustavad muuta energiakasutuse üheks energiamärgise saamise nõudeks, peaks olema võimalik kasutada objektipõhist lähenemisviisi, mille puhul üksteise lähedal asuvate ehitiste kompleks, milles asub sama asutus, omab ühiseid energiaarvesteid.

| (26) | Liikmesriikide omistatud energiamärgiste vastastikuse tunnustamise tagamine muutub tõenäoliselt oluliseks finants- ja muude energiatõhusust toetavate teenuste piiriülese turu arendamisel. Selle edendamiseks peaks komisjon kehtestama ühtsed miinimumstandardid märgiste sisu ja esitusviisi kohta ning ekspertide akrediteerimise kohta. Energiamärgised peaksid olema nii omaniku kui ka üürniku keeles, et soovitustest oleks lihtne aru saada. |
| --- | --- |

(26)

Liikmesriikide omistatud energiamärgiste vastastikuse tunnustamise tagamine muutub tõenäoliselt oluliseks finants- ja muude energiatõhusust toetavate teenuste piiriülese turu arendamisel. Selle edendamiseks peaks komisjon kehtestama ühtsed miinimumstandardid märgiste sisu ja esitusviisi kohta ning ekspertide akrediteerimise kohta. Energiamärgised peaksid olema nii omaniku kui ka üürniku keeles, et soovitustest oleks lihtne aru saada.

| (27) | Viimastel aastatel on hakatud Euroopa riikides kasutama rohkem kliimaseadmeid. Sellega kaasnevad märkimisväärsed probleemid tippkoormuse ajal, elektrikulude tõus ja energiatasakaalu rikkumine
  kõigis liikmesriikides. Esmatähtsaks tuleks pidada strateegiaid, millega edendatakse ehitiste soojustõhusust suveperioodil. Selleks tuleks veelgi arendada passiivseid jahutusmeetodeid, eeskätt neid, mis parandavad kliimatingimusi siseruumides ja mikrokliimat ehitiste ümber. |
| --- | --- |

(27)

Viimastel aastatel on hakatud Euroopa riikides kasutama rohkem kliimaseadmeid. Sellega kaasnevad märkimisväärsed probleemid tippkoormuse ajal, elektrikulude tõus ja energiatasakaalu rikkumine
  kõigis liikmesriikides. Esmatähtsaks tuleks pidada strateegiaid, millega edendatakse ehitiste soojustõhusust suveperioodil. Selleks tuleks veelgi arendada passiivseid jahutusmeetodeid, eeskätt neid, mis parandavad kliimatingimusi siseruumides ja mikrokliimat ehitiste ümber.

| (28) | Erialase ettevalmistusega töötajate läbiviidav kütte- ja kliimaseadmete korrapärane ülevaatus aitab kaasa nende täpsele reguleerimisele vastavalt toote spetsifikaadile ning tagab seeläbi keskkonna, ohutuse ja energiakasutuse seisukohast optimaalse toimimise. Kogu kütte - ja kliimaseadmete süsteemi tuleks korrapäraselt sõltumatult hinnata süsteemi olelusringi jooksul, eelkõige enne süsteemi asendamist või ajakohastamist.
  Ehitiste omanike ja üürnike halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et energiamärgise andmisel toimuks küttesüsteemi ja kliimaseadmete ülevaatus; ning et küttesüsteemi ja kliimaseadmete ülevaatus toimuks võimaluse korral üheaegselt. |
| --- | --- |

(28)

Erialase ettevalmistusega töötajate läbiviidav kütte- ja kliimaseadmete korrapärane ülevaatus aitab kaasa nende täpsele reguleerimisele vastavalt toote spetsifikaadile ning tagab seeläbi keskkonna, ohutuse ja energiakasutuse seisukohast optimaalse toimimise. Kogu kütte - ja kliimaseadmete süsteemi tuleks korrapäraselt sõltumatult hinnata süsteemi olelusringi jooksul, eelkõige enne süsteemi asendamist või ajakohastamist.
  Ehitiste omanike ja üürnike halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid tagama, et energiamärgise andmisel toimuks küttesüsteemi ja kliimaseadmete ülevaatus; ning et küttesüsteemi ja kliimaseadmete ülevaatus toimuks võimaluse korral üheaegselt.

| (29) | Ühine lähenemisviis ehitiste energiaauditite teostamisele ning kütte- ja kliimaseadmete ülevaatustele, mida viivad läbi erialase ettevalmistusega akrediteeritud eksperdid, kelle sõltumatus tuleb tagada objektiivsete kriteeriumide alusel, aitab kaasa võrdsele mänguruumile liikmesriikide pingutustes säästa energiat ehitussektoris ning teeb võimalike omanike või kasutajate jaoks ühenduse kinnisvaraturu energiatõhususe läbipaistvaks. Energiamärgiste ning kütte- ja kliimaseadmete ülevaatuste kvaliteedi tagamiseks kogu ühenduses tuleks igas liikmesriigis kehtestada sõltumatu kontrollimehhanism. |
| --- | --- |

(29)

Ühine lähenemisviis ehitiste energiaauditite teostamisele ning kütte- ja kliimaseadmete ülevaatustele, mida viivad läbi erialase ettevalmistusega akrediteeritud eksperdid, kelle sõltumatus tuleb tagada objektiivsete kriteeriumide alusel, aitab kaasa võrdsele mänguruumile liikmesriikide pingutustes säästa energiat ehitussektoris ning teeb võimalike omanike või kasutajate jaoks ühenduse kinnisvaraturu energiatõhususe läbipaistvaks. Energiamärgiste ning kütte- ja kliimaseadmete ülevaatuste kvaliteedi tagamiseks kogu ühenduses tuleks igas liikmesriigis kehtestada sõltumatu kontrollimehhanism.

| (30) | Kohalikel ja piirkondlikel asutustel on käesoleva direktiivi edukal rakendamisel otsustav roll. Nende esindajatega tuleks konsulteerida direktiivi rakendamise iga aspekti üle riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Kohalikud planeerijad ja ehitusinspektorid peaksid saama piisavalt juhiseid ja vahendeid vajalike ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

(30)

Kohalikel ja piirkondlikel asutustel on käesoleva direktiivi edukal rakendamisel otsustav roll. Nende esindajatega tuleks konsulteerida direktiivi rakendamise iga aspekti üle riiklikul ja piirkondlikul tasandil. Kohalikud planeerijad ja ehitusinspektorid peaksid saama piisavalt juhiseid ja vahendeid vajalike ülesannete täitmiseks.

| (31) | Kuivõrd paigaldaja kutsealal tegutsema asumine või tegutsemine on reguleeritud, on kutsekvalifikatsioonide tunnustamise eeltingimused sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivis 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (10). Seetõttu kohaldatakse käesolevat direktiivi ilma direktiivi 2005/36/EÜ kohaldamist piiramata. Kuigi direktiiviga 2005/36/EÜ on kehtestatud nõuded kutsekvalifikatsioonide, sealhulgas arhitektide kutsekvalifikatsioonide vastastikuseks tunnustamiseks, tuleb lisaks tagada, et arhitektid ja planeerijad võtavad oma kavandites ja projektides nõuetekohaselt arvesse suure tõhususega tehnoloogiate kasutamist. Liikmesriigid peaksid seetõttu andma selgeid juhiseid. Juhistega ei tohi piirata direktiivi 2005/36/EÜ sätete ning eelkõige selle artiklite 46 ja 49 kohaldamist. |
| --- | --- |

(31)

Kuivõrd paigaldaja kutsealal tegutsema asumine või tegutsemine on reguleeritud, on kutsekvalifikatsioonide tunnustamise eeltingimused sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivis 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (10). Seetõttu kohaldatakse käesolevat direktiivi ilma direktiivi 2005/36/EÜ kohaldamist piiramata. Kuigi direktiiviga 2005/36/EÜ on kehtestatud nõuded kutsekvalifikatsioonide, sealhulgas arhitektide kutsekvalifikatsioonide vastastikuseks tunnustamiseks, tuleb lisaks tagada, et arhitektid ja planeerijad võtavad oma kavandites ja projektides nõuetekohaselt arvesse suure tõhususega tehnoloogiate kasutamist. Liikmesriigid peaksid seetõttu andma selgeid juhiseid. Juhistega ei tohi piirata direktiivi 2005/36/EÜ sätete ning eelkõige selle artiklite 46 ja 49 kohaldamist.

| (32) | Käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (11). |
| --- | --- |

(32)

Käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (11).

| (33) | Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused kohandada teatavat I lisas sätestatud üldraamistikku tehnika arenguga, töötada välja
  ühine
  metoodika energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusate tasemete arvutamiseks ning
  määratleda ehitis, mille energia netotarve võrdub nulliga, võttes arvesse tavapäraseid piirkondlikke ilmastikutingimusi ja nende ilmastikutingimuste prognoositavaid muutusi aja jooksul
  . Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb kõnealused meetmed vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(33)

Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused kohandada teatavat I lisas sätestatud üldraamistikku tehnika arenguga, töötada välja
  ühine
  metoodika energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusate tasemete arvutamiseks ning
  määratleda ehitis, mille energia netotarve võrdub nulliga, võttes arvesse tavapäraseid piirkondlikke ilmastikutingimusi ja nende ilmastikutingimuste prognoositavaid muutusi aja jooksul
  . Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb kõnealused meetmed vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (34) | Kuna valgustusrakendused võtavad praegu umbes 14 % ELis kasutatavast energiast ning tänapäevaste valgustussüsteemidega saab säästa enam kui 80 % energiast, hoides samal ajal valgustustingimused kooskõlas Euroopa standarditega (see on veel kasutamata varu, mis võimaldab Euroopa Liidul saavutada 2020. aasta eesmärgid), peaks komisjon võtma asjakohased meetmed valgustusprojekti direktiivi vastuvõtmiseks, et täiendada käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid ja eesmärke. Parematest valgustusprojektidest ja energiatõhusatest valgusallikatest saadavat suuremat energiatõhusust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu ...direktiiviga 2009/...EÜ [mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (uuesti sõnastatud)] (12) loetakse märkimisväärseks panuseks ehitiste energiatõhususe parandamisel. |
| --- | --- |

(34)

Kuna valgustusrakendused võtavad praegu umbes 14 % ELis kasutatavast energiast ning tänapäevaste valgustussüsteemidega saab säästa enam kui 80 % energiast, hoides samal ajal valgustustingimused kooskõlas Euroopa standarditega (see on veel kasutamata varu, mis võimaldab Euroopa Liidul saavutada 2020. aasta eesmärgid), peaks komisjon võtma asjakohased meetmed valgustusprojekti direktiivi vastuvõtmiseks, et täiendada käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid ja eesmärke. Parematest valgustusprojektidest ja energiatõhusatest valgusallikatest saadavat suuremat energiatõhusust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu ...direktiiviga 2009/...EÜ [mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (uuesti sõnastatud)] (12) loetakse märkimisväärseks panuseks ehitiste energiatõhususe parandamisel.

| (35) | Kuna tulenevalt ehitussektori keerukusest ning riikide eluasemeturgude suutmatusest rahuldavalt lahendada energiatõhususe probleeme ei ole ehitiste energiatõhususe suurendamise eesmärgid liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatavad, vaid on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(35)

Kuna tulenevalt ehitussektori keerukusest ning riikide eluasemeturgude suutmatusest rahuldavalt lahendada energiatõhususe probleeme ei ole ehitiste energiatõhususe suurendamise eesmärgid liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutatavad, vaid on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta vastu meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (36) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist. |
| --- | --- |

(36)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist.

| (37) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega, |
| --- | --- |

(37)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva direktiiviga edendatakse ühenduses ehitiste energiatõhusust, võttes arvesse väliskliimat ja kohalikke tingimusi ning sisekliima nõudeid ja
  energiatõhususe kulutõhusat taset
  .

Käesoleva direktiiviga nähakse ette nõuded järgmistes küsimustes:

| a) | ehitiste ja nende osade,
  ehitise välispiirete komponentide ja tehnosüsteemide
  üldise energiatõhususe
  arvutusmeetodid
  ; |
| --- | --- |

a)

ehitiste ja nende osade,
  ehitise välispiirete komponentide ja tehnosüsteemide
  üldise energiatõhususe
  arvutusmeetodid
  ;

| b) | miinimumnõuete rakendamine uute ehitiste ja nende osade energiatõhususe suhtes; |
| --- | --- |

b)

miinimumnõuete rakendamine uute ehitiste ja nende osade energiatõhususe suhtes;

| c) | miinimumnõuete rakendamine ulatuslikult renoveeritavate olemasolevate ehitiste
  ning ehitise välispiirete komponentide ja tehnosüsteemide
  energiatõhususe suhtes
  nende asendamise või moderniseerimise korral
  ; |
| --- | --- |

c)

miinimumnõuete rakendamine ulatuslikult renoveeritavate olemasolevate ehitiste
  ning ehitise välispiirete komponentide ja tehnosüsteemide
  energiatõhususe suhtes
  nende asendamise või moderniseerimise korral
  ;

| d) | riiklikud kavad
  ja eesmärgid
  selliste ehitiste arvu suurendamiseks, mille
  energia netotarve võrdub nulliga
  ; |
| --- | --- |

d)

riiklikud kavad
  ja eesmärgid
  selliste ehitiste arvu suurendamiseks, mille
  energia netotarve võrdub nulliga
  ;

| e) | ehitiste ja nende osade energiaaudit; |
| --- | --- |

e)

ehitiste ja nende osade energiaaudit;

| f) | ehitistes olevate kütte- ja kliimaseadmete korrapärane ülevaatus; |
| --- | --- |

f)

ehitistes olevate kütte- ja kliimaseadmete korrapärane ülevaatus;

| g) | sõltumatud süsteemid energiamärgiste ja ülevaatusaktide kontrollimiseks; |
| --- | --- |

g)

sõltumatud süsteemid energiamärgiste ja ülevaatusaktide kontrollimiseks;

| h) | liikmesriikidevahelised ehitiste energiatõhususe audiitorite ning kütte- ja kliimaseadmete inspektorite koolitamise, väljaõpetamise ja vastastikuse tunnustamisega seotud nõuded; |
| --- | --- |

h)

liikmesriikidevahelised ehitiste energiatõhususe audiitorite ning kütte- ja kliimaseadmete inspektorite koolitamise, väljaõpetamise ja vastastikuse tunnustamisega seotud nõuded;

| i) | riiklikud kavad takistuste kõrvaldamiseks ehitus-, üüri- ja muinsuskaitseseaduste osas ning rahaliste stiimulite loomiseks. |
| --- | --- |

i)

riiklikud kavad takistuste kõrvaldamiseks ehitus-, üüri- ja muinsuskaitseseaduste osas ning rahaliste stiimulite loomiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   «ehitis»- katusega konstruktsioon, millel on seinad ja mille sisekliima reguleerimiseks kasutatakse energiat;

2)
     
  «uusehitis»
  -

3)
     
  «ehitise osad»
  -

4)
     
  «ehitis, mille energia netotarve võrdub nulliga»
  -

5)   «ehitise tehnosüsteem»- tehnilised seadmed kütmiseks, jahutamiseks, ventileerimiseks, vee soojendamiseks, valgustamiseks ja elektri tootmiseks
  , mõõtmis-, seire- ja kontrollsüsteemide jaoks,
  või nimetatud eesmärkide kombinatsiooniks;

6)   «ehitise energiatõhusus»- ehitise tüüpilise kasutusega seotud
  primaarenergia nõudluse
  rahuldamiseks vajalik arvutuslik või mõõdetud energia hulk,
  mida väljendatakse kilovatt-tundides ruutmeetri kohta (kWh/m2) aastas ja
  mis hõlmab muu hulgas kütmiseks, vee soojendamiseks, jahutuseks, ventilatsiooniks
  ja sisseehitatud
  valgustuseks kasutatavat energiat
  , võttes arvesse passiivsest päikeseenergiast saadavat kasu, päikese varjamist ja loomulikku valgustust
  ;

7)   «primaarenergia»- taastuvatest ja taastumatutest

  allikatest saadud
  energia, mida ei ole muundatud ega transformeeritud;

8)
     
  «taastuvatest energiaallikatest saadud energia»
  -

9)   «ehitise välispiirded»- ehitise sisemust väliskeskkonnast eraldavad
  integreeritud
  elemendid ▐;

10)
     
  «välispiirete komponent»
  -

11)   «ulatuslik renoveerimine»- ehitise renoveerimine, mille puhul:

12)   «Euroopa standard»- Euroopa Standardikomitee, Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee või Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituudi vastuvõetud ja avalikuks kasutuseks kättesaadavaks tehtud standard;

13)   «ehitise energiamärgis»- liikmesriigi või selle määratud juriidilise isiku tunnustatud sertifikaat, millel on märgitud ehitise või selle osade energiatõhusus, arvutatuna vastavalt artikli 3 kohaselt vastuvõetud meetoditele;

14)   «koostootmine»- soojusenergia ning elektrienergia ja/või mehaanilise energia samaaegne tootmine ühes protsessis;

15)   «kulutõhus tase»-
  selline
  kulude tase,
  mille puhul kulude ja tulude analüüs on positiivne
  ehitise
  kogu
  olelusringi jooksul, kusjuures ▐ võetakse arvesse
  vähemalt investeerimis- ja käituskulude (sh energiakulude) nüüdispuhasväärtust
  ning, juhul, kui need on asjakohased, ka
  hooldust,
  toodetud energiast saadud tulu ja kõrvaldamiskulusid;

16)   «kliimaseade»- osad, mida on tarvis siseruumide õhu töötlemiseks, sealhulgas ventileerimiseks;

17)   «kuumaveekatel»- katla korpusest ja põletist koosnev üksus, mille abil kantakse vedelikule üle põlemisel eralduv soojus;

18)   «efektiivne nimivõimsus»- tootja määratletud ja tagatud suurim soojusvõimsus (kilovattides), mida on võimalik saavutada kestval kasutamisel tootja määratud kasuliku võimsuse korral;

19)   «soojuspump»-
  masin,
  seade või paigaldis, mis
  suunnab looduskeskkonnast, näiteks
  õhust, veest või
  pinnasest, saadava
  soojuse
  ehitistesse või tööstuslikesse rakendustesse, pöörates soojuse loomulikku voolu selliselt, et see voolab madalamalt temperatuurilt kõrgemale
  .
  Käesolevas direktiivis taastuva energiana käsitatava soojuspumpade poolt kasutatava keskkonnenergia hulk vastab direktiivis 2009/28/EÜ sätestatule;

20)
     
  «kütteostuvõimetus»
  -

21)
     
  «valgustussüsteem»
  -

22)
     
  «kaugküte või kaugjahutus»
  -

23)
     
  «valgustusprojekt»
  -

Artikkel 3

Ehitiste energiatõhususe arvutamise metoodika vastuvõtmine

1.
     
  Komisjon, olles konsulteerinud asjaomaste sidusrühmade ning eriti kohalike, piirkondlike ja riigiasutuste esindajatega, töötab 31. märtsiks 2010 välja meetodid
  energiatõhususe arvutamiseks ▐ vastavalt I lisas sätestatud üldraamistikule.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.
     
  Liikmesriigid rakendavad kõnealust ühist metoodikat.

3.
     
  Ehitiste energiatõhusust väljendatakse läbipaistval viisil ja see hõlmab primaarenergianõudluse näitajat.

Artikkel 4

Energiatõhususe

  miinimumnõuete

  kehtestamine

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada ehitiste
  ning ehitiste välispiirete komponentide ja tehnosüsteemide ning nende osade
  energiatõhususe miinimumnõuete kehtestamine
  vähemalt
  kulutõhusa taseme saavutamiseks ning nõuete arvutamine artiklis 3 osutatud
  üldiste
  meetodite kohaselt.

Nõuete kehtestamisel
  konsulteerivad liikmesriigid ametiasutuste ja teiste asjaomaste sidusrühmadega ning
  võivad ▐ teha vahet uute ja olemasolevate ehitiste vahel ning ehitiste eri kategooriate vahel.

Need nõuded on kooskõlas ühenduse muude rakendatavate õigusaktidega ja nende
  puhul võetakse arvesse üldisi sisekliima
  ning sise- ja välisvalgustuse
  tingimusi, vältimaks võimalikku negatiivset mõju, nagu ebapiisav ventilatsioon,
  ebapiisav loomulik valgustus,
  ning ka kohalikke tingimusi ja ehitise kavandatud funktsiooni ja vanust.

Nõuded vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt
  nelja
  aasta järel ning
  neid
  ajakohastatakse neid ehitussektoris toimunud tehnika arengu kajastamiseks.

Käesoleva artikli sätted ei takista liikmesriikidel toetada uute ehitiste rajamist, ulatuslikke renoveerimistöid ning tehniliste süsteemide ajakohastamist, mis lähevad käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõuetest kaugemale.

2.   Liikmesriigid võivad otsustada mitte kehtestada või kohaldada lõikes 1 osutatud nõudeid järgmiste ehitiste kategooriate suhtes:

| a) | ehitised, mis on ametliku kaitse all teatava keskkonna või nende endi spetsiifilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtuse tõttu,
  nii et konkreetse
  energiatõhususe
  miinimumnõude
  täitmine muudaks vastuvõetamatult nende olemust või välimust; |
| --- | --- |

a)

ehitised, mis on ametliku kaitse all teatava keskkonna või nende endi spetsiifilise arhitektuurilise või ajaloolise väärtuse tõttu,
  nii et konkreetse
  energiatõhususe
  miinimumnõude
  täitmine muudaks vastuvõetamatult nende olemust või välimust;

| b) | kultusekohtadena või religioosseteks tegevusteks kasutatavad ehitised; |
| --- | --- |

b)

kultusekohtadena või religioosseteks tegevusteks kasutatavad ehitised;

| c) | ajutised ehitised, mille kavandatud kasutusiga on
  alla 18 kuu
  , tööstusalad, töökojad ja madala energiavajadusega eluruumideta põllumajandushooned ning eluruumideta põllumajandushooned, mida kasutatakse energiatõhususe riikliku sektorikokkuleppega hõlmatud sektoris; |
| --- | --- |

c)

ajutised ehitised, mille kavandatud kasutusiga on
  alla 18 kuu
  , tööstusalad, töökojad ja madala energiavajadusega eluruumideta põllumajandushooned ning eluruumideta põllumajandushooned, mida kasutatakse energiatõhususe riikliku sektorikokkuleppega hõlmatud sektoris;

| d) | eraldiseisvad ehitised, mille kasulik põrandapind on alla 50 m2. |
| --- | --- |

d)

eraldiseisvad ehitised, mille kasulik põrandapind on alla 50 m2.

3.   Alates 30. juunist
  2012


  annavad
  liikmesriigid soodustusi
  vaid selliseks
  ehitiste või nende osade,
  sealhulgas välispiirete komponentide
  ehitamiseks või
  ulatuslikuks renoveerimiseks, mille tulemused vastavad vähemalt
  energiatõhususe miinimumnõuetele
  ning mille täitmist tõendab
  artikli 5 lõikes 2 osutatud arvutuse
  tulemus
  .

4.   ▐ Liikmesriigid ▐ vaatavad hiljemalt
  30. juuniks 2015


  läbi
  oma energiatõhususe miinimumnõuded vastavalt käesoleva artikli lõikele 1
  ning tagavad, et kõnealused nõuded
  vastavad
  vähemalt
  artikli 5 lõikes 2 osutatud arvutuse tulemustele.

5.
     
  Liikmesriigid annavad toetusi ja tehnilist nõu ajalooliste ehitiste või keskuste puhul, et luua konkreetseid energiatõhususega kohandamise programme.

6.
     
  Ajaloolistes keskustes paiknevate energiatootmissüsteemide ja isolatsioonivahendite puhul tuleb mõju hinnata visuaalselt.

Artikkel 5

Energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamine

1.   Komisjon,
  olles konsulteerinud asjaomaste sidusrühmade ning eriti kohalike, piirkondlike ja riigiasutuste esindajatega ning võttes aluseks IV lisas esitatud põhimõtted,
  sätestab
  31. märtsiks 2010 üldise
  metoodika ehitiste või nende osade energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme arvutamiseks.
  See üldine
  metoodika
  võib olla seotud asjaomaste Euroopa standarditega ning selles

| — | tehakse vahet uute ja olemasolevate ehitiste vahel ning ehitiste eri kategooriate vahel ning |
| --- | --- |

—

tehakse vahet uute ja olemasolevate ehitiste vahel ning ehitiste eri kategooriate vahel ning

| — | kajastatakse eri liikmesriikides valitsevaid erinevaid ilmastikutingimusi ja nende tingimuste tõenäolist muutumist asjaomase ehitise eluea jooksul ning |
| --- | --- |

—

kajastatakse eri liikmesriikides valitsevaid erinevaid ilmastikutingimusi ja nende tingimuste tõenäolist muutumist asjaomase ehitise eluea jooksul ning

| — | esitatakse üldised oletused energiakulude kohta ja nende kulude arvestamise meetodid. |
| --- | --- |

—

esitatakse üldised oletused energiakulude kohta ja nende kulude arvestamise meetodid.

Vajaduse korral vaatab komisjon ühise metoodika iga viie aasta tagant läbi ja ajakohastab seda.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

2.   Liikmesriigid arvutavad energiatõhususe miinimumnõuete kulutõhusa taseme, kasutades lõike 1 kohaselt kehtestatud
  ühist
  metoodikat ja asjakohaseid parameetreid, näiteks kliimatingimusi ▐.

Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande kõikide arvutuseks kasutatud sisendandmete ja eelduste ning kõikide arvutustulemuste kohta. Aruanne
  lisatakse
  direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavasse. Liikmesriigid esitavad kõnealused aruanded komisjonile iga kolme aasta järel. Esimene aruanne esitatakse hiljemalt 30. juuniks 2011.

3.   Komisjon avaldab aruande liikmesriikide edusammude kohta
  käesoleva artikli rakendamisel
  .

Artikkel 6

Uued ehitised

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada uute ehitiste vastavus artikli 4 kohaselt sätestatud energiatõhususe miinimumnõuetele
  ja artiklis 9 sätestatule
  .

Uute ehitiste puhul
  edendavad
  liikmesriigid
  suure tõhususega alternatiivsete süsteemide kasutamist. Kõnealused alternatiivsed süsteemid võivad sealhulgas
  ,
  kuid mitte ainult, hõlmata järgmisi süsteeme
  :

| a) | taastuvatest energiaallikatest saadud
  energial põhinevad detsentraliseeritud energiavarustussüsteemid; |
| --- | --- |

a)

taastuvatest energiaallikatest saadud
  energial põhinevad detsentraliseeritud energiavarustussüsteemid;

| b) | koostootmine; |
| --- | --- |

b)

koostootmine;

| c) | kaug- ja lokaalküte või -jahutus, kui see on olemas,
  eelkõige küte või jahutus, mis on täielikult või osaliselt saadud taastuvatest energiaallikatest toodetud energiast
  ; |
| --- | --- |

c)

kaug- ja lokaalküte või -jahutus, kui see on olemas,
  eelkõige küte või jahutus, mis on täielikult või osaliselt saadud taastuvatest energiaallikatest toodetud energiast
  ;

| d) | soojuspumbad
  ; |
| --- | --- |

d)

soojuspumbad
  ;

| e) | info- ja sidetehnoloogiaseadmed seire ja kontrolli teostamiseks. |
| --- | --- |

e)

info- ja sidetehnoloogiaseadmed seire ja kontrolli teostamiseks.

Artikkel 7

Olemasolevad ehitised

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et kui ehitisi ulatuslikult renoveeritakse või kui ehitise välispiirete komponente ja tehnosüsteeme või nende osasid moderniseeritakse või asendatakse
  , suurendatakse tehnilise, funktsionaalse ja majandusliku teostatavuse piires nende energiatõhusust nii, et see vastaks
  vähemalt
  energiatõhususe miinimumnõuetele. Liikmesriigid määravad kõnealused energiatõhususe miinimumnõuded kindlaks artikli 4 kohaselt
  ja võttes arvesse artikli 9 sätteid. Nõuded kehtestatakse nii

  renoveeritud süsteemide kui ka
  ehitise
  välispiirete komponentide jaoks,
  kui
  neid moderniseeritakse või asendatakse, ning ulatusliku renoveerimise puhul renoveeritud ehitise kui
  terviku jaoks ▐.

Liikmesriigid julgustavad nende ehitiste puhul, mida ulatuslikult renoveeritakse, et kaalutaks ja võetaks arvesse järgmisi suure tõhususega alternatiivseid süsteeme:

| a) | taastuvatest energiaallikatest saadud energial põhinevad detsentraliseeritud energiavarustussüsteemid; |
| --- | --- |

a)

taastuvatest energiaallikatest saadud energial põhinevad detsentraliseeritud energiavarustussüsteemid;

| b) | koostootmine; |
| --- | --- |

b)

koostootmine;

| c) | kaug- ja lokaalküte või -jahutus, kui see on kättesaadav, eelkõige täielikult või osaliselt taastuvatest energiaallikatest saadud energial põhinev küte või jahutus; |
| --- | --- |

c)

kaug- ja lokaalküte või -jahutus, kui see on kättesaadav, eelkõige täielikult või osaliselt taastuvatest energiaallikatest saadud energial põhinev küte või jahutus;

| d) | soojuspumbad; |
| --- | --- |

d)

soojuspumbad;

| e) | info- ja sidetehnoloogiaseadmed seire ja kontrolli teostamiseks. |
| --- | --- |

e)

info- ja sidetehnoloogiaseadmed seire ja kontrolli teostamiseks.

Artikkel 8

Ehitise tehnosüsteemid
  ja välispiirete komponendid

1.   Liikmesriigid sätestavad energiatõhususe miinimumnõuded selliste ehitistesse paigaldatud
  ning seal kasutusele võetud välispiirete komponentide ja
  tehnosüsteemide
  kohta, mida ei käsitleta direktiivis 2009/...EÜ [mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks] ja selle rakendusmeetmetes
  . Nõuded sätestatakse ehitiste uute käitusseadmete, tehnosüsteemide ja

  välispiirete komponentide ning nende osade jaoks, samuti nende asendamise ja moderniseerimise jaoks
  ning nõudeid kohaldatakse juhul, kui need on tehniliselt ja funktsionaalselt teostatavad
  .

Nõuded hõlmavad eelkõige järgmisi elemente:

| a) | kuumaveekatlad või muud küttesüsteemide soojusgeneraatorid
  või soojusvahetid, sealhulgas kaug- või lokaalküte ja -jahutus
  ; |
| --- | --- |

a)

kuumaveekatlad või muud küttesüsteemide soojusgeneraatorid
  või soojusvahetid, sealhulgas kaug- või lokaalküte ja -jahutus
  ;

| b) | soojaveesüsteemide veesoojendid; |
| --- | --- |

b)

soojaveesüsteemide veesoojendid;

| c) | keskne kompaktne kliimaseade või kliimaseadmete külmageneraatorid. |
| --- | --- |

c)

keskne kompaktne kliimaseade või kliimaseadmete külmageneraatorid.

| d) | paigaldatud valgustus; |
| --- | --- |

d)

paigaldatud valgustus;

| e) | ehitise välispiirete komponendid. |
| --- | --- |

e)

ehitise välispiirete komponendid.

2.   Lõike 1 kohaselt kehtestatavad energiatõhususe miinimumnõuded on kooskõlas
  kõigi
  süsteemi moodustava toote (moodustavate toodete)
  ja ehitise välispiirete komponentide
  suhtes kohaldatavate õigusaktidega ning põhinevad toote (toodete) korrektsel paigaldamisel ja ehitise tehnosüsteemi nõuetekohasel korrigeerimisel ja kontrollil.
  Ehitise tehnosüsteemide puhul
  tagatakse kõnealuste nõuetega
  nende nõuetekohane häälestamine kasutuselevõtmisel,
  nõuetekohase hüdraulilise tasakaalu saavutamine hüdraulilistes vedelikuga küttesüsteemides ning nõuetekohase suurusega ja nõuetekohast tüüpi toote (toodete) kasutamine paigaldamisel, võttes arvesse ehitise tehnosüsteemi kavandatud kasutust.

3.
     
  Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu ...direktiivi 2009/...EÜ [mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju]

   (13)

  I lisaga tagavad liikmesriigid, et nn arukad arvestid paigaldatakse kõigisse uutesse ja ulatuslikumalt renoveeritavatesse ehitistesse ja vanade arvestite väljavahetamisel, ning ergutavad vajaduse korral aktiivsete kontrollisüsteemide, näiteks automaat-, kontrolli- ja seiresüsteemide paigaldamist.

Artikkel 9

Ehitised, mille energia netotarve võrdub nulliga

1.   Liikmesriigid kehtestavad riiklikud kavad selliste ehitiste arvu suurendamiseks, mille
  energia netotarve võrdub nulliga.

Liikmesriigid tagavad, et hiljemalt 31. detsembriks 2018 on kõik uusehitised sellised, et nende energia netotarve võrdub vähemalt nulliga.

Liikmesriigid
  sätestavad
  aastateks 2015 ja 2020
  eesmärgid selle kohta,
  mitu protsenti peab minimaalselt olema neid ehitisi, mille energia netotarve võrdub nulliga, väljendatuna protsendimäärana
  ehitiste koguarvust ja kasulikust põrandapinnast.

Eraldi eesmärgid seatakse järgmiste kategooriate jaoks:

| a) | uued ja renoveeritud elamud; |
| --- | --- |

a)

uued ja renoveeritud elamud;

| b) | uued ja renoveeritud ehitised, mis ei ole elamud; |
| --- | --- |

b)

uued ja renoveeritud ehitised, mis ei ole elamud;

| c) | ehitised, milles asuvad riigiasutused. |
| --- | --- |

c)

ehitised, milles asuvad riigiasutused.

Eraldi
  eesmärkide sätestamisel
  punktis c osutatud uutele ja olemasolevatele ehitistele vähemalt kolm aastat enne käesolevas artiklis sätestatud vastavaid tähtaegu
  võtavad liikmesriigid arvesse juhtrolli, mida riigiasutused peaksid etendama ehitiste energiatõhususe valdkonnas.

2.   Lõikes 1 osutatud riiklik kava
  koostatakse pärast kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimist ning see
  sisaldab muu hulgas järgmisi elemente:

▐

| a) | protsendimäärana väljendatud vahe-eesmärgid selle kohta, kui suure osa peavad kõnealused ehitised 2015.
  ja 2020.
  aastal moodustama ehitiste koguarvust ja kasulikust põrandapinnast; |
| --- | --- |

a)

protsendimäärana väljendatud vahe-eesmärgid selle kohta, kui suure osa peavad kõnealused ehitised 2015.
  ja 2020.
  aastal moodustama ehitiste koguarvust ja kasulikust põrandapinnast;

| b) | siseriiklike nõuete üksikasjad taastuvatest energiaallikatest saadava energia miinimumtaseme suhtes uute ehitiste ja ulatuslikult renoveeritavate olemasolevate ehitiste puhul, vastavalt direktiivis 2009/28/EÜ ning käesoleva direktiivi artiklites 6 ja 7 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

b)

siseriiklike nõuete üksikasjad taastuvatest energiaallikatest saadava energia miinimumtaseme suhtes uute ehitiste ja ulatuslikult renoveeritavate olemasolevate ehitiste puhul, vastavalt direktiivis 2009/28/EÜ ning käesoleva direktiivi artiklites 6 ja 7 sätestatud nõuetele;

| c) | kokkuvõte kõikidest poliitilistest sammudest ja
  teave ▐ võetud meetmete kohta kõnealuste ehitiste edendamiseks; |
| --- | --- |

c)

kokkuvõte kõikidest poliitilistest sammudest ja
  teave ▐ võetud meetmete kohta kõnealuste ehitiste edendamiseks;

| d) | riiklikud, piirkondlikud või kohalikud programmid toetamaks meetmeid selliste ehitiste edendamiseks – näiteks maksusoodustused, rahastamisvahendid või vähendatud käibemaks. |
| --- | --- |

d)

riiklikud, piirkondlikud või kohalikud programmid toetamaks meetmeid selliste ehitiste edendamiseks – näiteks maksusoodustused, rahastamisvahendid või vähendatud käibemaks.

3.   Liikmesriigid edastavad lõikes 1 osutatud riiklikud kavad komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 ja esitavad komisjonile iga kolme aasta järel aruande riiklike kavade rakendamisel tehtud edusammude kohta. Riiklikud kavad ja eduaruanded
  lisatakse
  direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavadesse.

4.
     
  Kahe kuu jooksul alates sellest, kui liikmesriik on lõike 3 kohaselt edastanud riikliku kava, võib komisjon, võttes täielikult arvesse subsidiaarsuse põhimõtet, kava või kava mõne aspekti tagasi lükata põhjusel, et selles ei järgita kõiki käesoleva artikli nõudeid. Sellisel juhul esitab liikmesriik, keda see puudutab, ettepanekud kava muutmise kohta. Ühe kuu jooksul alates nende ettepanekute kättesaamisest komisjon kas nõustub nendega või nõuab edasisi konkreetseid muudatusi. Komisjon ja asjaomane liikmesriik võtavad kõik asjakohased meetmed, et jõuda riikliku kava suhtes kokkuleppele viie kuu jooksul alates esialgse edastamise kuupäevast.

5.   Komisjon
  annab kooskõlas artiklis 2 esitatud määratlusega hiljemalt 31. detsembriks 2010 üksikasjaliku ühtse definitsiooni ehitiste kohta, mille energia netotarve võrdub nulliga
  .

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

6.   Komisjon avaldab
  30. juuniks 2012 ja seejärel iga kolme aasta tagant
  aruande liikmesriikide edusammude kohta selliste ehitiste arvu suurendamisel, mille
  energia netotarve võrdub nulliga
  . Kõnealuse aruande alusel töötab komisjon välja
  tegevuskava ja esitab vajaduse korral ettepanekud selliste ehitiste arvu
  suurendamiseks vajalike
  meetmete kohta.

Artikkel 10

Rahalised soodustused ja turutõkked

1.
     
  Liikmesriigid koostavad 30. juuniks 2011 oma riiklikud tegevuskavad, mis sisaldavad ka käesolevas direktiivis sätestatud nõuete täitmiseks esildatavaid meetmeid, vähendades selleks olemasolevaid õiguslikke ja turutõkkeid ning arendades olemasolevaid ja uusi rahastamis- ja fiskaalvahendeid, et suurendada uute ja olemasolevate ehitiste energiatõhusust.

Esildatavad meetmed peavad olema piisavad, tõhusad, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad, peavad toetama energiamärgises esitatud soovituste täitmist, peavad soodustama ehitiste energiatõhususe olulist parandamist nendel juhtudel, kus see ei oleks majanduslikult teisiti teostatav, ning nende hulgas peavad olema meetmed selliste majapidamiste toetamiseks, keda ähvardab kütteostuvõimetuse tekke oht.

Liikmesriigid võrdlevad oma rahastamis- ja maksunduslikke meetmeid käesoleva direktiivi V lisas loetletud vahenditega ning rakendavad – ilma siseriiklike õigusaktide kohaldamist piiramata – vähemalt kahte selles lisas loetletud meedet.

2.
     
  Liikmesriigid edastavad need riiklikud tegevuskavad komisjonile, lülitades need direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavadesse, ja ajakohastavad neid iga kolme aasta tagant.

3.
     
  Komisjon esitab hiljemalt 30. juuniks 2010, pärast mõju hindamist, asjakohased õigusakti ettepanekud, millega tahetakse tugevdada ühenduse olemasolevaid rahastamisvahendeid ja võtta täiendavaid meetmeid, et toetada käesoleva direktiivi rakendamist.

Nendes ettepanekutes käsitletakse järgmisi abinõusid:

| a) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi)

   (14)

  järgmiseks programmeerimisperioodiks läbivaatamise kontekstis suurendada oluliselt Euroopa Regionaalarengu Fondi eraldiste maksimumsummat, mida saab kasutada energiatõhususse, sealhulgas kaugküttesse ja -jahutusse ning taastuvenergiasse tehtavate investeeringute toetamiseks eluasemesektoris ja vastavate projektide abikõlblikkuse laiendamiseks; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1080/2006 (mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi)

   (14)

  järgmiseks programmeerimisperioodiks läbivaatamise kontekstis suurendada oluliselt Euroopa Regionaalarengu Fondi eraldiste maksimumsummat, mida saab kasutada energiatõhususse, sealhulgas kaugküttesse ja -jahutusse ning taastuvenergiasse tehtavate investeeringute toetamiseks eluasemesektoris ja vastavate projektide abikõlblikkuse laiendamiseks;

| b) | kasutada ühenduse muid rahalisi vahendeid, et toetada energiatõhususega seotud teadus- ja arendustegevust, teabekampaaniaid või koolitust; |
| --- | --- |

b)

kasutada ühenduse muid rahalisi vahendeid, et toetada energiatõhususega seotud teadus- ja arendustegevust, teabekampaaniaid või koolitust;

| c) | luua energiatõhususe fond, mis põhineks ühenduse eelarvest, Euroopa Investeerimispangalt ja liikmesriikidelt saadaval rahal ning aitaks 2020. aastaks suurendada era- ja riiklikke investeeringuid energiatõhususega seotud projektidesse, mille eesmärk on suurendada ehitiste energiatõhusust, sealhulgas taastuvenergia kasutamist ehitistes ja ehitiste osade. Kõnealune fond seotakse ühenduse muu struktuuriabi kavandamisega. Fondi eraldiste kriteeriumid määratakse kindlaks vastavalt nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (15) ja fond rakendatakse tööle hiljemalt 2014. aastal; |
| --- | --- |

c)

luua energiatõhususe fond, mis põhineks ühenduse eelarvest, Euroopa Investeerimispangalt ja liikmesriikidelt saadaval rahal ning aitaks 2020. aastaks suurendada era- ja riiklikke investeeringuid energiatõhususega seotud projektidesse, mille eesmärk on suurendada ehitiste energiatõhusust, sealhulgas taastuvenergia kasutamist ehitistes ja ehitiste osade. Kõnealune fond seotakse ühenduse muu struktuuriabi kavandamisega. Fondi eraldiste kriteeriumid määratakse kindlaks vastavalt nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrusele (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (15) ja fond rakendatakse tööle hiljemalt 2014. aastal;

| d) | vähendada energiatõhususega seotud teenuste ja toodete, sealhulgas ehitistes või ehitiste osades kasutatavale taastuvenergia käibemaksu määra. |
| --- | --- |

d)

vähendada energiatõhususega seotud teenuste ja toodete, sealhulgas ehitistes või ehitiste osades kasutatavale taastuvenergia käibemaksu määra.

Artikkel 11

Energiamärgised

1.   Liikmesriigid sätestavad meetmed, mis on vajalikud ehitiste energiaauditi süsteemi loomiseks. Energiamärgisele kantakse ehitise energiatõhususarv ja sellised kontrollväärtused nagu energiatõhususe miinimumnõuded, et ehitise või selle osade omanikud või üürnikud saaksid selle energiatõhusust ▐ hinnata
  ja seda hõlpsasti võrrelda teiste elamute või muude ehitistega. Mitteeluhoonete puhul võib energiamärgisele vajaduse korral kanda ka tarbitava tegeliku aastase energiakoguse, nagu on viidatud I lisas
  .

Ehitise müümisel või üürile andmisel enne valmimist esitab müüja täpse kirjaliku hinnangu ehitise tulevase energiatõhususe kohta.

2.   Märgisele lisatakse soovitused ehitise või selle osade energiatõhususe
  kulutõhususe
  parandamiseks.

Energiamärgisele kantavad soovitused hõlmavad järgmist:

| a) | ehitise välispiirete,
  sealhulgas isolatsioonisüsteemide,
  või tehnosüsteemi(de) olulise rekonstrueerimisega seoses võetud meetmed ja |
| --- | --- |

a)

ehitise välispiirete,
  sealhulgas isolatsioonisüsteemide,
  või tehnosüsteemi(de) olulise rekonstrueerimisega seoses võetud meetmed ja

| b) | meetmed, mis hõlmavad ehitise üksikuid osi või elemente ning on sõltumatud välispiirete,
  sealhulgas isolatsioonisüsteemide,
  või tehnosüsteemi(de) olulisest rekonstrueerimisest. |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis hõlmavad ehitise üksikuid osi või elemente ning on sõltumatud välispiirete,
  sealhulgas isolatsioonisüsteemide,
  või tehnosüsteemi(de) olulisest rekonstrueerimisest.

3.   Energiamärgisele kantavad soovitused peavad olema asjaomase ehitise puhul tehniliselt teostatavad, samuti tuleb esitada läbipaistev teave,
  miinimumnõudena tuleb sealhulgas selgesti märkida meetme energiasäästu arvestuslik potentsiaal, nüüdispuhasväärtus ja investeerimiskulud konkreetse ehitise või ehitise tüübi jaoks
  .
  Kuluhinnangu
  puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi,
  mille hulgas on vähemalt
  hinnanguline energiasääst ja hinnangulised energiahinnad,
  rahalised ja maksusoodustused,
  samuti soovituste rakendamiseks vajalike investeeringute intressimäärad.

4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et riigiasutused ja muud institutsioonid, mis rahastavad hoonete ostmist või renoveerimist, võtavad ehitiste energiamärgistele kantud energiatõhususe näitu ja soovitusi arvesse rahaliste soodustuste, maksumeetmete ja laenude taseme ning tingimuste määramisel.

5.   Energiamärgisele tuleb märkida, kust saab omanik või üürnik täiendavat teavet märgisele kantud soovituste kohta. Lisaks sellele peab märgis sisaldama teavet soovituste rakendamiseks astutavate sammude kohta,
  sealhulgas teavet võimalike rahaliste ja maksusoodustuste kohta ning rahastamisvõimaluste kohta
  .

6.
     
  Riigiasutused, võttes arvesse juhtrolli, mida nad peaksid etendama ehitiste energiatõhususe valdkonnas, peavad oma käsutuses olevate ehitiste energiamärgisele kantud soovitused täitma selle kehtivusaja jooksul.

7.   Samasse ehitisse kuuluvate korterite või eraldi kasutamiseks mõeldud üksuste energiaaudit võib põhineda:

| a) | terve ehitise ühisel auditil, kui korteritel või üksustel on ühine küttesüsteem, või |
| --- | --- |

a)

terve ehitise ühisel auditil, kui korteritel või üksustel on ühine küttesüsteem, või

| b) | konkreetse
  korteri
  või üksuse energiatõhususe
  hindamisel. |
| --- | --- |

b)

konkreetse
  korteri
  või üksuse energiatõhususe
  hindamisel.

8.   Ühepereelamute audit võib põhineda teise, sarnase projekti ja suurusega ning sarnase tegeliku energiatõhususega tüüpehitise hindamisel, kui kõnealuse sarnasuse tagab energiamärgist väljastav ekspert.

9.   Energiamärgise kehtivusaeg on kuni kümme aastat.

10.
     
  Komisjon võtab 30. juuniks 2010 vastu suunised, milles on täpsustatud energiamärgiste sisule, keelekasutusele ja esitusviisile esitatavad miinimumnõuded.

Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

11.
     
  Iga liikmesriik tunnustab teises liikmesriigis nende suuniste kohaselt väljastatud märgiseid ega piira finantsteenuste osutamise vabadust põhjustel, mis on seotud teises liikmesriigis väljastatud märgisega.

12.
     
  2011. aastaks võtab komisjon liikmesriikidest saadud teabe alusel ja asjaomaste sektoritega konsulteerides vastu ühtse vabatahtliku Euroopa Liidu energiaauditi korra mitteeluhoonete jaoks.

Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Liikmesriigid kehtestavad 2012. aastaks esimeses lõigus osutatud Euroopa Liidu vabatahtliku auditi korra, mis hakkab toimima kõrvuti riigisisese auditikavaga.

Artikkel 12

Energiamärgiste väljastamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et energiamärgis väljastatakse ehitatavatele, müüdavatele või üüritavatele ehitistele või nende osadele ning üle 250 m2 kasuliku põrandapinnaga ehitistele,
  milles pidevalt käib palju inimesi, ning ehitistele
  , milles asuvad riigiasutused ▐.

2.   Liikmesriigid nõuavad ehitiste või nende osade ehitamisel, et energiamärgise annaks omanikule üle müüja või artiklis 17 osutatud sõltumatu ekspert, kes väljastab energiamärgise.

3.   Liikmesriigid tagavad, et ehitise või selle osa müügiks pakkumisel lisatakse energiamärgisele kantud energiatõhususarv kõikidesse ehitise või selle osa müügikuulutustesse ning et energiamärgist näidatakse võimalikule ostjale.

Müüja annab ostjale energiamärgise üle hiljemalt ehitise või selle osa müügilepingu sõlmimise hetkel.

4.   Liikmesriigid tagavad, et ehitise või selle osa üürile pakkumisel lisatakse energiamärgisele kantud energiatõhususarv kõikidesse ehitise või selle osa üürikuulutustesse ning et energiamärgist näidatakse võimalikule üürnikule.

Omanik annab üürnikule energiamärgise üle hiljemalt üürilepingu sõlmimise hetkel.

5.
     
  Ehitise omanik võib igal ajal paluda, et akrediteeritud ekspert koostaks energiamärgise, arvutaks selle ümber või ajakohastaks seda, olenemata sellest, kas tegemist on ehitatava, renoveeritava, üüritava või müüdava ehitisega.

6.   Liikmesriigid võivad artikli 4 lõikes 2 osutatud ehitiste kategooriad käesoleva artikli lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaldamisest välja arvata.

Artikkel 13

Energiamärgiste paigutamine

1.   Liikmesriigid võtavad meetmed tagamaks, et kui ehitis on riigiasutuse käsutuses või kui tegemist on ehitisega, milles on üle 250 m2 kasulikku põrandapinda ja kus pidevalt käib palju inimesi, paigutatakse energiamärgis silmatorkavasse ja avalikkusele selgelt nähtavale kohale.

▐

Artikkel 14

Küttesüsteemide ülevaatus

1.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et kehtestada
  taastumatu vedel- või tahkekütusega köetavaid
  üle 20 kW efektiivse nimivõimsusega kuumaveekatlaid hõlmavate küttesüsteemide korrapärane ülevaatus. Ülevaatus hõlmab kuumaveekatla tõhususe ja selle suuruse võrdlemist ehitise küttenõuetega.
  Liikmesriigid võivad ülevaatuse peatada, kui on paigaldatud elektrooniline seire- ja kontrollsüsteem.

2.   Liikmesriigid võivad kehtestada erinevad ülevaatussagedused sõltuvalt küttesüsteemi ▐ tüübist ja efektiivsest nimivõimsusest. Sageduste kehtestamisel võtavad liikmesriigid arvesse küttesüsteemi ülevaatuse kulusid ja ülevaatusest tuleneda võivat prognoositavat energiakulude säästu.

3.   Üle 100 kW efektiivse nimivõimsusega kuumaveekatlaid hõlmavate küttesüsteemide ülevaatus peab toimuma vähemalt iga kahe aasta järel.

Gaasikatelde puhul võib seda aega pikendada kuni nelja aastani.

4.   Erandina lõigetest 1, 2 ja 3 võivad liikmesriigid otsustada võtta meetmeid tagamaks, et kasutajatele antakse nõu kuumaveekatelde asendamise, küttesüsteemi muude muudatuste ja alternatiivsete lahenduste kohta, et hinnata kuumaveekatla tõhusust ja kohast suurust. Selle lähenemisviisi mõju on laias laastus võrdväärne lõigete 1, 2 ja 3 sätete mõjuga.

Kui liikmesriigid valivad võimaluse kohaldada käesoleva lõike esimeses lõigus sätestatud meetmeid, esitavad nad komisjonile aruande kõnealuste meetmete ning lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud meetmete võrdväärsuse kohta hiljemalt 30. juuniks 2011. Liikmesriigid esitavad kõnealused aruanded komisjonile iga kolme aasta järel. Kõnealused aruanded võivad sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades.

Kui komisjon on arvamusel, et teises lõigus osutatud liikmesriigi aruanne ei tõenda esimeses lõigus osutatud meetme võrdväärsust, võib ta kuue kuu jooksul alates aruande saamisest nõuda, et liikmesriik esitaks täiendavaid tõendeid või rakendaks täiendavaid erimeetmeid. Kui komisjon ei ole ühe aasta jooksul alates nõude esitamisest rahul esitatud tõenditega või rakendatud täiendavate meetmetega, võib ta erandi tühistada.

Artikkel 15

Kliimaseadmete ülevaatus

1.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, et kehtestada üle
  5 kW
  efektiivse nimivõimsusega
  kliima- ja ventilatsiooniseadmete ning reverseeritavate soojuspumpade
  korrapärane ülevaatus. Ülevaatus hõlmab kliimaseadmete tõhususe ja suuruse hindamist võrreldes ehitise jahutusnõuetega.
  Ventilatsiooniseadmete ülevaatus hõlmab ka õhuvoolu hindamist.

Liikmesriigid võivad ülevaatuse peatada, kui on paigaldatud elektrooniline seire- ja kontrollsüsteem, mis võimaldab süsteemi tõhususe ja töökindluse kaugseiret.

2.   Liikmesriigid võivad kehtestada erinevad ülevaatussagedused sõltuvalt kliimaseadme,
  ventilatsiooniseadme või reverseeritava soojuspumba
  tüübist ja efektiivsest nimivõimsusest. Sageduste kehtestamisel võtavad liikmesriigid arvesse ▐ ülevaatuse kulusid ja ülevaatusest tuleneda võivat hinnangulist energiakulude säästu.

3.
     
  Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmete kehtestamisel tagavad liikmesriigid, niivõrd kui see on majanduslikult ja tehniliselt teostatav, et ülevaatused viiakse läbi kooskõlas käesoleva direktiivi artiklis 14 sätestatud kütteseadmete ja muude tehniliste seadmete ülevaatustega, samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määruses (EÜ) nr 842/2006 (teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta) (16) osutatud lekkekindluse kontrolliga.

4.
     
  Erandina lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid võtta meetmeid tagamaks, et kasutajatele antakse nõu kliimaseadmete asendamise või kliimaseadmete muude muudatuste kohta, mis võib hõlmata ülevaatust kliimaseadmete tõhususe ja kohase suuruse hindamiseks. Selle lähenemisviisi üldmõju peab olema võrdväärne lõigete 1 ja 2 sätete mõjuga.

Kui liikmesriigid kohaldavad esimeses lõigus sätestatud meetmeid, esitavad nad komisjonile hiljemalt 30. juuniks 2011 aruande nende meetmete ning lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmete samaväärsuse kohta. Liikmesriigid esitavad sellise aruande komisjonile iga kolme aasta järel. Need aruanded võivad sisalduda direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades.

Kui komisjon on arvamusel, et teises lõigus osutatud liikmesriigi aruanne ei tõenda esimeses lõigus osutatud meetme samaväärsust, võib ta kuue kuu jooksul alates aruande saamisest nõuda, et liikmesriik esitaks lisatõendeid või rakendaks muid erimeetmeid. Kui komisjon ei ole ühe aasta jooksul alates nõude esitamisest rahul esitatud tõenditega või rakendatud lisameetmetega, võib ta erandi tühistada.

Artikkel 16

Kütte- ja kliimaseadmete ülevaatuse aktid

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kütte- ja kliimaseadmete ülevaatuse aktide suhtes.

2.   Iga ülevaatuse läbinud süsteemi kohta antakse korrapäraselt välja ülevaatusakt. Ülevaatusakt sisaldab järgmist:

| a) | kontrollitava süsteemi energiatõhususe võrdlus






  i) | parima võimaliku teostatava süsteemi energiatõhususega ja |
| --- | --- | --- |

a)

kontrollitava süsteemi energiatõhususe võrdlus

i)

parima võimaliku teostatava süsteemi energiatõhususega ja

| ii) | sellise sarnast tüüpi süsteemi energiatõhususega, mille kõik osad vastavad kehtivate õigusaktidega kehtestatud energiatõhususele; |
| --- | --- |

ii)

sellise sarnast tüüpi süsteemi energiatõhususega, mille kõik osad vastavad kehtivate õigusaktidega kehtestatud energiatõhususele;

| b) | soovitused ehitise või selle osade süsteemi energiatõhususe kulutõhusaks parandamiseks. |
| --- | --- |

b)

soovitused ehitise või selle osade süsteemi energiatõhususe kulutõhusaks parandamiseks.

Lõikes b osutatud soovitused peavad võtma arvesse süsteemi iseärasusi, samuti tuleb esitada läbipaistev teave nende kulutõhususe kohta. Kulutõhususe hinnangu puhul võetakse aluseks hulk standardtingimusi, sh hinnanguline energiasääst, aluseks võetavad energiahinnad ja vajalike investeeringute intressimäärad.

3.   Inspektor annab ülevaatusakti üle ehitise omanikule või üürnikule.

Artikkel 17

Sõltumatud eksperdid

1.
     Liikmesriigid tagavad, et ehitiste energiaauditid ning kütte- ja kliimaseadmete ülevaatused viivad läbi sõltumatud erialase ettevalmistusega akrediteeritud eksperdid, kes tegutsevad füüsilisest isikust ettevõtjana või töötavad riigiasutuses või eraettevõttes.

Ekspertide akrediteerimisel võetakse arvesse nende pädevust ja sõltumatust.

2.
     
  Liikmesriigid tagavad riiklike kvalifikatsioonide ja akrediteeringute vastastikuse tunnustamise.

3.
     
  2011. aastaks koostab komisjon suunised, mis hõlmavad ekspertide regulaarse koolituse miinimumnõudeid.

Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.
     
  Liikmesriigid teevad avalikkusele kättesaadavaks teabe koolituse ja akrediteerimise kohta. Liikmesriigid koostavad ja teevad kättesaadavaks ka akrediteeritud ekspertide nimekirja.

Artikkel 18

Sõltumatu kontrollisüsteem

1.   Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas II lisaga kehtestatakse sõltumatu kontrollisüsteem energiamärgiste jaoks ning kütte- ja kliimaseadmete ülevaatuse aktide jaoks.
  Liikmesriigid loovad eraldi sunnimehhanismid organisatsioonide jaoks, mis vastutavad energiamärgistele ning kütte- ja kliimaseadmete ülevaatuse aktidele esitatavate nõuete järgimise tagamise eest.

2.   Liikmesriigid võivad delegeerida sõltumatute kontrollisüsteemide rakendamise ülesanded ametiasutustele eeldusel, et nad tagavad, et neid kontrollisüsteeme rakendatakse kooskõlas II lisaga.

3.   Liikmesriigid nõuavad, et lõikes 1 osutatud energiamärgised ja ülevaatusaktid registreeritakse või tehakse nõudmisel kättesaadavaks pädevatele asutustele või ametiasutustele, kellele pädevad asutused on delegeerinud sõltumatute kontrollisüsteemise rakendamise ülesanded.

Artikkel 19

Läbivaatamine

Komisjon, keda abistab artikli 22 kohaselt moodustatud komitee, annab
  2015. aastaks
  käesolevale direktiivile hinnangu ning kaalub direktiivi läbivaatamise vajadust,

  tuginedes selle kohaldamise käigus omandatud kogemustele ning saavutatud edule
  ja teeb vajaduse korral ettepanekuid, mis käsitlevad muu hulgas:

| a) | ehitiste energiatõhususe hindamise metoodikat primaarenergiatarbimise ja süsinikdioksiidiheidete põhjal; |
| --- | --- |

a)

ehitiste energiatõhususe hindamise metoodikat primaarenergiatarbimise ja süsinikdioksiidiheidete põhjal;

| b) | üldisi ehitiste energiatõhusust edaspidi soodustavaid meetmeid; |
| --- | --- |

b)

üldisi ehitiste energiatõhusust edaspidi soodustavaid meetmeid;

| c) | kogu ühendust hõlmava nõude kehtestamist, et olemasolevad ehitised tuleb muuta ehitisteks, mille energia netotarve võrdub nulliga. |
| --- | --- |

c)

kogu ühendust hõlmava nõude kehtestamist, et olemasolevad ehitised tuleb muuta ehitisteks, mille energia netotarve võrdub nulliga.

Artikkel 20

Teavitamine

1.
     Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et teavitada ehitiste või nende osade omanikke ja üürnikke erinevatest meetoditest ja tavadest, mis aitavad suurendada energiatõhusust.

2.
     Eelkõige annavad liikmesriigid ehitiste omanikele ja üürnikele teavet energiamärgiste ja ülevaatusaktide ning nende ülesannete ja eesmärkide kohta, kulutõhusate viiside kohta ehitiste energiatõhususe suurendamiseks ning keskmise pikkusega ja pikaajaliste finantstagajärgede kohta, juhul kui ei võeta meetmeid ehitise energiatõhususe suurendamiseks
  kättesaadavate rahastamisvahendite kohta
  .
  Teavituskampaaniate eesmärk on õhutada omanikke ja üürnikke täitma vähemalt artiklites 4 ja 9 sätestatud miinimumnõudeid
  .

Liikmesriikide taotluse korral abistab komisjon liikmesriike lõike 1 ja käesoleva lõike esimese lõigu kohaldamiseks vajalike teabekampaaniate korraldamisel, mida võib teha ühenduse programmide raames.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused oleksid kaasatud selliste programmide edendamisse, millega pakutakse teavet ja koolitust ning tõstetakse teadlikkust.

4.
     
  Liikmesriigid tagavad ka koostöös kohalike ja piirkondlike asutustega, et nendele, kes vastutavad käesoleva direktiivi rakendamise eest ehitusstandardite kavandamise ja jõustamise teel, pakutaks asjakohast juhendust ja koolitust. Eelkõige rõhutatakse juhenduse ja koolitusega energiatõhususe suurendamise tähtsust ning võimaldatakse tööstus- ja elamupiirkondade kavandamisel, projekteerimisel, ehitamisel ja renoveerimisel kaaluda energiatõhususe suurendamise, taastuvenergia kasutamise ning kaugkütte ja -jahutuse kasutamise optimaalset kombinatsiooni.

5.
     
  Ärihoonete omanikud ja üürnikud vahetavad teavet tegeliku energiatarbimise kohta.

6.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile teavet järgmise kohta:

| a) | riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi toetussüsteemid ehitiste energiatõhususe parandamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks ehitistes; |
| --- | --- |

a)

riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi toetussüsteemid ehitiste energiatõhususe parandamiseks ja taastuvenergia kasutamiseks ehitistes;

| b) | ehitussektoris kasutatud taastuvenergia osakaal riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kaasa arvatud konkreetne teave selle kohta, kas taastuvenergia pärineb kohapeal tootmisest, kaugküttest ja -jahutusest või koostootmisest. |
| --- | --- |

b)

ehitussektoris kasutatud taastuvenergia osakaal riiklikul ja piirkondlikul tasandil, kaasa arvatud konkreetne teave selle kohta, kas taastuvenergia pärineb kohapeal tootmisest, kaugküttest ja -jahutusest või koostootmisest.

See teave sisaldub direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades.

7.
     
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et koolitada rohkem paigaldajaid ja tagada koolitus kõrgemal asjatundlikkuse tasemel vajaliku energiatõhusa ja taastuvenergia tehnoloogia paigaldamiseks ja integreerimiseks, et võimaldada neil täita oma tähtsat rolli ehitiste energiatõhususe suurendamise toetamisel.

8.
     
  2010. aastaks loob komisjon veebisaidi, mis sisaldab järgmist teavet:

| a) | direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe kõikide tegevuskavade viimane versioon; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe kõikide tegevuskavade viimane versioon;

| b) | nende Euroopa meetmete üksikasjad, mis kehtivad praegu ühenduse tasandil ehitiste energiatõhususe suurendamiseks, sealhulgas võimalikud kohaldatavad rahastamis- või maksunduslikud meetmed, asjakohane kohaldamine ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

b)

nende Euroopa meetmete üksikasjad, mis kehtivad praegu ühenduse tasandil ehitiste energiatõhususe suurendamiseks, sealhulgas võimalikud kohaldatavad rahastamis- või maksunduslikud meetmed, asjakohane kohaldamine ja kontaktandmed;

| c) | nende riiklike tegevuskavade ning riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete üksikasjad, mis kehtivad praegu igas liikmesriigis ehitiste energiatõhususe suurendamiseks, sealhulgas võimalikud kohaldatavad rahastamis- või maksuvahendid, asjakohane kohaldamine ja kontaktandmed; |
| --- | --- |

c)

nende riiklike tegevuskavade ning riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete üksikasjad, mis kehtivad praegu igas liikmesriigis ehitiste energiatõhususe suurendamiseks, sealhulgas võimalikud kohaldatavad rahastamis- või maksuvahendid, asjakohane kohaldamine ja kontaktandmed;

| d) | parimate tavade näited riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil ehitiste energiatõhususe suurendamise alal. |
| --- | --- |

d)

parimate tavade näited riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil ehitiste energiatõhususe suurendamise alal.

Esimeses lõigus osutatud teave esitatakse nii, et sellele pääsevad hõlpsalt juurde ja seda mõistavad kõikide liikmesriikide tavalised üürnikud, omanikud ja ettevõtjad ning ka kõik kohalikud, piirkondlikud ja riigiasutused. Teave esitatakse kujul, mis võimaldab nimetatud isikutel ja organisatsioonidel hõlpsalt hinnata toetust, mida neil on võimalik kasutada ehitiste energiatõhususe suurendamiseks, ning võrrelda eri liikmesriikide toetusmeetmeid.

Artikkel 21

I lisa kohandamine tehnika arenguga

Komisjon kohandab I lisa punkte 3 ja 4 tehnika arenguga.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 22

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1– 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 23

Karistused

Liikmesriigid sätestavad eeskirjad, mis käsitlevad karistusi käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise eest, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste eeskirjade rakendamine. Sätestatud karistused peavad oleva tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid edastavad kõnealused sätted komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 2010 ja teatavad viivitamata nende edaspidistest/edasistest muudatustest.
  Liikmesriigid esitavad tõendid karistusi käsitlevate eeskirjade tõhususe kohta direktiivi 2006/32/EÜ artikli 14 lõikes 2 osutatud energiatõhususe tegevuskavades.

Artikkel 24

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi artiklite 2–18, 20 ja 23 ning I ja II lisa järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid norme artiklite 2, 3, 9, 11–13, 17, 18, 20 ja 23 puhul hiljemalt alates 31. detsembrist 2010.

Nad kohaldavad neid norme artiklite 4–8, 14–16 ja 18 puhul ehitiste suhtes, milles asuvad riigiasutused, hiljemalt alates 31. detsembrist 2010 ja muude ehitiste suhtes hiljemalt alates 31. jaanuarist 2012.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 25

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2002/91/EÜ, mida on muudetud III lisa A osas nimetatud määrusega, tunnistatakse kehtetuks alates 1. veebruarist 2012, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas nimetatud direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt VI lisa vastavustabelile.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

Nõukogu nimel

president

eesistuja

---

(1)  13. mai 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

13. mai 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  21. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

21. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(3)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht

3

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht

(4)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.

4

(5)  Vt VI lisa A osa.

5

Vt VI lisa

(6)  
  Vastuvõetud tekstid P6_TA(2009)0038.

6

Vastuvõetud tekstid P6_TA(2009)0038.

(7)  

  ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.

7

ELT L 140, 5.6.2009, lk 136.

(8)  

  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

8

ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.

(9)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

9

(10)  

  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

10

ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

(11)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

11

(12)  
  ELT L ...

12

ELT L ...

(13)  
  ELT L ...

13

ELT L ...

(14)  

  ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.

14

ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.

(15)  

  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

15

ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

(16)  

  ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.

16

ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.

Neljapäev, 23. aprilli 2009I LISA

Ehitiste energiatõhususe arvutamise üldraamistik (osutatud artiklis 3)

| 1. | Ehitise energiatõhususe kindlaksmääramisel võetakse aluseks ehitise
  tavapärase kasutusega
  seotud vajaduste rahuldamiseks tarbitav arvestuslik või tegelik aastane
  primaarenergiakogus
  ning see kajastab ehitise standardkasutusele vastavate temperatuuritingimuste säilitamiseks vajalikku kütmis- ja jahutusenergiat (ülekuumenemise vältimiseks vajalik energia).
  Tarbimist tuleb võimalikult tasakaalustada kohapeal taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaga. |
| --- | --- |

1.

Ehitise energiatõhususe kindlaksmääramisel võetakse aluseks ehitise
  tavapärase kasutusega
  seotud vajaduste rahuldamiseks tarbitav arvestuslik või tegelik aastane
  primaarenergiakogus
  ning see kajastab ehitise standardkasutusele vastavate temperatuuritingimuste säilitamiseks vajalikku kütmis- ja jahutusenergiat (ülekuumenemise vältimiseks vajalik energia).
  Tarbimist tuleb võimalikult tasakaalustada kohapeal taastuvatest energiaallikatest toodetud energiaga.

| 2. | Ehitise energiatõhusust väljendatakse läbipaistvalt ja see võib sisaldada ▐ primaarenergiatarbimise arvnäitajaid,
  väljendatuna kilovatt-tundides ruutmeetri kohta (kWh/m2) aastas
  .
  Ehitiste energiatõhususe arvutusmetoodika puhul
  kasutatakse
  Euroopa standardeid
  ja asjakohaseid ühenduse õigusakte, sealhulgas direktiivi 2009/28/EÜ
  .


  Elektrikasutuse energiatõhususe hindamisel ehitises võetakse lõppenergia primaarenergiaks ümberarvestusteguris arvesse asjaomase elektri kütusesegu aasta kaalutud keskmist. |
| --- | --- |

2.

Ehitise energiatõhusust väljendatakse läbipaistvalt ja see võib sisaldada ▐ primaarenergiatarbimise arvnäitajaid,
  väljendatuna kilovatt-tundides ruutmeetri kohta (kWh/m2) aastas
  .

Ehitiste energiatõhususe arvutusmetoodika puhul
  kasutatakse
  Euroopa standardeid
  ja asjakohaseid ühenduse õigusakte, sealhulgas direktiivi 2009/28/EÜ
  .

Elektrikasutuse energiatõhususe hindamisel ehitises võetakse lõppenergia primaarenergiaks ümberarvestusteguris arvesse asjaomase elektri kütusesegu aasta kaalutud keskmist.

| 3. | Metoodika arvutamisel võetakse arvesse vähemalt järgmisi aspekte:






  a) | ehitise, kaasa arvatud selle sisevaheseinte järgmised tegelikud soojuslikud omadused:






  i) | soojusmahtuvus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Metoodika arvutamisel võetakse arvesse vähemalt järgmisi aspekte:

a)

ehitise, kaasa arvatud selle sisevaheseinte järgmised tegelikud soojuslikud omadused:

i)

soojusmahtuvus;

| ii) | isolatsioon;
  saavutatud kõige madalama soojusjuhtivusega materjalidega, mis on kättesaadavad
  ; |
| --- | --- |

ii)

isolatsioon;
  saavutatud kõige madalama soojusjuhtivusega materjalidega, mis on kättesaadavad
  ;

| iii) | passiivküte; |
| --- | --- |

iii)

passiivküte;

| iv) | jahutuselemendid ja |
| --- | --- |

iv)

jahutuselemendid ja

| v) | külmasillad; |
| --- | --- |

v)

külmasillad;

| b) | kütteseadmed ja kuumaveevarustus, sealhulgas nende isolatsiooniomadused; |
| --- | --- |

b)

kütteseadmed ja kuumaveevarustus, sealhulgas nende isolatsiooniomadused;

| c) | kliimaseadmed,
  sealhulgas jahutussüsteem
  ; |
| --- | --- |

c)

kliimaseadmed,
  sealhulgas jahutussüsteem
  ;

| d) | loomulik ja mehaaniline ventilatsioon, mis võib hõlmata ka hermeetilisust; |
| --- | --- |

d)

loomulik ja mehaaniline ventilatsioon, mis võib hõlmata ka hermeetilisust;

| e) | valgustusprojektis kavandatud
  sisseehitatud valgustusseadmed, mille puhul on arvesse võetud ruumi funktsioonidele vastavaid valgustuse tasemeid, inimeste kohalolekut, piisavas ulatuses loomuliku valguse olemasolu, valgustustasandite paindlikku kohandamist, kusjuures arvestatakse otstarvete erinevusi ning asjaolu, kas seade on mõeldud elamute või mitteeluhoonete valdkonna tarbeks; |
| --- | --- |

e)

valgustusprojektis kavandatud
  sisseehitatud valgustusseadmed, mille puhul on arvesse võetud ruumi funktsioonidele vastavaid valgustuse tasemeid, inimeste kohalolekut, piisavas ulatuses loomuliku valguse olemasolu, valgustustasandite paindlikku kohandamist, kusjuures arvestatakse otstarvete erinevusi ning asjaolu, kas seade on mõeldud elamute või mitteeluhoonete valdkonna tarbeks;

| f) | ehitise konstruktsioon, asukoht ja paigutus, sealhulgas väliskliima; |
| --- | --- |

f)

ehitise konstruktsioon, asukoht ja paigutus, sealhulgas väliskliima;

| g) | passiivsed päikeseenergiasüsteemid ja päiksekaitse; |
| --- | --- |

g)

passiivsed päikeseenergiasüsteemid ja päiksekaitse;

| h) | sisekliima tingimused, sealhulgas kavandatud sisekliima; |
| --- | --- |

h)

sisekliima tingimused, sealhulgas kavandatud sisekliima;

| i) | sisekoormus. |
| --- | --- |

i)

sisekoormus.

| 4. | Arvutustes võetakse arvesse järgmiste aspektide võimalikku positiivset mõju:






  a) | kohalik päikesevalguse hulk, aktiivsed päikeseenergiasüsteemid ning muud kütte- ja elektrisüsteemid, mis põhinevad taastuvatel energiaallikatel; |
| --- | --- | --- |

4.

Arvutustes võetakse arvesse järgmiste aspektide võimalikku positiivset mõju:

a)

kohalik päikesevalguse hulk, aktiivsed päikeseenergiasüsteemid ning muud kütte- ja elektrisüsteemid, mis põhinevad taastuvatel energiaallikatel;

| b) | koostootmisel saadud elekter; |
| --- | --- |

b)

koostootmisel saadud elekter;

| c) | kaug- või lokaalküte või -jahutus; |
| --- | --- |

c)

kaug- või lokaalküte või -jahutus;

| d) | loomulik valgustus. |
| --- | --- |

d)

loomulik valgustus.

| 5. | Selle arvutuse tarvis tuleks ehitised asjakohaselt liigitada järgmistesse kategooriatesse:






  a) | eri tüüpi ühepereelamud; |
| --- | --- | --- |

5.

Selle arvutuse tarvis tuleks ehitised asjakohaselt liigitada järgmistesse kategooriatesse:

a)

eri tüüpi ühepereelamud;

| b) | korterelamud; |
| --- | --- |

b)

korterelamud;

| c) | ametiruumid; |
| --- | --- |

c)

ametiruumid;

| d) | haridusehitised; |
| --- | --- |

d)

haridusehitised;

| e) | haiglad; |
| --- | --- |

e)

haiglad;

| f) | hotellid ja restoranid; |
| --- | --- |

f)

hotellid ja restoranid;

| g) | spordirajatised; |
| --- | --- |

g)

spordirajatised;

| h) | jaekaubandusrajatised; |
| --- | --- |

h)

jaekaubandusrajatised;

| i) | hulgikaubandus- ja logistikahooned; |
| --- | --- |

i)

hulgikaubandus- ja logistikahooned;

| j) | energiat tarbivad muud tüüpi ehitised. |
| --- | --- |

j)

energiat tarbivad muud tüüpi ehitised.

Neljapäev, 23. aprilli 2009II LISA

Sõltumatud süsteemid energiamärgiste ja ülevaatusaktide kontrollimiseks

| 1. | Pädevad asutused või asutused, kellele pädev asutus on delegeerinud sõltumatu kontrollisüsteemi rakendamise ülesanded, valivad juhuslikult välja vähemalt 0,5 % aasta jooksul
  iga eksperdi poolt
  väljastatud energiamärgistest ja kontrollivad neid.
  Kui sõltumatu ekspert on väljastanud ainult mõned märgised, valivad pädevad asutused või organid juhuslikult välja vähemalt ühe märgise ja kontrollivad seda.
  Kontrollimine toimub ühel allpool osutatud kolmest eri tasemest ning igal tasemel kontrollitakse vähemalt statistiliselt märkimisväärset osa valitud energiamärgistest:






  a) | ehitise energiamärgise väljastamise aluseks olnud sisendandmete ja märgisele kantud tulemuste valiidsuse kontroll; |
| --- | --- | --- |

1.

Pädevad asutused või asutused, kellele pädev asutus on delegeerinud sõltumatu kontrollisüsteemi rakendamise ülesanded, valivad juhuslikult välja vähemalt 0,5 % aasta jooksul
  iga eksperdi poolt
  väljastatud energiamärgistest ja kontrollivad neid.
  Kui sõltumatu ekspert on väljastanud ainult mõned märgised, valivad pädevad asutused või organid juhuslikult välja vähemalt ühe märgise ja kontrollivad seda.
  Kontrollimine toimub ühel allpool osutatud kolmest eri tasemest ning igal tasemel kontrollitakse vähemalt statistiliselt märkimisväärset osa valitud energiamärgistest:

a)

ehitise energiamärgise väljastamise aluseks olnud sisendandmete ja märgisele kantud tulemuste valiidsuse kontroll;

| b) | sisendandmete ja märgisele kantud tulemuste, sh antud soovituste kontroll; |
| --- | --- |

b)

sisendandmete ja märgisele kantud tulemuste, sh antud soovituste kontroll;

| c) | ehitise energiamärgise väljastamise aluseks olnud sisendandmete täielik kontroll, märgisele kantud tulemuste, sh antud soovituste täielik kontroll ning ehitise kohapealne külastus, et kontrollida energiamärgisele kantud andmete ja asjaomase ehitise vastavust; |
| --- | --- |

c)

ehitise energiamärgise väljastamise aluseks olnud sisendandmete täielik kontroll, märgisele kantud tulemuste, sh antud soovituste täielik kontroll ning ehitise kohapealne külastus, et kontrollida energiamärgisele kantud andmete ja asjaomase ehitise vastavust;

| 2. | Kui kontrolli käigus avastatakse õigusrikkumisi, valivad pädevad asutused või organid juhuslikult veel viis sama eksperdi väljastatud märgist ja kontrollivad neid. Kui täiendava kontrolli käigus tuvastatakse rikkumisi, määravad pädevad asutused või organid eksperdile karistuse; kõige tõsisemate rikkumiste korral võib eksperti karistada akrediteeringu äravõtmisega. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pädevad asutused või asutused, kellele pädev asutus on delegeerinud sõltumatu kontrollisüsteemi rakendamise ülesanded, valivad juhuslikult välja vähemalt 0,1 % aasta jooksul
  iga eksperdi poolt
  väljastatud ülevaatusaktidest ja kontrollivad neid.
  Kui sõltumatu ekspert on väljastanud ainult mõned ülevaatusaktid, valivad pädevad asutused või organid juhuslikult välja vähemalt ühe ülevaatusakti ja kontrollivad seda.
  Kontrollimine toimub ühel allpool osutatud kolmest eri tasemest ning igal tasemel kontrollitakse vähemalt statistiliselt märkimisväärset osa valitud ülevaatusaktidest:






  a) | ülevaatusakti väljastamise aluseks olnud tehnosüsteemi sisendandmete ja ülevaatusakti kantud tulemuste valiidsuse kontroll; |
| --- | --- | --- |

3.

Pädevad asutused või asutused, kellele pädev asutus on delegeerinud sõltumatu kontrollisüsteemi rakendamise ülesanded, valivad juhuslikult välja vähemalt 0,1 % aasta jooksul
  iga eksperdi poolt
  väljastatud ülevaatusaktidest ja kontrollivad neid.
  Kui sõltumatu ekspert on väljastanud ainult mõned ülevaatusaktid, valivad pädevad asutused või organid juhuslikult välja vähemalt ühe ülevaatusakti ja kontrollivad seda.
  Kontrollimine toimub ühel allpool osutatud kolmest eri tasemest ning igal tasemel kontrollitakse vähemalt statistiliselt märkimisväärset osa valitud ülevaatusaktidest:

a)

ülevaatusakti väljastamise aluseks olnud tehnosüsteemi sisendandmete ja ülevaatusakti kantud tulemuste valiidsuse kontroll;

| b) | sisendandmete ja ülevaatusakti kantud tulemuste, sh antud soovituste kontroll; |
| --- | --- |

b)

sisendandmete ja ülevaatusakti kantud tulemuste, sh antud soovituste kontroll;

| c) | ülevaatusakti väljastamise aluseks olnud tehnosüsteemi sisendandmete täielik kontroll, ülevaatusakti kantud tulemuste, sh antud soovituste täielik kontroll ning ehitise kohapealne külastus, et kontrollida ülevaatusakti kantud andmete ja ülevaadatud tehnosüsteemi vastavust; |
| --- | --- |

c)

ülevaatusakti väljastamise aluseks olnud tehnosüsteemi sisendandmete täielik kontroll, ülevaatusakti kantud tulemuste, sh antud soovituste täielik kontroll ning ehitise kohapealne külastus, et kontrollida ülevaatusakti kantud andmete ja ülevaadatud tehnosüsteemi vastavust;

| 4. | Kui kontrolli käigus avastatakse õigusrikkumisi, valivad pädevad asutused või institutsioonid juhuslikult veel viis sama eksperdi väljastatud ülevaatusakti ja kontrollivad neid. Kui täiendava kontrolli käigus tuvastatakse rikkumisi, määravad pädevad asutused või organid eksperdile karistuse; kõige tõsisemate rikkumiste korral võib eksperti karistada akrediteeringu äravõtmisega. |
| --- | --- |

4.

Neljapäev, 23. aprilli 2009III LISA

A   osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos selle hilisema muudatusega

(osutatud artiklis 25)

| Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/91/EÜ
  (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65) | |
| --- | --- |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1137/2008

  (ELT L 311, 21.11.2008, lk 1
  ) | üksnes lisa punkt 9.9 |

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/91/EÜ

(EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1137/2008

(ELT L 311, 21.11.2008, lk 1
  )

üksnes lisa punkt 9.9

B   osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtajad

(osutatud artiklis 25)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg | Kohaldamise tähtaeg |
| --- | --- | --- |
| 2002/91/EÜ | 4. jaanuar 2006 | 4. jaanuar 2009 üksnes artiklite 7, 8 ja 9 puhul |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

Kohaldamise tähtaeg

2002/91/EÜ

4. jaanuar 2006

4. jaanuar 2009 üksnes artiklite 7, 8 ja 9 puhul

Neljapäev, 23. aprilli 2009IV LISA

Kulutõhusate tasemete arvutamise ühtse metoodika põhimõtted

Kulutõhusate tasemete arvutamise ühtse metoodika kehtestamisel võtab komisjon arvesse vähemalt järgmisi põhimõtteid:

| — | määrata kindlaks võrdluse aluseks olevad ehitised, mis on oma funktsiooni ja geograafilise asukoha poolest iseloomulikud ja tüüpilised, sealhulgas ka sise- ja väliskliima tingimuste poolest. Võrdluse aluseks olevate ehitiste hulgas on nii elamuid kui ka mitteeluhooneid, nii uusi kui ka olemasolevaid; |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks võrdluse aluseks olevad ehitised, mis on oma funktsiooni ja geograafilise asukoha poolest iseloomulikud ja tüüpilised, sealhulgas ka sise- ja väliskliima tingimuste poolest. Võrdluse aluseks olevate ehitiste hulgas on nii elamuid kui ka mitteeluhooneid, nii uusi kui ka olemasolevaid;

| — | määrata kindlaks hindamisele kuuluvate energiatõhususe ja energiavarustuse tehniliste meetmete paketid (näiteks ehitise välispiirde või selle osade isolatsioon, või energiatõhusamad tehnilised ehitussüsteemid); |
| --- | --- |

—

määrata kindlaks hindamisele kuuluvate energiatõhususe ja energiavarustuse tehniliste meetmete paketid (näiteks ehitise välispiirde või selle osade isolatsioon, või energiatõhusamad tehnilised ehitussüsteemid);

| — | sõnastada igakülgsed tehniliste meetmete paketid, mis on vajalikud muudatuste tegemiseks, et hoone energia netotarve võrduks nulliga; |
| --- | --- |

—

sõnastada igakülgsed tehniliste meetmete paketid, mis on vajalikud muudatuste tegemiseks, et hoone energia netotarve võrduks nulliga;

| — | hinnata võrdluse aluseks olevate ehitiste kütte ja jahutuse energiatarvet, tarnitud energiat, kohapeal toodetud taastuvenergiat, kasutatud primaarenergiat ja süsinikdioksiidi heitkoguseid (kaasa arvatud määratletud tehniliste meetmete pakettide osas); |
| --- | --- |

—

hinnata võrdluse aluseks olevate ehitiste kütte ja jahutuse energiatarvet, tarnitud energiat, kohapeal toodetud taastuvenergiat, kasutatud primaarenergiat ja süsinikdioksiidi heitkoguseid (kaasa arvatud määratletud tehniliste meetmete pakettide osas);

| — | hinnata tehniliste pakettide vastavaid energiaga seotud investeeringute kulusid, energiakulusid ja muid jooksvaid kulusid võrdluse aluseks olevates ehitistes ühiskondlikust perspektiivist, samuti kinnisvaraomaniku või investori perspektiivist; |
| --- | --- |

—

hinnata tehniliste pakettide vastavaid energiaga seotud investeeringute kulusid, energiakulusid ja muid jooksvaid kulusid võrdluse aluseks olevates ehitistes ühiskondlikust perspektiivist, samuti kinnisvaraomaniku või investori perspektiivist;

| — | piirkondliku/kohaliku tööjõu maksumus, sealhulgas materjalid. |
| --- | --- |

—

piirkondliku/kohaliku tööjõu maksumus, sealhulgas materjalid.

Võrdluse aluseks olevas ehitises teostatud tehnilise meetmete paketi alusel ehitise olelusringi kulude arvutamisel ning nende kulude võrdlemisel energiatõhususe ja süsinikdioksiidi heitkogustega, hinnatakse energiatõhususe miinimumnõuete eri tasemete kulutõhusust.

Neljapäev, 23. aprilli 2009V LISA

Ehitiste energiatõhususe parandamise rahastamisvahendid

Piiramata siseriiklike õigusaktide kohaldamist, võtavad liikmesriigid kasutusele vähemalt kaks alljärgnevas loetelus nimetatud rahastamismeedet:

| a) | madalam käibemaksumäär energiasäästlike, suure energiatõhususega ning taastuvenergia toodete ja teenuste puhul; |
| --- | --- |

a)

madalam käibemaksumäär energiasäästlike, suure energiatõhususega ning taastuvenergia toodete ja teenuste puhul;

| b) | muud maksuvähendused energiasäästlike toodete ja teenuste või energiatõhusate ehitiste puhul, sealhulgas üksikisiku ja ettevõtte tulumaksusoodustused; |
| --- | --- |

b)

muud maksuvähendused energiasäästlike toodete ja teenuste või energiatõhusate ehitiste puhul, sealhulgas üksikisiku ja ettevõtte tulumaksusoodustused;

| c) | otsetoetused; |
| --- | --- |

c)

otsetoetused;

| d) | subsideeritud laenuskeemid või madala intressiga laenud; |
| --- | --- |

d)

subsideeritud laenuskeemid või madala intressiga laenud;

| e) | toetusskeemid; |
| --- | --- |

e)

toetusskeemid;

| f) | laenutagatisskeemid; |
| --- | --- |

f)

laenutagatisskeemid;

| g) | nõuded energiatarnijate suhtes või kokkulepped nendega kõikidele tarbijatele rahalise toetuse pakkumise kohta. |
| --- | --- |

g)

nõuded energiatarnijate suhtes või kokkulepped nendega kõikidele tarbijatele rahalise toetuse pakkumise kohta.

Neljapäev, 23. aprilli 2009VI LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 2002/91/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 sissejuhatav lause | Artikli 2 sissejuhatav lause |
| Artikli 2 punkt 1 | Artikli 2 punkt 1 |
| – | Artikli 2 punkt 5 |
| Artikli 2 punkt 2 | Artikli 2 punkt 6 ja I lisa |
| – | Artikli 2 punktid 7, 9, 11 ja 12 |
| Artikli 2 punkt 3 | Artikli 2 punkt 13 |
| Artikli 2 punkt 4 | Artikli 2 punkt 14 |
| – | Artikli 2 punkt 15 |
| Artikli 2 punkt 5 | Artikli 2 punkt 16 |
| Artikli 2 punkt 6 | Artikli 2 punkt 17 |
| Artikli 2 punkt 7 | Artikli 2 punkt 18 |
| Artikli 2 punkt 8 | Artikli 2 punkt 19 |
| Artikkel 3 | Artikkel 20 ja I lisa |
| Artikkel 4 ║ | Artikkel 4 ║ |
| Artikkel 4 ║ | - |
| Artikkel 4 ║ | Artikkel 4 ║ |
| – | Artikkel 4 ║ |
| – | Artikkel 4 ║ |
| – | Artikkel 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 6 ║ |
| – | ▐ |
| Artikkel 6 | Artikkel 7 |
| - | Artikkel 8 |
| - | Artikkel 9 |
| Artikkel 7 ║ | Artikli 11 lõige 7, artikli 12 lõiked 1, 2, 3, 4 ja 6 |
| Artikkel 7 ║ | Artikli 11 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 7 ║ | Artikkel 13 |
| – | Artikli 12 lõiked 4, 7 ja 8 |
| Artikli 8 sissejuhatav lause | Artikli 14 sissejuhatav lause |
| Artikli 8 punkt a | Artikli 14 lõiked 1 ja 3 |
| – | Artikli 14 lõige 2 |
| Artikli 8 punkt b | Artikli 14 lõige 4 |
| Artikkel 9 | Artikli 15 lõige 1 |
| – | Artikli 15 lõige 2 |
| – | Artikkel 16 |
| Artikkel 10 | Artikkel 17 |
| – | Artikkel 18 |
| Artikli 11 sissejuhatav lause | Artikli 19 sissejuhatav lause |
| Artikli 11 punkt a | – |
| – | Artikli 19 punkt a |
| Artikli 11 punkt b | Artikli 19 punkt b |
| Artikkel 12 | Artikkel 20 |
| Artikkel 13 | Artikkel 21 |
| Artikkel 14 ║ | Artikli 22 lõige 1 |
| Artikkel 14 ║ | Artikli 22 lõige 2 |
| ║ | – |
| – | Artikkel 23 |
| Artikkel 15 ║ | Artikli 24 lõiked 1 ja 2 |
| Artikkel 15 ║ | - |
| – | Artikkel 25 |
| Artikkel 16 | Artikkel 26 |
| Artikkel 17 | Artikkel 27 |
| Lisa | I lisa |
| – | II–V lisa |

Direktiiv 2002/91/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 sissejuhatav lause

Artikli 2 sissejuhatav lause

Artikli 2 punkt 1

Artikli 2 punkt 1

–

Artikli 2 punkt 5

Artikli 2 punkt 2

Artikli 2 punkt 6 ja I lisa

–

Artikli 2 punktid 7, 9, 11 ja 12

Artikli 2 punkt 3

Artikli 2 punkt 13

Artikli 2 punkt 4

Artikli 2 punkt 14

–

Artikli 2 punkt 15

Artikli 2 punkt 5

Artikli 2 punkt 16

Artikli 2 punkt 6

Artikli 2 punkt 17

Artikli 2 punkt 7

Artikli 2 punkt 18

Artikli 2 punkt 8

Artikli 2 punkt 19

Artikkel 3

Artikkel 20 ja I lisa

Artikkel 4 ║

Artikkel 4 ║

Artikkel 4 ║

-

Artikkel 4 ║

Artikkel 4 ║

–

Artikkel 4 ║

–

Artikkel 4 ║

–

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikkel 6 ║

–

▐

Artikkel 6

Artikkel 7

-

Artikkel 8

-

Artikkel 9

Artikkel 7 ║

Artikli 11 lõige 7, artikli 12 lõiked 1, 2, 3, 4 ja 6

Artikkel 7 ║

Artikli 11 lõiked 1 ja 2

Artikkel 7 ║

Artikkel 13

–

Artikli 12 lõiked 4, 7 ja 8

Artikli 8 sissejuhatav lause

Artikli 14 sissejuhatav lause

Artikli 8 punkt a

Artikli 14 lõiked 1 ja 3

–

Artikli 14 lõige 2

Artikli 8 punkt b

Artikli 14 lõige 4

Artikkel 9

Artikli 15 lõige 1

–

Artikli 15 lõige 2

–

Artikkel 16

Artikkel 10

Artikkel 17

–

Artikkel 18

Artikli 11 sissejuhatav lause

Artikli 19 sissejuhatav lause

Artikli 11 punkt a

–

–

Artikli 19 punkt a

Artikli 11 punkt b

Artikli 19 punkt b

Artikkel 12

Artikkel 20

Artikkel 13

Artikkel 21

Artikkel 14 ║

Artikli 22 lõige 1

Artikkel 14 ║

Artikli 22 lõige 2

║

–

–

Artikkel 23

Artikkel 15 ║

Artikli 24 lõiked 1 ja 2

Artikkel 15 ║

-

–

Artikkel 25

Artikkel 16

Artikkel 26

Artikkel 17

Artikkel 27

Lisa

I lisa

–

II–V lisa

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/292 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/292

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Reitinguagentuurid ***I

P6_TA(2009)0279

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reitinguagentuuride kohta (KOM(2008)0704 – C6-0397/2008 – 2008/0217(COD))

2010/C 184 E/66

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0704);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0397/2008);

võttes arvesse nõukogu esindaja.23. aprilli 2009. aasta kirjas võetud kohustust võtta ettepanek muudetud kujul vastu vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0191/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0217

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 reitinguagentuuride kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr ...) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/293 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/293

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Meritsi ja siseveeteedel reisijate õigused ***I

P6_TA(2009)0280

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (KOM(2008)0816 – C6-0476/2008 – 2008/0246(COD))

2010/C 184 E/67

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0816);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 71 lõiget 1 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0476/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0209/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0246

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduste asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1 ja artikli 80 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,║

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse tegevuse eesmärk meretranspordi alal peaks muu hulgas olema reisijate kõrgetasemeline kaitse, mis on samaväärne teiste transpordiliikidega. Lisaks tuleks täies ulatuses arvestada üldisi tarbijakaitsenõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse tegevuse eesmärk meretranspordi alal peaks muu hulgas olema reisijate kõrgetasemeline kaitse, mis on samaväärne teiste transpordiliikidega. Lisaks tuleks täies ulatuses arvestada üldisi tarbijakaitsenõudeid.

| (2) | Kuna merereisija on veolepingu nõrgem pool, tuleks reisija vastavaid õigusi kaitsta olenemata reisija kodakondsusest või elukohast ühenduses. |
| --- | --- |

(2)

Kuna merereisija on veolepingu nõrgem pool, tuleks reisija vastavaid õigusi kaitsta olenemata reisija kodakondsusest või elukohast ühenduses.

| (3) | Reisijate meritsi ja siseveeteedel vedamise teenuste ühtne turg peaks kodanikele üldiselt kasu tooma. Seega peaksid teiste isikutega võrreldavad reisijate mereveoteenuste kasutamise võimalused olema kättesaadavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele, sõltumata sellest, kas piiratud liikumisvõime on põhjustanud puue, vanus või muu tegur. Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel on kõigi teiste kodanikega võrdsed õigused vabale liikumisele, valikuvabadusele ja mittediskrimineerimisele. |
| --- | --- |

(3)

Reisijate meritsi ja siseveeteedel vedamise teenuste ühtne turg peaks kodanikele üldiselt kasu tooma. Seega peaksid teiste isikutega võrreldavad reisijate mereveoteenuste kasutamise võimalused olema kättesaadavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele, sõltumata sellest, kas piiratud liikumisvõime on põhjustanud puue, vanus või muu tegur. Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel on kõigi teiste kodanikega võrdsed õigused vabale liikumisele, valikuvabadusele ja mittediskrimineerimisele.

| (4) | Arvestades ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 9 ja selleks, et anda puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele teiste kodanikega samaväärne võimalus meritsi ja siseveeteedel reisida, tuleks kehtestada reisi ajal mittediskrimineerimise ja abistamise eeskirjad. Nimetatud isikutel tuleks seepärast lubada reisida ja nende vedamisest ei tohiks puude või piiratud liikumisvõime tõttu keelduda ▐. Nimetatud isikutel peaks olema õigus saada abi sadamates ning sadama puudumise korral pardalemineku / pardalt mahatuleku kohtades ja ka reisilaevade pardal. Sotsiaalse kaasatuse huvides peaksid asjaomased isikud saama kõnealust abi tasuta. Vedajad peaksid kehtestama juurdepääsueeskirjad, kasutades eelistatavalt Euroopa standardimissüsteemi. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 9 ja selleks, et anda puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele teiste kodanikega samaväärne võimalus meritsi ja siseveeteedel reisida, tuleks kehtestada reisi ajal mittediskrimineerimise ja abistamise eeskirjad. Nimetatud isikutel tuleks seepärast lubada reisida ja nende vedamisest ei tohiks puude või piiratud liikumisvõime tõttu keelduda ▐. Nimetatud isikutel peaks olema õigus saada abi sadamates ning sadama puudumise korral pardalemineku / pardalt mahatuleku kohtades ja ka reisilaevade pardal. Sotsiaalse kaasatuse huvides peaksid asjaomased isikud saama kõnealust abi tasuta. Vedajad peaksid kehtestama juurdepääsueeskirjad, kasutades eelistatavalt Euroopa standardimissüsteemi.

| (5) | Uute sadamate ja terminalide projekteerimisel ning suuremate uuendustööde teostamisel peaksid sadamate käitajad ja sadamaid valdavad vedajad ▐ võtma arvesse puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi. Sarnaselt peaksid vedajad ▐ võtma selliseid vajadusi arvesse uute ja uuendatavate reisilaevade projekteerimisel kooskõlas nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiiviga 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (4). |
| --- | --- |

(5)

Uute sadamate ja terminalide projekteerimisel ning suuremate uuendustööde teostamisel peaksid sadamate käitajad ja sadamaid valdavad vedajad ▐ võtma arvesse puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi. Sarnaselt peaksid vedajad ▐ võtma selliseid vajadusi arvesse uute ja uuendatavate reisilaevade projekteerimisel kooskõlas nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiiviga 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (4).

| (6) | Asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva liikmesriigi territooriumil asuvates sadamates antav abi peaks muu hulgas võimaldama puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel liikuda sadamasse saabumiseks määratud kohast reisilaevani ja reisilaevast sadamast lahkumiseks määratud kohani, sealhulgas pardaleminek ja mahatulek. |
| --- | --- |

(6)

Asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva liikmesriigi territooriumil asuvates sadamates antav abi peaks muu hulgas võimaldama puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel liikuda sadamasse saabumiseks määratud kohast reisilaevani ja reisilaevast sadamast lahkumiseks määratud kohani, sealhulgas pardaleminek ja mahatulek.

| (7) | Abi tuleks rahastada selliselt, et koormus jaotatakse võrdselt kõigi vedajat kasutavate reisijate vahel ning välditakse negatiivseid ajendeid puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vedamise vältimiseks. Kõige tõhusam abi rahastamisviis näib olevat igale vedajat kasutavale reisijale kehtestatav tasu, mis sisaldub pileti baashinnas. Kõnealused tasud tuleks kehtestada ja neid tuleks kohaldada täiesti läbipaistvalt. |
| --- | --- |

(7)

Abi tuleks rahastada selliselt, et koormus jaotatakse võrdselt kõigi vedajat kasutavate reisijate vahel ning välditakse negatiivseid ajendeid puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vedamise vältimiseks. Kõige tõhusam abi rahastamisviis näib olevat igale vedajat kasutavale reisijale kehtestatav tasu, mis sisaldub pileti baashinnas. Kõnealused tasud tuleks kehtestada ja neid tuleks kohaldada täiesti läbipaistvalt.

| (8) | Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele abi osutamise ja oma personali väljaõppe organiseerimisel peaksid vedajad võtma arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni soovitust reisilaevade projekti ja käitamise kohta eakate ja puuetega isikute vajadustele vastamiseks (5). |
| --- | --- |

(8)

Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele abi osutamise ja oma personali väljaõppe organiseerimisel peaksid vedajad võtma arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni soovitust reisilaevade projekti ja käitamise kohta eakate ja puuetega isikute vajadustele vastamiseks (5).

| (9) | Puudega või piiratud liikumisvõimega isikute pardaleminekut reguleerivad sätted ei tohiks piirata kehtivates rahvusvahelistes, ühenduse või siseriiklikes eeskirjades sätestatud reisijate pardalemineku suhtes kohaldatavate üldsätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(9)

Puudega või piiratud liikumisvõimega isikute pardaleminekut reguleerivad sätted ei tohiks piirata kehtivates rahvusvahelistes, ühenduse või siseriiklikes eeskirjades sätestatud reisijate pardalemineku suhtes kohaldatavate üldsätete kohaldamist.

| (10) | Reisijatele tuleks anda asjakohast teavet teenuste tühistamise või hilinemise korral. See teave peaks aitama reisijatel teha vajalikke korraldusi ja vajadusel saada teavet muude ühendusreiside kohta. |
| --- | --- |

(10)

Reisijatele tuleks anda asjakohast teavet teenuste tühistamise või hilinemise korral. See teave peaks aitama reisijatel teha vajalikke korraldusi ja vajadusel saada teavet muude ühendusreiside kohta.

| (11) | Reisi tühistamisest või pikaajalisest hilinemisest reisijatele tekkivaid ebamugavusi tuleks vähendada. Selleks tuleks reisijate eest piisavalt hoolitseda ja neil peaks olema võimalus reis tühistada ja saada piletite eest hüvitist või muuta reisi marsruuti rahuldavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Reisi tühistamisest või pikaajalisest hilinemisest reisijatele tekkivaid ebamugavusi tuleks vähendada. Selleks tuleks reisijate eest piisavalt hoolitseda ja neil peaks olema võimalus reis tühistada ja saada piletite eest hüvitist või muuta reisi marsruuti rahuldavatel tingimustel.

| (12) | Hilinemise või teenuse tühistamise korral peaksid vedajad reisijatele tagama hüvitise, võttes aluseks teatava protsendimäära piletihinnast, välja arvatud juhul, kui hilinemise või tühistamise põhjuseks on erakorralised asjaolud, mida ei oleks saanud vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik sobivad meetmed. |
| --- | --- |

(12)

Hilinemise või teenuse tühistamise korral peaksid vedajad reisijatele tagama hüvitise, võttes aluseks teatava protsendimäära piletihinnast, välja arvatud juhul, kui hilinemise või tühistamise põhjuseks on erakorralised asjaolud, mida ei oleks saanud vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik sobivad meetmed.

| (13) | Vedajad peaksid tegema koostööd, et võtta riigi või Euroopa tasandil vastu kord reisijatele osutatava teeninduse ja abi tõhustamiseks reisi katkemise, iseäranis pikaajaliste hilinemiste korral. |
| --- | --- |

(13)

Vedajad peaksid tegema koostööd, et võtta riigi või Euroopa tasandil vastu kord reisijatele osutatava teeninduse ja abi tõhustamiseks reisi katkemise, iseäranis pikaajaliste hilinemiste korral.

| (14) | Käesolev määrus ei tohiks mõjutada reisijate õigusi, mis on kehtestatud nõukogu direktiiviga 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (6). Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada juhtudel, kui pakettreis tühistatakse muul põhjusel kui mereveoteenuse tühistamise tõttu. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev määrus ei tohiks mõjutada reisijate õigusi, mis on kehtestatud nõukogu direktiiviga 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (6). Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada juhtudel, kui pakettreis tühistatakse muul põhjusel kui mereveoteenuse tühistamise tõttu.

| (15) | Reisijaid tuleks nende käesoleva määruse kohastest õigustest täielikult teavitada, et nad saaksid oma õigusi tõhusalt teostada. Meritsi ja siseveeteedel reisijate õiguste hulka peaks kuuluma õigus saada teavet teenuste kohta nii enne reisi kui ka reisi ajal. Olulist teavet meritsi ja siseveeteedel reisijatele tuleks anda ka ▐ puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele kättesaadaval kujul. |
| --- | --- |

(15)

Reisijaid tuleks nende käesoleva määruse kohastest õigustest täielikult teavitada, et nad saaksid oma õigusi tõhusalt teostada. Meritsi ja siseveeteedel reisijate õiguste hulka peaks kuuluma õigus saada teavet teenuste kohta nii enne reisi kui ka reisi ajal. Olulist teavet meritsi ja siseveeteedel reisijatele tuleks anda ka ▐ puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele kättesaadaval kujul.

| (16) | Liikmesriigid peaksid teostama järelevalvet ja tagama käesoleva määruse täitmise ning määrama asjakohase asutuse, kes täidab jõustamisega seotud ülesandeid. Kõnealune järelevalve ei tohiks mõjutada reisijate õigusi taotleda kohtu kaudu riikliku õiguse alusel õiguskaitset. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid teostama järelevalvet ja tagama käesoleva määruse täitmise ning määrama asjakohase asutuse, kes täidab jõustamisega seotud ülesandeid. Kõnealune järelevalve ei tohiks mõjutada reisijate õigusi taotleda kohtu kaudu riikliku õiguse alusel õiguskaitset.

| (17) | Reisijatel peaks olema võimalus oma õigusi teostada vedaja rakendatud asjakohase kaebemenetluse teel või esitades kaebuse asjaomase liikmesriigi selleks määratud asutusele ▐. |
| --- | --- |

(17)

Reisijatel peaks olema võimalus oma õigusi teostada vedaja rakendatud asjakohase kaebemenetluse teel või esitades kaebuse asjaomase liikmesriigi selleks määratud asutusele ▐.

| (18) | Sadamas või pardalemineku / pardalt mahatuleku kohas antavat abi käsitlevad kaebused tuleks esitada sadama asukoha liikmesriigi poolt käesoleva määruse jõustamiseks määratud asutusele ▐. Meritsi vedaja antavat abi käsitlevad kaebused tuleks esitada vedajale tegevusloa andnud liikmesriigi poolt käesoleva määruse jõustamiseks määratud asutusele ▐. Käesoleva määruse jõustamiseks määratud asutusel peaks olema pädevus ja volitused uurida üksikkaebusi ja hõlbustada vaidluste kohtuvälist lahendamist. |
| --- | --- |

(18)

Sadamas või pardalemineku / pardalt mahatuleku kohas antavat abi käsitlevad kaebused tuleks esitada sadama asukoha liikmesriigi poolt käesoleva määruse jõustamiseks määratud asutusele ▐. Meritsi vedaja antavat abi käsitlevad kaebused tuleks esitada vedajale tegevusloa andnud liikmesriigi poolt käesoleva määruse jõustamiseks määratud asutusele ▐. Käesoleva määruse jõustamiseks määratud asutusel peaks olema pädevus ja volitused uurida üksikkaebusi ja hõlbustada vaidluste kohtuvälist lahendamist.

| (19) | Komisjon peaks esitama selged eeskirjad reisijate õiguste kohta seoses kohustuste, vastutuse, juurdepääsu ning puudega või piiratud liikumisvõimega isikute õigustega reisijate maalt mere- või siseveetranspordile ülemineku punktides. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon peaks esitama selged eeskirjad reisijate õiguste kohta seoses kohustuste, vastutuse, juurdepääsu ning puudega või piiratud liikumisvõimega isikute õigustega reisijate maalt mere- või siseveetranspordile ülemineku punktides.

| (20) | Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused käesoleva määruse rikkumise eest ja tagama nende karistuste kohaldamise. Karistused, mille hulka võib kuuluda asjaomasele reisijale hüvitise maksmine, peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(20)

Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused käesoleva määruse rikkumise eest ja tagama nende karistuste kohaldamise. Karistused, mille hulka võib kuuluda asjaomasele reisijale hüvitise maksmine, peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (21) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kõrge ja võrdväärse kaitse ja abi taseme tagamine reisijatele kõigis liikmesriikides ning majandussubjektide ühtlustatud tingimustel tegutsemise tagamine ühtsel turul, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda meetme ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(21)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt kõrge ja võrdväärse kaitse ja abi taseme tagamine reisijatele kõigis liikmesriikides ning majandussubjektide ühtlustatud tingimustel tegutsemise tagamine ühtsel turul, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda meetme ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (22) | Euroopa tasandil reisijate õigusi käsitlevate tulevaste õigusloomega seotud ettepanekute puhul oleks kombineeritud vedude kasutamise vajadust arvestades mõistlik horisontaalne, kõiki transpordivahendeid hõlmav õigusloomealane lähenemisviis. |
| --- | --- |

(22)

Euroopa tasandil reisijate õigusi käsitlevate tulevaste õigusloomega seotud ettepanekute puhul oleks kombineeritud vedude kasutamise vajadust arvestades mõistlik horisontaalne, kõiki transpordivahendeid hõlmav õigusloomealane lähenemisviis.

| (23) | Käesoleva määruse jõustamise aluseks peaks olema Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (7). Seepärast tuleks kõnealust määrust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva määruse jõustamise aluseks peaks olema Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (7). Seepärast tuleks kõnealust määrust vastavalt muuta.

| (24) | Rangelt tuleks kinni pidada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivist 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (8) et tagada meritsi ja siseveeteedel reisijate privaatsuse austamine ning nõutud teabe kasutamine ainult käesolevas määruses sätestatud abistamiskohustuste täitmiseks, kasutamata seda reisijate kahjuks. |
| --- | --- |

(24)

Rangelt tuleks kinni pidada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivist 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, (8) et tagada meritsi ja siseveeteedel reisijate privaatsuse austamine ning nõutud teabe kasutamine ainult käesolevas määruses sätestatud abistamiskohustuste täitmiseks, kasutamata seda reisijate kahjuks.

| (25) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, |
| --- | --- |

(25)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad järgneva kohta:

| 1) | mittediskrimineerimine seoses vedajate poolt reisijatele pakutavate veotingimustega; |
| --- | --- |

1)

mittediskrimineerimine seoses vedajate poolt reisijatele pakutavate veotingimustega;

| 2) | puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute mittediskrimineerimine ja kohustuslik abistamine; |
| --- | --- |

2)

puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute mittediskrimineerimine ja kohustuslik abistamine;

| 3) | vedajate kohustused reisijate ees reisi tühistamise või hilinemise korral; |
| --- | --- |

3)

vedajate kohustused reisijate ees reisi tühistamise või hilinemise korral;

| 4) | reisijatele antav miinimumteave; |
| --- | --- |

4)

reisijatele antav miinimumteave;

| 5) | kaebuste käsitlemine; |
| --- | --- |

5)

kaebuste käsitlemine;

| 6) | reisijate õiguste jõustamine. |
| --- | --- |

6)

reisijate õiguste jõustamine.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse ärilisel eesmärgil toimuva reisijate
  reisilaevaga
  meritsi ja siseveeteedel vedamise ▐, sh ristluste suhtes, mida osutatakse asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluva liikmesriigi territooriumil asuvates sadamates või pardalemineku / pardalt mahatuleku kohas või nende vahel.

2.   Liikmesriigid võivad teha erandi avaliku teenindamise lepingutega hõlmatud teenuste suhtes, kui nimetatud lepingutega tagatakse reisijate õigused käesolevas määruses nõutavaga samaväärsel tasemel.

3.
     
  Liikmesriikidel on lubatud jätta linna- ja linnalähitranspordi teenused käesoleva määruse reguleerimisalast välja, kui nad tagavad, et käesoleva määruse eesmärgid on võimalik saavutada muude reguleerivate meetmetega, ja nad tagavad reisijate õigused käesolevas määruses nõutavaga samaväärsel tasemel.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „puudega isik” või „piiratud liikumisvõimega isik” – isik, kelle liikumisvõime on reisi ajal füüsilise (sensoorse või lokomotoorse, alalise või ajutise)
  ,
  vaimse
  või psühhosotsiaalse
  puude või kahjustuse või muu puude või vanuse tõttu piiratud ning kelle seisund nõuab asjakohast tähelepanu ning kõikidele reisijatele kättesaadava teenuse kohandamist tema erivajadustele; |
| --- | --- |

a)

„puudega isik” või „piiratud liikumisvõimega isik” – isik, kelle liikumisvõime on reisi ajal füüsilise (sensoorse või lokomotoorse, alalise või ajutise)
  ,
  vaimse
  või psühhosotsiaalse
  puude või kahjustuse või muu puude või vanuse tõttu piiratud ning kelle seisund nõuab asjakohast tähelepanu ning kõikidele reisijatele kättesaadava teenuse kohandamist tema erivajadustele;

| b) | „tühistamine” – varem kavandatud ja vähemalt ühe broneeringuga teenuse ärajäämine; |
| --- | --- |

b)

„tühistamine” – varem kavandatud ja vähemalt ühe broneeringuga teenuse ärajäämine;

| c) | „hilinemine” – erinevus selle kellaaja vahel, millal reisija pidi sõiduplaani kohaselt ära sõitma või saabuma, ning tema tegeliku või oodatava ärasõidu- või saabumisaja vahel; |
| --- | --- |

c)

„hilinemine” – erinevus selle kellaaja vahel, millal reisija pidi sõiduplaani kohaselt ära sõitma või saabuma, ning tema tegeliku või oodatava ärasõidu- või saabumisaja vahel;

| d) | „vedaja” – isik, kellega või kelle nimel on sõlmitud veoleping, või tegelik vedaja, olenemata sellest, kas vedu teostab tema või tegelik vedaja, välja arvatud reisikorraldaja; |
| --- | --- |

d)

„vedaja” – isik, kellega või kelle nimel on sõlmitud veoleping, või tegelik vedaja, olenemata sellest, kas vedu teostab tema või tegelik vedaja, välja arvatud reisikorraldaja;

| e) | „reisijate mereveoteenus” – reisijate meretransporditeenus, mida osutab vedaja regulaar- või mitteregulaarliinidel ja mida võimaldatakse üldsusele tasu eest kas eraldi või paketi raames; |
| --- | --- |

e)

„reisijate mereveoteenus” – reisijate meretransporditeenus, mida osutab vedaja regulaar- või mitteregulaarliinidel ja mida võimaldatakse üldsusele tasu eest kas eraldi või paketi raames;

| f) | „tegelik vedaja” – isik, kes ei ole vedaja ega reisikorraldaja ja kes tegelikult teostab kogu veo või osa veost; |
| --- | --- |

f)

„tegelik vedaja” – isik, kes ei ole vedaja ega reisikorraldaja ja kes tegelikult teostab kogu veo või osa veost;

| g) | „sadam” – maismaa- ja veeala, kus on tehtud selliseid maaparandustöid ja kuhu on paigaldatud sellised seadmed, mis võimaldavad laevade vastuvõtmist, laadimist ja lossimist, kauba ladustamist, kaupade vastuvõtmist ja väljasaatmist maismaatranspordiga, samuti reisilaevade sisse- ja väljasõitu; |
| --- | --- |

g)

„sadam” – maismaa- ja veeala, kus on tehtud selliseid maaparandustöid ja kuhu on paigaldatud sellised seadmed, mis võimaldavad laevade vastuvõtmist, laadimist ja lossimist, kauba ladustamist, kaupade vastuvõtmist ja väljasaatmist maismaatranspordiga, samuti reisilaevade sisse- ja väljasõitu;

| h) | „pardalemineku / pardalt mahatuleku koht” – maismaa- ja veeala, mis ei ole sadam, kus reisijad lähevad regulaarselt pardale ja pardalt maha; |
| --- | --- |

h)

„pardalemineku / pardalt mahatuleku koht” – maismaa- ja veeala, mis ei ole sadam, kus reisijad lähevad regulaarselt pardale ja pardalt maha;

| i) | „laev” – mere- või
  siseveelaev
  , välja arvatud õhkpadjal veesõiduk; |
| --- | --- |

i)

„laev” – mere- või
  siseveelaev
  , välja arvatud õhkpadjal veesõiduk;

| j) | „veoleping” – vedu käsitlev leping vedaja ▐ ja reisija vahel ühe või mitme veoteenuse osutamiseks
  olenemata sellest, kas pilet osteti vedajalt, reisikorraldajalt, piletimüüjalt või Interneti teel
  ; |
| --- | --- |

j)

„veoleping” – vedu käsitlev leping vedaja ▐ ja reisija vahel ühe või mitme veoteenuse osutamiseks
  olenemata sellest, kas pilet osteti vedajalt, reisikorraldajalt, piletimüüjalt või Interneti teel
  ;

| k) | „pilet” – reisimisõiguse andev kehtiv dokument või muul kujul kui paberina esinev samaväärne dokument, sealhulgas elektrooniline dokument, mille on välja andnud või heaks kiitnud vedaja või tema volitatud piletimüüja; |
| --- | --- |

k)

„pilet” – reisimisõiguse andev kehtiv dokument või muul kujul kui paberina esinev samaväärne dokument, sealhulgas elektrooniline dokument, mille on välja andnud või heaks kiitnud vedaja või tema volitatud piletimüüja;

| l) | „piletimüüja” – ▐ vahendaja, kes ▐ müüb
  mereveoteenuseid, kaasa arvatud paketi osana müüdavaid mereveoteenuseid,
  vedaja
  või reisikorraldaja
  nimel ▐; |
| --- | --- |

l)

„piletimüüja” – ▐ vahendaja, kes ▐ müüb
  mereveoteenuseid, kaasa arvatud paketi osana müüdavaid mereveoteenuseid,
  vedaja
  või reisikorraldaja
  nimel ▐;

| m) | „reisikorraldaja” – korraldaja ▐ direktiivi 90/314/EMÜ artikli 2
  punktis 2
  määratletud tähenduses, välja arvatud vedaja; |
| --- | --- |

m)

„reisikorraldaja” – korraldaja ▐ direktiivi 90/314/EMÜ artikli 2
  punktis 2
  määratletud tähenduses, välja arvatud vedaja;

| n) | „broneering” – reisimisõiguse andev dokument või elektrooniline luba, kui isiklik veokokkulepe on eelnevalt kinnitatud; |
| --- | --- |

n)

„broneering” – reisimisõiguse andev dokument või elektrooniline luba, kui isiklik veokokkulepe on eelnevalt kinnitatud;

| o) | „reisilaev” – laev, mis on mõeldud rohkem kui 12 reisijale;
  ▐ |
| --- | --- |

o)

„reisilaev” – laev, mis on mõeldud rohkem kui 12 reisijale;

▐

| p) | „sadama valdaja” või „sadama käitaja” – asutus, kelle eesmärk on riikliku õiguse alusel ja koos teiste tegevusaladega või ilma sadama infrastruktuuride haldamine ja juhtimine ning sadamas või sadamate süsteemis asuvate erinevate ettevõtjate tegevuse koordineerimine ja kontroll. See võib koosneda mitmest eraldiseisvast asutusest või vastutada mitme sadama eest; |
| --- | --- |

p)

„sadama valdaja” või „sadama käitaja” – asutus, kelle eesmärk on riikliku õiguse alusel ja koos teiste tegevusaladega või ilma sadama infrastruktuuride haldamine ja juhtimine ning sadamas või sadamate süsteemis asuvate erinevate ettevõtjate tegevuse koordineerimine ja kontroll. See võib koosneda mitmest eraldiseisvast asutusest või vastutada mitme sadama eest;

| q) | „ristlus” – reisijatevedu, mida täiendavad majutus ja muud teenused ja mis kestab üle ühe päeva (ööbimine), mis ei ole regulaarne ega sõiduplaanijärgne reisijateveoteenus kahe või enama sadama vahel, vaid mille raames pöörduvad reisijad tavaliselt tagasi lähtesadamasse; |
| --- | --- |

q)

„ristlus” – reisijatevedu, mida täiendavad majutus ja muud teenused ja mis kestab üle ühe päeva (ööbimine), mis ei ole regulaarne ega sõiduplaanijärgne reisijateveoteenus kahe või enama sadama vahel, vaid mille raames pöörduvad reisijad tavaliselt tagasi lähtesadamasse;

| r) | „kättesaadaval kujul” – kõigil reisijatel on juurdepääs samale teabele tekstina, pimedate kirjas, helilisel, visuaalsel ja/või elektroonilisel kujul. Kättesaadava kuju näited hõlmavad muu hulgas piktogramme, heliteadaandeid ja subtiitreid ning võivad varieeruda vastavalt tehnoloogia arengule; |
| --- | --- |

r)

„kättesaadaval kujul” – kõigil reisijatel on juurdepääs samale teabele tekstina, pimedate kirjas, helilisel, visuaalsel ja/või elektroonilisel kujul. Kättesaadava kuju näited hõlmavad muu hulgas piktogramme, heliteadaandeid ja subtiitreid ning võivad varieeruda vastavalt tehnoloogia arengule;

| s) | „reisija” – veolepingu alusel reisiv isik, välja arvatud lasti või kaubana transporditavaid sõidukeid, haagiseid või kaupu saatvad isikud; |
| --- | --- |

s)

„reisija” – veolepingu alusel reisiv isik, välja arvatud lasti või kaubana transporditavaid sõidukeid, haagiseid või kaupu saatvad isikud;

| t) | „saabumine” – tegelik aeg, mil laev kinnitatakse saabumiskaile; |
| --- | --- |

t)

„saabumine” – tegelik aeg, mil laev kinnitatakse saabumiskaile;

| u) | „väljumine” – tegelik aeg, mil laev on muudetud merekindlaks; |
| --- | --- |

u)

„väljumine” – tegelik aeg, mil laev on muudetud merekindlaks;

| v) | „piletihind” – transpordi ja pardal majutamise eest makstud hind. See ei sisalda kulutusi toitlustusele, muudele tegevustele ega pardal tehtud ostudele; |
| --- | --- |

v)

„piletihind” – transpordi ja pardal majutamise eest makstud hind. See ei sisalda kulutusi toitlustusele, muudele tegevustele ega pardal tehtud ostudele;

| w) | „vääramatu jõud” – sündmus või olukord, mida ei oleks saanud vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed, nagu sõda, sissetung, välisvaenlaste tegevus, vaenulik tegevus (olenemata sellest, kas sõda on kuulutatud või mitte), kodusõda, mäss, revolutsioon, ülestõus, sõjaline või usurpeeritud võim, sõjaline või ebaseaduslik konfiskeerimine, terrorism, natsionaliseerimine, valitsuse sanktsioon, blokaad, embargo, töövaidlus, streik, elektriblokeering, -katkestus või -rike või loodusjõud, kaasa arvatud tulekahju, üleujutus, maavärin, torm, orkaan või muud loodusõnnetused. Vääramatu jõu olukordi võivad põhjustada ka äärmuslikud looded, tugevad tuuled, märkimisväärse lainekõrguse ületamine ja jäätumine. |
| --- | --- |

w)

„vääramatu jõud” – sündmus või olukord, mida ei oleks saanud vältida isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed, nagu sõda, sissetung, välisvaenlaste tegevus, vaenulik tegevus (olenemata sellest, kas sõda on kuulutatud või mitte), kodusõda, mäss, revolutsioon, ülestõus, sõjaline või usurpeeritud võim, sõjaline või ebaseaduslik konfiskeerimine, terrorism, natsionaliseerimine, valitsuse sanktsioon, blokaad, embargo, töövaidlus, streik, elektriblokeering, -katkestus või -rike või loodusjõud, kaasa arvatud tulekahju, üleujutus, maavärin, torm, orkaan või muud loodusõnnetused. Vääramatu jõu olukordi võivad põhjustada ka äärmuslikud looded, tugevad tuuled, märkimisväärse lainekõrguse ületamine ja jäätumine.

Artikkel 4

Veoleping ja mittediskrimineerivad lepingutingimused

1.   Vedajad annavad reisijale tõendi veolepingu sõlmimise kohta, väljastades reisijale ühe või mitu piletit. Pileteid peetakse prima facie tõendiks lepingu sõlmimise kohta ja need annavad seega käesolevas määruses sätestatud õigused.

2.   Ilma et see piiraks sotsiaaltariife nõudvate avaliku teenindamise kohustuste täitmist, pakutakse vedajate või piletimüüjate kohaldatavaid lepingutingimusi ja tariife avalikkusele, diskrimineerimata lõpptarbijat tema kodakondsuse või elukoha alusel või vedaja või piletimüüja asukoha alusel ühenduses.

Artikkel 5

Kohustustest loobumist käsitlev keeld

1.   Käesoleva määruse alusel võetud kohustusi ei tohi piirata ega nendest loobuda, sealhulgas veolepingusse märgitava mööndus- või piirava klausliga.

2.   Vedaja võib reisijatele pakkuda käesolevas määruses kehtestatud nõuetest soodsamaid lepingutingimusi.

II   peatükk

Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute õigused

Artikkel 6

Vedamisest keeldumise vältimine

1.   Vedajad, piletimüüjad ja reisikorraldajad ei keeldu puuet või piiratud liikumisvõimet põhjenduseks tuues:

| a) | broneeringu vastuvõtmisest või pileti väljastamisest seoses reisiga, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust; |
| --- | --- |

a)

broneeringu vastuvõtmisest või pileti väljastamisest seoses reisiga, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust;

| b) | puudega või piiratud liikumisvõimega isiku pardale lubamisest sadamas või pardalemineku / pardalt mahatuleku kohas, kui sellel isikul on kehtiv pilet või broneering. |
| --- | --- |

b)

puudega või piiratud liikumisvõimega isiku pardale lubamisest sadamas või pardalemineku / pardalt mahatuleku kohas, kui sellel isikul on kehtiv pilet või broneering.

2.   Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute broneeringute ning piletite eest ei võeta lisatasu.

Artikkel 7

Erandid ja eritingimused

1.   Artikli 6 sätetest olenemata võivad vedajad, piletimüüjad või reisikorraldajad keelduda puudega või piiratud liikumisvõimega isiku broneeringu vastuvõtmisest, talle pileti väljastamisest või tema pardale lubamisest ▐, juhul kui: ▐║ puudega või piiratud liikumisvõimega isiku pardaleminek või vedamine on füüsiliselt võimatu reisilaeva struktuuri tõttu
  ja kui neile ei saa pakkuda tavapärasel tasemel teenust ohutul, väärikal ja praktikas teostataval viisil
  .

Broneeringu vastuvõtmisest keeldumise korral
  esimeses lõigus
  esitatud alustel teevad vedajad, piletimüüjad või reisikorraldajad mõistlikke jõupingutusi, et pakkuda kõnealusele isikule vastuvõetavat alternatiivi.

Broneerimise korral pakutakse puudega või piiratud liikumisvõimega isikule, kelle pardalevõtmisest keelduti ▐, ja teda lõike 2 alusel saatvale isikule hüvitist või reisi marsruudi muutmise võimalust vastavalt I lisale. ▐

2.   ▐ Vedaja, piletimüüja või reisikorraldaja
  võib
  nõuda, et puudega või piiratud liikumisvõimega isikut saadaks teine isik, kes on suuteline osutama sellele isikule vajalikku abi, kui see on tingimata vajalik.

3.   Kui vedaja või piletimüüja või reisikorraldaja rakendab lõigetes 1 või 2 sätestatud erandit, peab ta viivitamatult teavitama puudega või piiratud liikumisvõimega isikut selle põhjustest. Nõudmise korral teatab vedaja, piletimüüja või reisikorraldaja nendest põhjustest puudega või piiratud liikumisvõimega isikule kirjalikult viie tööpäeva jooksul pärast nõudmise esitamist.

Artikkel 8

Juurdepääs ja teave

1.   Kohaldatavate ohutusnõuete täitmiseks kehtestavad vedajad
  riiklike täitevasutuste järelevalve all ning
  aktiivses koostöös
  sadamaid ning
  puudega ja piiratud liikumisvõimega isikuid esindavate
  organisatsioonidega
  võrdse juurdepääsu eeskirjad, mida kohaldatakse puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute
  ning neid saatvate isikute
  veo suhtes, samuti nende või liikumisabivahendite vedamise võimalikud piirangud, mis tulenevad reisilaevade struktuurist. Eeskirjades sätestatakse kõnealuse mereveoteenuse kõik juurdepääsu tingimused, sh juurdepääs kasutatavatele laevadele ja pardal olevatele võimalustele
  ning paigaldatud abivahenditele
  .

2.   Vedajad või piletimüüjad teevad lõikes 1 sätestatud eeskirjad
  kättesaadaval kujul ja
  asjakohasel viisil üldsusele
  füüsiliselt või Interneti teel
  kättesaadavaks vähemalt broneeringu tegemise ajal ja samades keeltes kui tavaliselt kõigile reisijatele avaldatav teave. Kõnealust teavet andes pööratakse erilist tähelepanu puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele.

3.   Vedajad teevad taotluse korral
  kättesaadaval kujul
  kättesaadavaks ohutusnõuded kehtestava rahvusvahelise, ühenduse või siseriikliku õigusakti, millel võrdse juurdepääsu eeskirjad põhinevad.

4.   Reisikorraldajad teevad kättesaadavaks lõikes 1 sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse nende poolt korraldatavate, müüdavate või müügiks pakutavate reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide juurde kuuluvate reiside suhtes.

5.   Vedajad, nende piletimüüjad või reisikorraldajad tagavad, et puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel on ▐ kättesaadaval kujul juurdepääs kogu asjakohasele teabele veotingimuste, reisi ning teenuste juurdepääsetavuse kohta, sealhulgas Interneti teel broneerimine ja Internetis esitatav teave
  , ning kirjalik kinnitus abi osutamise kohta
  .

Artikkel 9

Õigus abile sadamates

1.   Puudega ja piiratud liikumisvõimega isiku sadamast väljumisel, sellest läbisõidul või sinna saabumisel vastutab vedaja kõnealusele isikule II lisas määratletud abi tasuta osutamise tagamise eest, nii et kõnealune isik saaks siseneda väljuvasse laeva või väljuda saabuvast laevast, millele ta on pileti ostnud, ilma et see piiraks artikli 8 lõikes 1 osutatud juurdepääsueeskirju.
  Abi on kohandatud puudega või piiratud liikumisvõimega isiku individuaalsetele vajadustele.

2.   Vedaja võib pakkuda abi ise või sõlmida abi osutamiseks lepingu ühe või mitme poolega. Vedaja võib sellise lepingu või sellised lepingud sõlmida omal algatusel või taotluse alusel, mille võib esitada muu hulgas ka sadama valdaja, ja võttes arvesse kõnealuses sadamas olemasolevaid teenuseid.

Juhul kui vedaja sõlmib abi osutamiseks lepingu ühe või mitme poolega, vastutab vedaja jätkuvalt abi osutamise eest ja artikli 14 lõikes 1 osutatud kvaliteedistandardite täitmise tagamise eest.

3.   Vedaja võib mittediskrimineerival alusel kehtestada sadamates osutatava abi rahastamiseks kõigile reisijatele eriotstarbelise tasu. Nimetatud eriotstarbeline tasu on mõistliku suurusega, kulupõhine ja läbipaistev.

▐

4.   Vedaja teeb artikli 27 lõike 1 alusel määratud täitevasutusele või -asutustele kättesaadavaks iga-aastase auditeeritud ülevaate puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute abi osutamisel saadud tasude ja tehtud kulutuste kohta.

5.
     
  Kooskõlas artikliga 12 on sadama käitaja ülesanne võimaldada vajaduse korral puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele juurdepääs sadamale.

Artikkel 10

Õigus abile pardalemineku / pardalt mahatuleku kohtades

Sadama puudumise korral konkreetses sihtkohas või reisietapil korraldab vedaja pardalemineku / pardalt mahatuleku kohas abi osutamise kooskõlas artikliga 9.

Artikkel 11

Õigus abile laeva pardal

Vedaja osutab tasuta vähemalt III lisas täpsustatud abi puudega või piiratud liikumisvõimega isikule, kes väljub sadamast, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust, saabub sinna või viibib seal läbisõidul.

Artikkel 12

Abi andmise tingimused

Vedajad, sadamate käitajad, piletimüüjad ja reisikorraldajad teevad koostööd, et osutada puudega või piiratud liikumisvõimega isikutele abi kooskõlas artiklitega 9, 10 ja 11 vastavalt järgmistele punktidele:

| a) | abi antakse tingimusel, et vedajale, piletimüüjale või reisikorraldajale, kelle käest pilet osteti, on asjaomase isiku abivajadustest
  broneeringu tegemisel ajal või
  vähemalt 48 tundi enne abi vajamist ette teatatud
  , välja arvatud juhul, kui abi osutaja ja reisija vahel on lepitud kokku lühem etteteatamistähtaeg. Erandiks on ristlusreisid, mille puhul tuleks abivajadusest teatada broneeringu tegemise ajal
  . Kui pilet kehtib mitme reisi jaoks, piisab ühest teatest, tingimusel et järgnevate reiside aegade kohta on antud piisavalt teavet; |
| --- | --- |

a)

abi antakse tingimusel, et vedajale, piletimüüjale või reisikorraldajale, kelle käest pilet osteti, on asjaomase isiku abivajadustest
  broneeringu tegemisel ajal või
  vähemalt 48 tundi enne abi vajamist ette teatatud
  , välja arvatud juhul, kui abi osutaja ja reisija vahel on lepitud kokku lühem etteteatamistähtaeg. Erandiks on ristlusreisid, mille puhul tuleks abivajadusest teatada broneeringu tegemise ajal
  . Kui pilet kehtib mitme reisi jaoks, piisab ühest teatest, tingimusel et järgnevate reiside aegade kohta on antud piisavalt teavet;

| b) | vedaja, piletimüüja ja reisikorraldaja võtavad kõik vajalikud meetmed puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute abivajadust käsitlevate teadete
  küsimiseks ja
  vastuvõtmiseks.
  Reisijale antakse kinnitus, et abivajadusest on teavitatud.

  Kõnealuseid kohustusi kohaldatakse kõigis müügipunktides, sealhulgas telefoni ja Interneti teel toimuva müügi suhtes; |
| --- | --- |

b)

vedaja, piletimüüja ja reisikorraldaja võtavad kõik vajalikud meetmed puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute abivajadust käsitlevate teadete
  küsimiseks ja
  vastuvõtmiseks.
  Reisijale antakse kinnitus, et abivajadusest on teavitatud.

  Kõnealuseid kohustusi kohaldatakse kõigis müügipunktides, sealhulgas telefoni ja Interneti teel toimuva müügi suhtes;

| c) | juhul kui abivajadusest ei ole vastavalt punktile a teatatud, teevad vedaja, jaamakäitaja, piletimüüja ja reisikorraldaja kõik mõistlikud pingutused, et osutada puudega või piiratud liikumisvõimega isikule abi nii, et ta saaks siseneda väljuvasse laeva või ümber istuda teise laeva või väljuda saabuvast laevast, millele ta on pileti ostnud; |
| --- | --- |

c)

juhul kui abivajadusest ei ole vastavalt punktile a teatatud, teevad vedaja, jaamakäitaja, piletimüüja ja reisikorraldaja kõik mõistlikud pingutused, et osutada puudega või piiratud liikumisvõimega isikule abi nii, et ta saaks siseneda väljuvasse laeva või ümber istuda teise laeva või väljuda saabuvast laevast, millele ta on pileti ostnud;

| d) | ilma et see piiraks teiste isikute õigusi väljaspool sadama territooriumi paiknevatele aladele, määrab sadama käitaja või muu volitatud isik sadama piires olenevalt olukorrast terminalihoonetes ja/või neist väljaspool kindlaks saabumis- ja väljumiskohad, kus puudega ja piiratud liikumisvõimega isikud saavad teatada oma saabumisest ja paluda abi. Kõnealused kohad on selgelt tähistatud ning sealt saab kättesaadaval kujul põhilist teavet sadama ja osutatava abi kohta; |
| --- | --- |

d)

ilma et see piiraks teiste isikute õigusi väljaspool sadama territooriumi paiknevatele aladele, määrab sadama käitaja või muu volitatud isik sadama piires olenevalt olukorrast terminalihoonetes ja/või neist väljaspool kindlaks saabumis- ja väljumiskohad, kus puudega ja piiratud liikumisvõimega isikud saavad teatada oma saabumisest ja paluda abi. Kõnealused kohad on selgelt tähistatud ning sealt saab kättesaadaval kujul põhilist teavet sadama ja osutatava abi kohta;

| e) | abi osutatakse tingimusel, et puudega või piiratud liikumisvõimega isik ilmub kindlaksmääratud kohta:






  — | vedaja poolt määratud ajaks, mis ei ole rohkem kui 60 minutit enne sõiduplaanijärgset väljumisaega,║ |
| --- | --- | --- |

e)

abi osutatakse tingimusel, et puudega või piiratud liikumisvõimega isik ilmub kindlaksmääratud kohta:

—

vedaja poolt määratud ajaks, mis ei ole rohkem kui 60 minutit enne sõiduplaanijärgset väljumisaega,║

| — | kui aega ei ole määratud, siis hiljemalt 30 minutit enne sõiduplaanijärgset

  laevale mineku aega, välja arvatud juhul, kui reisija ja abi osutaja vahel on kokku lepitud teisiti, või; |
| --- | --- |

—

kui aega ei ole määratud, siis hiljemalt 30 minutit enne sõiduplaanijärgset

  laevale mineku aega, välja arvatud juhul, kui reisija ja abi osutaja vahel on kokku lepitud teisiti, või;

| — | ristluste puhul vedaja poolt määratud ajaks, mis ei ole varem kui 60 minutit enne registreerimisaega
  ; |
| --- | --- |

—

ristluste puhul vedaja poolt määratud ajaks, mis ei ole varem kui 60 minutit enne registreerimisaega
  ;

| f) | kui puudega või piiratud liikumisvõimega isikul on vaja kasutada
  abikoera
  , tuleb see võimalus tagada, tingimusel et vedajat, piletimüüjat või reisikorraldajat on teavitatud kooskõlas tunnustatud
  abikoerte
  reisilaeva pardal vedamise suhtes kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega, kui need on olemas. |
| --- | --- |

f)

kui puudega või piiratud liikumisvõimega isikul on vaja kasutada
  abikoera
  , tuleb see võimalus tagada, tingimusel et vedajat, piletimüüjat või reisikorraldajat on teavitatud kooskõlas tunnustatud
  abikoerte
  reisilaeva pardal vedamise suhtes kohaldatavate siseriiklike eeskirjadega, kui need on olemas.

Artikkel 13

Teabe edastamine kolmandale isikule

1.   Kui abi osutamiseks on sõlmitud allhankeleping ning vedaja ▐ saab teate abivajaduse kohta vähemalt 48 tundi enne sõiduplaanijärgset väljumisaega, edastab ta asjaomase teabe, nii et alltöövõtja saaks selle kätte
  niipea kui võimalik ja igal juhul
  vähemalt 36 tundi enne sõiduplaanijärgset väljumisaega.

2.   Kui abi osutamiseks on sõlmitud allhankeleping ning vedaja ▐ saab teate abivajaduse kohta vähem kui 48 tundi enne sõiduplaanijärgset väljumisaega, edastab vedaja ▐ asjaomase teabe alltöövõtjale niipea kui võimalik.

Artikkel 14

Abi kvaliteedistandardid

1.   Koostöös puudega ja piiratud liikumisvõimega reisijaid esindavate organisatsioonidega kehtestab vedaja II ja III lisas täpsustatud abi suhtes kvaliteedistandardid ning määrab kindlaks nende täitmiseks vajalikud vahendid.

2.   Kvaliteedistandardite kehtestamisel võetakse täiel määral arvesse puudega või piiratud liikumisvõimega isikute transpordi hõlbustamist käsitlevaid rahvusvaheliselt tunnustatud poliitikaid ja tegevusjuhendeid, eelkõige Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni soovitust reisilaevade projekti ja käitamise kohta eakate ja puuetega isikute vajadustele vastamiseks.

3.   Vedaja avaldab oma kvaliteedistandardid
  kättesaadaval kujul
  .

Artikkel 15

Koolitus

Vedajad:

| a) | tagavad, et kõik nende töötajad, kes osutavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele otsest abi, sealhulgas alltöövõtjad, teavad, kuidas rahuldada erineva puude või liikumishäirega isikute vajadusi; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et kõik nende töötajad, kes osutavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele otsest abi, sealhulgas alltöövõtjad, teavad, kuidas rahuldada erineva puude või liikumishäirega isikute vajadusi;

| b) | korraldavad kõikidele
  oma töötajatele, kes tegelevad
  sadamas
  vahetult
  reisijatega
  ,
  IV lisas kirjeldatud koolituse puudega isikute abistamise ja puudega seotud teadlikkuse suurendamise kohta; |
| --- | --- |

b)

korraldavad kõikidele
  oma töötajatele, kes tegelevad
  sadamas
  vahetult
  reisijatega
  ,
  IV lisas kirjeldatud koolituse puudega isikute abistamise ja puudega seotud teadlikkuse suurendamise kohta;

| c) | tagavad, et kõik uued töötajad
  , kellel on vahetu kokkupuude reisijatega,
  osaleksid töölevõtmisel puudega isikute alasel koolitusel ning et töötajatele viidaks vajaduse korral läbi täiendkoolitus. |
| --- | --- |

c)

tagavad, et kõik uued töötajad
  , kellel on vahetu kokkupuude reisijatega,
  osaleksid töölevõtmisel puudega isikute alasel koolitusel ning et töötajatele viidaks vajaduse korral läbi täiendkoolitus.

Artikkel 16

Hüvitis ratastoolide ja muude liikumisabivahendite eest

1.   Kui ratastool või muu liikumisabivahend või selle osa on läinud kaotsi või saanud kahjustada sadamas käitlemise või laeval transportimise ajal kas enne või pärast reisi või selle ajal,
  makstakse
  reisijale, kellele ese kuulub, hüvitist ▐ olenevalt sellest, kes vastutas eseme eest ajal, mil see läks kaotsi või sai kahjustada
  , välja arvatud juhul, kui reisijale, kellele ese kuulub, on juba makstud hüvitist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 392/2009 (reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral) (9) kohaselt.

Vajaduse korral võetakse kõik abinõud abivahendi kiireks asendamiseks
  asjaomase reisija vajadustele vastava abivahendiga
  .

2.   Käesoleva artikli alusel makstava hüvitise summa ei ole piiratud.

III   peatükk

Vedajate kohustused reisi katkemise korral

Artikkel 17

Teabe esitamine

1.   Hilinemise korral teatab vedaja või vajaduse korral sadama käitaja reisijatele
  sellest hiljemalt
  30 minutit pärast reisi sõiduplaanijärgset väljumisaega või üks tund enne reisi sõiduplaanijärgset saabumisaega.
  Kui vastav teave on olemas, teatab vedaja reisijatele eeldatava väljumis- ja saabumisaja.

2.   Kui reisijad jäävad hilinemise tõttu ühendusreisist maha, teeb tegelik vedaja mõistlikke pingutusi, et teavitada asjaomaseid reisijaid muudest ühendusreisidest.

3.
     
  Vedaja või sadama käitaja tagab, et puudega või piiratud liikumisvõimega reisijatele antakse lõigetes 1 ja 2 nõutud teavet kättesaadaval kujul.

Artikkel 18

Õigus abile

1.   Juhul kui vedajal on alust arvata, et reisijate mereveoteenus hilineb sõiduplaanijärgsest väljumisajast rohkem kui 60 minutit, pakutakse reisijatele proportsionaalselt ootamisajaga tasuta einet ja karastusjooke║, kui need on laeva pardal või sadamas kättesaadavad või neid on võimalik mõistlikul viisil muretseda.

2.   Kui hilinemise tõttu on vajalik üks või mitu ööbimist või kui lisaks reisija kavandatule on vajalik lisaööbimine, pakutakse reisijatele lisaks lõikes 1 sätestatud einetele ja karastusjookidele tasuta hotelli või muud majutust ning transporti sadama ja majutuskoha vahel.
  Vedaja kantavad lisamajutuse ja transpordi kulud ei tohi ületada kahekordset piletihinda.

3.   Kui mereveoteenust ei saa enam jätkata, korraldab vedaja reisijatele võimalusel ja niipea kui võimalik alternatiivse veoteenuse.

4.   Lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel osutab tegelik vedaja erilist tähelepanu puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute ning neid saatvate isikute vajadustele.

Artikkel 19

Marsruudi muutmine ja hüvitamine

1.   Juhul kui vedajal on alust arvata, et reisijate mereveoteenus hilineb sõiduplaanijärgsest väljumisajast rohkem kui 120 minutit:

| a) | pakutakse reisijale mõistlikel tingimustel kohe muud veoteenust või, kui see ei ole otstarbekas, teatatakse talle teiste vedajate muudest asjaomastest veoteenustest; |
| --- | --- |

a)

pakutakse reisijale mõistlikel tingimustel kohe muud veoteenust või, kui see ei ole otstarbekas, teatatakse talle teiste vedajate muudest asjaomastest veoteenustest;

| b) | pakutakse
  reisijale
  piletihinna hüvitamist
  , kui ta
  otsustab vedajaga mitte reisida
  . |
| --- | --- |

b)

pakutakse
  reisijale
  piletihinna hüvitamist
  , kui ta
  otsustab vedajaga mitte reisida
  .

Punktis b sätestatud hüvitise maksmine toimub samadel tingimustel kui
  artikli 20 lõigetes 3, 4 ja 5
  sätestatud hüvitise maksmine.

2.   
  Erandina lõikest 1 muudetakse
  ristlusreisijate
  marsruuti või makstakse neile hüvitist kooskõlas direktiiviga
  90/314/EMÜ.

Artikkel 20

Piletihinna hüvitamine

1.   Kaotamata õigust transpordile, võib reisija taotleda vedajalt hüvitist ▐ saabumise hilinemise eest. Hüvitise miinimummäärad on järgmised:

| a) | 25 % piletihinnast 60- kuni 119-minutilise hilinemise korral; |
| --- | --- |

a)

25 % piletihinnast 60- kuni 119-minutilise hilinemise korral;

| b) | 50 % piletihinnast 120-minutilise või pikema hilinemise korral; |
| --- | --- |

b)

50 % piletihinnast 120-minutilise või pikema hilinemise korral;

| c) | 100 % pileti hinnast, kui vedaja ei paku alternatiivset teenust või ei esita artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud teavet. |
| --- | --- |

c)

100 % pileti hinnast, kui vedaja ei paku alternatiivset teenust või ei esita artikli 19 lõike 1 punktis a osutatud teavet.

2.   
  Lõiget 1
  ei kohaldata ristlusreisijate suhtes
  . Ristlusreisijad võivad nõuda hüvitist kooskõlas direktiiviga
  90/314/EMÜ.

3.   Hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast hüvitise taotluse esitamist. Hüvitist võib maksta reisitšekkide ja/või teiste teenustega, kui tingimused on paindlikud, eelkõige seoses kehtivusaja ja sihtkohaga. Reisija nõudmisel makstakse hüvitis rahas.

4.
     
  Kui vedaja on teatanud ülesõidu tühistamisest või edasilükkumisest või ülesõidu kestuse pikenemisest vähemalt 3 päeva enne sõiduplaanijärgset väljumisaega, puudub õigus saada hüvitist.

Artikkel 21

Vääramatu jõud

Artiklites 18, 19 ja 20 sätestatud kohustusi ei kohaldata, kui transporditeenuse osutamist takistab vääramatu jõud.

Artikkel 22

Täiendavad nõuded

Käesolev määrus ei takista reisijaid liikmesriigi kohtus nõudmast veoteenuste tühistamise või hilinemise tõttu tekkinud kahju hüvitamist.
  Käesoleva määruse alusel antud hüvitise võib täiendavast hüvitisest maha arvata.

Artikkel 23

Reisijaid soosivad täiendavad meetmed

Vedajad teevad
  riiklike täitevasutuste järelevalve all
  koostööd, et võtta sidusrühmi,
  kutseorganisatsioone
  ning tarbijate, reisijate,

  sadamate
  ja puudega isikute ühendusi kaasates vastu riigi või Euroopa tasandi eeskirjad. Kõnealused meetmed
  on
  suunatud reisijatele osutatava teeninduse parandamisele, eelkõige pikaajaliste hilinemiste ja reisi katkemise või tühistamise korral.

IV   peatükk

Reisijatele suunatud teave ja kaebuste käsitlemine

Artikkel 24

Reisiteabe saamise õigus

Sadamate käitajad ja vedajad annavad reisijatele kogu reisi vältel
  kättesaadaval kujul ja tavapärastes keeltes
  asjakohast reisiteavet. Seejuures pööratakse erilist tähelepanu puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele.

Artikkel 25

Teave reisijate õiguste kohta

1.   Vedaja tagab, et reisijatele antakse hiljemalt väljumisel asjakohast ja arusaadavat teavet käesolevast määrusest tulenevate õiguste kohta. Kui kõnealuse teabe on esitanud kas vedaja või tegelik vedaja, ei ole teised kohustatud kõnealust teavet andma. Teavet antakse
  kättesaadaval kujul ja tavapärastes keeltes
  . Kõnealust teavet andes pööratakse erilist tähelepanu puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele.

2.   Vedajad ja sadamate käitajad tagavad, et käesoleva määruse kohaseid reisijate õigusi käsitlev teave on avalikult kättesaadav nii laevade pardal kui ka sadamates. Nimetatud teave sisaldab liikmesriikide poolt artikli 27 lõike 1 alusel määratud täitevasutuse kontaktandmeid.

Artikkel 26

Kaebused

1.   
  Liikmesriikide asutused
  kehtestavad
  kõikidele reisijatele, kaasa arvatud puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele kättesaadava sõltumatu
  mehhanismi, et käsitleda kaebusi seoses käesoleva määrusega hõlmatud õiguste ja kohustustega.

2.   Reisijad võivad esitada kaebuse vedajale ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil teenust osutati või oleks tulnud osutada. Kaebuse saaja peab 20 tööpäeva jooksul esitama põhjendatud arvamuse või õigustatud juhtudel teatama reisijale, millisel kuupäeval võib ta oodata kaebusele vastust. Vastama peab siiski mitte hiljem kui kahe kuu jooksul pärast kaebuse saamist.

3.   Kui lõikes 2 sätestatud aja jooksul vastust ei saada, loetakse kaebus rahuldatuks.

V   peatükk

Jõustamine ja riiklikud täitevasutused

Artikkel 27

Riiklikud täitevasutused

1.   Iga liikmesriik määrab asutuse ▐, kes
  vastutab
  käesoleva määruse jõustamise eest. Iga asutus võtab meetmed, mis on vajalikud artiklis 8 osutatud juurdepääsueeskirjade
  kehtestamise ning nimetatud eeskirjade ja reisijate õiguste järgimise tagamiseks
  . Iga asutus on oma organisatsiooni, rahastamisotsuste, juriidilise struktuuri ja otsuste tegemise poolest
  ärihuvidest
  sõltumatu.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni vastavalt käesolevale artiklile määratud asutusest ▐ ja
  selle
  kohustustest.

3.   Iga reisija võib esitada kaebuse käesoleva määruse väidetava rikkumise kohta ▐ lõike 1 alusel määratud ▐ liikmesriigi ▐ asjaomasele asutusele.

4.   Liikmesriigid, kes on otsustanud teha artikli 2 lõike 2 alusel teatavate teenuste suhtes erandi, tagavad samaväärse mehhanismi reisijate õiguste jõustamiseks.

Artikkel 28

Jõustamise aruanne

1.   Artikli 27 alusel määratud täitevasutused avaldavad iga aasta 1. juunil oma eelneva aasta tegevuse kohta aruande, mis sisaldab muu hulgas järgmist:

| a) | käesoleva määruse sätete rakendamiseks võetud meetmete kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse sätete rakendamiseks võetud meetmete kirjeldus;

| b) | viide üksikkaebuste lahendamise menetlusele; |
| --- | --- |

b)

viide üksikkaebuste lahendamise menetlusele;

| c) | kokkuvõte liikmesriigis kohaldatavatest puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu eeskirjadest; |
| --- | --- |

c)

kokkuvõte liikmesriigis kohaldatavatest puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu eeskirjadest;

| d) | koondandmed kaebuste
  , kaasa arvatud nende tulemuste ja lahendamise tähtaegade
  kohta; |
| --- | --- |

d)

koondandmed kaebuste
  , kaasa arvatud nende tulemuste ja lahendamise tähtaegade
  kohta;

| e) | kohaldatavate sanktsioonide üksikasjad; |
| --- | --- |

e)

kohaldatavate sanktsioonide üksikasjad;

| f) | muud käesoleva määruse parema täitmise seisukohalt olulised küsimused. |
| --- | --- |

f)

muud käesoleva määruse parema täitmise seisukohalt olulised küsimused.

2.   Kõnealuse aruande esitamiseks koostavad täitevasutused kaebuste kohta statistika teemade ja asjaomaste ettevõtjate lõikes. Nimetatud andmed esitatakse nõudmise korral komisjonile või riigi uurimisasutustele kuni kolme aasta möödumiseni vahejuhtumist.

Artikkel 29

Täitevasutuste koostöö

Artikli 27 lõike 1 alusel määratud riiklikud täitevasutused vahetavad teavet oma töö ja otsustuspõhimõtete ning tavade kohta, et tagada reisijate ühtne kaitse kogu ühenduses. Selle ülesande täitmisel toetab neid komisjon.

Artikkel 30

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse sätete rikkumise puhul kohaldatavate karistuste kohta ja võtavad kõnealuste eeskirjade rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Karistused
  , mille hulka võib kuuluda asjaomasele reisijale hüvitise maksmine,
  peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid edastavad nimetatud sätted komisjonile ja teavitavad komisjoni viivitamatult kõikidest nimetatud sätteid puudutavatest hilisematest muudatustest.

VI   peatükk

Lõppsätted

Artikkel 31

Aruanne

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt ... (10) aruande käesoleva määruse toimimise ja mõju kohta. Vajaduse korral lisatakse aruandele õigusakti ettepanekud käesoleva määruse sätete üksikasjalikumaks rakendamiseks või määruse muutmiseks.

Artikkel 32

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 muutmine

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 lisale lisatakse järgmine punkt║:

| „19. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta]
   (11). |
| --- | --- |

„19.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009 [mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta]
   (11).

Artikkel 33

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust ║ kohaldatakse alates ... (12). Artikleid 6, 7, 26, 27 ja 30 kohaldatakse alates ... (13).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

presidenteesistuja

Nõukogu nimel

presidenteesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 144, 15.5.1998, lk 1.

4

(5)  IMO meresõiduohutuse komitee 24. juuni 1996. aasta ringkiri 735, käesoleva määruse vastuvõtmise ajal.

5

(6)  EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59.

6

(7)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

7

(8)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

8

(9)  
  ELT L 131, 28.5.2009, lk 24.

9

ELT L 131, 28.5.2009, lk 24.

(10)  Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

10

Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(11)  ELT C ...”

11

(12)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist.

12

Kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist.

(13)  Üks aasta pärast käesoleva määruse avaldamist.

13

Üks aasta pärast käesoleva määruse avaldamist.

Neljapäev, 23. aprilli 2009I LISA

Puudega või piiratud liikumisvõimega isiku õigus saada broneerimise korral hüvitist või muuta reisi marsruuti

| 1. | Käesolevale lisale osutamisel pakutakse puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele võimalust valida järgmiste võimaluste vahel:






  a) | — | kogu pileti ostuhinna hüvitamine seitsme päeva jooksul kas sularahas, elektroonilise pangaülekandega, pangakorralduse või pangatšekkidena ärajäänud reisi osa või osade puhul ning toimunud reisi osa või osade puhul, kui reis ei oma seoses reisija esialgse reisikavaga enam mõtet, ning vajadusel lisaks ka |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Käesolevale lisale osutamisel pakutakse puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele võimalust valida järgmiste võimaluste vahel:

a)

—

kogu pileti ostuhinna hüvitamine seitsme päeva jooksul kas sularahas, elektroonilise pangaülekandega, pangakorralduse või pangatšekkidena ärajäänud reisi osa või osade puhul ning toimunud reisi osa või osade puhul, kui reis ei oma seoses reisija esialgse reisikavaga enam mõtet, ning vajadusel lisaks ka

| — | esimesel võimalusel toimuv tagasireis esimesse väljumiskohta või |
| --- | --- |

—

esimesel võimalusel toimuv tagasireis esimesse väljumiskohta või

| b) | võrreldavatel transporditingimustel marsruudi muutmine lõppsihtkohta jõudmiseks esimesel võimalusel või |
| --- | --- |

b)

võrreldavatel transporditingimustel marsruudi muutmine lõppsihtkohta jõudmiseks esimesel võimalusel või

| c) | võrreldavatel transporditingimustel marsruudi muutmine lõppsihtkohta jõudmiseks reisijale sobival hilisemal kuupäeval, olenevalt piletite kättesaadavusest. |
| --- | --- |

c)

võrreldavatel transporditingimustel marsruudi muutmine lõppsihtkohta jõudmiseks reisijale sobival hilisemal kuupäeval, olenevalt piletite kättesaadavusest.

| 2. | Lõike 1 punkti a kohaldatakse ka reisijate suhtes, kelle reisid on osa paketist, välja arvatud õigus saada hüvitist, kui selline õigus tuleneb direktiivist 90/314/EMÜ ║. |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 punkti a kohaldatakse ka reisijate suhtes, kelle reisid on osa paketist, välja arvatud õigus saada hüvitist, kui selline õigus tuleneb direktiivist 90/314/EMÜ ║.

| 3. | Kui linnas või piirkonnas on mitu sadamat ja tegelik vedaja pakub reisijale reisi mõnda teise sadamasse kui see, millega broneering on seotud, kannab tegelik vedaja reisija sõidukulud kõnealusest teisest sadamast broneeringus seisvasse sadamasse või kokkuleppel reisijaga mõnda muusse lähedalasuvasse sihtkohta. |
| --- | --- |

3.

Kui linnas või piirkonnas on mitu sadamat ja tegelik vedaja pakub reisijale reisi mõnda teise sadamasse kui see, millega broneering on seotud, kannab tegelik vedaja reisija sõidukulud kõnealusest teisest sadamast broneeringus seisvasse sadamasse või kokkuleppel reisijaga mõnda muusse lähedalasuvasse sihtkohta.

Neljapäev, 23. aprilli 2009II LISA

Sadamates osutatav abi

Abi ja kord, mis on vajalik, et võimaldada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel:

| — | teatada oma saabumisest sadamasse ja edastada soov abi saamiseks; |
| --- | --- |

—

teatada oma saabumisest sadamasse ja edastada soov abi saamiseks;

| — | liikuda sisenemise kohast võimaliku registreerimislauani või laevani; |
| --- | --- |

—

liikuda sisenemise kohast võimaliku registreerimislauani või laevani;

| — | vajadusel registreerida end ja pagas; |
| --- | --- |

—

vajadusel registreerida end ja pagas;

| — | liikuda võimaliku registreerimislaua juurest laevani, täites väljarände-, tolli- ja julgeolekuprotseduurid; |
| --- | --- |

—

liikuda võimaliku registreerimislaua juurest laevani, täites väljarände-, tolli- ja julgeolekuprotseduurid;

| — | minna laeva pardale
  vajalike vahendite abil
  ; |
| --- | --- |

—

minna laeva pardale
  vajalike vahendite abil
  ;

| — | liikuda laeva ukse juurest oma kohale; |
| --- | --- |

—

liikuda laeva ukse juurest oma kohale;

| — | paigutada laeval pagas hoiukohta ja see kätte saada; |
| --- | --- |

—

paigutada laeval pagas hoiukohta ja see kätte saada;

| — | siirduda oma kohalt laeva ukse juurde; |
| --- | --- |

—

siirduda oma kohalt laeva ukse juurde;

| — | tulla laeva pardalt maha, vajadusel lifti, ratastooli või muu vajaliku abiga; |
| --- | --- |

—

tulla laeva pardalt maha, vajadusel lifti, ratastooli või muu vajaliku abiga;

| — | saada (vajadusel) pagas kätte, täites sisserände- ja tolliprotseduurid; |
| --- | --- |

—

saada (vajadusel) pagas kätte, täites sisserände- ja tolliprotseduurid;

| — | liikuda pagasisaalist või pardalt mahatuleku kohast määratud väljumiskohta; |
| --- | --- |

—

liikuda pagasisaalist või pardalt mahatuleku kohast määratud väljumiskohta;

| — | minna vajadusel tualettruumi. |
| --- | --- |

—

minna vajadusel tualettruumi.

Kui puudega või piiratud liikumisvõimega isikut abistab saatja, peab viimasele andma vajadusel võimaluse osutada vajalikku abi sadamas ning pardaleminekul ja pardalt mahaminekul.

Vajalike liikumisabivahendite, sealhulgas näiteks elektriliste ratastoolide käitlemine.

Kahjustatud või kaotsiläinud liikumisabivahendite ajutine asendamine ▐ mitte tingimata
  identsete, kuid sarnaste tehniliste ja talitluslike omadustega vahenditega
  .

Vajaduse korral tunnustatud
  abikoerte
  maapealne teenindamine.

Pardaleminekuks ja pardalt mahatulekuks vajaliku teabe edastamine kättesaadaval kujul.

Neljapäev, 23. aprilli 2009III LISA

Laeva pardal osutatav abi

Vastavalt riiklikele määrustele tunnustatud
  abikoerte
  vedamine laevas.

Lisaks meditsiinitehnikale kuni kahe liikumisabivahendi vedu iga puudega või piiratud liikumisvõimega isiku kohta, sealhulgas elektrilised ratastoolid.

Reisi käsitleva vajaliku teabe edastamine kättesaadaval kujul.

Taotluse korral ja ohutuseeskirju ning vabade kohtade olemasolu järgides kõikide mõistlike jõupingutuste tegemine istekohtade korraldamiseks puudega või piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi arvestades.

Vajadusel tualettruumi minemisel abistamine.

Kui puudega või piiratud liikumisvõimega isikut abistab saatja, teeb laevandusettevõtja jõupingutusi selleks, et anda viimasele istekoht puudega või piiratud liikumisvõimega isiku kõrval.

Neljapäev, 23. aprilli 2009IV LISA

Puudega inimeste alane koolitus

Puudega seotud teadlikkuse suurendamise koolitus

Reisijatega vahetult tegelevate töötajate koolitus hõlmab järgmist:

| — | füüsilise, meele- (kuulmine ja nägemine), varjatud või vaimupuudega reisijate alane teadlikkus ja asjakohane suhtumine kõnealustesse reisijatesse, kaasa arvatud see, kuidas teha vahet selliste isikute erinevatel võimetel, kelle liikuvus, suunataju või suhtlemisvõime võib olla nõrgenenud; |
| --- | --- |

—

füüsilise, meele- (kuulmine ja nägemine), varjatud või vaimupuudega reisijate alane teadlikkus ja asjakohane suhtumine kõnealustesse reisijatesse, kaasa arvatud see, kuidas teha vahet selliste isikute erinevatel võimetel, kelle liikuvus, suunataju või suhtlemisvõime võib olla nõrgenenud;

| — | piiratud liikumisvõimega isikute ees seisvad takistused, sealhulgas suhtumise ning keskkonnaga seotud, füüsilised ja organisatsioonilised takistused; |
| --- | --- |

—

piiratud liikumisvõimega isikute ees seisvad takistused, sealhulgas suhtumise ning keskkonnaga seotud, füüsilised ja organisatsioonilised takistused;

| — | tunnustatud
  abikoerad
  , sealhulgas nende
  koerte
  ülesanded ja vajadused; |
| --- | --- |

—

tunnustatud
  abikoerad
  , sealhulgas nende
  koerte
  ülesanded ja vajadused;

| — | ootamatute olukordade lahendamine; |
| --- | --- |

—

ootamatute olukordade lahendamine;

| — | suhtlemisoskus ning viisid kurtide ja kuulmis-, nägemis-, kõne- ja vaimupuudega inimestega suhtlemiseks; |
| --- | --- |

—

suhtlemisoskus ning viisid kurtide ja kuulmis-, nägemis-, kõne- ja vaimupuudega inimestega suhtlemiseks;

| — | üldine teadlikkus Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni suunistest seoses soovitusega reisilaevade projekti ja käitamise kohta eakate ja puuetega isikute vajadustele vastamiseks; |
| --- | --- |

—

üldine teadlikkus Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni suunistest seoses soovitusega reisilaevade projekti ja käitamise kohta eakate ja puuetega isikute vajadustele vastamiseks;

| — | ratastoolide ja muude liikumisabivahendite hoolikas käitlemine, et vältida nende kahjustamist (kõikidele võimalikele pagasi käitlemise eest vastutavatele töötajatele). |
| --- | --- |

—

ratastoolide ja muude liikumisabivahendite hoolikas käitlemine, et vältida nende kahjustamist (kõikidele võimalikele pagasi käitlemise eest vastutavatele töötajatele).

Puudega isikute abistamise koolitus

Piiratud liikumisvõimega isikuid vahetult abistavate töötajate koolitus hõlmab järgmist:

| — | ratastooli kasutavate isikute abistamine ratastooli istumisel ja sealt välja saamisel; |
| --- | --- |

—

ratastooli kasutavate isikute abistamine ratastooli istumisel ja sealt välja saamisel;

| — | abikoeraga
  reisivate piiratud liikumisvõimega isikute abistamise oskused, sealhulgas
  nende koerte
  ülesanded ja vajadused; |
| --- | --- |

—

abikoeraga
  reisivate piiratud liikumisvõimega isikute abistamise oskused, sealhulgas
  nende koerte
  ülesanded ja vajadused;

| — | pimedate ja nägemispuudega reisijate saatmiseks ▐ vajalikud võtted; |
| --- | --- |

—

pimedate ja nägemispuudega reisijate saatmiseks ▐ vajalikud võtted;

| — | arusaamine sellest, millist liiki seadmetega saab puudega või piiratud liikumisvõimega isikuid abistada, ja teadmised selliste seadmete käitlemise kohta; |
| --- | --- |

—

arusaamine sellest, millist liiki seadmetega saab puudega või piiratud liikumisvõimega isikuid abistada, ja teadmised selliste seadmete käitlemise kohta;

| — | pardaleminekul ja pardalt mahatulekul kasutatavate abivahendite kasutamine ning teadlikkus pardalemineku ja pardalt mahatuleku abistamiskorrast, mis kaitseb piiratud liikumisvõimega isikute ohutust ja väärikust; |
| --- | --- |

—

pardaleminekul ja pardalt mahatulekul kasutatavate abivahendite kasutamine ning teadlikkus pardalemineku ja pardalt mahatuleku abistamiskorrast, mis kaitseb piiratud liikumisvõimega isikute ohutust ja väärikust;

| — | piisav arusaam usaldusväärse ja professionaalse abi vajalikkusest. Samuti teadlikkus sellest, et teatavad puudega reisijad võivad abist sõltuvuse tõttu end reisi ajal haavatavana tunda; |
| --- | --- |

—

piisav arusaam usaldusväärse ja professionaalse abi vajalikkusest. Samuti teadlikkus sellest, et teatavad puudega reisijad võivad abist sõltuvuse tõttu end reisi ajal haavatavana tunda;

| — | esmaabiteadmised. |
| --- | --- |

—

esmaabiteadmised.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/312 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/312

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Bussireisijate õigused ***I

P6_TA(2009)0281

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (KOM(2008)0817 – C6-0469/2008 – 2008/0237(COD))

2010/C 184 E/68

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0817);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0469/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0250/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0237

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse tegevuse eesmärk bussitranspordi alal peaks muu hulgas olema reisijate kõrgetasemeline kaitse, mis on samaväärne teiste transpordiliikidega ja mis kehtib kõikidel reisidel. Lisaks tuleks täies ulatuses arvestada üldisi tarbijakaitsenõudeid. |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse tegevuse eesmärk bussitranspordi alal peaks muu hulgas olema reisijate kõrgetasemeline kaitse, mis on samaväärne teiste transpordiliikidega ja mis kehtib kõikidel reisidel. Lisaks tuleks täies ulatuses arvestada üldisi tarbijakaitsenõudeid.

| (2) | Kuna bussireisija on veolepingu nõrgem pool, tuleb reisija vastavaid õigusi kaitsta olenemata reisija kodakondsusest või elukohast ühenduses. |
| --- | --- |

(2)

Kuna bussireisija on veolepingu nõrgem pool, tuleb reisija vastavaid õigusi kaitsta olenemata reisija kodakondsusest või elukohast ühenduses.

| (3) | Liikmesriikidel peaks olema võimalus teha käesolevast määrusest erand linna- ja linnalähitranspordi suhtes, kui nad tagavad reisijate õigused samaväärsel tasemel muude reguleerivate meetmetega. Nende meetmetega tuleks võtta arvesse mitmeliigilise ühistranspordi võrgustikke kasutavaid reisijaid käsitlevaid nn hartasid, mis hõlmavad käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud asjaolusid. Komisjon peaks põhjalikult tutvuma võimalusega koostada linna-, linnalähis- ja piirkondliku transpordi reisijate õiguste ühised nõuded, mis hõlmaksid kõiki transpordiliike, ning esitama Euroopa Parlamendile aruande, millele on vajaduse korral lisatud õigusakti ettepanek. |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikidel peaks olema võimalus teha käesolevast määrusest erand linna- ja linnalähitranspordi suhtes, kui nad tagavad reisijate õigused samaväärsel tasemel muude reguleerivate meetmetega. Nende meetmetega tuleks võtta arvesse mitmeliigilise ühistranspordi võrgustikke kasutavaid reisijaid käsitlevaid nn hartasid, mis hõlmavad käesoleva määruse artiklis 1 sätestatud asjaolusid. Komisjon peaks põhjalikult tutvuma võimalusega koostada linna-, linnalähis- ja piirkondliku transpordi reisijate õiguste ühised nõuded, mis hõlmaksid kõiki transpordiliike, ning esitama Euroopa Parlamendile aruande, millele on vajaduse korral lisatud õigusakti ettepanek.

| (4) | Liikmesriigid peaksid innustama linna-, linnalähis- ja piirkondlike bussiteenuste valdkonnas nn reisijate hartade väljatöötamist, milles sätestatakse bussiettevõtjate kohustused parandada oma teenuse kvaliteeti ja täita paremini reisijate vajadusi. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid peaksid innustama linna-, linnalähis- ja piirkondlike bussiteenuste valdkonnas nn reisijate hartade väljatöötamist, milles sätestatakse bussiettevõtjate kohustused parandada oma teenuse kvaliteeti ja täita paremini reisijate vajadusi.

| (5) | Bussireisijate õiguste laiendamiseks võetavad ELi meetmed peaksid arvestama peamiselt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest koosneva veondussektori erisusi. |
| --- | --- |

(5)

Bussireisijate õiguste laiendamiseks võetavad ELi meetmed peaksid arvestama peamiselt väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest koosneva veondussektori erisusi.

| (6) | Õnnetuste korral, mille tagajärjeks on surm või vigastus, peaksid reisijad saama tugineda vastutust käsitlevatele eeskirjadele, mis on samaväärsed teiste transpordiliikide puhul kehtivatega. |
| --- | --- |

(6)

Õnnetuste korral, mille tagajärjeks on surm või vigastus, peaksid reisijad saama tugineda vastutust käsitlevatele eeskirjadele, mis on samaväärsed teiste transpordiliikide puhul kehtivatega.

| (7) | Reisijatel peaks olema õigus saada ettemakseid, mis katavad nende õnnetusjärgsed vahetud majanduslikud vajadused. |
| --- | --- |

(7)

Reisijatel peaks olema õigus saada ettemakseid, mis katavad nende õnnetusjärgsed vahetud majanduslikud vajadused.

| (8) | Reisijad, kes kannavad kahju sellise õnnetusjuhtumi tagajärjel, mille kohta kehtib kindlustusgarantii, esitavad kahjuhüvitisnõude käesoleva määruse kohaselt esmalt bussiettevõtjale. Reisijad võivad nõude esitada kindlustusettevõtjale ainult sel juhul, kui bussiettevõtja ei võta asjaga seoses mingeid meetmeid. |
| --- | --- |

(8)

Reisijad, kes kannavad kahju sellise õnnetusjuhtumi tagajärjel, mille kohta kehtib kindlustusgarantii, esitavad kahjuhüvitisnõude käesoleva määruse kohaselt esmalt bussiettevõtjale. Reisijad võivad nõude esitada kindlustusettevõtjale ainult sel juhul, kui bussiettevõtja ei võta asjaga seoses mingeid meetmeid.

| (9) | Bussiettevõtjad peaksid reisijate pagasi kaotsimineku või kahjustamise eest vastutama tingimustel, mis on samaväärsed teiste transpordiliikide puhul kehtivatega. |
| --- | --- |

(9)

Bussiettevõtjad peaksid reisijate pagasi kaotsimineku või kahjustamise eest vastutama tingimustel, mis on samaväärsed teiste transpordiliikide puhul kehtivatega.

| (10) | Bussiga reisijateveo teenustest peaksid kasu saama kõik kodanikud üldiselt ║. Seega peaks teiste isikutega samaväärne bussiga reisijateveo teenuste kasutamise võimalus olema kättesaadav puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele, sõltumata sellest, kas piiratud liikumisvõime on põhjustanud puue, vanus või muu tegur. Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel on kõigi teiste kodanikega võrdsed õigused vabale liikumisele, valikuvabadusele ja mittediskrimineerimisele. |
| --- | --- |

(10)

Bussiga reisijateveo teenustest peaksid kasu saama kõik kodanikud üldiselt ║. Seega peaks teiste isikutega samaväärne bussiga reisijateveo teenuste kasutamise võimalus olema kättesaadav puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele, sõltumata sellest, kas piiratud liikumisvõime on põhjustanud puue, vanus või muu tegur. Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel on kõigi teiste kodanikega võrdsed õigused vabale liikumisele, valikuvabadusele ja mittediskrimineerimisele.

| (11) | Arvestades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 9 ja selleks, et anda puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele teiste kodanikega samaväärne võimalus bussiga reisida, tuleks kehtestada reisi ajal mittediskrimineerimise ja abistamise eeskirjad. Nimetatud isikutel tuleks seepärast lubada reisida ja nende vedamisest ei tohiks puude või piiratud liikumisvõime tõttu keelduda, välja arvatud põhjustel, mis on ohutuse seisukohalt õigustatud ja seadusega ette nähtud. Nimetatud isikutel peaks olema õigus saada abi bussijaamades ja bussis, sealhulgas bussi sisenedes ja bussist väljudes. Sotsiaalse kaasatuse huvides peaksid asjaomased isikud saama abi ilma lisatasuta. Bussiettevõtjad peaksid kehtestama juurdepääsueeskirjad, kasutades eelistatavalt Euroopa standardimissüsteemi. |
| --- | --- |

(11)

Arvestades Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklit 9 ja selleks, et anda puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele teiste kodanikega samaväärne võimalus bussiga reisida, tuleks kehtestada reisi ajal mittediskrimineerimise ja abistamise eeskirjad. Nimetatud isikutel tuleks seepärast lubada reisida ja nende vedamisest ei tohiks puude või piiratud liikumisvõime tõttu keelduda, välja arvatud põhjustel, mis on ohutuse seisukohalt õigustatud ja seadusega ette nähtud. Nimetatud isikutel peaks olema õigus saada abi bussijaamades ja bussis, sealhulgas bussi sisenedes ja bussist väljudes. Sotsiaalse kaasatuse huvides peaksid asjaomased isikud saama abi ilma lisatasuta. Bussiettevõtjad peaksid kehtestama juurdepääsueeskirjad, kasutades eelistatavalt Euroopa standardimissüsteemi.

| (12) | Bussiettevõtjad peaksid pakkuma oma töötajatele nõuetekohast eriväljaõpet, mis võimaldaks neil asjakohaselt abistada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikuid. Sellist väljaõpet tuleks pakkuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/59/EÜ (reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta) (4) raames. Liikmesriigid peaksid võimaluste piires toetama bussiettevõtjaid asjakohaste väljaõppeprogrammide koostamisel ja elluviimisel. |
| --- | --- |

(12)

Bussiettevõtjad peaksid pakkuma oma töötajatele nõuetekohast eriväljaõpet, mis võimaldaks neil asjakohaselt abistada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikuid. Sellist väljaõpet tuleks pakkuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/59/EÜ (reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta) (4) raames. Liikmesriigid peaksid võimaluste piires toetama bussiettevõtjaid asjakohaste väljaõppeprogrammide koostamisel ja elluviimisel.

| (13) | Uute bussijaamade kavandamisel ning suuremate uuendustööde teostamisel peaksid käitajad
  erandeid tegemata
  võtma arvesse puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi. Iga juhul peaksid bussijaamade käitajad määrama kindlaks punktid, kus kõnealused isikud saavad oma saabumisest ja abivajadusest teatada. |
| --- | --- |

(13)

Uute bussijaamade kavandamisel ning suuremate uuendustööde teostamisel peaksid käitajad
  erandeid tegemata
  võtma arvesse puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadusi. Iga juhul peaksid bussijaamade käitajad määrama kindlaks punktid, kus kõnealused isikud saavad oma saabumisest ja abivajadusest teatada.

| (14) | Bussiettevõtjad peaksid samamoodi võtma kõnealuseid vajadusi arvesse uute ja uuendatavate sõidukite kavandamise üle otsustamisel. |
| --- | --- |

(14)

Bussiettevõtjad peaksid samamoodi võtma kõnealuseid vajadusi arvesse uute ja uuendatavate sõidukite kavandamise üle otsustamisel.

| (15) | Liikmesriigid peaksid olemasolevat infrastruktuuri vajaduse korral täiustama, et võimaldada bussiettevõtjatel tagada juurdepääs puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele ning neid asjakohaselt abistada. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peaksid olemasolevat infrastruktuuri vajaduse korral täiustama, et võimaldada bussiettevõtjatel tagada juurdepääs puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele ning neid asjakohaselt abistada.

| (16) | Tõketeta liikuvuse parandamiseks võetavad ELi meetmed peaksid eelkõige edendama tõketeta juurdepääsu bussijaamadele ja -peatustele. |
| --- | --- |

(16)

Tõketeta liikuvuse parandamiseks võetavad ELi meetmed peaksid eelkõige edendama tõketeta juurdepääsu bussijaamadele ja -peatustele.

| (17) | Vastavalt kaugliinibusside ligipääsetavust käsitleva projekti COST 349 järeldustele peaks komisjon tegema ettepaneku meetmete kohta kergesti ligipääsetava infrastruktuuri loomiseks bussijaamade ja -peatuste jaoks, mis oleks koostalitlusvõimeline kogu ELis. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt kaugliinibusside ligipääsetavust käsitleva projekti COST 349 järeldustele peaks komisjon tegema ettepaneku meetmete kohta kergesti ligipääsetava infrastruktuuri loomiseks bussijaamade ja -peatuste jaoks, mis oleks koostalitlusvõimeline kogu ELis.

| (18) | Bussireisijate õiguste hulka peaks kuuluma õigus saada teavet teenuste kohta nii enne reisi kui ka reisi ajal. Bussireisijatele antav kogu oluline teave peaks olema kättesaadav ka mõnel muul, puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele kättesaadaval kujul. |
| --- | --- |

(18)

Bussireisijate õiguste hulka peaks kuuluma õigus saada teavet teenuste kohta nii enne reisi kui ka reisi ajal. Bussireisijatele antav kogu oluline teave peaks olema kättesaadav ka mõnel muul, puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele kättesaadaval kujul.

| (19) | Käesolev määrus ei tohiks piirata bussiettevõtjate õigusi taotleda vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele hüvitist mis tahes isikult, sealhulgas kolmandatelt isikutelt. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev määrus ei tohiks piirata bussiettevõtjate õigusi taotleda vastavalt kohaldatavatele õigusaktidele hüvitist mis tahes isikult, sealhulgas kolmandatelt isikutelt.

| (20) | Reisi tühistamisest või pikaajalisest hilinemisest reisijatele tekkivaid ebamugavusi tuleks vähendada. Selleks tuleks reisijate eest piisavalt hoolitseda ja neid tuleks piisavalt teavitada. Reisijatel peaks olema võimalus reis tühistada ja saada piletite eest hüvitist või muuta reisi marsruuti rahuldavatel tingimustel või saada teavet muude transporditeenuste kohta. Kui bussiettevõtjad ei osuta reisijatele vajalikku abi, peaks reisijatel olema õigus rahalisele hüvitisele. |
| --- | --- |

(20)

Reisi tühistamisest või pikaajalisest hilinemisest reisijatele tekkivaid ebamugavusi tuleks vähendada. Selleks tuleks reisijate eest piisavalt hoolitseda ja neid tuleks piisavalt teavitada. Reisijatel peaks olema võimalus reis tühistada ja saada piletite eest hüvitist või muuta reisi marsruuti rahuldavatel tingimustel või saada teavet muude transporditeenuste kohta. Kui bussiettevõtjad ei osuta reisijatele vajalikku abi, peaks reisijatel olema õigus rahalisele hüvitisele.

| (21) | Bussiettevõtjad peaksid tegema koostööd, et võtta riigi või Euroopa tasandil vastu kord reisijatele osutatava teeninduse ja abi tõhustamiseks reisi katkemise, iseäranis pikaajaliste hilinemiste korral. |
| --- | --- |

(21)

Bussiettevõtjad peaksid tegema koostööd, et võtta riigi või Euroopa tasandil vastu kord reisijatele osutatava teeninduse ja abi tõhustamiseks reisi katkemise, iseäranis pikaajaliste hilinemiste korral.

| (22) | Käesolev määrus ei mõjuta reisijate õigusi, mis on kehtestatud nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (5). Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada juhtudel, kui pakettreis tühistatakse muul põhjusel kui bussiveoteenuse tühistamise tõttu. |
| --- | --- |

(22)

Käesolev määrus ei mõjuta reisijate õigusi, mis on kehtestatud nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiiviga 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (5). Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada juhtudel, kui pakettreis tühistatakse muul põhjusel kui bussiveoteenuse tühistamise tõttu.

| (23) | Reisijaid tuleks nende käesolevas määruses sätestatud õigustest täielikult teavitada, et nad saaksid oma õigusi tõhusalt teostada. |
| --- | --- |

(23)

Reisijaid tuleks nende käesolevas määruses sätestatud õigustest täielikult teavitada, et nad saaksid oma õigusi tõhusalt teostada.

| (24) | Reisijal peaks olema võimalus oma õigusi teostada bussiettevõtja rakendatud asjakohase kaebemenetluse teel või esitades kaebuse asjaomase liikmesriigi selleks määratud asutusele või asutustele. |
| --- | --- |

(24)

Reisijal peaks olema võimalus oma õigusi teostada bussiettevõtja rakendatud asjakohase kaebemenetluse teel või esitades kaebuse asjaomase liikmesriigi selleks määratud asutusele või asutustele.

| (25) | Liikmesriigid peaksid tagama bussiettevõtjate üldise vastavuse käesolevale määrusele, kontrollima selle rakendamist ning määrama asjakohase asutuse seda kontrolli läbi viima. Kontroll ei tohiks mõjutada reisijate õigusi taotleda kohtu kaudu siseriikliku õiguse alusel õiguskaitset. |
| --- | --- |

(25)

Liikmesriigid peaksid tagama bussiettevõtjate üldise vastavuse käesolevale määrusele, kontrollima selle rakendamist ning määrama asjakohase asutuse seda kontrolli läbi viima. Kontroll ei tohiks mõjutada reisijate õigusi taotleda kohtu kaudu siseriikliku õiguse alusel õiguskaitset.

| (26) | Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused käesoleva määruse rikkumise eest ja tagama nimetatud karistuste kohaldamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(26)

Liikmesriigid peaksid kehtestama karistused käesoleva määruse rikkumise eest ja tagama nimetatud karistuste kohaldamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (27) | Kuna ║ käesoleva määruse eesmärke, nimelt tagada reisijatele kõrge ja võrdväärse kaitstuse ja abistamise tase bussitranspordil kõikides liikmeriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning olulise rahvusvahelise mõõtme tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(27)

Kuna ║ käesoleva määruse eesmärke, nimelt tagada reisijatele kõrge ja võrdväärse kaitstuse ja abistamise tase bussitranspordil kõikides liikmeriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning olulise rahvusvahelise mõõtme tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (28) | Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) kohaldamist. |
| --- | --- |

(28)

Käesolev määrus ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (6) kohaldamist.

| (29) | Käesoleva määruse jõustamise aluseks peaks olema Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (7). Seepärast tuleks kõnealust määrust vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määruse jõustamise aluseks peaks olema Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (7). Seepärast tuleks kõnealust määrust vastavalt muuta.

| (30) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, |
| --- | --- |

(30)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   peatükk

Üldsätted

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad järgneva kohta:

| 1) | mittediskrimineerimine seoses bussiettevõtjate poolt reisijatele pakutavate veotingimustega; |
| --- | --- |

1)

mittediskrimineerimine seoses bussiettevõtjate poolt reisijatele pakutavate veotingimustega;

| 2) | bussiettevõtjate vastutus õnnetusjuhtumite puhul, mille tagajärjeks on reisija surm või vigastus või reisija pagasi kaotsiminek või kahjustamine; |
| --- | --- |

2)

bussiettevõtjate vastutus õnnetusjuhtumite puhul, mille tagajärjeks on reisija surm või vigastus või reisija pagasi kaotsiminek või kahjustamine;

| 3) | bussiga reisivate puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute mittediskrimineerimine ning kohustuslik abistamine; |
| --- | --- |

3)

bussiga reisivate puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute mittediskrimineerimine ning kohustuslik abistamine;

| 4) | bussiettevõtjate kohustused reisijate ees reisi tühistamise või hilinemise korral; |
| --- | --- |

4)

bussiettevõtjate kohustused reisijate ees reisi tühistamise või hilinemise korral;

| 5) | reisijatele antav miinimumteave; |
| --- | --- |

5)

reisijatele antav miinimumteave;

| 6) | kaebuste käsitlemine; |
| --- | --- |

6)

kaebuste käsitlemine;

| 7) | reisijate õiguste jõustamine. |
| --- | --- |

7)

reisijate õiguste jõustamine.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat määrust kohaldatakse reisijate regulaarveo teenuste suhtes, mida osutavad bussiettevõtjad.

2.   Liikmesriigid võivad teha erandi avaliku teenindamise lepingutega hõlmatud linna-
  ja linnalähitranspordi
  suhtes, kui nimetatud lepingutega tagatakse reisijate õigused käesolevas määruses nõutavaga samaväärsel tasemel.

3.   Juhuvedude suhtes kohaldatakse üksnes II peatükki.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „bussiettevõtja” – vedaja, kellel on asukohariigi luba tegeleda bussivedudega vastavalt riiklikes õigusaktides sätestatud turulepääsu tingimustele, ja vedaja, kellel on kehtiv ühenduse litsents, mis on välja antud vastavalt nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 684/92 (bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta)
   (8) rahvusvahelise reisijateveo teostamiseks; |
| --- | --- |

1)

„bussiettevõtja” – vedaja, kellel on asukohariigi luba tegeleda bussivedudega vastavalt riiklikes õigusaktides sätestatud turulepääsu tingimustele, ja vedaja, kellel on kehtiv ühenduse litsents, mis on välja antud vastavalt nõukogu 16. märtsi 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 684/92 (bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta)
   (8) rahvusvahelise reisijateveo teostamiseks;

| 2) | „juhuveod” – määruse (EMÜ) nr 684/92 artikli 2 lõikes 3 määratletud teenused; |
| --- | --- |

2)

„juhuveod” – määruse (EMÜ) nr 684/92 artikli 2 lõikes 3 määratletud teenused;

| 3) | „regulaarveod” – määruse (EMÜ) nr 684/92 artikli 2 lõikes 1 määratletud teenused; |
| --- | --- |

3)

„regulaarveod” – määruse (EMÜ) nr 684/92 artikli 2 lõikes 1 määratletud teenused;

| 4) | „veoleping” – vedu käsitlev leping bussiettevõtja ▐ ja reisija vahel ühe või mitme veoteenuse osutamiseks,
  olenemata sellest, kas pilet osteti vedajalt, reisikorraldajalt või piletimüüjalt
  ; |
| --- | --- |

4)

„veoleping” – vedu käsitlev leping bussiettevõtja ▐ ja reisija vahel ühe või mitme veoteenuse osutamiseks,
  olenemata sellest, kas pilet osteti vedajalt, reisikorraldajalt või piletimüüjalt
  ;

| 5) | „pilet” – reisimisõiguse andev kehtiv dokument või muul kujul kui paberina esinev samaväärne dokument, sealhulgas elektrooniline dokument, mille on välja andnud või heaks kiitnud bussiettevõtja või tema volitatud piletimüüja; |
| --- | --- |

5)

„pilet” – reisimisõiguse andev kehtiv dokument või muul kujul kui paberina esinev samaväärne dokument, sealhulgas elektrooniline dokument, mille on välja andnud või heaks kiitnud bussiettevõtja või tema volitatud piletimüüja;

| 6) | „piletimüüja” – ▐ vahendaja, kes ▐ müüb
  bussiveoteenuseid, sealhulgas paketi osana,

  kas bussiettevõtja ▐ või

  reisikorraldaja nimel; |
| --- | --- |

6)

„piletimüüja” – ▐ vahendaja, kes ▐ müüb
  bussiveoteenuseid, sealhulgas paketi osana,

  kas bussiettevõtja ▐ või

  reisikorraldaja nimel;

| 7) | „reisikorraldaja” – korraldaja ▐ direktiivi 90/314/EMÜ artikli 2
  punktis 2
  määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

7)

„reisikorraldaja” – korraldaja ▐ direktiivi 90/314/EMÜ artikli 2
  punktis 2
  määratletud tähenduses;

| 8) | „puudega isik” või „piiratud liikumisvõimega isik” – isik, kelle liikumisvõime on reisi ajal füüsilise (sensoorse või lokomotoorse, alalise või ajutise) või vaimse puude või kahjustuse või muu puude või vanuse tõttu piiratud ning kelle seisund nõuab asjakohast tähelepanu ning kõikidele reisijatele kättesaadavate teenuste kohandamist tema erivajadustele; |
| --- | --- |

8)

„puudega isik” või „piiratud liikumisvõimega isik” – isik, kelle liikumisvõime on reisi ajal füüsilise (sensoorse või lokomotoorse, alalise või ajutise) või vaimse puude või kahjustuse või muu puude või vanuse tõttu piiratud ning kelle seisund nõuab asjakohast tähelepanu ning kõikidele reisijatele kättesaadavate teenuste kohandamist tema erivajadustele;

| 9) | „broneering” – isikliku veokokkuleppe eelneva kinnitamise korral reisimisõiguse andev dokument või elektrooniline luba; |
| --- | --- |

9)

„broneering” – isikliku veokokkuleppe eelneva kinnitamise korral reisimisõiguse andev dokument või elektrooniline luba;

| 10) | „jaamakäitaja” – organisatsiooniline üksus liikmesriigis, kes vastutab bussijaama juhtimise eest; |
| --- | --- |

10)

„jaamakäitaja” – organisatsiooniline üksus liikmesriigis, kes vastutab bussijaama juhtimise eest;

| 11) | „tühistamine” – varem kavandatud ja vähemalt ühe
  konkreetse
  broneeringuga
  kindla
  teenuse ärajäämine; |
| --- | --- |

11)

„tühistamine” – varem kavandatud ja vähemalt ühe
  konkreetse
  broneeringuga
  kindla
  teenuse ärajäämine;

| 12) | „hilinemine” – erinevus selle kellaaja vahel, millal reisija pidi sõiduplaani kohaselt ära sõitma või saabuma, ning tema tegeliku või oodatava ärasõidu- või saabumisaja vahel; |
| --- | --- |

12)

„hilinemine” – erinevus selle kellaaja vahel, millal reisija pidi sõiduplaani kohaselt ära sõitma või saabuma, ning tema tegeliku või oodatava ärasõidu- või saabumisaja vahel;

| 13) | „kättesaadaval kujul” – reisijad saavad kätte sama teabe näiteks teksti, reljeefse punktkirja, audio, video ja/või elektroonilisel kujul. |
| --- | --- |

13)

„kättesaadaval kujul” – reisijad saavad kätte sama teabe näiteks teksti, reljeefse punktkirja, audio, video ja/või elektroonilisel kujul.

Artikkel 4

Veoleping ja mittediskrimineerivad lepingutingimused

1.   Bussiettevõtjad annavad reisijale tõendi veolepingu sõlmimise kohta, väljastades reisijale ühe või mitu piletit. Pileteid peetakse esmapilgul usutavaks tõendiks lepingu sõlmimise kohta ja need annavad seega käesolevas määruses sätestatud õigused.

2.   Ilma et see piiraks sotsiaaltariife nõudvate avaliku teenindamise kohustuste täitmist, pakutakse bussiettevõtjatele või piletimüüjate kohaldatavaid lepingutingimusi ja tariife avalikkusele, diskrimineerimata lõpptarbijat tema kodakondsuse või elukoha alusel või bussiettevõtja või piletimüüja asukoha alusel ühenduses.

Artikkel 5

Kohustustest loobumist käsitlev keeld

1.   Käesoleva määruse alusel võetud kohustusi ei tohi piirata ega nendest loobuda, sealhulgas veolepingusse märgitava mööndus- või piirava klausliga.

2.   Bussiettevõtja võib reisijatele pakkuda käesolevas määruses kehtestatud nõuetest soodsamaid lepingutingimusi.

II   peatükk

Bussiettevõtjate vastutus reisijate ja nende pagasi eest

Artikkel 6

Vastutus reisijate surma ja vigastuste eest

1.   Bussiettevõtja vastutab kooskõlas käesoleva peatükiga kahju eest, mis tuleneb reisija surmast
  või kehavigastustest ▐ bussiveoteenuse osutamisega seotud õnnetuse tagajärjel, reisija viibimise ajal bussis või bussi sisenedes või bussist väljudes.

2.   Bussiettevõtja
  süülise vastutusega seotud
  hüvitamiskohustuse suhtes eest ei kohaldata rahalist piirangut isegi juhul, kui see on ette nähtud seaduse, konventsiooni või lepinguga.

3.   Nõude puhul, mille summa on kuni 220 000 eurot
  reisija kohta
  , ei saa bussiettevõtja ennast vastutusest vabastada ega oma vastutust piirata tõendades, et ta rakendas lõike 4 punktiga a ettenähtud abinõusid
  , välja arvatud juhul, kui õnnetusjuhtumist tuleneva nõude kogusumma ületab summat, mille puhul on kooskõlas nõukogu 30. detsembri 1983. aasta teise direktiiviga 84/5/EMÜ (mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (9) nõutav kohustuslik kindlustus vastavalt siseriiklikele õigusaktidele liikmesriigis, kus buss tavaliselt asub. Sellisel juhul on vastutus piiratud selle summaga
  .

4.   Bussiettevõtja ei vastuta lõike 1 alusel järgmistel juhtudel:

| a) | kui õnnetuse põhjustasid asjaolud, mis ei olnud seotud bussiveoteenuste osutamisega
  või
  mida
  vedaja
  ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida
  või
  mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; |
| --- | --- |

a)

kui õnnetuse põhjustasid asjaolud, mis ei olnud seotud bussiveoteenuste osutamisega
  või
  mida
  vedaja
  ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida
  või
  mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida;

| b) | ulatuses, mil õnnetus toimus reisija süül või tema hooletuse tõttu. |
| --- | --- |

b)

ulatuses, mil õnnetus toimus reisija süül või tema hooletuse tõttu.

5.   Käesolev määrus:

| a) | ei käsita bussiettevõtjat ainsa kahju eest vastutava isikuna ega |
| --- | --- |

a)

ei käsita bussiettevõtjat ainsa kahju eest vastutava isikuna ega

| b) | piira bussiettevõtja õigusi nõuda vastavalt liikmesriigi kehtivale seadusele kahju hüvitamist mis tahes teiselt isikult. |
| --- | --- |

b)

piira bussiettevõtja õigusi nõuda vastavalt liikmesriigi kehtivale seadusele kahju hüvitamist mis tahes teiselt isikult.

Artikkel 7

Kahju hüvitamine

1.   Reisija surma korral hõlmab artiklis 6 sätestatud vastutusele vastav hüvitis:

| a) | reisija surma tagajärjel tekkinud vajalikke kulutusi, eelkõige kulutusi surnukeha transportimiseks ja matmiseks; |
| --- | --- |

a)

reisija surma tagajärjel tekkinud vajalikke kulutusi, eelkõige kulutusi surnukeha transportimiseks ja matmiseks;

| b) | kui surm ei saabu kohe, siis ║ lõikes 2 sätestatud hüvitist. |
| --- | --- |

b)

kui surm ei saabu kohe, siis ║ lõikes 2 sätestatud hüvitist.

2.   Reisija vigastuste või muude füüsilise või vaimse tervise kahjustuste korral hõlmab hüvitis:

| a) | vajalikke kulutusi eelkõige ravile ja põetamisele ning transpordile; |
| --- | --- |

a)

vajalikke kulutusi eelkõige ravile ja põetamisele ning transpordile;

| b) | varalise kahju hüvitamist seoses reisija töövõime täieliku või osalise kaotusega või tema kasvanud vajadustega. |
| --- | --- |

b)

varalise kahju hüvitamist seoses reisija töövõime täieliku või osalise kaotusega või tema kasvanud vajadustega.

3.   Kui reisija surma tõttu jäävad isikud, kelle ülalpidamiseks ta oli või oleks olnud õiguslikult kohustatud, toetusest ilma, on ka nendel isikutel õigus saada hüvitist nimetatud toetuse kaotamise eest.

Artikkel 8

Ettemaksed

1.   Reisija surma või kehavigastuse
  ▐ korral, mis tekib bussiveoteenuse osutamisega seotud õnnetuse tagajärjel,
  ning kui reisijal ei ole muud reisikindlustust,
  teeb bussiettevõtja viivitamata, kuid igal juhul
  viieteistkümne
  päeva
  jooksul
  pärast hüvitise saamisele õigust omava füüsilise isiku kindlakstegemist ettemakse, mis katab vahetud majanduslikud vajadused võrdeliselt kahju suurusega
  eeldusel, et on olemas piisavalt tõendeid selle kohta, et süü võib omistada bussiettevõtjale
  .

2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, on surma korral ettemakse suuruseks reisija kohta vähemalt 21 000 eurot.

3.   Ettemakse ei tähenda vastutuse tunnustamist ja selle võib käesoleva määruse alusel hiljem makstavatest summadest maha arvata, kuid see ei kuulu tagasimaksmisele, välja arvatud juhul, kui kahju põhjustas reisija hooletus või viga või kui ettemakse saanud isikul ei olnud õigust hüvitist saada
  või kui tegelik tekkinud kahju oli ettemakse summast väiksem
  .

Artikkel 9

Vastutus kaotsiläinud ja kahjustunud pagasi eest

1.   Bussiettevõtja vastutab tema vastutusele antud pagasi kaotsimineku ja kahjustumise eest. Hüvitise maksimumsumma on 1 800 eurot reisija kohta.

2.   Bussiveoteenuse osutamisega seotud õnnetuse korral vastutab bussiettevõtja reisijal seljas või käsipakkidena kaasas olnud isiklike asjade kaotsimineku või kahjustumise eest. Hüvitise maksimumsumma on 1 300 eurot reisija kohta.

3.   ▐ Bussiettevõtja
  ei vastuta lõigetes 1 ja 2 osutatud kahju eest järgmistel juhtudel:

| a) | kui kahju põhjustasid asjaolud, mis ei olnud seotud bussiveoteenuste osutamisega ja mida bussiettevõtja ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; |
| --- | --- |

a)

kui kahju põhjustasid asjaolud, mis ei olnud seotud bussiveoteenuste osutamisega ja mida bussiettevõtja ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida;

| b) | kui kahju tekkis reisija süül või tema hooletuse tõttu. |
| --- | --- |

b)

kui kahju tekkis reisija süül või tema hooletuse tõttu.

III   peatükk

Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute õigused

Artikkel 10

Vedamisest keeldumise vältimine

1.   Bussiettevõtjad, nende piletimüüjad või reisikorraldajad ei keeldu puuet või piiratud liikumisvõimet põhjenduseks tuues:

| a) | veoteenuse broneeringu vastuvõtmisest või pileti väljastamisest seoses reisiga, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust; |
| --- | --- |

a)

veoteenuse broneeringu vastuvõtmisest või pileti väljastamisest seoses reisiga, mille suhtes kohaldatakse käesolevat määrust;

| b) | puudega või piiratud liikumisvõimega isiku bussi lubamisest, kui sellel isikul on kehtiv pilet ja broneering. |
| --- | --- |

b)

puudega või piiratud liikumisvõimega isiku bussi lubamisest, kui sellel isikul on kehtiv pilet ja broneering.

2.   Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute broneeringute ning piletite eest ei võeta lisatasu.

Artikkel 11

Erandid ja eritingimused

1.   Artikli 10 sätetest olenemata võivad bussiettevõtjad, nende piletimüüjad või reisikorraldajad keelduda puudega või piiratud liikumisvõimega isiku broneeringu vastuvõtmisest, pileti väljastamisest või tema bussi lubamisest tema puuet või piiratud liikumisvõimet põhjenduseks tuues järgmistel juhtudel:

▐

| a) | kui puudega või piiratud liikumisvõimega isiku bussi sisenemine või vedamine on füüsiliselt
  või reaalselt
  võimatu sõiduki
  ehituse
  tõttu; |
| --- | --- |

a)

kui puudega või piiratud liikumisvõimega isiku bussi sisenemine või vedamine on füüsiliselt
  või reaalselt
  võimatu sõiduki
  ehituse
  tõttu;

| b) | kui sõiduk või lähte- või sihtkohas või marsruudil olev infrastruktuur ei ole sobivalt varustatud, et tagada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute ohutu vedu; |
| --- | --- |

b)

kui sõiduk või lähte- või sihtkohas või marsruudil olev infrastruktuur ei ole sobivalt varustatud, et tagada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute ohutu vedu;

Broneeringu vastuvõtmisest keeldumise korral ║ esimese lõigu punktides a või b esitatud alustel teevad vedajad, piletimüüjad või reisikorraldajad mõistlikke jõupingutusi, et pakkuda kõnealusele isikule vastuvõetavat alternatiivi.

2.   Puudega või piiratud liikumisvõimega isikule, kelle bussi võtmisest keelduti tema puude või piiratud liikumisvõime tõttu, pakutakse
  valida
  tagasimaksmise
  võimaluse
  ja
  samaväärse aja jooksul sihtkohta viiva mõistliku alternatiivse veoteenuse vahel
  .

3.   
  Kui see on tingimata vajalik,
  võib bussiettevõtja, piletimüüja või reisikorraldaja nõuda, et puudega või piiratud liikumisvõimega isikut saadaks teine isik, kes on suuteline osutama sellele isikule vajalikku abi, kui ▐:

| a) | esinevad lõike 1 punktis a või b osutatud tingimused, või |
| --- | --- |

a)

esinevad lõike 1 punktis a või b osutatud tingimused, või

| b) | kui vastava sõiduki meeskond koosneb ainult ühest isikust, kes sõidukit juhib ja kellel ei ole võimalik osutada puudega või piiratud liikumisvõimega isikule I lisas kirjeldatud abi. |
| --- | --- |

b)

kui vastava sõiduki meeskond koosneb ainult ühest isikust, kes sõidukit juhib ja kellel ei ole võimalik osutada puudega või piiratud liikumisvõimega isikule I lisas kirjeldatud abi.

4.   Kui bussiettevõtja või piletimüüja või reisikorraldaja rakendab lõikes 1 sätestatud erandit, teavitab ta viivitamatult puudega või piiratud liikumisvõimega isikut selle põhjustest või isiku taotluse korral teatab talle kõnealustest põhjustest kirjalikult viie tööpäeva jooksul pärast
  taotluse esitamist
  .

Artikkel 12

Juurdepääs ja teave

1.   Kohaldatavate ohutusnõuete täitmiseks kehtestavad bussiettevõtjad ▐ koostöös puudega ja piiratud liikumisvõimega

  isikuid esindavate organisatsioonidega
  ning artiklis 27 osutatud täitevasutuste esindajatega võrdse juurdepääsu eeskirjad, mis käsitlevad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute
  ning neid saatvate isikute
  transporti. Eeskirjades sätestatakse kõnealuse bussiveoteenuse kõik juurdepääsu tingimused, sh juurdepääs kasutatavatele sõidukitele ja sõidukites olevatele võimalustele
  ning sisseehitatud abivahenditele
  .

2.   Bussiettevõtjad või piletimüüjad teevad lõikes 1 sätestatud eeskirjad
  kättesaadaval viisil
  üldsusele kättesaadavaks vähemalt broneeringu tegemise ajal ja samades keeltes kui tavaliselt kõigile reisijatele avaldatav teave. Kõnealust teavet andes pööratakse erilist tähelepanu puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele.

3.   Bussiettevõtjad teevad taotluse korral
  viivitamata
  kättesaadavaks ohutusnõuded kehtestava rahvusvahelise, ühenduse või riikliku õigusakti, millel võrdse juurdepääsu eeskirjad põhinevad.
  Eeskirjad tuleb esitada kättesaadaval viisil.

4.   Reisikorraldajad teevad kättesaadavaks lõikes 1 sätestatud eeskirjad, mida kohaldatakse nende poolt korraldatavate, müüdavate või müügiks pakutavate reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide juurde kuuluvate reiside suhtes.

5.   Bussiettevõtjad, nende piletimüüjad ja reisikorraldajad tagavad, et puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele
  , ka neile, kes ei saa reisida ilma abita kõrge või noore ea tõttu, ja neid saatvatele isikutele,
  on kättesaadaval viisil esitatud kogu asjakohane teave veotingimuste, reisi ning teenuste juurdepääsetavuse kohta, sealhulgas interneti teel broneerimine ja internetis esitatav teave.

Artikkel 13

Õigus abile

1.   Jaamakäitajad ning bussiettevõtjad tagavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele I lisas kirjeldatud asjakohase tasuta abi enne reisi, ▐ pärast reisi
  ja võimaluse korral reisi ajal
  .
  Abi kohandatakse vastavalt puudega või piiratud liikumisvõimega isiku isiklikele vajadustele.

2.   Jaamakäitajad ja bussiettevõtjad võivad pakkuda abi ise või sõlmida abi osutamiseks lepingu ühe või mitme poolega. Nad võivad sõlmida kõnealuse lepingu omal algatusel või taotluse korral.

Juhul kui jaamakäitajad ja bussiettevõtjad sõlmivad abi osutamiseks lepingu ühe või mitme poolega, vastutavad nad jätkuvalt abi osutamise eest.

3.   Käesoleva peatüki sätted ei takista jaamakäitajaid ega bussiettevõtjaid osutamast abi kõrgemal tasemel, kui on osutatud I lisas, ega osutamast täiendavaid teenuseid lisaks I lisas täpsustatud teenustele.

Artikkel 14

Õigus abile bussijaamades

1.   Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist määravad liikmesriigid kindlaks bussijaamad, kus tuleks osutada abi puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele, võttes arvesse vajadust tagada juurdepääs teenustele enamikus geograafilistes asukohtades. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile.
  Komisjon avalikustab kindlaksmääratud bussijaamade nimekirja internetis.

2.   Liikmesriigi poolt vastavalt lõikele 1 määratud jaamakäitaja on kohustatud tagama puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele lisatasuta I lisa a osas täpsustatud abi osutamise, tingimusel et nimetatud isikud vastavad artikli 16 tingimustele.

3.
     
  Kui on vaja kasutada tunnustatud juhtkoera, lubatakse seda juhul, kui bussiettevõtjale, piletimüüjale või reisikorraldajale on sellest eelnevalt teada antud vastavalt juhtkoerte vedu käsitlevatele kohaldatavatele siseriiklikele eeskirjadele.

Artikkel 15

Õigus abile bussis

Bussiettevõtjad osutavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele ▐ bussi sisenemisel ja bussist väljumisel tasuta vähemalt I lisa b osas täpsustatud abi, tingimusel et asjaomane isik vastab artiklis 16 sätestatud tingimustele.

Artikkel 16

Abi andmise tingimused

1.   Bussiettevõtjad, jaamakäitajad, piletimüüjad ja reisikorraldajad teevad koostööd, et osutada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele abi, tingimusel et asjaomase isiku abivajadusest on bussiettevõtjale, jaamakäitajale, piletimüüjale või reisikorraldajale teatatud vähemalt
  24 tundi
  enne sellise abi vajamist
  , välja arvatud juhul, kui abiandja teeb ettepaneku lühema teavitamisaja kohta või selles lepivad kokku abiandja ja reisija
  .

2.   Bussiettevõtjad, piletimüüjad ja reisikorraldajad võtavad kõik vajalikud meetmed puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute abivajadust käsitlevate teadete vastuvõtmiseks.
  Reisija saab kinnituse selle kohta, et tema abivajadustega on arvestatud. Kõnealuseid kohustusi
  kohaldatakse kõigis müügipunktides, sealhulgas telefoni ja interneti teel toimuva müügi suhtes.

3.   Juhul kui abivajadusest ei ole vastavalt lõikele 1 teatatud, teevad bussiettevõtjad, jaamakäitajad, piletimüüjad ja reisikorraldajad kõik mõistlikud pingutused, et anda puudega või piiratud liikumisvõimega isikule abi nii, et ta saaks siseneda bussi või ümber istuda väljuvasse bussi või väljuda saabuvast bussist, millele ta on pileti ostnud.

4.   Abi osutatakse tingimusel, et asjaomane isik ilmub kindlaksmääratud punkti:

| — | bussiettevõtja poolt eelnevalt määratud ajaks, mis ei ole rohkem kui 60 minutit enne graafikujärgset väljumisaega, või |
| --- | --- |

—

bussiettevõtja poolt eelnevalt määratud ajaks, mis ei ole rohkem kui 60 minutit enne graafikujärgset väljumisaega, või

| — | kui aega ei ole määratud, siis hiljemalt 30 minutit enne graafikujärgset väljumisaega
  , välja arvatud juhul, kui abiandja on teinud muu ettepaneku või reisija ja abiandja on kokku leppinud teisiti
  . |
| --- | --- |

—

kui aega ei ole määratud, siis hiljemalt 30 minutit enne graafikujärgset väljumisaega
  , välja arvatud juhul, kui abiandja on teinud muu ettepaneku või reisija ja abiandja on kokku leppinud teisiti
  .

5.   Liikmesriigi poolt vastavalt artikli 14 lõikele 1 määratud jaamakäitaja määrab kohalikke tingimusi arvesse võttes ja ilma, et see piiraks teiste isikute õigusi väljaspool jaama territooriumi paiknevatele aladele, jaamas või jaamakäitaja otsese kontrolli all olevates kohtades nii jaamahoones kui ka väljaspool jaamahoonet kindlaks saabumis- ja väljumispunktid, kus puudega ja piiratud liikumisvõimega isikud saavad teatada oma saabumisest ja paluda abi.

6.   Lõikes 5 osutatud
  määratud
  punktid on selgelt tähistatud,
  juurdepääsetavad ning äratuntavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute poolt
  ning sealt saab kättesaadaval viisil vajalikku
  teavet jaama ja osutatava abi kohta.

Artikkel 17

Teabe edastamine kolmandale isikule

1.   Kui abi osutamiseks on sõlmitud allhankeleping ning bussiettevõtja, piletimüüja või reisikorraldaja saab teate abivajaduse kohta vähemalt 48 tundi enne graafikujärgset väljumisaega, edastab ta asjaomase teabe
  nii, et alltöövõtja saab teate
  vähemalt 36 tundi enne graafikujärgset väljumisaega.

2.   Kui abi osutamiseks on sõlmitud allhankeleping ning bussiettevõtja, piletimüüja või reisikorraldaja saab teate abivajaduse kohta vähem kui 48 tundi enne graafikujärgset väljumisaega, edastab bussiettevõtja, piletimüüja või reisikorraldaja asjaomase teabe
  nii, et alltöövõtja saab teate
  niipea kui võimalik.

Artikkel 18

Koolitus

Bussiettevõtjad
  ja jaamakäitajad
  :

| a) | tagavad, et kõik nende töötajad, kes osutavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele otsest abi, sealhulgas alltöövõtjad, teavad, kuidas rahuldada erineva puude või liikumishäirega isikute vajadusi; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et kõik nende töötajad, kes osutavad puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele otsest abi, sealhulgas alltöövõtjad, teavad, kuidas rahuldada erineva puude või liikumishäirega isikute vajadusi;

| b) | korraldavad kõikidele reisijatega vahetult tegelevatele töötajatele II lisas kirjeldatud koolituse puudega isikute abistamise ja puudega isikute suhtes teadlikkuse suurendamise kohta; |
| --- | --- |

b)

korraldavad kõikidele reisijatega vahetult tegelevatele töötajatele II lisas kirjeldatud koolituse puudega isikute abistamise ja puudega isikute suhtes teadlikkuse suurendamise kohta;

| c) | tagavad, et kõik uued töötajad osaleksid töölevõtmisel puudega inimeste alasel koolitusel ning et töötajatele viidaks vajadusel läbi täiendkoolitused. |
| --- | --- |

c)

tagavad, et kõik uued töötajad osaleksid töölevõtmisel puudega inimeste alasel koolitusel ning et töötajatele viidaks vajadusel läbi täiendkoolitused.

Artikkel 19

Hüvitis ratastoolide ja muude liikumisabivahendite eest

1.   Kui ratastool või muu liikumisabivahend või selle osa on läinud kaotsi või saanud kahjustada jaamas käitlemise või bussis transportimise ajal, maksab reisijale, kellele ese kuulub, hüvitist kas bussiettevõtja või jaamakäitaja, olenevalt sellest, kes vastutas eseme eest ajal, mil see läks kaotsi või sai kahjustada.

Vajadusel võetakse kõik abinõud abivahendi kiireks asendamiseks
  vahendiga, millel on samasugused tehnilised ja funktsionaalsed omadused nagu kaotsiläinud või kahjustatud abivahendil
  .

2.
     
  Bussiettevõtja ei vastuta lõike 1 kohaselt kahju eest järgmistel juhtudel:

| a) | kui kahju põhjustasid asjaolud, mis ei olnud seotud bussiveoteenuste osutamisega ja mida bussiettevõtja ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; |
| --- | --- |

a)

kui kahju põhjustasid asjaolud, mis ei olnud seotud bussiveoteenuste osutamisega ja mida bussiettevõtja ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida;

| b) | kui kahju tekkis reisija süül või tema hooletuse tõttu. |
| --- | --- |

b)

kui kahju tekkis reisija süül või tema hooletuse tõttu.

3.   Käesoleva artikli alusel
  makstav hüvitis on samaväärne tegeliku kahjuga
  .

IV   peatükk

Bussiettevõtjate kohustused reisi katkemise korral

Artikkel 20

Vastutus reisi tühistamise ja pikaajalise hilinemise korral

1.
     Bussiettevõtjad vastutavad reiside tühistamise ▐,
  ülebroneerimise ning
  väljumise hilinemise eest üle kahe tunni.
  Bussiettevõtjad vastutavad ainult selliste tühistamiste ja hilinemiste eest, mida nad saavad mõjutada. Vastutuse alla ei kuulu hilinemine liiklusummikute ega piiri- ja/või sõidukikontrollide tõttu. Kõigil sellistel juhtudel, kus bussiettevõtja vastutust kohaldatakse
  :

| a) | pakutakse reisijale mõistlikel tingimustel kohe muud
  tasuta
  veoteenust või, kui see ei ole otstarbekas, teatatakse talle teiste vedajate ║ asjaomastest alternatiivsetest veoteenustest; |
| --- | --- |

a)

pakutakse reisijale mõistlikel tingimustel kohe muud
  tasuta
  veoteenust või, kui see ei ole otstarbekas, teatatakse talle teiste vedajate ║ asjaomastest alternatiivsetest veoteenustest;

| b) | hüvitatakse asjaomastele reisijatele pileti hind, välja arvatud juhul, kui nad võtavad vastu punktis a osutatud muu veoteenuse; |
| --- | --- |

b)

hüvitatakse asjaomastele reisijatele pileti hind, välja arvatud juhul, kui nad võtavad vastu punktis a osutatud muu veoteenuse;

| c) | lisaks punktis b osutatud piletihinna hüvitamisele
  on asjaomastel reisijatel õigus hüvitisele kuni
  50 %
  ulatuses pileti hinnast, kui bussiettevõtja ei paku muud veoteenust ega esita teavet, nagu osutatud punktis a. Hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast hüvitise taotluse esitamist; |
| --- | --- |

c)

lisaks punktis b osutatud piletihinna hüvitamisele
  on asjaomastel reisijatel õigus hüvitisele kuni
  50 %
  ulatuses pileti hinnast, kui bussiettevõtja ei paku muud veoteenust ega esita teavet, nagu osutatud punktis a. Hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast hüvitise taotluse esitamist;

| d) | reisijatel on õigus saada hüvitist 50 % ulatuses pileti hinnast kaotamata õigust transpordile, kui nad otsustavad võtta vastu pakutud alternatiivsed veoteenused. Pileti hind on reisija makstud täishind reisi hilinenud osa eest. Hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast hüvitise taotluse esitamist; |
| --- | --- |

d)

reisijatel on õigus saada hüvitist 50 % ulatuses pileti hinnast kaotamata õigust transpordile, kui nad otsustavad võtta vastu pakutud alternatiivsed veoteenused. Pileti hind on reisija makstud täishind reisi hilinenud osa eest. Hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast hüvitise taotluse esitamist;

| e) | pakutakse reisijatele einet ja karastusjooke vastavalt ootamisaja kestusele, kui neid saab mõistlikul viisil pakkuda; |
| --- | --- |

e)

pakutakse reisijatele einet ja karastusjooke vastavalt ootamisaja kestusele, kui neid saab mõistlikul viisil pakkuda;

| f) | pakutakse hotelli- või muud majutust ja transporti jaama ning majutuskoha vahel juhul, kui on vaja enne reisi jätkamist ööbida; |
| --- | --- |

f)

pakutakse hotelli- või muud majutust ja transporti jaama ning majutuskoha vahel juhul, kui on vaja enne reisi jätkamist ööbida;

| g) | kui buss muutub sõidukõlbmatuks, pakutakse transporti sõidukõlbmatu sõiduki juurest sobiva ootamiskohani ja/või jaama, kust on võimalik reisi jätkata. |
| --- | --- |

g)

kui buss muutub sõidukõlbmatuks, pakutakse transporti sõidukõlbmatu sõiduki juurest sobiva ootamiskohani ja/või jaama, kust on võimalik reisi jätkata.

2.
     
  Muudel kui lõikes 1 nimetatud juhtudel vastutavad bussiettevõtjad hilinemiste eest, mis ületavad saabumisel kahte tundi, kui hilinetakse järgmistel põhjustel:

| — | bussijuhi hooletus ja süü või |
| --- | --- |

—

bussijuhi hooletus ja süü või

| — | sõiduki tehniline rike. |
| --- | --- |

—

sõiduki tehniline rike.

Sellisel juhul:

| a) | on reisijatel õigus saada hüvitist 50 % ulatuses pileti hinnast. Pileti hind on reisija makstud täishind reisi hilinenud osa eest. Hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast hüvitise taotluse esitamist; |
| --- | --- |

a)

on reisijatel õigus saada hüvitist 50 % ulatuses pileti hinnast. Pileti hind on reisija makstud täishind reisi hilinenud osa eest. Hüvitis makstakse ühe kuu jooksul pärast hüvitise taotluse esitamist;

| b) | pakutakse reisijatele kõnealuse artikli lõike 1 punktides e, f ja g osutatud abi. |
| --- | --- |

b)

pakutakse reisijatele kõnealuse artikli lõike 1 punktides e, f ja g osutatud abi.

3.
     
  Bussiettevõtja on vastutusest vabastatud, kui tühistamise või hilinemise põhjus oli üks järgmistest:

| a) | asjaolud, mis ei olnud seotud bussiveoteenuste osutamisega ja mida bussiettevõtja ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida; |
| --- | --- |

a)

asjaolud, mis ei olnud seotud bussiveoteenuste osutamisega ja mida bussiettevõtja ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida;

| b) | reisija hooletus; või |
| --- | --- |

b)

reisija hooletus; või

| c) | kolmanda isiku tegevus, mida bussiettevõtja ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida. |
| --- | --- |

c)

kolmanda isiku tegevus, mida bussiettevõtja ei oleks suutnud kõigi selles olukorras vajalike abinõude rakendamisele vaatamata vältida ning mille tagajärgi ta ei saanud ära hoida.

Artikkel 21

Teabe esitamine

1.   Hilinemise korral teatavad bussiettevõtjad või vajaduse korral jaamakäitajad reisijatele eeldatava väljumis- või saabumisaja niipea, kui see on teada, kuid mitte hiljem kui 30 minutit pärast reisi graafikujärgset väljumisaega või üks tund enne reisi graafikujärgset saabumisaega.
  Kõnealune teave esitatakse kättesaadaval viisil ka puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele.

2.   Kui reisijad jäävad hilinemise tõttu ühendusreisist maha, teevad bussiettevõtjad mõistlikud pingutused, et teavitada asjaomaseid reisijaid muudest ühendusreisidest.

Artikkel 22

Täiendavad nõuded

Käesoleva määruse kohaldamine ei piira reisijate õigusi lisahüvitisele. Käesoleva määruse alusel ettenähtud hüvitis võidakse sellisest lisahüvitisest maha arvata.

Artikkel 23

Reisijaid soosivad täiendavad meetmed

Veoettevõtjad
  teevad koostööd, et võtta sidusrühmi, kutseliite ning tarbijate, reisijate ja puudega isikute ühendusi kaasates vastu riigi või Euroopa tasandil eeskirjad. Kõnealused meetmed peaksid olema suunatud reisijatele osutatava teeninduse parandamisele, eelkõige pikaajaliste hilinemiste ja reisi katkemise või tühistamise korral
  , seades prioriteediks hoolitsemise nende reisijate, kellel on erivajadused puude, piiratud liikumisvõime, haiguse, kõrge vanuse, raseduse ning väikelaste tõttu, ja neid saatvate reisijate eest
  .

Pikaajaliste hilinemiste ja reisi katkemise või tühistamise korral hoolitsetakse eelkõige selle eest, et reisijatele pakutakse arstiabi, vastavalt vajadusele süüa ja juua, regulaarselt ajakohastatud teavet ning vajaduse korral alternatiivset reisikorraldust ja majutust.

V   peatükk

Reisijatele suunatud teave ja kaebuste käsitlemine

Artikkel 24

Reisiteabe saamise õigus

Jaamakäitajad ja bussiettevõtjad annavad reisijatele kogu reisi vältel
  kättesaadaval viisil
  asjakohast reisiteavet. ▐

Artikkel 25

Teave reisijate õiguste kohta

║ Bussiettevõtjad ja jaamakäitajad tagavad, et reisijatele antakse hiljemalt väljumisel ja reisi ajal asjakohast ja arusaadavat teavet käesolevast määrusest tulenevate õiguste koht. Teavet antakse
  kättesaadaval viisil
  . Kõnealust teavet andes pööratakse erilist tähelepanu puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute vajadustele. Nimetatud teave sisaldab liikmesriigi poolt artikli 27 lõike 1 alusel määratud täitevasutuse kontaktandmeid.

Artikkel 26

Kaebused

1.   Bussiettevõtjad kehtestavad mehhanismi,
  juhul kui seda juba ei ole,
  et käsitleda kaebusi seoses käesoleva määrusega hõlmatud õiguste ja kohustustega
  , ning see mehhanism on kättesaadav kõikidele reisijatele, sealhulgas puudega ja piiratud liikumisvõimega reisijatele
  .

2.   Reisijad võivad esitada kaebuse bussiettevõtjale ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil teenust osutati või oleks tulnud osutada. Kaebuse saaja peab 20 tööpäeva jooksul esitama põhjendatud arvamuse või õigustatud juhtudel teatama reisijale, millisel kuupäeval võib ta oodata kaebusele vastust. Vastama peab siiski mitte hiljem kui kahe kuu jooksul pärast kaebuse saamist.

3.   Kui lõikes 2 sätestatud aja jooksul vastust ei saada, loetakse kaebus heakskiidetuks.

4.
     
  Bussiettevõtjad avaldavad igal aastal aruande, mis sisaldab saadud kaebuste arvu ja teemasid, vastamiseks keskmiselt kulunud päevade arvu ja võetud heastamismeetmeid.

VI   peatükk

Jõustamine ja riiklikud täitevasutused

Artikkel 27

Riiklikud täitevasutused

1.   Iga liikmesriik määrab asutuse või asutused, kes vastutavad käesoleva määruse jõustamise eest. Iga asutus võtab meetmed, mis on vajalikud reisijate õiguste kaitse tagamiseks, sealhulgas artiklis 12 osutatud juurdepääsueeskirjade täitmiseks. Iga asutus on oma organisatsiooni, rahastamisotsuste, juriidilise struktuuri ja otsuste tegemise poolest ▐ sõltumatu.

2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni vastavalt käesolevale artiklile määratud asutusest või asutustest ja nende kohustustest.

3.
     
  Need asutused teevad koostööd bussiettevõtjaid ja tarbijaid esindavate organisatsioonidega, sealhulgas puudega ja piiratud liikumisvõimega isikuid esindavate organisatsioonidega.

4.   Iga reisija võib esitada kaebusi käesoleva määruse väidetava rikkumise kohta lõike 1 alusel määratud asutusele.

5.   Liikmesriigid, kes on otsustanud teha artikli 2 lõike 2 alusel teatavate teenuste suhtes erandi, tagavad samaväärse mehhanismi reisijate õiguste jõustamiseks.

Artikkel 28

Jõustamise aruanne

1.   Artikli 27 lõike 1 alusel määratud täitevasutused avaldavad iga aasta 1. juunil oma eelneva aasta tegevuse kohta aruande, mis sisaldab muu hulgas järgmist:

| a) | käesoleva määruse sätete rakendamiseks võetud meetmete kirjeldus; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse sätete rakendamiseks võetud meetmete kirjeldus;

| b) | viide üksikkaebuste lahendamise menetlusele; |
| --- | --- |

b)

viide üksikkaebuste lahendamise menetlusele;

| c) | kokkuvõte liikmesriigis kohaldatavatest puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu eeskirjadest; |
| --- | --- |

c)

kokkuvõte liikmesriigis kohaldatavatest puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute juurdepääsu eeskirjadest;

| d) | koondandmed kaebuste kohta
  , sealhulgas nende tulemuste ja lahendamise ajakava kohta
  ; |
| --- | --- |

d)

koondandmed kaebuste kohta
  , sealhulgas nende tulemuste ja lahendamise ajakava kohta
  ;

| e) | kohaldatavate karistuste üksikasjad; |
| --- | --- |

e)

kohaldatavate karistuste üksikasjad;

| f) | muud käesoleva määruse parema täitmise seisukohalt olulised küsimused. |
| --- | --- |

f)

muud käesoleva määruse parema täitmise seisukohalt olulised küsimused.

2.   Kõnealuse aruande esitamiseks koostavad täitevasutused kaebuste kohta statistika teemade ja asjaomaste ettevõtjate lõikes. Nimetatud andmed esitatakse nõudmise korral komisjonile või riigi uurimisasutustele kuni kolme aasta möödumiseni vahejuhtumist.

Artikkel 29

Täitevasutuste koostöö

Artikli 27 lõike 1 alusel määratud riiklikud täitevasutused vahetavad teavet oma töö ja otsustuspõhimõtete ning tavade kohta, et tagada reisijate ühtne kaitse kogu ühenduses. Selle ülesande täitmisel toetab neid komisjon.

Artikkel 30

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
  , ning võivad hõlmata reisijale hüvitise maksmise kohustust
  . Liikmesriigid edastavad nimetatud sätted komisjonile ja teavitavad komisjoni viivitamatult kõikidest nimetatud sätteid puudutavatest hilisematest muudatustest.

VII   peatükk

Lõppsätted

Artikkel 31

Aruanne

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt ... (10) aruande käesoleva määruse toimimise ja mõju kohta. Vajaduse korral lisatakse aruandele õigusakti ettepanekud käesoleva määruse sätete üksikasjalikumaks rakendamiseks või määruse muutmiseks.

Artikkel 32

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 muutmine

Määruse (EÜ) nr 2006/2004 lisale lisatakse järgmine punkt:

| „18. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr ..., mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse ║ määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (ELT L ...).” |
| --- | --- |

„18.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr ..., mis käsitleb bussireisijate õigusi ning millega muudetakse ║ määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus) (ELT L ...).”

Artikkel 33

Jõustumine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates ...
   (11).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

presidenteesistuja

Nõukogu nimel

presidenteesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

ELT C ...

(2)  ELT C ...

2

ELT C ...

(3)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

(4)  

  ELT L 226, 10.9.2003, kl 4.

4

ELT L 226, 10.9.2003, kl 4.

(5)  EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59.

5

(6)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

6

(7)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1.

7

(8)  
  EÜT L 74, 20.3.1992, lk 1.

8

EÜT L 74, 20.3.1992, lk 1.

(9)  

  EÜT L 8, 11.1.1984, lk 17.

9

EÜT L 8, 11.1.1984, lk 17.

(10)  Väljaannete talitus: kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

10

Väljaannete talitus: kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(11)  Väljaannete talitus: kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

11

Väljaannete talitus: kaks aastat

jõustumist

Neljapäev, 23. aprilli 2009I LISA

Puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutele osutatav abi

| a) | Abi bussijaamades
  Abi ja kord, mis on vajalik, et võimaldada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel:






  — | teatada oma saabumisest jaama ja edastada soov abi saamiseks määratud punktides; |
| --- | --- | --- |

a)

Abi bussijaamades

Abi ja kord, mis on vajalik, et võimaldada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel:

—

teatada oma saabumisest jaama ja edastada soov abi saamiseks määratud punktides;

| — | liikuda määratud punktist kassani, ooteruumi ja väljumiskohta. |
| --- | --- |

—

liikuda määratud punktist kassani, ooteruumi ja väljumiskohta.

| b) | Abi bussis
  Abi ja kord, mis on vajalik, et võimaldada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel:






  — | siseneda bussi, olles varustatud tõstuki, ratastooli või muu vajaliku abiga; |
| --- | --- | --- |

b)

Abi bussis

Abi ja kord, mis on vajalik, et võimaldada puudega ja piiratud liikumisvõimega isikutel:

—

siseneda bussi, olles varustatud tõstuki, ratastooli või muu vajaliku abiga;

| — | pagas bussi paigutada; |
| --- | --- |

—

pagas bussi paigutada;

| — | pagas bussist välja võtta; |
| --- | --- |

—

pagas bussist välja võtta;

| — | bussist väljuda; |
| --- | --- |

—

bussist väljuda;

| — | minna
  võimaluse korral
  tualettruumi; |
| --- | --- |

—

minna
  võimaluse korral
  tualettruumi;

| — | võtta
  võimaluse korral
  bussi kaasa tunnustatud juhtkoer; |
| --- | --- |

—

võtta
  võimaluse korral
  bussi kaasa tunnustatud juhtkoer;

| — | liikuda oma kohani; |
| --- | --- |

—

liikuda oma kohani;

| — | saada kättesaadaval kujul olulist teavet reisi kohta; |
| --- | --- |

—

saada kättesaadaval kujul olulist teavet reisi kohta;

| — | siseneda bussi / väljuda bussist peatuste ajal, kui see on võimalik. |
| --- | --- |

—

siseneda bussi / väljuda bussist peatuste ajal, kui see on võimalik.

Neljapäev, 23. aprilli 2009II LISA

Puudega inimeste alane koolitus

| a) | Puudega seotud teadlikkuse suurendamise koolitus
  Reisijatega vahetult tegelevate töötajate koolitus hõlmab järgmist:






  — | füüsilise, meele- (kuulmine ja nägemine), varjatud või vaimupuudega reisijate alane teadlikkus ja asjakohane suhtumine kõnealustesse reisijatesse, kaasa arvatud see, kuidas teha vahet selliste isikute erinevatel võimetel, kelle liikuvus, suunataju või suhtlemisvõime võib olla nõrgenenud; |
| --- | --- | --- |

a)

Puudega seotud teadlikkuse suurendamise koolitus

Reisijatega vahetult tegelevate töötajate koolitus hõlmab järgmist:

—

füüsilise, meele- (kuulmine ja nägemine), varjatud või vaimupuudega reisijate alane teadlikkus ja asjakohane suhtumine kõnealustesse reisijatesse, kaasa arvatud see, kuidas teha vahet selliste isikute erinevatel võimetel, kelle liikuvus, suunataju või suhtlemisvõime võib olla nõrgenenud;

| — | puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute ees seisvad takistused, sealhulgas suhtumise ning keskkonnaga seotud, füüsilised ja organisatsioonilised takistused; |
| --- | --- |

—

puudega ja piiratud liikumisvõimega isikute ees seisvad takistused, sealhulgas suhtumise ning keskkonnaga seotud, füüsilised ja organisatsioonilised takistused;

| — | tunnustatud abikoerad, sealhulgas nende ülesanded ja vajadused; |
| --- | --- |

—

tunnustatud abikoerad, sealhulgas nende ülesanded ja vajadused;

| — | ootamatute olukordade lahendamine; |
| --- | --- |

—

ootamatute olukordade lahendamine;

| — | suhtlemisoskus ning viisid kurtide ja kuulmis-, nägemis-, kõne- ja vaimupuudega inimestega suhtlemiseks; |
| --- | --- |

—

suhtlemisoskus ning viisid kurtide ja kuulmis-, nägemis-, kõne- ja vaimupuudega inimestega suhtlemiseks;

| — | ratastoolide ja muude liikumisabivahendite hoolikas käitlemine, et vältida nende kahjustamist (kõikidele pagasi käitlemise eest vastutavatele töötajatele). |
| --- | --- |

—

ratastoolide ja muude liikumisabivahendite hoolikas käitlemine, et vältida nende kahjustamist (kõikidele pagasi käitlemise eest vastutavatele töötajatele).

| b) | Puudega isikute abistamise koolitus
  Puudega või piiratud liikumisvõimega isikut või isikuid vahetult abistavate töötajate koolitus hõlmab järgmist:






  — | kuidas aidata ratastooli kasutajaid ratastooli ja sealt välja; |
| --- | --- | --- |

b)

Puudega isikute abistamise koolitus

Puudega või piiratud liikumisvõimega isikut või isikuid vahetult abistavate töötajate koolitus hõlmab järgmist:

—

kuidas aidata ratastooli kasutajaid ratastooli ja sealt välja;

| — | oskused abistamaks puudega või piiratud liikumisvõimega isikuid, kes reisivad koos tunnustatud abikoeraga, kaasa arvatud nende koerte ülesanded ja vajadused; |
| --- | --- |

—

oskused abistamaks puudega või piiratud liikumisvõimega isikuid, kes reisivad koos tunnustatud abikoeraga, kaasa arvatud nende koerte ülesanded ja vajadused;

| — | pimedate ja osalise nägemispuudega reisijate saatmiseks ning tunnustatud
  abikoertega
  tegelemiseks ja transportimiseks vajalikud võtted
  , pidades silmas, et juhtkoerad on koolitatud täitma üksnes omaniku käsklusi ning neid ei tohiks anda töötava personali kätte
  ; |
| --- | --- |

—

pimedate ja osalise nägemispuudega reisijate saatmiseks ning tunnustatud
  abikoertega
  tegelemiseks ja transportimiseks vajalikud võtted
  , pidades silmas, et juhtkoerad on koolitatud täitma üksnes omaniku käsklusi ning neid ei tohiks anda töötava personali kätte
  ;

| — | arusaamine sellest, millist liiki seadmetega saab puudega või piiratud liikumisvõimega isikuid abistada, ja teadmised selliste seadmete käsitsemise kohta; |
| --- | --- |

—

arusaamine sellest, millist liiki seadmetega saab puudega või piiratud liikumisvõimega isikuid abistada, ja teadmised selliste seadmete käsitsemise kohta;

| — | sõidukisse sisenemiseks ja sellest väljumiseks vajalike abiseadmete kasutamine ning selliste sisenemise ja väljumisega seotud asjakohaste menetluste tundmine, millega kaitstakse puudega või piiratud liikumisvõimega isikute ohutust ja väärikust; |
| --- | --- |

—

sõidukisse sisenemiseks ja sellest väljumiseks vajalike abiseadmete kasutamine ning selliste sisenemise ja väljumisega seotud asjakohaste menetluste tundmine, millega kaitstakse puudega või piiratud liikumisvõimega isikute ohutust ja väärikust;

| — | piisav arusaamine vajadusest usaldusväärse ja professionaalse abi järele; samuti teadlikkus sellest, et puudega reisijad võivad tunda end reisi ajal haavatavana, kuna nad sõltuvad reisi ajal pakutavast abist; |
| --- | --- |

—

piisav arusaamine vajadusest usaldusväärse ja professionaalse abi järele; samuti teadlikkus sellest, et puudega reisijad võivad tunda end reisi ajal haavatavana, kuna nad sõltuvad reisi ajal pakutavast abist;

| — | teadmised esmaabist. |
| --- | --- |

—

teadmised esmaabist.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/331 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/331

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaeg ***I

P6_TA(2009)0282

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (KOM(2008)0464 – C6-0281/2008 – 2008/0157(COD))

2010/C 184 E/69

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0464);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 47 lõiget 2 ja artikleid 55 ja 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0281/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A6-0070/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0157

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse ║ direktiivi 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2, artiklit 55 ja artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu12. detsembri 2006. aasta direktiivis 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (3) on esitajate ja fonogrammitootjate õiguste kaitse tähtajaks sätestatud 50 aastat. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu12. detsembri 2006. aasta direktiivis 2006/116/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja kohta (3) on esitajate ja fonogrammitootjate õiguste kaitse tähtajaks sätestatud 50 aastat.

| (2) | Esitajate puhul algab tähtaeg esituse kuupäevaga või juhul, kui esituse salvestus on avaldatud või üldsusele edastatud 50 aasta jooksul pärast esituse salvestamist, ▐ esimese sellise avaldamise või esimese sellise üldsusele edastamise
  kuupäevaga
  olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. |
| --- | --- |

(2)

Esitajate puhul algab tähtaeg esituse kuupäevaga või juhul, kui esituse salvestus on avaldatud või üldsusele edastatud 50 aasta jooksul pärast esituse salvestamist, ▐ esimese sellise avaldamise või esimese sellise üldsusele edastamise
  kuupäevaga
  olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.

| (3) | Fonogrammitootjate puhul algab tähtaeg fonogrammi salvestamise päeval või selle avaldamise päeval 50 aasta jooksul pärast salvestamist või juhul, kui fonogrammi ei avaldata, siis selle üldsusele edastamise päeval 50 aasta jooksul pärast salvestamist. |
| --- | --- |

(3)

Fonogrammitootjate puhul algab tähtaeg fonogrammi salvestamise päeval või selle avaldamise päeval 50 aasta jooksul pärast salvestamist või juhul, kui fonogrammi ei avaldata, siis selle üldsusele edastamise päeval 50 aasta jooksul pärast salvestamist.

| (4) | Esitajate loometöö ühiskondlikult tunnustatud tähtsust peab kajastama kaitstuse tase, millega tunnustatakse nende kunstilist loometööd. |
| --- | --- |

(4)

Esitajate loometöö ühiskondlikult tunnustatud tähtsust peab kajastama kaitstuse tase, millega tunnustatakse nende kunstilist loometööd.

| (5) | Esitajad alustavad karjääri enamasti noorelt ning praegune ▐ esituste
  salvestuste
  50 aasta pikkune kaitse tähtaeg ei kaitse nende esitusi kogu esitaja elu vältel. Seetõttu kahanevad
  mõnede
  esitajate sissetulekud elu lõpupoole märkimisväärselt. Samuti ei saa esitajad oma õigustest lähtuvalt vältida ega piirata oma esituste
  võimalikku
  taunitavat kasutamist oma eluajal. |
| --- | --- |

(5)

Esitajad alustavad karjääri enamasti noorelt ning praegune ▐ esituste
  salvestuste
  50 aasta pikkune kaitse tähtaeg ei kaitse nende esitusi kogu esitaja elu vältel. Seetõttu kahanevad
  mõnede
  esitajate sissetulekud elu lõpupoole märkimisväärselt. Samuti ei saa esitajad oma õigustest lähtuvalt vältida ega piirata oma esituste
  võimalikku
  taunitavat kasutamist oma eluajal.

| (6) | Sissetulek, mille tagab reprodutseerimise ja üldsusele kättesaadavaks tegemise ainuõigus, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas, (4) samuti õiglane hüvitis isiklikuks tarbeks reprodutseerimise eest nimetatud direktiivi tähenduses ning levitamise ja rentimise ainuõigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/115/EÜ (5) tähenduses tuleks esitajatele tagada vähemalt nende elu lõpuni. |
| --- | --- |

(6)

Sissetulek, mille tagab reprodutseerimise ja üldsusele kättesaadavaks tegemise ainuõigus, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas, (4) samuti õiglane hüvitis isiklikuks tarbeks reprodutseerimise eest nimetatud direktiivi tähenduses ning levitamise ja rentimise ainuõigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/115/EÜ (5) tähenduses tuleks esitajatele tagada vähemalt nende elu lõpuni.

| (7) | Seetõttu tuleks esituste salvestuste ja fonogrammide kaitse tähtaega pikendada
  70 aastale
  pärast
  vastavat sündmust
  . |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks esituste salvestuste ja fonogrammide kaitse tähtaega pikendada
  70 aastale
  pärast
  vastavat sündmust
  .

| (8) | ▐Esitaja saab esituse salvestusega seotud õigused tagasi, kui fonogrammitootja ei paku
  teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvahelise konventsiooni tähenduses
  piisaval hulgal müügiks niisuguse fonogrammi koopiaid, mis juhul, kui kaitse tähtaega ei oleks pikendatud, oleks muutunud üldsusele kättesaadavaks, või ei tee sellist fonogrammi üldsusele kättesaadavaks.
  See võimalus peaks olema kättesaadav fonogrammitootjale mõlema kasutusviisi jaoks jäetud mõistliku tähtaja möödumisel. Fonogrammitootja õiguste kaitse tähtaeg peaks seetõttu lõppema, et ei tekiks olukorda, kus need õigused eksisteerivad samaaegselt esitaja õigustega esituse salvestusele, kui neid enam ei loovutata ega anta üle fonogrammitootjale
  . |
| --- | --- |

(8)

▐Esitaja saab esituse salvestusega seotud õigused tagasi, kui fonogrammitootja ei paku
  teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvahelise konventsiooni tähenduses
  piisaval hulgal müügiks niisuguse fonogrammi koopiaid, mis juhul, kui kaitse tähtaega ei oleks pikendatud, oleks muutunud üldsusele kättesaadavaks, või ei tee sellist fonogrammi üldsusele kättesaadavaks.
  See võimalus peaks olema kättesaadav fonogrammitootjale mõlema kasutusviisi jaoks jäetud mõistliku tähtaja möödumisel. Fonogrammitootja õiguste kaitse tähtaeg peaks seetõttu lõppema, et ei tekiks olukorda, kus need õigused eksisteerivad samaaegselt esitaja õigustega esituse salvestusele, kui neid enam ei loovutata ega anta üle fonogrammitootjale
  .

| (9) | Astudes fonogrammitootjaga lepingulistesse suhetesse, peavad esitajad tavaliselt loovutama
  või andma üle
  oma esituste reprodutseerimise, levitamise, rentimise ja kättesaadavaks tegemise ainuõiguse fonogrammitootjatele. Vastutasuks tehakse
  mõnedele
  esitajatele autoritasu arvelt ettemakse ning järgmisi autoritasu väljamakseid hakkavad nad saama alles siis, kui fonogrammitootja on esmase ettemakse tasa teeninud ja teinud kõik lepingus kindlaks määratud mahaarvamised.
  Teised esitajad loobuvad oma ainuõigusest või annavad selle üle üksiktasu eest (ühekordne sissetulek). Seda teevad eelkõige esitajad, kes mängivad taustaks ning kelle nime salvestusega seoses ei mainita („kõrvalesitajad”), kuid mõnikord ka esitajad, kelle nime salvestusega seose mainitakse („põhiesitajad”). |
| --- | --- |

(9)

Astudes fonogrammitootjaga lepingulistesse suhetesse, peavad esitajad tavaliselt loovutama
  või andma üle
  oma esituste reprodutseerimise, levitamise, rentimise ja kättesaadavaks tegemise ainuõiguse fonogrammitootjatele. Vastutasuks tehakse
  mõnedele
  esitajatele autoritasu arvelt ettemakse ning järgmisi autoritasu väljamakseid hakkavad nad saama alles siis, kui fonogrammitootja on esmase ettemakse tasa teeninud ja teinud kõik lepingus kindlaks määratud mahaarvamised.
  Teised esitajad loobuvad oma ainuõigusest või annavad selle üle üksiktasu eest (ühekordne sissetulek). Seda teevad eelkõige esitajad, kes mängivad taustaks ning kelle nime salvestusega seoses ei mainita („kõrvalesitajad”), kuid mõnikord ka esitajad, kelle nime salvestusega seose mainitakse („põhiesitajad”).

| (10) | Tagamaks et esitajad, kes on oma ainuõiguse fonogrammitootjatele loovutanud ▐, saavad tähtaja pikendamisest kasu, tuleks võtta teatavad täiendavad
  meetmed
  . |
| --- | --- |

(10)

Tagamaks et esitajad, kes on oma ainuõiguse fonogrammitootjatele loovutanud ▐, saavad tähtaja pikendamisest kasu, tuleks võtta teatavad täiendavad
  meetmed
  .

| (11) | Esimene täiendav
  meede
  peaks kohustama fonogrammitootjaid vähemalt kord aastas paigutama fondi vähemalt 20 % tulust, mida teenitakse tänu ▐ fonogrammide levitamise, reprodutseerimise ja kättesaadavaks tegemise ainuõigusele
  „Tulu” tähendab fonogrammitootja poolt saadud tulu enne kulude mahaarvamist
  .
  ▐ |
| --- | --- |

(11)

Esimene täiendav
  meede
  peaks kohustama fonogrammitootjaid vähemalt kord aastas paigutama fondi vähemalt 20 % tulust, mida teenitakse tänu ▐ fonogrammide levitamise, reprodutseerimise ja kättesaadavaks tegemise ainuõigusele
  „Tulu” tähendab fonogrammitootja poolt saadud tulu enne kulude mahaarvamist
  .

▐

| (12) | Nimetatud
  maksed
  tuleks suunata üksnes niisugustele esitajatele, kelle esitus on salvestatud fonogrammile ning kes on loovutanud
  või üle andnud
  oma õigused fonogrammitootjatele ühekordse tasu eest. Kirjeldatud viisil fondi paigutatud
  maksed
  tuleks vähemalt kord aastas jagada individuaalselt „kõrvalesitajatele”.
  Kõnealune
  jagamine
  tuleks usaldada
  kollektiivse esindamise organisatsioonidele
  ja mittejaotatava tulu suhtes võib kohaldada kehtivaid riiklikke sätteid
  .
  Selleks, et vältida kõnealuse tulu kogumise ja haldamisega seotud ebaproportsionaalset koormust, võivad liikmesriigid reguleerida, millises ulatuses on mikroettevõtted kohustatud osalema, kui nimetatud maksed ei näi tulu kogumise ja haldamisega seotud kuludega võrreldes mõistlikena
  . |
| --- | --- |

(12)

Nimetatud
  maksed
  tuleks suunata üksnes niisugustele esitajatele, kelle esitus on salvestatud fonogrammile ning kes on loovutanud
  või üle andnud
  oma õigused fonogrammitootjatele ühekordse tasu eest. Kirjeldatud viisil fondi paigutatud
  maksed
  tuleks vähemalt kord aastas jagada individuaalselt „kõrvalesitajatele”.
  Kõnealune
  jagamine
  tuleks usaldada
  kollektiivse esindamise organisatsioonidele
  ja mittejaotatava tulu suhtes võib kohaldada kehtivaid riiklikke sätteid
  .
  Selleks, et vältida kõnealuse tulu kogumise ja haldamisega seotud ebaproportsionaalset koormust, võivad liikmesriigid reguleerida, millises ulatuses on mikroettevõtted kohustatud osalema, kui nimetatud maksed ei näi tulu kogumise ja haldamisega seotud kuludega võrreldes mõistlikena
  .

| (13) | Siiski, direktiivi 2006/115/EÜ artikliga 5 tagatakse esitajatele võõrandamatu õigus õiglasele tasule rentimise, sealhulgas fonogrammide rentimise eest. Samuti ei loovuta esitajad lepingulistes suhetes tavaliselt fonogrammitootjatele oma õigust saada direktiivi 2006/115/EÜ artikli 8 lõike 2 alusel ühekordset õiglast tasu üldsusele ülekandmise ja edastamise eest ega õigust saada direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 2 punkti b alusel õiglast hüvitist isiklikuks tarbeks tehtud reproduktsioonide eest. Seetõttu ei tuleks fonogrammitootja poolt esitajatele täiendava tuluna tasutava kogusumma arvestamisel arvesse võtta tulu, mida fonogrammitootja on teeninud fonogrammide rentimise eest, ühekordset õiglast tasu üldsusele ülekandmise ja edastamise eest ega õiglast hüvitist isiklikuks tarbeks tehtud reproduktsioonide eest. |
| --- | --- |

(13)

Siiski, direktiivi 2006/115/EÜ artikliga 5 tagatakse esitajatele võõrandamatu õigus õiglasele tasule rentimise, sealhulgas fonogrammide rentimise eest. Samuti ei loovuta esitajad lepingulistes suhetes tavaliselt fonogrammitootjatele oma õigust saada direktiivi 2006/115/EÜ artikli 8 lõike 2 alusel ühekordset õiglast tasu üldsusele ülekandmise ja edastamise eest ega õigust saada direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 2 punkti b alusel õiglast hüvitist isiklikuks tarbeks tehtud reproduktsioonide eest. Seetõttu ei tuleks fonogrammitootja poolt esitajatele täiendava tuluna tasutava kogusumma arvestamisel arvesse võtta tulu, mida fonogrammitootja on teeninud fonogrammide rentimise eest, ühekordset õiglast tasu üldsusele ülekandmise ja edastamise eest ega õiglast hüvitist isiklikuks tarbeks tehtud reproduktsioonide eest.

| (14) | Teine täiendav meede eesmärgiga tasakaalustada lepingud, mille alusel esitajad loobuvad oma ainuõigustest autoritasu põhjal fonogrammitootja kasuks, peaks olema „nullist alustamine” nendele esitajatele, kes on loobunud oma ülalnimetatud ainuõigusest fonogrammitootja kasuks autoritasu või hüvitise eest. Et esitajad saaksid kaitse tähtaja pikendamisest maksimaalset kasu, peaksid liikmesriigid tagama, et fonogrammitootjate ja esitajate vaheliste lepingute kohaselt makstakse autoritasu või tasumäär, mida ei ole koormatud ettemaksete või lepinguga määratud mahaarvamistega, esitajatele kaitse tähtaja pikendamise aja jooksul. |
| --- | --- |

(14)

Teine täiendav meede eesmärgiga tasakaalustada lepingud, mille alusel esitajad loobuvad oma ainuõigustest autoritasu põhjal fonogrammitootja kasuks, peaks olema „nullist alustamine” nendele esitajatele, kes on loobunud oma ülalnimetatud ainuõigusest fonogrammitootja kasuks autoritasu või hüvitise eest. Et esitajad saaksid kaitse tähtaja pikendamisest maksimaalset kasu, peaksid liikmesriigid tagama, et fonogrammitootjate ja esitajate vaheliste lepingute kohaselt makstakse autoritasu või tasumäär, mida ei ole koormatud ettemaksete või lepinguga määratud mahaarvamistega, esitajatele kaitse tähtaja pikendamise aja jooksul.

| (15) | Õiguskindluse huvides tuleks sätestada, et kui
  lepingus
  ei ole selgelt osutatud teisiti, peaks esituse salvestusega seotud õiguste loovutamine või üleandmine lepingu alusel, mis on sõlmitud enne kuupäeva, mil liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi rakendamise meetmed vastu võtma, jõusse jääma ka pikendatud kaitse tähtajal. |
| --- | --- |

(15)

Õiguskindluse huvides tuleks sätestada, et kui
  lepingus
  ei ole selgelt osutatud teisiti, peaks esituse salvestusega seotud õiguste loovutamine või üleandmine lepingu alusel, mis on sõlmitud enne kuupäeva, mil liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi rakendamise meetmed vastu võtma, jõusse jääma ka pikendatud kaitse tähtajal.

| (16) | Liikmesriigid peaksid suutma tagada, et esitajatel on võimalik pidada uusi läbirääkimisi teatavate tingimuste üle neis lepingutes, mis näevad ette korrapärast tasu. Liikmesriigid peaksid tagama menetluste olemasolu juhuks, kui läbirääkimised ebaõnnestuvad.


  ▐ |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid peaksid suutma tagada, et esitajatel on võimalik pidada uusi läbirääkimisi teatavate tingimuste üle neis lepingutes, mis näevad ette korrapärast tasu. Liikmesriigid peaksid tagama menetluste olemasolu juhuks, kui läbirääkimised ebaõnnestuvad.

▐

| (17) | Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral täita kavandatavate täiendavate meetmete üldisi eesmärke, sest asjakohases valdkonnas põhjustaksid riiklikud meetmed konkurentsi moonutamist või mõjutaksid ühenduse õigusaktides määratletud fonogrammitootja ainuõiguste ulatust, ning et nimetatud eesmärgid on seetõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral täita kavandatavate täiendavate meetmete üldisi eesmärke, sest asjakohases valdkonnas põhjustaksid riiklikud meetmed konkurentsi moonutamist või mõjutaksid ühenduse õigusaktides määratletud fonogrammitootja ainuõiguste ulatust, ning et nimetatud eesmärgid on seetõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mida on vaja kõnealuste eesmärkide saavutamiseks.

| (18) | Käesolev direktiiv ei mõjuta siseriiklikke eeskirju ja lepinguid, mis on selle sätetega kooskõlas, näiteks esitajaid esindavate organisatsioonide ja tootjaid esindavate organisatsioonide vahel sõlmitud kollektiivlepinguid liikmesriikides. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev direktiiv ei mõjuta siseriiklikke eeskirju ja lepinguid, mis on selle sätetega kooskõlas, näiteks esitajaid esindavate organisatsioonide ja tootjaid esindavate organisatsioonide vahel sõlmitud kollektiivlepinguid liikmesriikides.

| (19) | Teatavates liikmesriikides kohaldatakse sõnalist osa hõlmavate muusikateoste suhtes ühtset kaitse tähtaega, mida arvutatakse alates viimase autori surmast, teistes liikmesriikides kohaldatakse sõnade ja muusika suhtes erinevaid kaitse tähtaegu. Sõnalist osa hõlmavad muusikateosed on enamasti valminud koostööna. Näiteks ooperi
  autoriteks
  on ▐ sageli
  liberist ja helilooja
  . Selliste muusikastiilide puhul nagu džäss-, rokk- ja popmuusika, eeldab loomeprotsess sageli koostööd. |
| --- | --- |

(19)

Teatavates liikmesriikides kohaldatakse sõnalist osa hõlmavate muusikateoste suhtes ühtset kaitse tähtaega, mida arvutatakse alates viimase autori surmast, teistes liikmesriikides kohaldatakse sõnade ja muusika suhtes erinevaid kaitse tähtaegu. Sõnalist osa hõlmavad muusikateosed on enamasti valminud koostööna. Näiteks ooperi
  autoriteks
  on ▐ sageli
  liberist ja helilooja
  . Selliste muusikastiilide puhul nagu džäss-, rokk- ja popmuusika, eeldab loomeprotsess sageli koostööd.

| (20) | Sõnalist osa hõlmavate muusikateoste
  (mille sõnad ja muusika on loodud koos esitamiseks)
  kaitse tähtaegade erinevus takistab kaupade ja teenuste, sh piiriülese kollektiivse haldusteenuse vaba liikumist.
  Selleks et tagada selliste takistuste kõrvaldamine, tuleks kõigis liikmesriikides kohaldada samasugust ühtlustatud kaitse tähtaega kõigi kaitsealuste teoste suhtes alates kuupäevast, hiljemalt milleks liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi üle võtma. |
| --- | --- |

(20)

Sõnalist osa hõlmavate muusikateoste
  (mille sõnad ja muusika on loodud koos esitamiseks)
  kaitse tähtaegade erinevus takistab kaupade ja teenuste, sh piiriülese kollektiivse haldusteenuse vaba liikumist.
  Selleks et tagada selliste takistuste kõrvaldamine, tuleks kõigis liikmesriikides kohaldada samasugust ühtlustatud kaitse tähtaega kõigi kaitsealuste teoste suhtes alates kuupäevast, hiljemalt milleks liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi üle võtma.

| (21) | Seetõttu tuleks direktiivi 2006/116/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(21)

Seetõttu tuleks direktiivi 2006/116/EÜ vastavalt muuta.

| (22) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabelid, kus on võimaluste piires näidatud käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmise meetmete vastavus, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks, |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabelid, kus on võimaluste piires näidatud käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmise meetmete vastavus, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/116/EÜ muudatused

Direktiivi 2006/116/EÜ muudetakse järgmiselt:

| 1) | Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:

  „7.   Sõnalist osa hõlmava muusikateose kaitse tähtaeg lõpeb 70 aastat pärast järgmistest isikutest viimasena elus olnud isiku surma, olenemata sellest, kas need isikud on määratud kaasautoriks või ei: sõnade autor ja muusika autor
  , tingimisel, et nii sõnad kui muusika on loodud spetsiaalselt vastava sõnalist osa hõlmava muusikateose jaoks.
  ” |
| --- | --- |

1)

Artiklile 1 lisatakse järgmine lõik:

„7.   Sõnalist osa hõlmava muusikateose kaitse tähtaeg lõpeb 70 aastat pärast järgmistest isikutest viimasena elus olnud isiku surma, olenemata sellest, kas need isikud on määratud kaasautoriks või ei: sõnade autor ja muusika autor
  , tingimisel, et nii sõnad kui muusika on loodud spetsiaalselt vastava sõnalist osa hõlmava muusikateose jaoks.
  ”

| 2) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:








  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Siiski,






  — | kui esituse muul viisil kui fonogrammil jäädvustatud salvestus on õiguspäraselt avaldatud või kõnealuse ajavahemiku jooksul õiguspäraselt üldsusele edastatud, aeguvad õigused 50 aastat pärast esimese sellise avaldamise või esimese sellise üldsusele edastamise kuupäeva olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Siiski,

—

kui esituse muul viisil kui fonogrammil jäädvustatud salvestus on õiguspäraselt avaldatud või kõnealuse ajavahemiku jooksul õiguspäraselt üldsusele edastatud, aeguvad õigused 50 aastat pärast esimese sellise avaldamise või esimese sellise üldsusele edastamise kuupäeva olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem,

| — | kui esituse fonogrammil jäädvustatud salvestus on õiguspäraselt avaldatud või kõnealuse ajavahemiku jooksul õiguspäraselt üldsusele edastatud, aeguvad õigused
  70 aastat
  pärast esimese sellise avaldamise või esimese sellise üldsusele edastamise kuupäeva olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.” |
| --- | --- |

—

kui esituse fonogrammil jäädvustatud salvestus on õiguspäraselt avaldatud või kõnealuse ajavahemiku jooksul õiguspäraselt üldsusele edastatud, aeguvad õigused
  70 aastat
  pärast esimese sellise avaldamise või esimese sellise üldsusele edastamise kuupäeva olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.”

| b) | ║ lõike 2 teises ja kolmandas lauses asendatakse arv „50” arvuga
  „70”. |
| --- | --- |

b)

║ lõike 2 teises ja kolmandas lauses asendatakse arv „50” arvuga
  „70”.

| c) | lisatakse järgmised lõiked:


  „
  2 a.
     
  Kui 50 aastat pärast fonogrammi õiguspärast avaldamist või mitteavaldamisel 50 aastat pärast selle õiguspärast edastamist üldsusele ei paku fonogrammitootja piisaval hulgal fonogrammi koopiaid müügiks ega tee fonogrammi üldsusele kättesaadavaks kaabliga või kaablita vahendite kaudu sellisel viisil, et isikul on võimalik neile ligi pääseda enda valitud kohas ja enda valitud ajal, võib esitaja lõpetada lepingu, millega ta loovutas või andis fonogrammitootjale üle oma esituse salvestamise õigused (edaspidi „loovutamise või üleandmise leping”). Lepingu lõpetamise õigust võib kasutada, kui tootja ei teosta ühe aasta jooksul pärast esitaja teadet oma kavatsuse kohta lõpetada leping eelmises lauses toodud tingimustel mõlemat selles lauses osutatud kasutusviisi. Esitaja ei saa loobuda lepingu lõpetamise õigusest. Kui fonogramm sisaldab mitme esitaja esituste salvestust, võivad esitajad loovutamise või üleandmise lepingud lõpetada vastavalt kohaldamisele kuuluvatele riiklikele õigusaktidele. Kui loovutamise või üleandmise leping on vastavalt käesolevale lõigule lõpetatud, siis fonogrammitootja õigused nimetatud fonogrammile aeguvad.




  2 b.
     
  Kui loovutamise või üleandmise lepinguga antakse esitajale õigus nõuda ühekordset tasu, on esitajal õigus saada fonogrammitootjalt iga-aastast täiendavat tasu iga täisaasta eest, vahetult pärast 50 aasta möödumist fonogrammi õiguspärasest avaldamisest või mitteavaldamisel 50 aasta möödumist selle õiguspärasest edastamisest üldsusele. Esitaja ei saa loobuda õigusest saada iga-aastast täiendavat tasu.




  2 c.
     
  Kogusumma, mille fonogrammitootja eraldab lõikes 2 b osutatud täiendava tasu maksmiseks, peab moodustama 20 % tulust, mida ta on nimetatud tasu maksmisele eelnenud aastal teeninud niisuguste fonogrammide reprodutseerimise, levitamise ja kättesaadavaks tegemise eest, pärast 50 aasta möödumist fonogrammi õiguspärasest avaldamisest või mitteavaldamisel 50 aasta möödumist selle õiguspärasest edastamisest üldsusele.




  Liikmesriigid tagavad, et fonogrammitootjad oleksid kohustatud andma esitajatele, kelle on õigus saada lõikes 2 b osutatud täiendavat tasu, nõudmisel mis tahes teavet, mis võib olla vajalik selle tasu maksmise kindlustamiseks.




  2 d.
     
  Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 b osutatud täiendava tasu saamise õigusi haldavad kollektiivse esindamise organisatsioonid.




  2 e.
     
  Kui esitajal on õigus saada korrapärast tasu, ei arvata sellest tasust maha ettemakseid ega lepinguga määratud mahaarvamisi pärast 50 aasta möödumist fonogrammi õiguspärasest avaldamisest või mitteavaldamisel 50 aasta möödumist selle õiguspärasest edastamisest üldsusele.
  ” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„
  2 a.
     
  Kui 50 aastat pärast fonogrammi õiguspärast avaldamist või mitteavaldamisel 50 aastat pärast selle õiguspärast edastamist üldsusele ei paku fonogrammitootja piisaval hulgal fonogrammi koopiaid müügiks ega tee fonogrammi üldsusele kättesaadavaks kaabliga või kaablita vahendite kaudu sellisel viisil, et isikul on võimalik neile ligi pääseda enda valitud kohas ja enda valitud ajal, võib esitaja lõpetada lepingu, millega ta loovutas või andis fonogrammitootjale üle oma esituse salvestamise õigused (edaspidi „loovutamise või üleandmise leping”). Lepingu lõpetamise õigust võib kasutada, kui tootja ei teosta ühe aasta jooksul pärast esitaja teadet oma kavatsuse kohta lõpetada leping eelmises lauses toodud tingimustel mõlemat selles lauses osutatud kasutusviisi. Esitaja ei saa loobuda lepingu lõpetamise õigusest. Kui fonogramm sisaldab mitme esitaja esituste salvestust, võivad esitajad loovutamise või üleandmise lepingud lõpetada vastavalt kohaldamisele kuuluvatele riiklikele õigusaktidele. Kui loovutamise või üleandmise leping on vastavalt käesolevale lõigule lõpetatud, siis fonogrammitootja õigused nimetatud fonogrammile aeguvad.

2 b.
     
  Kui loovutamise või üleandmise lepinguga antakse esitajale õigus nõuda ühekordset tasu, on esitajal õigus saada fonogrammitootjalt iga-aastast täiendavat tasu iga täisaasta eest, vahetult pärast 50 aasta möödumist fonogrammi õiguspärasest avaldamisest või mitteavaldamisel 50 aasta möödumist selle õiguspärasest edastamisest üldsusele. Esitaja ei saa loobuda õigusest saada iga-aastast täiendavat tasu.

2 c.
     
  Kogusumma, mille fonogrammitootja eraldab lõikes 2 b osutatud täiendava tasu maksmiseks, peab moodustama 20 % tulust, mida ta on nimetatud tasu maksmisele eelnenud aastal teeninud niisuguste fonogrammide reprodutseerimise, levitamise ja kättesaadavaks tegemise eest, pärast 50 aasta möödumist fonogrammi õiguspärasest avaldamisest või mitteavaldamisel 50 aasta möödumist selle õiguspärasest edastamisest üldsusele.

Liikmesriigid tagavad, et fonogrammitootjad oleksid kohustatud andma esitajatele, kelle on õigus saada lõikes 2 b osutatud täiendavat tasu, nõudmisel mis tahes teavet, mis võib olla vajalik selle tasu maksmise kindlustamiseks.

2 d.
     
  Liikmesriigid tagavad, et lõikes 2 b osutatud täiendava tasu saamise õigusi haldavad kollektiivse esindamise organisatsioonid.

2 e.
     
  Kui esitajal on õigus saada korrapärast tasu, ei arvata sellest tasust maha ettemakseid ega lepinguga määratud mahaarvamisi pärast 50 aasta möödumist fonogrammi õiguspärasest avaldamisest või mitteavaldamisel 50 aasta möödumist selle õiguspärasest edastamisest üldsusele.
  ”

| 3) | Artiklisse 10 lisatakse järgmised lõiked:

  „5.   Artikli 3 lõikeid
  1 kuni 2 e
  direktiiviga .../.../EÜ
   (6) muudetud kujul kohaldatakse ▐ salvestuste ja fonogrammide suhtes, mille puhul esitaja ja fonogrammitootja õigused on käesolevate sätete kohaselt endiselt kaitstud, alates ║ ... (7)

  ning salvestuste ja fonogrammide suhtes, mis tehakse pärast nimetatud kuupäeva
  .


  6.
     
  Direktiiviga .../.../EÜ (6) lisatud artikli 1 lõiget 7 kohaldatakse sõnalist osa hõlmavate muusikateoste suhtes, mille puhul vähemalt muusika või sõnad on kaitstud vähemalt ühes liikmesriigis enne ... (8) ja sõnalist osa hõlmavate muusikateoste suhtes, mis on loodud pärast seda kuupäeva.




  Esimene lõik ei piira enne ... (7) toimunud kasutusviise. Liikmesriigid võtavad vastu vajalikud sätted, et kaitsta eelkõige kolmandate poolte omandatud õigusi. |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 10 lisatakse järgmised lõiked:

„5.   Artikli 3 lõikeid
  1 kuni 2 e
  direktiiviga .../.../EÜ
   (6) muudetud kujul kohaldatakse ▐ salvestuste ja fonogrammide suhtes, mille puhul esitaja ja fonogrammitootja õigused on käesolevate sätete kohaselt endiselt kaitstud, alates ║ ... (7)

  ning salvestuste ja fonogrammide suhtes, mis tehakse pärast nimetatud kuupäeva
  .

6.
     
  Direktiiviga .../.../EÜ (6) lisatud artikli 1 lõiget 7 kohaldatakse sõnalist osa hõlmavate muusikateoste suhtes, mille puhul vähemalt muusika või sõnad on kaitstud vähemalt ühes liikmesriigis enne ... (8) ja sõnalist osa hõlmavate muusikateoste suhtes, mis on loodud pärast seda kuupäeva.

Esimene lõik ei piira enne ... (7) toimunud kasutusviise. Liikmesriigid võtavad vastu vajalikud sätted, et kaitsta eelkõige kolmandate poolte omandatud õigusi.

| 4) | Direktiivi lisatakse järgmine artikkel ║:
  „Artikkel 10a


  Direktiivi .../.../EÜ

   (9)
  ülevõtmisega seotud üleminekumeetmed

  1.   Kui
  lepingus
  ei ole selgelt osutatud teisiti, jääb enne ... (10) sõlmitud
  loovutamise
  või ▐ üleandmise
  leping
  jõusse ka pärast seda, kui artikli 3
  lõike 1
  direktiiviga .../.../EÜ
   (9) muutmisele eelnenud versiooni kohaselt ei olnuks esitaja ▐ õigused enam kaitstud.
  ▐


  2.
     
  Liikmesriigid võivad sätestada, et loovutamise või üleandmise lepinguid, mille alusel esitajal on õigus saada korrapärast sissetulekut ja mis on sõlmitud enne ... (10), võib muuta pärast 50 aasta möödumist fonogrammi õiguspärasest avaldamisest või mitteavaldamisel pärast 50 aasta möödumist selle õiguspärasest edastamisest üldsusele. |
| --- | --- |

4)

Direktiivi lisatakse järgmine artikkel ║:

„Artikkel 10a

Direktiivi .../.../EÜ

   (9)
  ülevõtmisega seotud üleminekumeetmed

1.   Kui
  lepingus
  ei ole selgelt osutatud teisiti, jääb enne ... (10) sõlmitud
  loovutamise
  või ▐ üleandmise
  leping
  jõusse ka pärast seda, kui artikli 3
  lõike 1
  direktiiviga .../.../EÜ
   (9) muutmisele eelnenud versiooni kohaselt ei olnuks esitaja ▐ õigused enam kaitstud.

▐

2.
     
  Liikmesriigid võivad sätestada, et loovutamise või üleandmise lepinguid, mille alusel esitajal on õigus saada korrapärast sissetulekut ja mis on sõlmitud enne ... (10), võib muuta pärast 50 aasta möödumist fonogrammi õiguspärasest avaldamisest või mitteavaldamisel pärast 50 aasta möödumist selle õiguspärasest edastamisest üldsusele.

Artikkel 2

Aruanne

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele hiljemalt ... (11) aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta digitaalse turu arengu valguses ning vajaduse korral ettepaneku direktiivi 2006/116/EÜ täiendavaks muutmiseks.

Artikkel 3

Hindamine

Komisjon viib läbi hindamise audiovisuaalsektori esitajate ja tootjate autoriõiguse kaitse tähtaja pikendamise vajalikkuse kohta ning esitab hindamise tulemuste kohta aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele hiljemalt 1. jaanuariks 2010. Vajaduse korral esitab komisjon ettepaneku direktiivi 2006/116/EÜ täiendavaks muutmiseks.

Artikkel 4

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  ...

   (12). Nad edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti ▐viivitamata komisjonile.

▐

Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub
  20. päeval
  pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Addressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  14. jaanuari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

14. jaanuari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

(3)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 12.

3

(4)  EÜT L 167, 22.06.2001, lk 10.

4

(5)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 28.

5

(6)  ELT L ...

6

ELT L ...

(7)  
  2 aastat käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäevast.
  ”

7

2 aastat käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäevast.

(8)  
  2 aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.

8

2 aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.

(9)  2 aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.

9

2 aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.

(10)  
  3 aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.
  ”

10

3 aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.

(11)  
  3 aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.

11

3 aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.

(12)  
  2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

12

2 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/338 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/338

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Intelligentsed transpordisüsteemid maanteetranspordis ja liidesed teiste transpordiliikidega ***I

P6_TA(2009)0283

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega (KOM(2008)0887 – C6-0512/2008 – 2008/0263(COD))

2010/C 184 E/70

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0887);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0512/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0226/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0263

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtmiseks maanteetranspordis ja liideste jaoks teiste transpordiliikidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides ║ asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras
   (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa majanduse kasvu ja kodanike liikuvusvajadustega seotud maanteetranspordi kasv on nii maanteede infrastruktuuri ülekoormatuse ja energiatarbimise suurenemise kui ka keskkonna- ja sotsiaalprobleemide peamisi põhjusi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa majanduse kasvu ja kodanike liikuvusvajadustega seotud maanteetranspordi kasv on nii maanteede infrastruktuuri ülekoormatuse ja energiatarbimise suurenemise kui ka keskkonna- ja sotsiaalprobleemide peamisi põhjusi.

| (2) | Neid tähtsaid ülesandeid ei saa lahendada ainult traditsiooniliste meetmetega, sh eelkõige maanteetranspordi olemasoleva infrastruktuuri laiendamisega. Ühendusele sobivate lahenduste leidmisel on suur osa uuendustel. |
| --- | --- |

(2)

Neid tähtsaid ülesandeid ei saa lahendada ainult traditsiooniliste meetmetega, sh eelkõige maanteetranspordi olemasoleva infrastruktuuri laiendamisega. Ühendusele sobivate lahenduste leidmisel on suur osa uuendustel.

| (3) | Intelligentsed transpordisüsteemid on tänapäevased rakendused, mille eesmärk on ilma tegelikku intelligentsust omamata osutada uuenduslikke transpordiliikide ja liikluse korraldamisega seotud teenuseid ning võimaldada erinevatel kasutajatel saada paremini teavet transpordivõrkude kohta ning kasutada neid ohutumalt, koordineeritumalt ja „targemalt”. |
| --- | --- |

(3)

Intelligentsed transpordisüsteemid on tänapäevased rakendused, mille eesmärk on ilma tegelikku intelligentsust omamata osutada uuenduslikke transpordiliikide ja liikluse korraldamisega seotud teenuseid ning võimaldada erinevatel kasutajatel saada paremini teavet transpordivõrkude kohta ning kasutada neid ohutumalt, koordineeritumalt ja „targemalt”.

| (4) | Info- ja sidetehnoloogia rakendamine maanteetranspordisektoris ja selle liidestes teiste transpordiliikidega (intelligentsed transpordisüsteemid) aitab oluliselt kaasa maanteetranspordi keskkonnahoidlikkuse, tõhususe, sh energiatõhususe, ohutuse ja turvalisuse parandamisele ning reisijate ja kaupade liikuvusele, tagades samal ajal siseturu toimimise ning tugevama konkurentsivõime ja tööhõive kasvu. |
| --- | --- |

(4)

Info- ja sidetehnoloogia rakendamine maanteetranspordisektoris ja selle liidestes teiste transpordiliikidega (intelligentsed transpordisüsteemid) aitab oluliselt kaasa maanteetranspordi keskkonnahoidlikkuse, tõhususe, sh energiatõhususe, ohutuse ja turvalisuse parandamisele ning reisijate ja kaupade liikuvusele, tagades samal ajal siseturu toimimise ning tugevama konkurentsivõime ja tööhõive kasvu.

| (5) | Mitmed tänapäevased rakendused ja ühenduse mehhanismid on töötatud välja niisuguste erinevate transpordiliikide nagu raudteetranspordi (ERTMS ja TAF-TSI), mere- ja siseveetranspordi (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), õhutranspordi (SESAR) ja maismaatranspordi jaoks, näiteks kariloomade veo jaoks. |
| --- | --- |

(5)

Mitmed tänapäevased rakendused ja ühenduse mehhanismid on töötatud välja niisuguste erinevate transpordiliikide nagu raudteetranspordi (ERTMS ja TAF-TSI), mere- ja siseveetranspordi (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), õhutranspordi (SESAR) ja maismaatranspordi jaoks, näiteks kariloomade veo jaoks.

| (6) | Edasiminek info- ja sidetehnoloogia rakendamises teistes transpordiliikides peaks nüüd kajastuma maanteetranspordi arengus, pidades eelkõige silmas maanteetranspordi ja teiste transpordiliikide vahelise integreerumise parandamist selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(6)

Edasiminek info- ja sidetehnoloogia rakendamises teistes transpordiliikides peaks nüüd kajastuma maanteetranspordi arengus, pidades eelkõige silmas maanteetranspordi ja teiste transpordiliikide vahelise integreerumise parandamist selles valdkonnas.

| (7) | Mõne liikmesriigi maanteetranspordisektoris on juba kasutusele võetud kõnealuste tehnoloogiate riigisisesed rakendused, kuid selline kasutuselevõtt jääb killustatuks ja kooskõlastamatuks ega suuda luua intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise geograafilist pidevust kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(7)

Mõne liikmesriigi maanteetranspordisektoris on juba kasutusele võetud kõnealuste tehnoloogiate riigisisesed rakendused, kuid selline kasutuselevõtt jääb killustatuks ja kooskõlastamatuks ega suuda luua intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise geograafilist pidevust kogu ühenduses.

| (8) | Intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud ja tõhusa kasutuselevõtu tagamiseks kogu ühenduses tuleks kehtestada ühised spetsifikatsioonid. Kõigepealt tuleks panna rõhku eelkõige neljale peamisele intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamise ja kasutuselevõtu valdkonnale. |
| --- | --- |

(8)

Intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud ja tõhusa kasutuselevõtu tagamiseks kogu ühenduses tuleks kehtestada ühised spetsifikatsioonid. Kõigepealt tuleks panna rõhku eelkõige neljale peamisele intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamise ja kasutuselevõtu valdkonnale.

| (9) | Ühistes spetsifikatsioonides tuleks muu hulgas arvesse võtta ja ära kasutada selles valdkonnas eelkõige komisjoni poolt 2002. aasta aprillis käivitatud e-ohutuse algatuse raames (4) juba saadud kogemusi ja tulemusi. Komisjon lõi kõnealuse algatuse raames e-ohutuse foorumi, et edendada e-ohutuse süsteemide väljatöötamist, kasutuselevõttu ja kasutust toetavaid soovitusi ning jätkata nende rakendamist. |
| --- | --- |

(9)

Ühistes spetsifikatsioonides tuleks muu hulgas arvesse võtta ja ära kasutada selles valdkonnas eelkõige komisjoni poolt 2002. aasta aprillis käivitatud e-ohutuse algatuse raames (4) juba saadud kogemusi ja tulemusi. Komisjon lõi kõnealuse algatuse raames e-ohutuse foorumi, et edendada e-ohutuse süsteemide väljatöötamist, kasutuselevõttu ja kasutust toetavaid soovitusi ning jätkata nende rakendamist.

| (10) | Käesolevas direktiivis sätestatud eeskirju ja menetlusi ei tuleks kohaldada selliste sõidukite suhtes, mida kasutatakse peamiselt nende ajaloolise huviväärtuse tõttu ja mille esmane registreerimine ja/või tüübikinnituse andmine ja/või kasutusse võtmine toimus enne käesoleva direktiivi ja selle rakendusmeetmete jõustumist. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevas direktiivis sätestatud eeskirju ja menetlusi ei tuleks kohaldada selliste sõidukite suhtes, mida kasutatakse peamiselt nende ajaloolise huviväärtuse tõttu ja mille esmane registreerimine ja/või tüübikinnituse andmine ja/või kasutusse võtmine toimus enne käesoleva direktiivi ja selle rakendusmeetmete jõustumist.

| (11) | Intelligentsed transpordisüsteemid peaksid tuginema koostalitlusvõimelistele süsteemidele, mis põhinevad avatud ja avalikel standarditel, mis on mittediskrimineerivatel alustel avatud kõigile rakenduste ja teenuste pakkujatele ja kasutajatele. |
| --- | --- |

(11)

Intelligentsed transpordisüsteemid peaksid tuginema koostalitlusvõimelistele süsteemidele, mis põhinevad avatud ja avalikel standarditel, mis on mittediskrimineerivatel alustel avatud kõigile rakenduste ja teenuste pakkujatele ja kasutajatele.

| (12) | Tulevikus on vajalik tagada intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuga kaasnevate eri transpordiliike ühendavate rakenduste ja teenuste koostalitlusvõime, ja kui see on asjakohane, intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste tagasiühilduvus. |
| --- | --- |

(12)

Tulevikus on vajalik tagada intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuga kaasnevate eri transpordiliike ühendavate rakenduste ja teenuste koostalitlusvõime, ja kui see on asjakohane, intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste tagasiühilduvus.

| (13) | Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste kasutuselevõtu ja kasutamisega kaasneb isikuandmete töötlemine. Selline töötlemine peab olema vastavuses ühenduse eeskirjadega, mis on muu hulgas sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (6). |
| --- | --- |

(13)

Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste kasutuselevõtu ja kasutamisega kaasneb isikuandmete töötlemine. Selline töötlemine peab olema vastavuses ühenduse eeskirjadega, mis on muu hulgas sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (6).

| (14) | Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste ning eeskätt liiklus- ja reisiteabe teenuste kasutuselevõtt ja kasutamine hõlmab liikmesriikide avalik-õiguslike asutuste dokumentide osaks oleva maantee-, liiklus- ja reisiteabe töötlemist ja kasutamist. Kõnealusel töötlemisel ja kasutamisel tuleks järgida ühenduse eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivis 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (7). |
| --- | --- |

(14)

Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste ning eeskätt liiklus- ja reisiteabe teenuste kasutuselevõtt ja kasutamine hõlmab liikmesriikide avalik-õiguslike asutuste dokumentide osaks oleva maantee-, liiklus- ja reisiteabe töötlemist ja kasutamist. Kõnealusel töötlemisel ja kasutamisel tuleks järgida ühenduse eeskirju, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivis 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (7).

| (15) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ (8) on kehtestatud raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta, samal ajal kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2002/24/EÜ (9) ja 2003/37/EÜ (10) on käsitletud vastavalt kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite ning põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate tüübikinnitust. Kuigi kõnealuste direktiivide sätetega reguleeritakse sõidukitesse paigaldatud intelligentsete transpordisüsteemidega seotud seadmeid, ei kohaldata neid maanteede infrastruktuuri intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvara suhtes, mida tuleks seega reguleerida liikmesriikide tüübikinnitusmenetlustega. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ (8) on kehtestatud raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta, samal ajal kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2002/24/EÜ (9) ja 2003/37/EÜ (10) on käsitletud vastavalt kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite ning põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate tüübikinnitust. Kuigi kõnealuste direktiivide sätetega reguleeritakse sõidukitesse paigaldatud intelligentsete transpordisüsteemidega seotud seadmeid, ei kohaldata neid maanteede infrastruktuuri intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvara suhtes, mida tuleks seega reguleerida liikmesriikide tüübikinnitusmenetlustega.

| (16) | Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste jaoks, mis vajavad täpseid ja tagatud aja ja asukoha määramise teenuseid, tuleks kasutada satelliidipõhiseid infrastruktuure või samaväärset täpsust võimaldavat tehnoloogiat (11)

  nagu eriotstarbelised lähitoimeseadmed
  . |
| --- | --- |

(16)

Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste jaoks, mis vajavad täpseid ja tagatud aja ja asukoha määramise teenuseid, tuleks kasutada satelliidipõhiseid infrastruktuure või samaväärset täpsust võimaldavat tehnoloogiat (11)

  nagu eriotstarbelised lähitoimeseadmed
  .

| (17) | Peamistel sidusrühmadel, nagu intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatel, intelligentsete transpordisüsteemide kasutajate ühendustel, transpordiettevõtjatel ja rajatiste käitajatel, tootjate esindajatel, sotsiaalpartneritel, kutseliitudel ja kohalikel omavalitsustel, peaks olema võimalus anda komisjonile nõu intelligentsete transpordisüsteemide ühenduses kasutusele võtmise äriliste ja tehniliste aspektide kohta. |
| --- | --- |

(17)

Peamistel sidusrühmadel, nagu intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatel, intelligentsete transpordisüsteemide kasutajate ühendustel, transpordiettevõtjatel ja rajatiste käitajatel, tootjate esindajatel, sotsiaalpartneritel, kutseliitudel ja kohalikel omavalitsustel, peaks olema võimalus anda komisjonile nõu intelligentsete transpordisüsteemide ühenduses kasutusele võtmise äriliste ja tehniliste aspektide kohta.

| (18) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (12). |
| --- | --- |

(18)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (12).

| (19) | Komisjonil peaks eelkõige olema volitus võtta vastu lisade muutmisega seotud meetmed ning meetmed, millega kehtestatakse üksikasjalikumad spetsifikatsioonid koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja kasutamiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda ║ uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(19)

Komisjonil peaks eelkõige olema volitus võtta vastu lisade muutmisega seotud meetmed ning meetmed, millega kehtestatakse üksikasjalikumad spetsifikatsioonid koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide väljatöötamiseks, rakendamiseks ja kasutamiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda ║ uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (20) | Tagamaks kooskõlastatud käsitust, peaks komisjon tagama käesoleva direktiiviga asutatava komitee ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/52/EÜ (ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta) (13) asutatud komitee, nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrusega (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (14) asutatud komitee, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivis 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) (15)
  osutatud komitee tegevuse kooskõla. |
| --- | --- |

(20)

Tagamaks kooskõlastatud käsitust, peaks komisjon tagama käesoleva direktiiviga asutatava komitee ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/52/EÜ (ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta) (13) asutatud komitee, nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrusega (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (14) asutatud komitee, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivis 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) (15)
  osutatud komitee tegevuse kooskõla.

| (21) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt tagada koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud kasutuselevõtt ja kasutamine kogu ühenduses, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus ║ võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(21)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt tagada koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide kooskõlastatud kasutuselevõtt ja kasutamine kogu ühenduses, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus ║ võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

Käesoleva direktiiviga kehtestatakse raamistik intelligentsete transpordisüsteemide
  , sealhulgas koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide,
  kooskõlastatud ja sidusaks kasutuselevõtuks ja kasutamiseks ühenduses ja selleks vajalike spetsifikatsioonide väljatöötamiseks.

Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi maanteetranspordi
  , sealhulgas linnatranspordi
  valdkonnas kasutatavate
  reisijate, sõidukite ja infrastruktuuri
  intelligentsete transpordisüsteemide
  ja nende koostoime
  suhtes ning liideste suhtes teiste transpordiliikidega.

Käesoleva direktiivi ja artiklis 4 osutatud meetmete kohaldamine ei mõjuta liikmesriikide poolt avaliku korra ja avaliku julgeoleku tagamiseks kehtestatud nõudeid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „intelligentsed transpordisüsteemid”– süsteemid, milles rakendatakse info- ja sidetehnoloogiat, et toetada maanteetransporti (sh infrastruktuur, sõidukid ja kasutajad), liikluse korraldust ja
  liikuvuse juhtimist ning
  liidestada see teiste transpordiliikidega
  , sealhulgas multimodaalne koostalitusvõimeline piletimüük
  ;

b)   „koostalitlusvõime”– süsteemide ja nende aluseks olevate äriprotsesside suutlikkus vahetada andmeid ning teavet ja jagada teadmisi;

c)   „intelligentsete transpordisüsteemide rakendus”– toimiv intelligentsete transpordisüsteemide rakendamise vahend;

d)   „intelligentsete transpordisüsteemide teenus”– intelligentsete transpordisüsteemide rakenduse kasutus selgelt määratletud organisatsioonilise ja toimimisraamistiku abil eesmärgiga kaasa aidata kasutusohutusele, -tõhususele, -mugavusele ja/või hõlbustada või toetada transpordi- ja reisitoiminguid;

e)   „intelligentsete transpordisüsteemide teenuse pakkuja”– avalik- või eraõiguslik intelligentsete transpordisüsteemide teenuse pakkuja;

f)   „intelligentsete transpordisüsteemide kasutaja”– intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste või teenuste kasutaja, sh reisijad, vähem kaitstud
  liiklejad, maanteetranspordi infrastruktuuri kasutajad ja sama valdkonna ettevõtjad, sõidukiparkide haldajad ja hädaabiteenuste pakkujad;

g)   „teisaldatav seade”– info- või sideseade, mille sõidukijuht võib sõidu ajaks sõidukisse kaasa võtta, näiteks mobiiltelefon, navigatsioonisüsteem või pihuarvuti;

h)   „platvorm”– intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste kasutuselevõttu, pakkumist ja kasutamist võimaldav funktsionaalne, tehniline ja operatsiooniline keskkond;

i)   „vähem kaitstud liiklejad”– motoriseerimata transpordi kasutajad, nagu jalakäijad ja jalgratturid, samuti mootorratturid ja puudega või piiratud liikumisvõimega isikud;

j)   „intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste miinimumtase”– algtasemel intelligentsete transpordisüsteemide rakendused ja teenused, mis on üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) asendamatud osad.

Artikkel 3

Intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtt

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada
  tõhusate ja
  koostalitlusvõimeliste intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste kooskõlastatud kasutuselevõtt ning kasutamine ühenduses.

2.
     
  Võimaluse korral tagavad liikmesriigid intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste tagasiühilduvuse ühenduses.

3.   Eelkõige teevad liikmesriigid järgmist:

| a) | tagavad, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutajatele ja intelligentsete transpordisüsteemide teenuse pakkujatele tehakse kättesaadavaks asjakohased usaldusväärsed ja regulaarselt ajakohastatavad maanteetranspordi andmed; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et intelligentsete transpordisüsteemide kasutajatele ja intelligentsete transpordisüsteemide teenuse pakkujatele tehakse kättesaadavaks asjakohased usaldusväärsed ja regulaarselt ajakohastatavad maanteetranspordi andmed;

| b) | tagavad, et eri piirkondades või eri liikmesriikides asuvad pädevad liiklusteabe- ja -korralduskeskused saavad vahetada maanteeliikluse ja reisiandmeid ning muud asjakohast teavet; |
| --- | --- |

b)

tagavad, et eri piirkondades või eri liikmesriikides asuvad pädevad liiklusteabe- ja -korralduskeskused saavad vahetada maanteeliikluse ja reisiandmeid ning muud asjakohast teavet;

| c) | kasutavad intelligentseid transpordisüsteeme kõikide transpordiliikide ja nendevaheliste liideste puhul, tagades kõrgel tasemel integratsiooni kõikide transpordiliikide vahel; |
| --- | --- |

c)

kasutavad intelligentseid transpordisüsteeme kõikide transpordiliikide ja nendevaheliste liideste puhul, tagades kõrgel tasemel integratsiooni kõikide transpordiliikide vahel;

| d) | võtavad vajalikke meetmeid, et integreerida ohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsed transpordisüsteemid sõidukitesse ja maanteede infrastruktuuri ning töötada välja ohutud inimene-masin liidesed, eelkõige teisaldatavate seadmete jaoks; |
| --- | --- |

d)

võtavad vajalikke meetmeid, et integreerida ohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsed transpordisüsteemid sõidukitesse ja maanteede infrastruktuuri ning töötada välja ohutud inimene-masin liidesed, eelkõige teisaldatavate seadmete jaoks;

| e) | võtavad vajalikke meetmeid eri intelligentsete transpordisüsteemide integreerimiseks, viies sõidukite ja maanteede infrastruktuuri vahelise teabevahetuse ja suhtluse ühtsele platvormile; |
| --- | --- |

e)

võtavad vajalikke meetmeid eri intelligentsete transpordisüsteemide integreerimiseks, viies sõidukite ja maanteede infrastruktuuri vahelise teabevahetuse ja suhtluse ühtsele platvormile;

| f) | hoiduvad geograafilise killustatuse ja pidevusetuse tekitamisest. |
| --- | --- |

f)

hoiduvad geograafilise killustatuse ja pidevusetuse tekitamisest.

4.   Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste puhul, mis vajavad globaalseid, pidevaid, täpseid ja tagatud aja ja asukoha määramise teenuseid, kasutatakse satelliidipõhiseid infrastruktuure või samaväärset täpsust võimaldavat tehnoloogiat
  , näiteks eriotstarbelisi lähitoimeseadmeid
  .

5.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud meetmeid vastu võttes
  nõuavad
  liikmesriigid I lisas kehtestatud põhimõtete järgimist.

6.
     
  Liikmesriigid arvestavad geograafiliselt eraldatud piirkondade morfoloogiliste iseärasustega ning vahemaadega, mis tuleb nendeni jõudmiseks läbida, tehes vajadusel erandi I lisas osutatud kulutõhususe põhimõttest.

Artikkel 4

Spetsifikatsioonid

1.   Komisjon määrab kindlaks spetsifikatsioonid intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtuks ja kasutamiseks ▐ järgmistes prioriteetsetes valdkondades:

| a) | maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalne kasutus; |
| --- | --- |

a)

maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalne kasutus;

| b) | liikluse ja kaubaveo korraldusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pidevus Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes; |
| --- | --- |

b)

liikluse ja kaubaveo korraldusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pidevus Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes;

| c) | liiklusohutus ja turvalisus; |
| --- | --- |

c)

liiklusohutus ja turvalisus;

| d) | sõiduki integreerimine transpordi infrastruktuuri. |
| --- | --- |

d)

sõiduki integreerimine transpordi infrastruktuuri.

2.
     
  Komisjon määratleb spetsifikatsioonid intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste miinimumtaseme kohustuslikuks kasutuselevõtuks ja kasutamiseks, eelkõige järgmistes valdkondades:

| a) | reaalajas liiklus- ja reisiteabeteenuste pakkumine kogu ELis; |
| --- | --- |

a)

reaalajas liiklus- ja reisiteabeteenuste pakkumine kogu ELis;

| b) | minimaalsete üldiste liiklusteabeteenuste tasuta pakkumisega seotud andmed ja kord; |
| --- | --- |

b)

minimaalsete üldiste liiklusteabeteenuste tasuta pakkumisega seotud andmed ja kord;

| c) | automaatse hädaabikõne (eCall) ühtlustatud kasutuselevõtt kogu Euroopas; |
| --- | --- |

c)

automaatse hädaabikõne (eCall) ühtlustatud kasutuselevõtt kogu Euroopas;

| d) | asjakohased meetmed, millega tagatakse veoautodele ja tarbesõidukitele turvalised parkimiskohad ning telemaatikal põhinevad parkimis- ja ettetellimissüsteemid. |
| --- | --- |

d)

asjakohased meetmed, millega tagatakse veoautodele ja tarbesõidukitele turvalised parkimiskohad ning telemaatikal põhinevad parkimis- ja ettetellimissüsteemid.

3.
     
  Ühenduse kaasrahastatava üleeuroopalise maanteedevõrgu (TERN) ehitamise või hoolduse korral määratleb komisjon intelligentsete transpordisüsteemide vajalikuks kasutuselevõtuks ja kasutamiseks intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste miinimumtaset ületavad spetsifikatsioonid.

4.   Spetsifikatsioonid
  on kooskõlas
  I lisas kehtestatud põhimõtetega ja sisaldavad vähemalt II lisas sätestatud põhielemente.

5.
     
  Selleks et tagada koostalitlusvõime ja kohustuste õiglane jaotamine, täiendab komisjon vajaduse korral II lisas sätestatud põhielemente spetsifikatsioonidega intelligentsete transpordisüsteemide teenuste planeerimise, rakendamise ja tööks kasutamise kohta ning sätestab teenuste sisu ning teenusepakkujate kohustused.

6.
     
  Spetsifikatsioonid määravad samuti tingimused, mille alusel võivad liikmesriigid koostöös komisjoniga kehtestada täiendavad eeskirjad selliste teenuste osutamiseks kogu oma territooriumil või mõnes selle piirkonnas.

7.
     
  Lõigetes 1 kuni 6 osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

8.
     
  Komisjon korraldab enne lõigetes 5 ja 6 osutatud spetsifikatsioonide vastuvõtmist asjakohase mõjuhinnangu.

9.
     
  Täiendavad põhimõtted ja/või spetsifikatsioonide põhielemendid, mida ei ole käesolevas direktiivis ette nähtud, lisatakse I ja/või II lisasse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele.

Artikkel 5

Maanteede infrastruktuuriga seotud intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvara tüübikinnitus

1.   Kui seda on vaja tõhususe, sh energiatõhususe, ohutuse või turvalisuse või keskkonnakaitse huvides, antakse direktiivide 2002/24/EÜ, 2003/37/EÜ ja 2007/46/EÜ kohaldamisalasse mittekuuluvatele intelligentsete transpordisüsteemide seadmetele ja tarkvararakendustele enne kasutuselevõttu tüübikinnitus.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvararakenduste kohta esitatakse käesoleva direktiivi kohaste intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvararakenduste tüübikinnituse eest vastutavatele siseriiklikele asutustele asjakohased vastutuse spetsifikatsioonid.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavate intelligentsete transpordisüsteemide seadmete ja tarkvararakenduste tüübikinnituse eest, sealhulgas intelligentsete transpordisüsteemide tarkvararakenduste
  tarnijate akrediteerimise

  eest
  vastutavad siseriiklikud asutused. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.

4.   Kõik liikmesriigid tunnustavad teiste liikmesriikide lõikes 3 osutatud siseriiklike asutuste väljastatud tüübikinnitusi.

5.
     Intelligentsete transpordisüsteemide seadmeid ja tarkvara võib turule viia ja kasutusele võtta ainult siis, kui need asjakohasel paigaldamisel, hooldamisel ja sihtotstarbelisel kasutamisel ei ohusta inimeste tervist ja turvalisust ega keskkonda ja teatavatel juhtudel vara vastavalt asjakohastele ühenduse õigusaktidele.

6.
     
  Intelligentsete transpordisüsteemide seadmeid ja tarkvara loetakse vastavaks kooskõlas artikliga 4 vastuvõetud spetsifikatsioonidele, kui need vastavad olemasolu korral asjakohastele riiklikele või Euroopa standarditele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (16).

Artikkel 6

Tehniliste standardite ja normide komitee

Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 5 lõikes 6 osutatud standardid ei vasta täielikult artiklis 4 osutatud vastuvõetud spetsifikatsioonidele, teatab asjaomane liikmesriik või komisjon sellest koos põhjendustega direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 alusel moodustatud alalisele komiteele. Komitee esitab kiirendatud korras oma arvamuse.

Komitee arvamust arvesse võttes teatab komisjon liikmesriikidele, kas kõnealused standardid tuleks käesoleva direktiivi artiklis 5 osutatud teatistest kõrvaldada või mitte.

Artikkel 7

Eraelu puutumatust, turvalisust ja teabe taaskasutamist käsitlevad eeskirjad

1.   Liikmesriigid tagavad, et intelligentsete transpordisüsteemide toimimiseks vajalikke isikuandmeid
  kogutakse, säilitatakse ja
  töödeldakse vastavalt ühenduse eeskirjadele, mis kaitsevad üksikisikute vabadusi ja põhiõigusi, eelkõige vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ.

2.
     
  Eraelu puutumatuse kaitse tagamiseks toetatakse intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste kasutamisel ja/või teenuste osutamisel anonüümsete andmete kasutamist, kui see on asjakohane.

3.
     
  Isikuandmeid töödeldakse ainult siis, kui see on vajalik intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste toimimiseks ja/või teenuste osutamiseks.

4.
     
  Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 8 osutatud eriliste andmekategooriate puhul võib andmeid töödelda ainult siis, kui andmesubjekt on andnud selliste andmete töötlemiseks teadlikult selgesõnalise loa.

5.   Liikmesriigid tagavad ▐, et intelligentsete transpordisüsteemide andmeid ja salvestusi kaitstakse väärkasutuse, sh loata juurdepääsu, muutmise või kadumise eest
  ning neid ei tohi kasutada käesolevas direktiivis ettenähtust erineval viisil
  .

6.   Kohaldatakse direktiivi 2003/98/EÜ ║.

Artikkel 8

Programmitöö

1.
     
  Komisjon valmistab II lisas sätestatud põhielementide alusel ette iga-aastase töökava, tehes seda esimest korda hiljemalt ...

   (17).

2.
     
  Komisjon võtab arvesse ühenduse teiste õigusaktide alusel asutatud intelligentsete transpordisüsteemide erinevate valdkondadega seotud komiteede, sealhulgas artiklis 10 osutatud Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühma töö tulemusi.

3.
     
  Komisjon tagab tihedas koostöös liikmesriikidega intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu üldise kooskõla ja vastastikuse täiendavuse muude asjaomaste ühenduse poliitikavaldkondade, programmide ja meetmetega.

4.
     
  Komisjon teeb I ja II lisas esitatud sätete osas aktiivset koostööd Euroopa ja rahvusvaheliste standardiasutustega.

5.
     
  Komisjon teeb järgmisi toiminguid vastavalt artikli 9 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele:

| a) | iga-aastase töökava vastuvõtmine ja muutmine; |
| --- | --- |

a)

iga-aastase töökava vastuvõtmine ja muutmine;

| b) | rahvusvahelise koostöö esmatähtsate valdkondade määramine. |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelise koostöö esmatähtsate valdkondade määramine.

Iga-aastane töökava ja rahvusvahelise koostöö esmatähtsad valdkonnad avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

6.
     
  Komisjon võtab vastavalt artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele hiljemalt ...

   (18)

  vastu tööprogrammi II lisas sätestatud põhielementide rakendamise eesmärkide ja tähtaegadega.

Artikkel 9

Komitee

1.   Komisjoni abistab Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide komitee ║, mis koosneb liikmeriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.

2.   
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 10

Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühm

1.
     Komisjon asutab Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühma, et see annaks talle nõu intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu ja kasutamise äriliste ja tehniliste aspektide kohta kogu ühenduses. Nõuanderühm moodustatakse asjakohaste intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate, kasutajate ühenduste, transpordiettevõtjate ja rajatiste käitajate, tootjate, sotsiaalpartnerite, kutseliitude, kohalike omavalitsuste ja teiste asjakohaste foorumite kõrgetasemelistest esindajatest.

2.
     
  Komisjon tagab, et Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühma esindajad on pädevad ning et nõuanderühma kuulub piisavalt nende tööstusharude ja nende kasutajate esindajaid, keda võivad mõjutada need meetmed, mille osas komisjon võib vastavalt käesolevale direktiivile ettepaneku teha.

3.
     
  Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühmal palutakse esitada tehniline arvamus artiklis 4 osutatud spetsifikatsioonide kavandamise kohta.

4.
     
  Euroopa intelligentsete transpordisüsteemide nõuanderühma tegevus on läbipaistev.

Artikkel 11

Aruandlus

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt ... (19) üksikasjaliku aruande artikli 4 lõikes 1 sätestatud prioriteetsete valdkondadega seotud siseriiklike meetmete ja projektide kohta, mis sisaldab vähemalt III lisas sätestatud teavet.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt ... (20) intelligentsete transpordisüsteemidega seotud siseriiklike meetmete kavad järgmiseks viieks aastaks, mis sisaldavad vähemalt III lisas sätestatud teavet.

3.   Pärast seda esitavad liikmesriigid kord aastas aruande kõnealuste kavade rakendamise edenemise kohta.

4.   Komisjon esitab iga kuue kuu järel aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  käesoleva direktiivi rakendamisel saavutatud edusammude kohta, millega kaasneb analüüs I ja II lisas sätestatud eeskirjade toimimise kohta, ning hindab vajadust käesoleva direktiivi muutmiseks
  .

Eelkõige esitab komisjon iga kuue kuu järel aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule rahastamise seisu kohta ning komisjon teeb vajadusel ettepaneku intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste miinimumtaseme rakendamise rahastamise kohta.

Artikkel 12

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (21). Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid ║ need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud peamiste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 14

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  13. mai 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

13. mai 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

(4)  http://www.esafetysupport.org/download/European_Commission/048-esafety.pdf.

4

(5)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

5

(6)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

6

(7)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

7

(8)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

8

(9)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1.

9

(10)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

10

(11)  Vt nõukogu ║ määrus (EÜ) nr 1/2005 (ELT L 3, 5.1.2005, lk 1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu ║ määrus (EÜ) nr 683/2008 (ELT L 196, 24.7.2008, lk 1).

11

(EÜ)

(12)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

12

(13)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 124.

13

(14)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

14

(15)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

15

(16)  

  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

16

EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(17)  
  Kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

17

Kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(18)  
  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

18

Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(19)  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

19

Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(20)  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

20

Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(21)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

21

12 kuud

Neljapäev, 23. aprilli 2009I LISA

ARTIKLIS 3 OSUTATUD INTELLIGENTSETE TRANSPORDISÜSTEEMIDE KASUTUSELEVÕTMISE PÕHIMÕTTED

Intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste ja teenuste valimisel ja kasutuselevõtul tuleb lähtuda konkreetsetest vajadustest ning järgida järgmisi põhimõtteid:

| a) | mõjusus – suutlikkus anda Euroopa maanteetransporti mõjutavate peamiste probleemide lahendamisel konkreetseid tulemusi (näiteks ülekoormatuse leevendamine, heidete vähendamine, energiatõhususe suurendamine, suurema ohutuse ja turvalisuse saavutamine ja vähem kaitstud liiklejate küsimustega tegelemine); |
| --- | --- |

a)

mõjusus – suutlikkus anda Euroopa maanteetransporti mõjutavate peamiste probleemide lahendamisel konkreetseid tulemusi (näiteks ülekoormatuse leevendamine, heidete vähendamine, energiatõhususe suurendamine, suurema ohutuse ja turvalisuse saavutamine ja vähem kaitstud liiklejate küsimustega tegelemine);

| b) | kulutõhusus – kulude ja tulemuste suhe eesmärkide täidetuse seisukohast; |
| --- | --- |

b)

kulutõhusus – kulude ja tulemuste suhe eesmärkide täidetuse seisukohast;

| c) | geograafiline pidevus – suutlikkus tagada sujuvaid teenuseid kogu ühenduses
  ja selle välispiiridel
  , eelkõige üleeuroopalises transpordivõrgus; |
| --- | --- |

c)

geograafiline pidevus – suutlikkus tagada sujuvaid teenuseid kogu ühenduses
  ja selle välispiiridel
  , eelkõige üleeuroopalises transpordivõrgus;

| d) | koostalitlusvõime – süsteemide suutlikkus vahetada andmeid ning võimaldada teabe vahetamist ja teadmiste jagamist; |
| --- | --- |

d)

koostalitlusvõime – süsteemide suutlikkus vahetada andmeid ning võimaldada teabe vahetamist ja teadmiste jagamist;

| e) | valmidusaste – väljatöötatuse tase; |
| --- | --- |

e)

valmidusaste – väljatöötatuse tase;

| f) | ühendveod – kaubaveo ülekandmine maanteelt lähimeresõidule, raudteele, siseveeteedele või transpordiliikide kombinatsioonile, mille korral on maanteeveod võimalikult tõhusad. |
| --- | --- |

f)

ühendveod – kaubaveo ülekandmine maanteelt lähimeresõidule, raudteele, siseveeteedele või transpordiliikide kombinatsioonile, mille korral on maanteeveod võimalikult tõhusad.

Neljapäev, 23. aprilli 2009II LISA

ARTIKLIS 4 OSUTATUD SPETSIFIKATSIOONIDE PÕHIELEMENDID

| 1. | Maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalne kasutus
  Maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalse kasutuse spetsifikatsioonid sisaldavad järgmist:







  a) | intelligentsete transpordisüsteemide kasutajatele reaalajas liiklus- ja reisiteabe täpsuse ja piiriülese kättesaadavuse tagamise nõuded, eelkõige:






  — | täpsete reaalajas edastatavate avalike maantee- ja liiklusandmete kättesaadavus, mida kasutatakse reaalajas liiklus- ja reisiteabe edastamiseks intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatele; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalne kasutus

Maantee-, liiklus- ja reisiandmete optimaalse kasutuse spetsifikatsioonid sisaldavad järgmist:

a)

intelligentsete transpordisüsteemide kasutajatele reaalajas liiklus- ja reisiteabe täpsuse ja piiriülese kättesaadavuse tagamise nõuded, eelkõige:

—

täpsete reaalajas edastatavate avalike maantee- ja liiklusandmete kättesaadavus, mida kasutatakse reaalajas liiklus- ja reisiteabe edastamiseks intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatele;

| — | asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade ning asjaomaste intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate vahelise elektroonilise piiriülese teabevahetuse hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade ning asjaomaste intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate vahelise elektroonilise piiriülese teabevahetuse hõlbustamine;

| — | asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade poolt reaalajas edastatava liiklus- ja reisiteabe jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete õigeaegne ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade poolt reaalajas edastatava liiklus- ja reisiteabe jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete õigeaegne ajakohastamine;

| — | reaalajas edastatava liiklus- ja reisiteabe õigeaegne ajakohastamine intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate poolt; |
| --- | --- |

—

reaalajas edastatava liiklus- ja reisiteabe õigeaegne ajakohastamine intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate poolt;

| b) | nõuded maantee- ja liiklusandmete kogumiseks asjaomaste riigiasutuste poolt (näiteks liiklusskeemid, liikluseeskirjad ja soovitatavad marsruudid, eelkõige raskeveokite jaoks) ning nende edastamiseks intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatele, eelkõige:






  — | asjaomaste riigiasutuste kogutud avalike maantee- ja liiklusandmete (sh näiteks liiklusskeemid, liikluseeskirjad ja soovitatavad marsruudid) kättesaadavus intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatele; |
| --- | --- | --- |

b)

nõuded maantee- ja liiklusandmete kogumiseks asjaomaste riigiasutuste poolt (näiteks liiklusskeemid, liikluseeskirjad ja soovitatavad marsruudid, eelkõige raskeveokite jaoks) ning nende edastamiseks intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatele, eelkõige:

—

asjaomaste riigiasutuste kogutud avalike maantee- ja liiklusandmete (sh näiteks liiklusskeemid, liikluseeskirjad ja soovitatavad marsruudid) kättesaadavus intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujatele;

| — | asjaomaste riigiasutuste ja intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate vahelise elektroonilise teabevahetuse hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

asjaomaste riigiasutuste ja intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate vahelise elektroonilise teabevahetuse hõlbustamine;

| — | avalike maantee- ja liiklusandmete (sh nt liikluse ringluse kavad, liikluseeskirjad ja soovitatavad marsruudid) õigeaegne ajakohastamine asjaomaste riigiasutuste poolt; |
| --- | --- |

—

avalike maantee- ja liiklusandmete (sh nt liikluse ringluse kavad, liikluseeskirjad ja soovitatavad marsruudid) õigeaegne ajakohastamine asjaomaste riigiasutuste poolt;

| — | kõnealuseid avalikke maantee- ja liiklusandmeid kasutavate intelligentsete transpordisüsteemide teenuste ja rakenduste õigeaegne ajakohastamine intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate poolt; |
| --- | --- |

—

kõnealuseid avalikke maantee- ja liiklusandmeid kasutavate intelligentsete transpordisüsteemide teenuste ja rakenduste õigeaegne ajakohastamine intelligentsete transpordisüsteemide teenuste pakkujate poolt;

| c) | nõuded digitaalkaartide jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete täpsuse ja kättesaadavuse tagamiseks digitaalkaartide tootjate ja teenusepakkujate jaoks, eelkõige:






  — | digitaalkaartide jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete kättesaadavus digitaalkaartide tootjatele ja teenusepakkujatele; |
| --- | --- | --- |

c)

nõuded digitaalkaartide jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete täpsuse ja kättesaadavuse tagamiseks digitaalkaartide tootjate ja teenusepakkujate jaoks, eelkõige:

—

digitaalkaartide jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete kättesaadavus digitaalkaartide tootjatele ja teenusepakkujatele;

| — | asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade ning asjaomaste digitaalkaartide tootjate ja teenusepakkujate vahelise elektroonilise teabevahetuse hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade ning asjaomaste digitaalkaartide tootjate ja teenusepakkujate vahelise elektroonilise teabevahetuse hõlbustamine;

| — | digitaalkaartide jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete õigeaegne ajakohastamine asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade poolt; |
| --- | --- |

—

digitaalkaartide jaoks kasutatavate avalike maantee- ja liiklusandmete õigeaegne ajakohastamine asjaomaste riigiasutuste ja sidusrühmade poolt;

| — | digitaalkaartide õigeaegne ajakohastamine digitaalkaartide tootjate ja teenusepakkujate poolt; |
| --- | --- |

—

digitaalkaartide õigeaegne ajakohastamine digitaalkaartide tootjate ja teenusepakkujate poolt;

| d) | miinimumnõuded„universaalsete liiklusteadete” tasuta edastamiseks kõigile liiklejatele, samuti nende sisu kohta, eelkõige:






  — | ohutusega seotud liiklussündmuste standardloetelu („universaalsed liiklusteated”) kasutamine, mida tuleks intelligentsete transpordisüsteemide kasutajatele edastada tasuta; |
| --- | --- | --- |

d)

miinimumnõuded„universaalsete liiklusteadete” tasuta edastamiseks kõigile liiklejatele, samuti nende sisu kohta, eelkõige:

—

ohutusega seotud liiklussündmuste standardloetelu („universaalsed liiklusteated”) kasutamine, mida tuleks intelligentsete transpordisüsteemide kasutajatele edastada tasuta;

| — | „universaalsete liiklusteadete” vastavus intelligentsete transpordisüsteemide reaalajas liiklus- ja reisiteabe pakkumise teenustele ja kõnealuste teadete integreerimine neisse. |
| --- | --- |

—

„universaalsete liiklusteadete” vastavus intelligentsete transpordisüsteemide reaalajas liiklus- ja reisiteabe pakkumise teenustele ja kõnealuste teadete integreerimine neisse.

| 2. | Liikluse ja kaubaveo korraldusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise pidevus Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes
  Spetsifikatsioonid liikluse ja kaubaveo korralduse teenuste osutamise pidevuse ja koostalitlusvõime kohta Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes sisaldavad järgmist:







  a) | minimaalsed/vajalikud nõuded intelligentsete transpordisüsteemide kauba- ja reisijateveo teenuste osutamise pidevuseks transpordikoridorides ja eri transpordiliikide vahel, eelkõige:






  — | liiklusandmete ja -teabe elektroonilise piiriülese, piirkondadevahelise või linnasisese ja linnadevahelise vahetuse hõlbustamine asjaomaste liiklusteabe- või -korralduskeskuste vahel; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Liikluse ja kaubaveo korraldusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide teenuste osutamise pidevus Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes

Spetsifikatsioonid liikluse ja kaubaveo korralduse teenuste osutamise pidevuse ja koostalitlusvõime kohta Euroopa transpordikoridorides ja linnastutes sisaldavad järgmist:

a)

minimaalsed/vajalikud nõuded intelligentsete transpordisüsteemide kauba- ja reisijateveo teenuste osutamise pidevuseks transpordikoridorides ja eri transpordiliikide vahel, eelkõige:

—

liiklusandmete ja -teabe elektroonilise piiriülese, piirkondadevahelise või linnasisese ja linnadevahelise vahetuse hõlbustamine asjaomaste liiklusteabe- või -korralduskeskuste vahel;

| — | standarditud teabevoogude või liiklusliideste kasutamine asjaomaste liiklusteabe- või -korralduskeskuste vahel; |
| --- | --- |

—

standarditud teabevoogude või liiklusliideste kasutamine asjaomaste liiklusteabe- või -korralduskeskuste vahel;

| b) | vajalikud meetmed uuenduslike intelligentsete transpordisüsteemide tehnoloogiate (raadiosagedustuvastuse seadmed
  , eriotstarbelised lähitoimeseadmed
  või Galileo/Egnos) kasutamiseks kaubaveo logistikas (e-kaubaveod) kasutatavate intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste (eelkõige kaubasaadetise jälgimine selle teekonna jooksul, samuti transpordiliigiti) realiseerimisel, eelkõige:






  — | asjakohaste intelligentsete transpordisüsteemide tehnoloogiate kättesaadavus ja kasutamine intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste arendajate poolt; |
| --- | --- | --- |

b)

vajalikud meetmed uuenduslike intelligentsete transpordisüsteemide tehnoloogiate (raadiosagedustuvastuse seadmed
  , eriotstarbelised lähitoimeseadmed
  või Galileo/Egnos) kasutamiseks kaubaveo logistikas (e-kaubaveod) kasutatavate intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste (eelkõige kaubasaadetise jälgimine selle teekonna jooksul, samuti transpordiliigiti) realiseerimisel, eelkõige:

—

asjakohaste intelligentsete transpordisüsteemide tehnoloogiate kättesaadavus ja kasutamine intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste arendajate poolt;

| — | asukoha määramise tulemuste integreerimine (raadiosagedustuvastuse
  , eriotstarbeliste lähitoimeseadmete
  ja/või Galileo/EGNOSe abil) liikluse korraldamise vahenditesse ja keskustesse; |
| --- | --- |

—

asukoha määramise tulemuste integreerimine (raadiosagedustuvastuse
  , eriotstarbeliste lähitoimeseadmete
  ja/või Galileo/EGNOSe abil) liikluse korraldamise vahenditesse ja keskustesse;

| c) | vajalikud meetmed, et töötada välja intelligentsete transpordisüsteemide struktuur linnalise liikumiskeskkonna jaoks, sh integreeritud ja eri transpordiliike ühendav lähenemisviis reisi kavandamisele, transpordivajadustele ja liikluse korraldamisele, eelkõige:






  — | ühistranspordi, reisikavandamise, transpordivajaduste, liiklusandmete ja parkimisandmete kättesaadavus linnade juhtimiskeskustele; |
| --- | --- | --- |

c)

vajalikud meetmed, et töötada välja intelligentsete transpordisüsteemide struktuur linnalise liikumiskeskkonna jaoks, sh integreeritud ja eri transpordiliike ühendav lähenemisviis reisi kavandamisele, transpordivajadustele ja liikluse korraldamisele, eelkõige:

—

ühistranspordi, reisikavandamise, transpordivajaduste, liiklusandmete ja parkimisandmete kättesaadavus linnade juhtimiskeskustele;

| — | linna eri ühiskondliku või eratranspordi juhtimise keskuste vahelise elektroonilise andmevahetuse hõlbustamine üle kõigi võimalike transpordiliikide; |
| --- | --- |

—

linna eri ühiskondliku või eratranspordi juhtimise keskuste vahelise elektroonilise andmevahetuse hõlbustamine üle kõigi võimalike transpordiliikide;

| — | kõigi asjakohaste andmete ja kogu asjakohase teabe integreerimine ühtsesse struktuuri; |
| --- | --- |

—

kõigi asjakohaste andmete ja kogu asjakohase teabe integreerimine ühtsesse struktuuri;

| d) | vajalike meetmete määratlemine, et tagada intelligentsete transpordisüsteemide sujuvad teenused ühenduses ja selle välispiiridel. |
| --- | --- |

d)

vajalike meetmete määratlemine, et tagada intelligentsete transpordisüsteemide sujuvad teenused ühenduses ja selle välispiiridel.

| 3. | Liiklusohutus ja turvalisus
  Liiklusohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste spetsifikatsioonid sisaldavad järgmist:







  a) | vajalikud meetmed üleeuroopalise automaatse hädaabikõne (eCall) ühtlustatud kasutuselevõtuks, sealhulgas:






  — | vajalike vahetatavate sõidukisiseste intelligentsete transpordisüsteemide andmete kättesaadavus; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Liiklusohutus ja turvalisus

Liiklusohutuse ja turvalisusega seotud intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste spetsifikatsioonid sisaldavad järgmist:

a)

vajalikud meetmed üleeuroopalise automaatse hädaabikõne (eCall) ühtlustatud kasutuselevõtuks, sealhulgas:

—

vajalike vahetatavate sõidukisiseste intelligentsete transpordisüsteemide andmete kättesaadavus;

| — | vajalike seadmete kättesaadavus sõidukite saadetud andmeid vastu võtvates maanteede infrastruktuuri (pääste-)keskustes (riikide häirekeskused); |
| --- | --- |

—

vajalike seadmete kättesaadavus sõidukite saadetud andmeid vastu võtvates maanteede infrastruktuuri (pääste-)keskustes (riikide häirekeskused);

| — | sõidukite ja maanteede infrastruktuuri (pääste-)keskuste (riikide häirekeskused) vahelise elektroonilise andmevahetuse hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

sõidukite ja maanteede infrastruktuuri (pääste-)keskuste (riikide häirekeskused) vahelise elektroonilise andmevahetuse hõlbustamine;

| b) | vajalikud meetmed, et tagada liiklejate ohutus seoses sõidukisisese inimene-masin liidese ja teisaldatavate seadmete kasutamisega, samuti sõidukisisese side turvalisus; |
| --- | --- |

b)

vajalikud meetmed, et tagada liiklejate ohutus seoses sõidukisisese inimene-masin liidese ja teisaldatavate seadmete kasutamisega, samuti sõidukisisese side turvalisus;

| c) | meetmete määratlemine, et tagada vähem kaitstud liiklejate ohutus teenuse osutajate ja kasutajate jaoks ette nähtud liikuvuse juhtimise süsteemide kasutamisega, pidades silmas kõrgetasemeliste juhiabisüsteemide (ADAS) kasutuselevõttu ning inimene-masin liideseid; |
| --- | --- |

c)

meetmete määratlemine, et tagada vähem kaitstud liiklejate ohutus teenuse osutajate ja kasutajate jaoks ette nähtud liikuvuse juhtimise süsteemide kasutamisega, pidades silmas kõrgetasemeliste juhiabisüsteemide (ADAS) kasutuselevõttu ning inimene-masin liideseid;

| d) | vajalikud meetmed, et tagada kõigi intelligentsete transpordisüsteemide puhul vähem kaitstud liiklejate ohutus ja mugavus; |
| --- | --- |

d)

vajalikud meetmed, et tagada kõigi intelligentsete transpordisüsteemide puhul vähem kaitstud liiklejate ohutus ja mugavus;

| e) | vajalikud meetmed, et pakkuda veoautodele ja tarbesõidukitele turvalisi parkimiskohti ning intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid parkimis- ja ettetellimissüsteeme, eelkõige:






  — | piisavate parkimisrajatiste olemasolu; |
| --- | --- | --- |

e)

vajalikud meetmed, et pakkuda veoautodele ja tarbesõidukitele turvalisi parkimiskohti ning intelligentsetel transpordisüsteemidel põhinevaid parkimis- ja ettetellimissüsteeme, eelkõige:

—

piisavate parkimisrajatiste olemasolu;

| — | maanteedeäärse parkimise teabe kättesaadavus kasutajatele; |
| --- | --- |

—

maanteedeäärse parkimise teabe kättesaadavus kasutajatele;

| — | maanteeäärsete parkimiskohtade, -keskuste ja sõidukite vahelise elektroonilise andmevahetuse hõlbustamine; |
| --- | --- |

—

maanteeäärsete parkimiskohtade, -keskuste ja sõidukite vahelise elektroonilise andmevahetuse hõlbustamine;

| — | asjakohaste intelligentsete transpordisüsteemide tehnoloogiate integreerimine nii sõidukitesse kui ka maanteeäärsetesse parkimisrajatistesse, et ajakohastada ettetellimiseks kasutatavat teavet vabade parkimiskohtade kohta. |
| --- | --- |

—

asjakohaste intelligentsete transpordisüsteemide tehnoloogiate integreerimine nii sõidukitesse kui ka maanteeäärsetesse parkimisrajatistesse, et ajakohastada ettetellimiseks kasutatavat teavet vabade parkimiskohtade kohta.

| 4. | Sõiduki integreerimine transpordi infrastruktuuri
  Intelligentsete transpordisüsteemide spetsifikatsioonid sõiduki integreerimiseks transpordi infrastruktuuri sisaldavad järgmist:







  a) | vajalikud meetmed mitmesuguste intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste integreerimiseks avatud sõidukisisesesse platvormi, mis põhinevad eelkõige järgmisel:






  — | olemasolevate või kavandatavate intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste funktsionaalsete nõuete kindlakstegemine; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Sõiduki integreerimine transpordi infrastruktuuri

Intelligentsete transpordisüsteemide spetsifikatsioonid sõiduki integreerimiseks transpordi infrastruktuuri sisaldavad järgmist:

a)

vajalikud meetmed mitmesuguste intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste integreerimiseks avatud sõidukisisesesse platvormi, mis põhinevad eelkõige järgmisel:

—

olemasolevate või kavandatavate intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste funktsionaalsete nõuete kindlakstegemine;

| — | avatud süsteemi arhitektuuri määratlemine, mis tagab koostalitlusvõime/ühenduvuse infrastruktuurisüsteemide ja -rajatistega; |
| --- | --- |

—

avatud süsteemi arhitektuuri määratlemine, mis tagab koostalitlusvõime/ühenduvuse infrastruktuurisüsteemide ja -rajatistega;

| — | tulevaste uute või uuendatud intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste integreerimine avatud sõidukisisesesse platvormi isehäälestuvatena; |
| --- | --- |

—

tulevaste uute või uuendatud intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste integreerimine avatud sõidukisisesesse platvormi isehäälestuvatena;

| — | standardimisprotsesside kasutamine struktuuri ning avatud sõidukisiseste spetsifikatsioonide kasutuselevõtuks; |
| --- | --- |

—

standardimisprotsesside kasutamine struktuuri ning avatud sõidukisiseste spetsifikatsioonide kasutuselevõtuks;

| b) | vajalikud meetmed, et arendada edasi koostöösüsteemide (sõidukite infrastruktuuri süsteemide) väljatöötamist ja rakendamist, eelkõige:






  — | sõiduki ja sõiduki║, sõiduki ja infrastruktuuri║ ning infrastruktuuri ja infrastruktuuri║ vahelise andme- ja teabevahetuse hõlbustamine; |
| --- | --- | --- |

b)

vajalikud meetmed, et arendada edasi koostöösüsteemide (sõidukite infrastruktuuri süsteemide) väljatöötamist ja rakendamist, eelkõige:

—

sõiduki ja sõiduki║, sõiduki ja infrastruktuuri║ ning infrastruktuuri ja infrastruktuuri║ vahelise andme- ja teabevahetuse hõlbustamine;

| — | asjakohaste vahetatavate andmete või asjakohase vahetatava teabe kättesaadavus asjaomastele pooltele (sõiduk või maanteede infrastruktuur); |
| --- | --- |

—

asjakohaste vahetatavate andmete või asjakohase vahetatava teabe kättesaadavus asjaomastele pooltele (sõiduk või maanteede infrastruktuur);

| — | standardse sõnumivormingu kasutamine kõnealuses sõiduki ja infrastruktuuri vahelises andmevahetuses; |
| --- | --- |

—

standardse sõnumivormingu kasutamine kõnealuses sõiduki ja infrastruktuuri vahelises andmevahetuses;

| — | sideinfrastruktuuri kindlaksmääramine sõiduki ja sõiduki, sõiduki ja infrastruktuuri ning infrastruktuuri ja infrastruktuuri vahelise andme- ja teabevahetuse jaoks; |
| --- | --- |

—

sideinfrastruktuuri kindlaksmääramine sõiduki ja sõiduki, sõiduki ja infrastruktuuri ning infrastruktuuri ja infrastruktuuri vahelise andme- ja teabevahetuse jaoks;

| — | inimene-masin liidese reguleeriva raamistiku määratlus, et lahendada vastutuse küsimusi ja kohandada intelligentsete transpordisüsteemide funktsionaalse ohutuse elemente usaldusväärsemalt inimkäitumisega; |
| --- | --- |

—

inimene-masin liidese reguleeriva raamistiku määratlus, et lahendada vastutuse küsimusi ja kohandada intelligentsete transpordisüsteemide funktsionaalse ohutuse elemente usaldusväärsemalt inimkäitumisega;

| — | standardimisprotsesside kasutamine vastavate struktuuride kasutuselevõtuks. |
| --- | --- |

—

standardimisprotsesside kasutamine vastavate struktuuride kasutuselevõtuks.

Neljapäev, 23. aprilli 2009III LISA

SUUNISED ARTIKLIS 11 OSUTATUD ARUANNETE SISU KOHTA, MIS KÄSITLEVAD INTELLIGENTSETE TRANSPORDISÜSTEEMIDEGA SEOTUD SISERIIKLIKKE MEETMEID 11

| 1. | Artikli 4 lõikes 1 kehtestatud prioriteetseid valdkondi käsitlevad aruanded, mida liikmesriigid esitavad vastavalt artiklile 11, hõlmavad riigi tasandit. Vajaduse korral võib neid siiski laiendada piirkondlikule ja/või valitud kohalikule tasandile. |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõikes 1 kehtestatud prioriteetseid valdkondi käsitlevad aruanded, mida liikmesriigid esitavad vastavalt artiklile 11, hõlmavad riigi tasandit. Vajaduse korral võib neid siiski laiendada piirkondlikule ja/või valitud kohalikule tasandile.

| 2. | Artikli 11 lõike 1 kohaselt esitatav aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet:






  a) | kehtiv riiklik intelligentsete transpordisüsteemide strateegia; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 11 lõike 1 kohaselt esitatav aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a)

kehtiv riiklik intelligentsete transpordisüsteemide strateegia;

| b) | selle eesmärgid ja selle aluseks olevad põhimõtted; |
| --- | --- |

b)

selle eesmärgid ja selle aluseks olevad põhimõtted;

| c) | intelligentsete transpordisüsteemide olukorra ja raamtingimuste lühikirjeldus; |
| --- | --- |

c)

intelligentsete transpordisüsteemide olukorra ja raamtingimuste lühikirjeldus;

| d) | käimasolevate tegevuste ja seonduvate meetmete prioriteetsed valdkonnad; |
| --- | --- |

d)

käimasolevate tegevuste ja seonduvate meetmete prioriteetsed valdkonnad;

| e) | selgitus selle kohta, kuidas kõnealune strateegia ning kõnealused tegevused ja meetmed toetavad intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste kooskõlastatud ja koostalitlusvõimelist kasutuselevõttu ning teenuste osutamise pidevust ühenduses (vt artikli 4 lõige 1). |
| --- | --- |

e)

selgitus selle kohta, kuidas kõnealune strateegia ning kõnealused tegevused ja meetmed toetavad intelligentsete transpordisüsteemide rakenduste kooskõlastatud ja koostalitlusvõimelist kasutuselevõttu ning teenuste osutamise pidevust ühenduses (vt artikli 4 lõige 1).

| 3. | Artikli 11 lõike 2 kohaselt esitatav aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet:






  a) | riiklik intelligentsete transpordisüsteemide strateegia, sh selle eesmärgid; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 11 lõike 2 kohaselt esitatav aruanne sisaldab vähemalt järgmist teavet:

a)

riiklik intelligentsete transpordisüsteemide strateegia, sh selle eesmärgid;

| b) | intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu ja raamtingimuste üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

intelligentsete transpordisüsteemide kasutuselevõtu ja raamtingimuste üksikasjalik kirjeldus;

| c) | tegevuste ja meetmete kavandatavad prioriteetsed valdkonnad, sh selgitus selle kohta, kuidas need lahendavad artikli 4 lõikes 1 sätestatud prioriteetsete valdkondadega seotud probleeme; |
| --- | --- |

c)

tegevuste ja meetmete kavandatavad prioriteetsed valdkonnad, sh selgitus selle kohta, kuidas need lahendavad artikli 4 lõikes 1 sätestatud prioriteetsete valdkondadega seotud probleeme;

| d) | käimasolevate ja kavandatavate tegevuste üksikasjalik kirjeldus seoses järgmisega:






  — | õigusaktid, |
| --- | --- | --- |

d)

käimasolevate ja kavandatavate tegevuste üksikasjalik kirjeldus seoses järgmisega:

—

õigusaktid,

| — | ressursid, |
| --- | --- |

—

ressursid,

| — | konsulteerimine ja aktiivsed sidusrühmad, |
| --- | --- |

—

konsulteerimine ja aktiivsed sidusrühmad,

| — | vahe-eesmärgid, |
| --- | --- |

—

vahe-eesmärgid,

| — | järelevalve. |
| --- | --- |

—

järelevalve.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/353 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/353

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Programm Marco Polo II ***I

P6_TA(2009)0284

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II) (KOM(2008)0847 – C6-0482/2008 – 2008/0239(COD))

2010/C 184 E/71

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0847);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 71 lõiget 1 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0482/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A6-0217/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0239

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1692/2006 teise Marco Polo programmi loomise kohta, et anda ühenduse finantsabi kaubaveosüsteemi keskkonnakaitsemeetmete tõhustamiseks (Marco Polo II)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti, määruse (EÜ) nr 923/2009 lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/354 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/354

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav Euroopa raudteevõrgustik ***I

P6_TA(2009)0285

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta (KOM(2008)0852 – C6-0509/2008 – 2008/0247(COD))

2010/C 184 E/72

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0852);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 71 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0509/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0220/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0247

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia ning ühenduse säästva arengu strateegia raames on raudteeveo, eelkõige kaubaveo siseturu loomisel oluline roll jätkusuutliku liikuvuse saavutamisel. |
| --- | --- |

(1)

Majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegia ning ühenduse säästva arengu strateegia raames on raudteeveo, eelkõige kaubaveo siseturu loomisel oluline roll jätkusuutliku liikuvuse saavutamisel.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta (4) on oluliseks etapiks raudteeveo siseturu loomisel. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001. aasta direktiiv 2001/14/EÜ raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse jaotamise, raudteeinfrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutustunnistuste andmise kohta (4) on oluliseks etapiks raudteeveo siseturu loomisel.

| (3) | Et olla konkurentsivõimeline teiste veoliikidega võrreldes, peaks rahvusvahelistele ja riigisisestele raudteekaubaveo-teenustele, mis on konkurentsile avatud alates 1. jaanuarist 2007, olema tagatud raudteeinfrastruktuur, mis on kõrge kvaliteediga, s.t võimaldab osutada kaubaveo teenuseid heades tingimustes nii äritegevuse tõhususe kui läbilaskeaja osas, ning usaldusväärne, s.t pakutav teenus vastab reaalselt raudtee-ettevõtjatega sõlmitud kokkulepetes võetud kohustustele. |
| --- | --- |

(3)

Et olla konkurentsivõimeline teiste veoliikidega võrreldes, peaks rahvusvahelistele ja riigisisestele raudteekaubaveo-teenustele, mis on konkurentsile avatud alates 1. jaanuarist 2007, olema tagatud raudteeinfrastruktuur, mis on kõrge kvaliteediga, s.t võimaldab osutada kaubaveo teenuseid heades tingimustes nii äritegevuse tõhususe kui läbilaskeaja osas, ning usaldusväärne, s.t pakutav teenus vastab reaalselt raudtee-ettevõtjatega sõlmitud kokkulepetes võetud kohustustele.

| (4) | Kuigi raudteekaubaveo liberaliseerimine on võimaldanud uute ettevõtjate tulekut võrgustikku, ei piisa turumehhanismidest raudteekaubaveo korraldamiseks, reguleerimiseks ja selle turvalisuse tagamiseks. Liikluse optimeerimine ja töökindluse tagamine eeldab eeskätt koostöö ja rongiliinide jaotamise menetluste tugevdamist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi raudteekaubaveo liberaliseerimine on võimaldanud uute ettevõtjate tulekut võrgustikku, ei piisa turumehhanismidest raudteekaubaveo korraldamiseks, reguleerimiseks ja selle turvalisuse tagamiseks. Liikluse optimeerimine ja töökindluse tagamine eeldab eeskätt koostöö ja rongiliinide jaotamise menetluste tugevdamist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel.

| (5) | ║ Nõukogu otsustas oma 7. ║ aprillil 2008. aastal toimunud istungil, et tuleb soodustada infrastruktuuri tõhusat kasutamist ja vajaduse korral parandada raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsust Euroopa ja riigi tasandil võetavate meetmetega, eelkõige õigusaktidega. |
| --- | --- |

(5)

║ Nõukogu otsustas oma 7. ║ aprillil 2008. aastal toimunud istungil, et tuleb soodustada infrastruktuuri tõhusat kasutamist ja vajaduse korral parandada raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsust Euroopa ja riigi tasandil võetavate meetmetega, eelkõige õigusaktidega.

| (6) | Sellega seoses võimaldaks konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku väljaehitamine, kus kaubarongide liiklemiseks oleks loodud head tingimused ja võimalus kergesti liikuda ühest riigisisesest võrgust teise, parandada infrastruktuuri kasutamise tingimusi. |
| --- | --- |

(6)

Sellega seoses võimaldaks konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku väljaehitamine, kus kaubarongide liiklemiseks oleks loodud head tingimused ja võimalus kergesti liikuda ühest riigisisesest võrgust teise, parandada infrastruktuuri kasutamise tingimusi.

| (7) | Raudteeinfrastruktuuri vallas tehtud algatused näitavad, et konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamise kõige sobivamaks viisiks on rahvusvaheliste koridoride loomine, mis vastavad kaubaveoturu ühe või mitme segmendi selgelt määratletud erivajadustele. |
| --- | --- |

(7)

Raudteeinfrastruktuuri vallas tehtud algatused näitavad, et konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamise kõige sobivamaks viisiks on rahvusvaheliste koridoride loomine, mis vastavad kaubaveoturu ühe või mitme segmendi selgelt määratletud erivajadustele.

| (8) | Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav
  Euroopa
  raudteevõrgustik tuleks rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T)
  ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) transpordikoridoridega
  . Selleks on vajalik nende kahe võrgustiku kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasoleva TEN-T
  võrgu ja ERTMSi koridoridega
  . Lisaks sellele tuleks kehtestada ühenduse tasandil
  ühtlustatud
  kaubaveokoridore käsitlevad eeskirjad. Vajaduse korral
  tuleks
  nende koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T,
  teadusuuringute ja Marco Polo programmide ning muude ühenduse poliitikavaldkondade ja fondide, näiteks ühtekuuluvusfondi raames
  . |
| --- | --- |

(8)

Konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatav
  Euroopa
  raudteevõrgustik tuleks rajada kooskõlas üleeuroopalise transpordivõrguga (TEN-T)
  ja Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) transpordikoridoridega
  . Selleks on vajalik nende kahe võrgustiku kooskõlastatud arendamine, eelkõige raudteekaubaveo rahvusvaheliste koridoride integreerimine olemasoleva TEN-T
  võrgu ja ERTMSi koridoridega
  . Lisaks sellele tuleks kehtestada ühenduse tasandil
  ühtlustatud
  kaubaveokoridore käsitlevad eeskirjad. Vajaduse korral
  tuleks
  nende koridoride loomist rahaliselt toetada TEN-T,
  teadusuuringute ja Marco Polo programmide ning muude ühenduse poliitikavaldkondade ja fondide, näiteks ühtekuuluvusfondi raames
  .

| (9) | Kaubaveokoridori loomisel tuleks arvesse võtta TEN-T võrgu Euroopa naabruspoliitika riikidele laiendamise kava erilist tähtsust, et tagada parem ühendus kolmandate Euroopa riikide raudteeinfrastruktuuriga. |
| --- | --- |

(9)

Kaubaveokoridori loomisel tuleks arvesse võtta TEN-T võrgu Euroopa naabruspoliitika riikidele laiendamise kava erilist tähtsust, et tagada parem ühendus kolmandate Euroopa riikide raudteeinfrastruktuuriga.

| (10) | Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole
  paremad ja piisavad soodustused,
  rajama
  tõhusa ja ühtse kaubaveovõrgustiku loomiseks
  tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks. |
| --- | --- |

(10)

Kaubaveokoridori raames peaks tagama liikmesriikide ja asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise tõhusa koostöö, andma raudteekaubaveole
  paremad ja piisavad soodustused,
  rajama
  tõhusa ja ühtse kaubaveovõrgustiku loomiseks
  tõhusad ja piisavad ühendused teiste veoliikidega ning looma soodsad tingimused raudteekaubaveo teenuse pakkujate vahelise konkurentsi arenguks.

| (11) | Kaubaveokoridori
  loomisel
  tuleks
  aluseks võtta liikmesriikide ettepanekud, konsulteerides raudteeinfrastruktuuri- ettevõtjatega. Järgmiseks
  tuleks
  see
  heaks kiita
  üleeuroopalisel
  tasandil
  läbipaistva ja
  selgelt määratletud ▐ menetluse alusel
  . Kaubaveokoridoride loomise kriteeriumide määratlemisel tuleks arvestada liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate konkreetsete vajadustega, jättes neile piisava otsustus- ja juhtimisvabaduse ▐. |
| --- | --- |

(11)

Kaubaveokoridori
  loomisel
  tuleks
  aluseks võtta liikmesriikide ettepanekud, konsulteerides raudteeinfrastruktuuri- ettevõtjatega. Järgmiseks
  tuleks
  see
  heaks kiita
  üleeuroopalisel
  tasandil
  läbipaistva ja
  selgelt määratletud ▐ menetluse alusel
  . Kaubaveokoridoride loomise kriteeriumide määratlemisel tuleks arvestada liikmesriikide ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate konkreetsete vajadustega, jättes neile piisava otsustus- ja juhtimisvabaduse ▐.

| (12) | Liikmesriikide
  ,
  raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate
  ja raudtee-ettevõtjate
  vahelise koostöö ergutamiseks peaks iga kaubaveokoridori toetama üks haldusorgan, mille moodustavad vastava kaubaveokoridori erinevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriikide
  ,
  raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate
  ja raudtee-ettevõtjate
  vahelise koostöö ergutamiseks peaks iga kaubaveokoridori toetama üks haldusorgan, mille moodustavad vastava kaubaveokoridori erinevad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad.

| (13) | Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridori loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava. Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks
  turu
  vajadustele või ootustele ▐ regulaarselt konsulteerida
  kõigi kasutajatest raudtee-ettevõtjatega haldusorgani
  määratletud
  asjakohase
  menetluskorra alusel. |
| --- | --- |

(13)

Turu vajaduste rahuldamiseks tuleks kaubaveokoridori loomise kord esitada rakenduskavas, mis peaks sisaldama raudteekaubaveo tõhususe parandamiseks vajalike meetmete määramist ja nende elluviimise ajakava. Lisaks sellele tuleks kaubaveokoridori loomiseks kavandatavate ja rakendatavate meetmete vastavuse tagamiseks
  turu
  vajadustele või ootustele ▐ regulaarselt konsulteerida
  kõigi kasutajatest raudtee-ettevõtjatega haldusorgani
  määratletud
  asjakohase
  menetluskorra alusel.

| (14) | Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peaksid liikmesriigid
  ,
  asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad
  ja raudtee-ettevõtjad, samuti – kui see on asjakohane – liikmesriigid ja kolmandad Euroopa riigid
  omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes. Investeeringute kava tuleks avaldada, et tagada teabe kättesaadavus
  kaubaveokoridoris tegutseda võivatele raudtee-ettevõtjatele
  . Investeeringute kava peaks sisaldama toetusprojekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide veomahu suurendamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Et tagada kaubaveokoridori infrastruktuuri ühilduvus ja pidev läbilaskevõimsus, peaksid liikmesriigid
  ,
  asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad
  ja raudtee-ettevõtjad, samuti – kui see on asjakohane – liikmesriigid ja kolmandad Euroopa riigid
  omavahel kooskõlastama kaubaveokoridori investeeringute tegemist ja kavandama neid kaubaveokoridori vajadustest lähtudes. Investeeringute kava tuleks avaldada, et tagada teabe kättesaadavus
  kaubaveokoridoris tegutseda võivatele raudtee-ettevõtjatele
  . Investeeringute kava peaks sisaldama toetusprojekte koostalitlusvõimeliste süsteemide arendamiseks ja rongide veomahu suurendamiseks.

| (15) | Samal põhjusel tuleb kaubaveokoridori tasemel kooskõlastada ka rasked hooldustööd, mis omavad väga tihti olulist mõju raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsusele, ning pidevalt avaldada selle kohta ajakohastatud teavet. |
| --- | --- |

(15)

Samal põhjusel tuleb kaubaveokoridori tasemel kooskõlastada ka rasked hooldustööd, mis omavad väga tihti olulist mõju raudteeinfrastruktuuri läbilaskevõimsusele, ning pidevalt avaldada selle kohta ajakohastatud teavet.

| (16) | Kaupade ühendveoteenuste arendamiseks vajaliku infrastruktuuri ja süsteemide rajamine on samuti vajalik ühenduse raudteekaubaveo arengu soodustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Kaupade ühendveoteenuste arendamiseks vajaliku infrastruktuuri ja süsteemide rajamine on samuti vajalik ühenduse raudteekaubaveo arengu soodustamiseks.

| (17) | Asjaomased liikmesriigid ja pädevad riigisisesed kaubaveokoridori ohutusasutused võivad sõlmida kokkuleppeid ühelt poolt sõidukite ja teiselt poolt rongijuhtide oskuste vastastikuse tunnustamise kohta. Kaubaveokoridoriga seotud liikmesriikide ohutusasutused peaksid tegema koostööd nende kokkulepete täitmise tagamiseks. |
| --- | --- |

(17)

Asjaomased liikmesriigid ja pädevad riigisisesed kaubaveokoridori ohutusasutused võivad sõlmida kokkuleppeid ühelt poolt sõidukite ja teiselt poolt rongijuhtide oskuste vastastikuse tunnustamise kohta. Kaubaveokoridoriga seotud liikmesriikide ohutusasutused peaksid tegema koostööd nende kokkulepete täitmise tagamiseks.

| (18) | Et soodustada infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotluste rahuldamist rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste osutamiseks, on asjakohane rakendada kõigi kaubaveokoridoride jaoks universaalteenust. Selleks tuleb kasutada olemasolevaid, eelkõige RailNetEurope'i algatusi. RailNetEurope'i puhul on tegemist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostööorganiga, mis osutab teatavaid teenuseid rahvusvahelistele raudteekaubaveo-ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(18)

Et soodustada infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotluste rahuldamist rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste osutamiseks, on asjakohane rakendada kõigi kaubaveokoridoride jaoks universaalteenust. Selleks tuleb kasutada olemasolevaid, eelkõige RailNetEurope'i algatusi. RailNetEurope'i puhul on tegemist raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelise koostööorganiga, mis osutab teatavaid teenuseid rahvusvahelistele raudteekaubaveo-ettevõtjatele.

| (19) | Arvestades erinevate veoliikide sõiduplaanide erinevust on soovitatav jälgida, et kaubaveoinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse
  taotlused oleksid kooskõlas
  reisijateveo vastavate taotlustega ▐, pidades eelkõige silmas nende taotluste sotsiaalmajanduslikku tähtsust. Infrastruktuuri kasutustasud peaksid sõltuma eraldatud rongiliini kvaliteedist ja usaldusväärsusest. |
| --- | --- |

(19)

Arvestades erinevate veoliikide sõiduplaanide erinevust on soovitatav jälgida, et kaubaveoinfrastruktuuri läbilaskevõimsuse
  taotlused oleksid kooskõlas
  reisijateveo vastavate taotlustega ▐, pidades eelkõige silmas nende taotluste sotsiaalmajanduslikku tähtsust. Infrastruktuuri kasutustasud peaksid sõltuma eraldatud rongiliini kvaliteedist ja usaldusväärsusest.

| (20) | Vedude hilinemise ja graafiku täpsuse suhtes väga tundlikke kaupu vedavatele rongidele
  vastavalt haldusorgani määratlusele
  peaks tagama piisavad eelised liiklushäirete esinemise korral. |
| --- | --- |

(20)

Vedude hilinemise ja graafiku täpsuse suhtes väga tundlikke kaupu vedavatele rongidele
  vastavalt haldusorgani määratlusele
  peaks tagama piisavad eelised liiklushäirete esinemise korral.

| (21) | Kaubaveokoridoris raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate vahelise konkurentsi arengu tagamiseks
  peaksid
  lisaks raudtee-ettevõtjatele või nende rühmitustele ▐ ka
  teised taotlejad saama
  infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi esitada. |
| --- | --- |

(21)

Kaubaveokoridoris raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate vahelise konkurentsi arengu tagamiseks
  peaksid
  lisaks raudtee-ettevõtjatele või nende rühmitustele ▐ ka
  teised taotlejad saama
  infrastruktuuri läbilaskevõimsuse taotlusi esitada.

| (22) | Kaubaveokoridori haldamise optimeerimiseks ja rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste parema sujuvuse ja toimivuse tagamiseks tuleb jälgida, et kaubaveokoridori erinevate võrkude vahel jaotuvate raudteeliikluse reguleerivate organite vahel toimiks tõhus koostöö. Et tagada raudteeinfrastruktuuri parem kasutamine, on vaja kooskõlastada kõnealuse infrastruktuuri ja kaubaveokoridoris asuvate strateegiliste terminalide haldamist. |
| --- | --- |

(22)

Kaubaveokoridori haldamise optimeerimiseks ja rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste parema sujuvuse ja toimivuse tagamiseks tuleb jälgida, et kaubaveokoridori erinevate võrkude vahel jaotuvate raudteeliikluse reguleerivate organite vahel toimiks tõhus koostöö. Et tagada raudteeinfrastruktuuri parem kasutamine, on vaja kooskõlastada kõnealuse infrastruktuuri ja kaubaveokoridoris asuvate strateegiliste terminalide haldamist.

| (23) | Et soodustada kaubaveokoridori peamise infrastruktuuri kasutamist käsitleva teabe kättesaadavust ja tagada mittediskrimineeriv juurdepääs kaubaveokoridoridele, on soovitatav anda kõigi rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate käsutusse kogu vastavat teavet koondav aruanne. |
| --- | --- |

(23)

Et soodustada kaubaveokoridori peamise infrastruktuuri kasutamist käsitleva teabe kättesaadavust ja tagada mittediskrimineeriv juurdepääs kaubaveokoridoridele, on soovitatav anda kõigi rahvusvaheliste raudtee-kaubaveoteenuste pakkujate käsutusse kogu vastavat teavet koondav aruanne.

| (24) | Et objektiivselt mõõta nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele ja tagada tõhus järelevalve nende meetmete üle, tuleks välja töötada ja regulaarselt avaldada kaubaveokoridoris osutatavate teenuste tulemuslikkuse näitajad.
  Tulemuslikkuse näitajate määratlus tuleks koostada, konsulteerides sidusrühmadega, kes raudtee-kaubaveoteenuseid osutavad ja kasutavad.


  ▐ |
| --- | --- |

(24)

Et objektiivselt mõõta nende meetmete mõju kaubaveokoridori loomisele ja tagada tõhus järelevalve nende meetmete üle, tuleks välja töötada ja regulaarselt avaldada kaubaveokoridoris osutatavate teenuste tulemuslikkuse näitajad.
  Tulemuslikkuse näitajate määratlus tuleks koostada, konsulteerides sidusrühmadega, kes raudtee-kaubaveoteenuseid osutavad ja kasutavad.

▐

| (25) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kaubaveokoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse või toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(25)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kaubaveokoridoridest koosneva konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku väljaehitamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse või toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (26) | Investeeringute kooskõlastamiseks ning raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamiseks tuleks kehtestada ausad eeskirjad, mis põhinevad koostööl raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, kes peavad osutama rahvusvahelise raudteekoridori raames raudteekaubaveo-ettevõtjatele kvaliteetset teenust. |
| --- | --- |

(26)

Investeeringute kooskõlastamiseks ning raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamiseks tuleks kehtestada ausad eeskirjad, mis põhinevad koostööl raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahel, kes peavad osutama rahvusvahelise raudteekoridori raames raudteekaubaveo-ettevõtjatele kvaliteetset teenust.

| (27) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5). |
| --- | --- |

(27)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

| (28) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada käesoleva määruse rakendamise tingimused ja kriteeriumid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need ║ vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(28)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kehtestada käesoleva määruse rakendamise tingimused ja kriteeriumid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need ║ vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (29) | Käesoleva määruse eesmärk on suurendada raudteekaubaveo tõhusust teiste transpordiliikidega võrreldes, kuid seda eesmärki tuleks püüda saavutada ka poliitiliste meetmete ja liikmesriikide ning Euroopa Liidu rahalise osalemise kaudu. Kooskõlastamine liikmesriikide vahel tuleks tagada kõrgeimal tasandil, et saavutada kaubaveokoridoride kõige tõhusam toimimine. Rahalised kohustused seoses infrastruktuuri ja ERTMSi taolise tehnilise varustusega peaksid käesoleva määruse eesmärgiga paralleelselt olema suunatud raudtee kaubavedude läbilaskevõimsuse ja tõhususe suurendamisele, |
| --- | --- |

(29)

Käesoleva määruse eesmärk on suurendada raudteekaubaveo tõhusust teiste transpordiliikidega võrreldes, kuid seda eesmärki tuleks püüda saavutada ka poliitiliste meetmete ja liikmesriikide ning Euroopa Liidu rahalise osalemise kaudu. Kooskõlastamine liikmesriikide vahel tuleks tagada kõrgeimal tasandil, et saavutada kaubaveokoridoride kõige tõhusam toimimine. Rahalised kohustused seoses infrastruktuuri ja ERTMSi taolise tehnilise varustusega peaksid käesoleva määruse eesmärgiga paralleelselt olema suunatud raudtee kaubavedude läbilaskevõimsuse ja tõhususe suurendamisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse konkurentsivõimeliseks kaubaveoks
  kasutatavates rahvusvahelistes raudteekoridorides („kaubaveokoridorid”) kulgeva konkurentsivõimelise kaubaveo Euroopa raudteevõrgustiku ║ väljaehitamise ja organiseerimise eeskirjad. Määrusega kehtestatakse kaubaveokoridoride valiku ja organiseerimise eeskirjad, samuti investeeringute kavandamise ja raudtee läbilaskevõimsuse ja liikluse korraldamise
  koostööpõhimõtted
  .

2.   Käesoleva määrusega reguleeritakse raudteeinfrastruktuuri haldamist ja kasutamist riigisisesteks ja rahvusvahelisteks raudteevedudeks, välja arvatud:

| a) | eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks raudteel,
  välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamiseks kasutatakse kaubaveokoridori osa; |
| --- | --- |

a)

eraldiseisvad kohalikud ja piirkondlikud võrgud, mis on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks raudteel,
  välja arvatud juhul, kui selliste teenuste osutamiseks kasutatakse kaubaveokoridori osa;

| b) | võrgud, mis on ette nähtud üksnes linna- ja linnalähiliinide reisijateveo teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

b)

võrgud, mis on ette nähtud üksnes linna- ja linnalähiliinide reisijateveo teenuste osutamiseks;

| c) | piirkondlikud võrgud, mida kasutab piirkondlikeks kaubavedudeks üksnes raudtee-ettevõtja, kes ei kuulu nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/440/EMÜ (ühenduse raudteede arendamise kohta)
   (6) reguleerimisalasse, kuni kõnealuse võrgu läbilaskevõimsust soovib kasutada ka mõni teine taotleja; |
| --- | --- |

c)

piirkondlikud võrgud, mida kasutab piirkondlikeks kaubavedudeks üksnes raudtee-ettevõtja, kes ei kuulu nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/440/EMÜ (ühenduse raudteede arendamise kohta)
   (6) reguleerimisalasse, kuni kõnealuse võrgu läbilaskevõimsust soovib kasutada ka mõni teine taotleja;

| d) | eraomandis olev raudteeinfrastruktuur, mis on ette nähtud üksnes infrastruktuuri omaniku oma kaubavedudeks. |
| --- | --- |

d)

eraomandis olev raudteeinfrastruktuur, mis on ette nähtud üksnes infrastruktuuri omaniku oma kaubavedudeks.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 2 sätestatud mõisteid.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud mõistetele kasutatakse veel järgmisi mõisteid:

a)   „kaubaveokoridor”– liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate Euroopa riikide territooriumile rajatud rongiliinid, mis ühendavad
  kaht
  või mitut strateegilist terminali ▐ ning mis koosnevad ühest peateljest, alternatiivteedest ja neid ühendavatest liinidest, samuti raudteeinfrastruktuur ja selle varustus kaubaterminalides, rongide sorteerimis- ja koostamisjaamad ning neid ühendavad liinid
  , kaasa arvatud kõik raudteega seotud teenused, mis on sätestatud direktiivi 2001/14/EÜ II lisas;

b)   „rakenduskava”– dokument, milles on esitatud strateegia ║ ja vahendid, mida asjaomased isikud kavatsevad rakendada, et arendada kindlaksmääratud ajavahemikus vajalikke ja piisavaid kaubaveokoridori väljaehitamiseks vajalikke meetmeid;

c)   „rasked hooldustööd”– igasugune raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse hooldamine või parandamine, mis on vajalik rongide liiklemiseks kaubaveokoridoris
  ja mis on kavandatud vähemalt aasta varem
  , arvestades hoolduseks reserveeritud infrastruktuuri läbilaskevõimsust kooskõlas direktiivi 2001/14/EÜ artikliga 28;

d)   „terminal”– kaubaveokoridoris asuv rajatis, mis on spetsiaalselt kohandatud kas kaubarongide lasti peale- ja/või mahalaadimiseks ning raudtee-kaubaveoveo teenuste ühendamiseks maantee-, mere-, jõe- ja õhuveo teenustega või kaubarongide koostamiseks või koosseisu muutmiseks;

e)   „strateegiline terminal”– kaubaveokoridori terminal, mis on avatud kõigile taotlejatele ning millel on
  juba
  oluline roll
  või millele kavandatakse olulist rolli
  kaubaveokoridoris toimuvas raudteekaubaveos;

f)   „universaalteenistus”– kaubaveokoridori
  kõikide
  raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate asutatud ühisinstants, mis pakub taotlejatele võimalust taotleda ▐ raudteeliini kasutamist vähemalt ühte riigipiiri ületaval teekonnal.

II   PEATÜKK

KONKURENTSIVÕIMELISEKS KAUBAVEOKS KASUTATAVA EUROOPA RAUDTEEVÕRGUSTIKU KONTSEPTSIOON JA HALDAMINE

Artikkel 3

Kaubaveokoridoride valik

1.   
  Kaubaveokoridor ühendab vähemalt kaht liikmesriiki ja võimaldab
  rahvusvaheliste ja riigisiseste raudteekaubaveo teenuste kasutamist ▐. Kaubaveokoridoril on järgmised omadused:

| a) | koridor on TEN-T osa
  või on vähemalt ühilduv TEN-T-ga või vajaduse korral ERTMSi transpordikoridoridega. Vajaduse korral võivad koridori osaks olla ka teatavad TEN-T alla mittekuuluvad suure või potentsiaalselt suure kaubaveomahuga lõigud
  ; |
| --- | --- |

a)

koridor on TEN-T osa
  või on vähemalt ühilduv TEN-T-ga või vajaduse korral ERTMSi transpordikoridoridega. Vajaduse korral võivad koridori osaks olla ka teatavad TEN-T alla mittekuuluvad suure või potentsiaalselt suure kaubaveomahuga lõigud
  ;

| b) | koridor võimaldab raudteekaubaveo olulist arengut
  ning selles arvestatakse peamisi kaubavoogusid ja –vedusid
  ; |
| --- | --- |

b)

koridor võimaldab raudteekaubaveo olulist arengut
  ning selles arvestatakse peamisi kaubavoogusid ja –vedusid
  ;

| c) | koridor on sotsiaal-majandusliku analüüsi kohaselt põhjendatud. Analüüsis käsitletakse mõju sellistele transpordisüsteemi osadele, kus kaubakoridori infrastruktuuri läbilaskevõimsuste eraldamine mõjutab märgatavalt reisijate- ja kaubavedu. See hõlmab ühtlasi peamiste mõjude analüüsi väliskulude puhul; |
| --- | --- |

c)

koridor on sotsiaal-majandusliku analüüsi kohaselt põhjendatud. Analüüsis käsitletakse mõju sellistele transpordisüsteemi osadele, kus kaubakoridori infrastruktuuri läbilaskevõimsuste eraldamine mõjutab märgatavalt reisijate- ja kaubavedu. See hõlmab ühtlasi peamiste mõjude analüüsi väliskulude puhul;

| d) | koridor võimaldab paremat ühendust piiriäärsete liikmesriikide ja nende naabruses asuvate kolmandate Euroopa riikide vahel; |
| --- | --- |

d)

koridor võimaldab paremat ühendust piiriäärsete liikmesriikide ja nende naabruses asuvate kolmandate Euroopa riikide vahel;

| e) | koridori toetatakse rakenduskavaga. |
| --- | --- |

e)

koridori toetatakse rakenduskavaga.

2.   Kaubaveokoridori
  väljaehitamise või muutmise otsustavad
  asjaomased liikmesriigid
  pärast seda, kui nad on
  komisjonile
  teatanud oma kavatsusest, lisades sellele
  koos asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatega koostatud ettepaneku
  ja
  võttes arvesse
  koridori kasutavate või selle kasutamisest huvitatud raudtee-ettevõtjate algatusi ja arvamusi ning
  lisas esitatud kriteeriume.
  Huvitatud raudtee-ettevõtjad võivad menetluses osaleda, kui neid puudutavad olulised investeeringud.

3.   Kaubaveokoridorid ehitatakse välja vastavalt järgmisele korrale:

| a) | hiljemalt ...
   (7) peab iga liikmesriik, millel on vähemalt kaks
  otserongiliini
  teiste liikmesriikidega, vastu võtma vähemalt ühe kaubaveokoridori ehitamise ettepaneku; |
| --- | --- |

a)

hiljemalt ...
   (7) peab iga liikmesriik, millel on vähemalt kaks
  otserongiliini
  teiste liikmesriikidega, vastu võtma vähemalt ühe kaubaveokoridori ehitamise ettepaneku;

| b) | hiljemalt ...
   (8) peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt ║ ühe kaubaveokoridori
  .


  ▐ |
| --- | --- |

b)

hiljemalt ...
   (8) peab iga liikmesriigi territooriumile lubama vähemalt ║ ühe kaubaveokoridori
  .

▐

4.   Komisjon
  võtab teadmiseks
  lõikes 2 osutatud ettepanekud kaubaveokoridori väljaehitamiseks ja
  uurib nende vastavust lisas sätestatud hindamiskriteeriumidele. Ta võib esitada vastuväiteid või teha muutmisettepanekuid vastavalt sellele, mida ta peab asjakohaseks
  .

5.   Kaubaveokoridori võivad kuuluda kolmandate Euroopa riikide raudteevõrkude osad. Vajaduse korral peavad need osad olema kooskõlas TEN-T poliitikaga.

▐

6.   Kui kahe või enama liikmesriigi vahel tekivad lahkhelid nende territooriumil asuva raudteeinfrastruktuuriga seotud kaubaveokoridori väljaehitamise või muutmisega seoses, konsulteerib komisjon ühe asjaomase liikmesriigi palvel sel teemal artiklis 18 osutatud komiteega. Komitee arvamus edastatakse asjaomastele liikmesriikidele. Asjaomased liikmesriigid võtavad seda arvamust lahenduse leidmisel arvesse.

7.   Meetmed, ║ mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid ja mis on seotud lisa kohandamisega, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 4

Kaubaveokoridoride haldamine

1.   Kaubaveokoridoriga seotud liikmesriigid teevad koostööd, et tagada kaubaveokoridori areng vastavalt selle rakenduskavale. Nad määravad kaubaveokoridori üldeesmärgid ja jälgivad, et rakenduskava elluviimisel võetaks neid eesmärke arvesse.

2.   Iga kaubaveokoridori jaoks loovad ║ asjaomased raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad haldusorgani, mille ülesandeks on kaubaveokoridori rakenduskava elluviimise ja ajakohastamise määratlemine ja juhtimine.
  Huvitatud raudtee-ettevõtjatel ja raudtee-ettevõtjate rühmitustel, kes koridori korrapäraselt kasutavad, on õigus osaleda selles organis konsultatiivsel alusel.
  Haldusorgan esitab regulaarselt aruandeid oma tegevuse kohta asjaomastele liikmesriikidele, samuti vajaduse korral
  komisjonile ning
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuse nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta)
   (9) artiklis 17a osutatud ja kõnealuse kaubaveokoridoriga seotud TEN-T prioriteetsete projektide Euroopa koordinaatoritele ║.

3.
     
  Asjaomased liikmesriigid võivad moodustada juhatuse, mille ülesandeks on haldusorgani koostatud koridori rakenduskava heaks kiita ja selle täideviimist jälgida. Sel juhul saab juhatuse iga liige volitused liikmeriigi pädevalt asutuselt.

4.   Haldusorgan on sõltumatu juriidiline isik. Haldusorgani võib asutada Euroopa majandushuvigrupina nõukogu määruse (EMÜ) nr 2137/85 (10) tähenduses ning tal võib olla sellise grupi staatus.

5.   Haldusorgani liikmed määravad juhataja, kelle üks ametiaeg kestab vähemalt kolm aastat.

6.   Moodustatakse artiklis 9 osutatud kaubaveokoridori strateegiliste terminalide
  , kaasa arvatud mere- ja siseveesadamate
  haldajatest ja omanikest koosnev töörühm. Töörühm võib esitada oma arvamuse iga sellise haldusorgani ettepaneku kohta, millel on otsene mõju strateegilistesse terminalidesse tehtavatele investeeringutele ja nende juhtimisele. Haldusorgan ei või võtta vastu ühtegi otsust, mis on vastuolus töörühma arvamusega.

Artikkel 5

Kaubaveokoridori rakendusmeetmed

1.   Haldusorgani heakskiidetud
  ja regulaarselt kohandatav
  rakenduskava sisaldab
  vähemalt
  :

| a) | kaubaveokoridori omaduste kirjeldust,
  sealhulgas võimalikke kitsaskohti,
  ning kaubaveokoridori
  väljaehitamise lihtsustamiseks
  vajalike meetmete rakendusprogrammi; |
| --- | --- |

a)

kaubaveokoridori omaduste kirjeldust,
  sealhulgas võimalikke kitsaskohti,
  ning kaubaveokoridori
  väljaehitamise lihtsustamiseks
  vajalike meetmete rakendusprogrammi;

| b) | lõikes 2 osutatud turu-uuringu peamisi andmeid; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 osutatud turu-uuringu peamisi andmeid;

| c) | haldusorgani eesmärke
  ja tema kava
  kaubaveokoridori
  tulemuslikkuse parandamiseks
  vastavalt artiklis 16 osutatud sätetele
  . |
| --- | --- |

c)

haldusorgani eesmärke
  ja tema kava
  kaubaveokoridori
  tulemuslikkuse parandamiseks
  vastavalt artiklis 16 osutatud sätetele
  .

▐

2.   Viiakse läbi turu-uuring
  , mida korrapäraselt ajakohastatakse ja mis
  hõlmab ilmnenud ja oodatavaid kaubaveokoridori liikluse arenguid ning sellega seotud transpordisüsteemi üksikasju
  , eesmärgiga koostada ja vajaduse korral kohandada selle rakenduskava
  . Turu-uuringus analüüsitakse erinevate veoliikide arengut
  ja see
  sisaldab ka artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud sotsiaal-majandusliku analüüsi peamisi üksikasju
  , samuti kulude ja tulude ning pikaajalise finantsmõju võimalikke stsenaariume
  .

3.   Koostatakse kaubaveokoridori väljaehitamise ja tulemuslikkuse parandamise kava. Kava sisaldab eelkõige ühiseid eesmärke, tehnilisi lahendusi ja artiklites 7 kuni 16 osutatud raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse jaoks vajalike meetmete elluviimise ajakava.
  Nende meetmetega välditakse või vähendatakse piiranguid, mis mõjutavad raudtee läbilaskevõimsust.

Artikkel 6

Taotlejatega konsulteerimine

1.   ║ Kaubaveokoridori kasutusloa taotlejate sobiva osaluse eesmärgil kehtestab haldusorgan konsultatsioonimehhanismid.

2.   Haldusorgan konsulteerib kaubaveokoridori kasutusloa taotlejatega,
  sealhulgas raudteekaubaveo ettevõtjatega, reisijateveo operaatoritega, lastisaatjatega, ekspediitoritega ja neid esindavate organitega
  enne rakenduskava heakskiitmist ja selle ajakohastamise käigus. Haldusorgani ja taotlejate vahel tekkiva lahkarvamuse korral võivad taotlejad
  edastada küsimuse artiklis 17 osutatud reguleerivatele organitele
  .

III   PEATÜKK

KAUBAVEOKORIDORI TEHTAVAD INVESTEERINGUD

Artikkel 7

Investeeringute kavandamine

1.   Haldusorgan töötab välja ja kiidab heaks:

| a) | kaubaveokoridori infrastruktuuri tehtavate investeeringute ühise pikaajalise kava vähemalt kümneks aastaks; |
| --- | --- |

a)

kaubaveokoridori infrastruktuuri tehtavate investeeringute ühise pikaajalise kava vähemalt kümneks aastaks;

| b) | vajaduse korral kaubaveokoridori tehtavate investeeringute ühise keskpika (vähemalt kaheaastase) kava. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral kaubaveokoridori tehtavate investeeringute ühise keskpika (vähemalt kaheaastase) kava.

Investeeringute kavades on esitatud projektide nimekiri kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri ja selle varustuse laiendamiseks, uuendamiseks või ümberkorraldamiseks
  ,
  nende rahalised vajadused
  ja rahastamisallikad
  .

2.   Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad kaubaveokoridoris kasutatavate koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku strateegiat, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivis 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine))
   (11)
  osutatud raudteevõrgustike koostalitlusvõime peamistele nõuetele ja tehnilistele spetsifikatsioonidele. Selle strateegia aluseks on nende süsteemide kasutamise kulude-tulude analüüs. Strateegia peab olema kooskõlas koostalitlusvõimeliste süsteemide leviku siseriiklike ja üle-euroopaliste kavadega, eelkõige ║ ERTMSi leviku kavaga, samuti piiriüleste ühendustega ja kolmandate Euroopa riikide koostalitlusvõimeliste süsteemidega, kui see on asjakohane
  .

3.   Vajaduse korral osutatakse investeeringute kavades ║ TEN-T programmi
  või muude poliitikavaldkondade, fondide või programmide raames ette nähtud ühendusepoolsele toetusele ning näidatakse ära, et kavades toodud strateegia on
  nendega
  kooskõlas.

4.   Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad sisaldavad
  ▐
  kaubaveokoridoris liiklevate kaubarongide veomahu suurendamise strateegiat,
  nimelt tuvastatud kitsaskohtade kõrvaldamist, olemasoleva infrastruktuuri kaasajastamist ja uue infrastruktuuri ehitamist.
  See strateegia võib
  sisaldada meetmeid
  kaubaveokoridoris liiklevate rongide pikkuse,
  rööpmelaiuse, laadimisgabariitide, kiiruse piiramissüsteemide, veetava lasti
  või teljekoormuse
  suurendamiseks.

5.   Lõikes 1 osutatud investeeringute kavad avaldatakse artiklis 15 osutatud aruandes ja neid ajakohastatakse regulaarselt. Investeeringute kavad moodustavad kaubaveokoridori rakenduskava osa.

Artikkel 8

Tööde koordineerimine

Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kooskõlastavad omavahel ▐ oma infrastruktuuri ja selle varustuse kõikide hooldustööde kavad, mis piiraksid raudteevõrgu mahtu, valides töödeks sobiva viisi ja ajakava ning kooskõlas oma vastavate lepinguliste kohustustega, millele on osutatud direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 6.

Artikkel 9

Strateegilised terminalid

1.   Kokkuleppel artikli 4 lõikes 6 osutatud töörühmaga võtab haldusorgan vastu strateegiliste terminalide arendamise
  ühtse
  strateegia, et need terminalid vastaksid kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo vajadustele
  , toimides eeskätt kaubaveokoridoridel paiknevate ühendveo-sõlmpunktidena. See hõlmab koostööd piirkondlike, kohalike ja liikmesriigi asutustega, maa eraldamist kaubaterminalide arendamiseks ja juurdepääsu hõlbustamist rahalistele vahenditele sellise tegevuse ergutamiseks. Eeldatavale liiklusmahule tuginedes tagab haldusorgan, et strateegilistesse kohtadesse rajatakse piisavalt terminale
  .

2.   Haldusorgan võtab vajalikud meetmed strateegia elluviimiseks. Strateegia vaadatakse korrapäraselt üle.

IV   PEATÜKK

KAUBAVEOKORIDORI HALDAMINE

Artikkel 10

Universaalteenistus rahvusvaheliste rongiliinide taotlemiseks

1.   Haldusorgan loob universaalteenistuse rongiliinide
  taotlustele vastamiseks
  kaubaveokoridoris vähemalt üht riigipiiri ületavatele või mitmeid raudteevõrke kasutavatele kaubarongidele.

2.   
  Konkreetseid kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaid võib määrata täitma universaalteenistuse teeninduspunkti ülesandeid rongiliinide taotlejate jaoks.

3.   ║ Artiklis 17 osutatud asjaomased reguleerivad organid tagavad, et universaalteenistus töötaks läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.

Artikkel 11

Rongiliinide standardliigid kaubaveokoridorides

1.   Haldusorgan määratleb, millised
  kaubarongiliinide liigid
  on kogu kaubaveokoridoris lubatud
  , ning ajakohastab seda teavet regulaarselt
  . Vähemalt üks liik
  nende liiniliikide seas
  (║ „kiirveos”) hõlmab
  rongiliini
  , millele tuleb ▐ tagada kiire ja täpse veo võimalused.

2.   Kaubaveo standardliikide määratlemise kriteeriumid
  otsustab haldusorgan pärast konsulteerimist taotlejatega, kes võivad kaubaveokoridori kasutada
  .

Artikkel 12

Kaubarongidele eraldatud rongiliinid

1.   
  Lisaks
  direktiivi 2001/14/EÜ artikli 20
  lõikes 2 osutatud juhtudele
  näevad
  asjaomased
  raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ette
  reservvõimsuse, võttes aluseks turul vajatava reservvõimsuse hinnangu. Nad avaldavad rongiliini esialgse sõiduplaani, mis on vajalik rahvusvaheliste
  kiirveoste
  liikumise nõuete täitmiseks
  tulevasel eelarveaastal enne direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 18 osutatud sõiduplaani iga-aastast koostamist, võttes aluseks toimunud kaubaveo ja käesoleva määruse artikli 5 lõikes 2 osutatud turu-uuringu.

2.   Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad jätavad lõplikku sõiduplaani
  pärast ühekordsetele taotlustele reageerimiseks asjakohase
  reservläbilaskevõimsuse
  vajaduse eelhindamist vastava reservi, tagades eraldatud rongiliini piisava kvaliteedi nii selle läbisõiduaja kui ka kiirveoste veo jaoks koostatud sõiduplaani osas,
  , mis võimaldab neil direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 23 osutatud ühekordsetele läbilaskevõimsuse taotlustele kiiresti ja asjakohaselt reageerida. ▐

▐

3.   Välja arvatud vääramatust jõust tingitud juhtudel, ei või
  käesoleva artikli kohaselt
  kiirveose vedamiseks eraldatud rongiliini tühistada vähem kui
  üks kuu
  enne sõiduplaanis ettenähtud aega, kui asjaomane taotleja ei ole andnud tühistamiseks oma nõusolekut.
  Taotleja võib pöörduda selles küsimuses reguleeriva organi poole. Vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklile 27 võivad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad täpsustada oma võrguaruandes tingimused, mille kohaselt võtavad nad eraldamise käigus prioriteete määrates arvesse kiirveoste jaoks ettenähtud rongiliinide kasutamise varasemat taset.

4.   Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 6 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada
  käesoleva artikli kohaselt
  läbilaskevõimsuse jaotuse optimaalne kooskõlastamine
  , võttes arvesse artiklis 9 osutatud juurdepääsu strateegilistele terminalidele
  .

5.
     
  Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad lisavad oma kasutustingimustesse tasu rongiliinide eest, mis on eraldatud, kuid mis jäävad kasutamata. Sellise tasu määr on asjakohane, hoiatav ja mõjus.

Artikkel 13

Kinnitatud taotlejad

Erandina direktiivi 2001/14/EÜ artikli 16 lõikest 1 võivad peale raudtee-ettevõtjate ja nende rahvusvaheliste rühmituste teised taotlejad kaubaveoks rongiliine taotleda juhul, kui rongiliinid hõlmavad ▐ mitut kaubaveokoridori osa.

Artikkel 14

Liikluse korraldamine

1.   
  Pärast kaubaveokoridori haldusorgani ettepanekut ning järgides lõikes 2 osutatud põhimõtteid ja plaane, koostavad ja avaldavad
  kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad
  direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 ja I lisas osutatud võrguaruandes tähtsuse järjekorra erinevate
  rongiliinide, eelkõige hilinevatele rongidele eraldatud liinide
  vahel liiklushäirete korral
  igas kaubaveokoridori osas
  .

2.   ║ Lõikes 1 osutatud tähtsuse järjekorras peab olema vähemalt ette nähtud, et
  , välja arvatud tipptundidel, mille kohta käesolev lõige ei kehti, ei muudeta
  oma rongiliini algsest korraldusest kinnipidavale kiirveost vedavale rongile määratud rongiliini
  , kui see on vähegi võimalik, või vähemalt püütakse üldisi hilinemisi võimalikult vähendada, pöörates eriti tähelepanu kiirveoseid vedavate rongide hilinemistele. Haldusorgan töötab koos taotlejatega välja ja avaldab:

| a) | rongide reguleerimise põhimõtted, mis tagavad, et kiirvedusid teenindatakse vähenenud läbilaskevõime eraldamisel parimate võimaluste kohaselt; |
| --- | --- |

a)

rongide reguleerimise põhimõtted, mis tagavad, et kiirvedusid teenindatakse vähenenud läbilaskevõime eraldamisel parimate võimaluste kohaselt;

| b) | neile põhimõtetele tuginevad situatsiooniplaanid juhuks, kui liiklus koridoris on takistatud. |
| --- | --- |

b)

neile põhimõtetele tuginevad situatsiooniplaanid juhuks, kui liiklus koridoris on takistatud.

Iga liikmesriik määratleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kaudu oma võrguaruandes tipptunnid. Tipptunnid kehtivad ainult tööpäevadel ja on piiratud kõige rohkem kolme tunniga hommikul ning kõige rohkem kolme tunniga pärastlõunal. Tipptundide kindlaksmääramisel võetakse arvesse piirkondlikku ja kaugliinide reisiliiklust.

3.   Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad kehtestavad korra liikluse korraldamise kooskõlastamiseks kaubaveokoridoris.

4.   Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja artikli 4 lõikes 6 osutatud töörühm kehtestavad menetluskorra, et tagada raudteeinfrastruktuuri ja artiklis 9 osutatud strateegiliste terminalide ja raudtee-infrastruktuuri kasutamise optimaalne kooskõlastamine.

Artikkel 15

Teave kaubaveokoridori kasutamise tingimuste kohta

Haldusorgan koostab ja avaldab aruande, mis sisaldab:

| a) | vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 osutatud korrale koostatud riigisisestes võrguaruannetes sisalduvat kogu teavet kaubaveokoridoride kohta; |
| --- | --- |

a)

vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 3 osutatud korrale koostatud riigisisestes võrguaruannetes sisalduvat kogu teavet kaubaveokoridoride kohta;

| b) | strateegiliste terminalide nimekirja ja omadusi ning kogu teavet strateegilistele terminalidele juurdepääsu tingimuste ja korra kohta. |
| --- | --- |

b)

strateegiliste terminalide nimekirja ja omadusi ning kogu teavet strateegilistele terminalidele juurdepääsu tingimuste ja korra kohta.

Artikkel 16

Teenuse kvaliteet kaubaveokoridoris

1.   Kaubaveokoridori raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad tagavad kaubaveokoridoris rakendatavate direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 11 osutatud toimivusskeemide kooskõla.
  Seda kooskõla kontrollivad reguleerivad organid, mis teevad kontrollimisel koostööd vastavalt käesoleva määruse artikli 17 lõikele 1.

2.   Et mõõta teenuse kvaliteeti ning kaubaveokoridoris toimuva raudteekaubaveo rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste tulemuslikkust,
  konsulteerib
  haldusorgan
  taotlejatega, kes koridori tõenäoliselt kasutavad, ning raudtee kaubaveoteenuste kasutajatega
  kaubaveokoridori
  tulemuslikkuse näitajate osas. Pärast konsulteerimist määratleb haldusorgan
  tulemuslikkuse näitajad ja avaldab need vähemalt üks kord aastas.

▐

Artikkel 17

Reguleeriv organ

1.   Kaubaveokoridoride eest vastutavad direktiivi 2001/14/EÜ artiklis 30 osutatud reguleerivad organid teevad koostööd järelevalve teostamisel raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja taotlejate rahvusvahelise tegevuse üle kaubaveokoridoris. Nad konsulteerivad omavahel ja vahetavad teavet. Vajaduse korral küsivad nad oma haldusalasse kuuluva liikmesriigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt vajalikku teavet.
  Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja muud kolmandad osapooled, kes on seotud rahvusvaheliste läbilaskemahtude jaotamisega, on kohustatud esitama asjaomastele reguleerivatele organitele viivitamata kogu vajaliku teabe rahvusvaheliste rongiliinide ja läbilaskemahtude kohta, mille eest nad vastutavad.

2.   Mõne taotleja esitatud kaebuse korral raudteekaubaveo rahvusvaheliste teenuste suhtes või tavapärase uurimise raames konsulteerib asjaomane reguleeriv organ kõigi teiste liikmesriikide reguleerivate organitega, kelle territooriumi läbib asjaomane kaubaveokoridor, ja palub neil enne oma otsuse vastuvõtmist esitada vajalik teave. Teised reguleerivad organid esitavad kogu teabe, mida neil endil on ║ siseriiklikest õigusaktidest tulenevalt õigus küsida. Vajaduse korral edastab kaebusega tegelev või tavapärase uurimise algatanud reguleeriv organ toimiku pädevale reguleerivale organile juhtumi osapoolte suhtes meetmete võtmiseks
  vastavalt direktiivi 2001/14/EÜ artikli 30 lõigetega 5 ja 6 kehtestatud menetlusele
  .

V   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▐

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

▐

Artikkel 19

Erand

Vajaduse korral võib liikmesriik teha erandi käesoleva määruse sätetest. Selleks esitab ta komisjonile põhjendatud erandi tegemise taotluse. Komisjon teeb otsuse taotluse suhtes vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele, võttes arvesse nii geograafilist asendit kui ka raudteekaubaveo teenuste arengut erandi tegemise taotluse esitanud liikmesriigis.

Artikkel 20

Määruse rakendamise jälgimine

Asjaomased liikmesriigid edastavad komisjonile iga kahe aasta järel alates kaubaveokoridori väljaehitamisest aruande artikli 4 lõikes 1 osutatud koostöö tulemuste kohta. Komisjon analüüsib aruannet ja teavitab sellest artiklis 18 osutatud komiteed.

Artikkel 21

Aruanne

Komisjon vaatab korrapäraselt läbi käesoleva määruse kohaldamise. Ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimese aruande hiljemalt ... (12) ja seejärel iga kolme aasta järel.

Artikkel 22

Ülevaatamine

Kui TEN-T tegevussuuniste ülevaatamise käigus vastavalt otsuse nr 1692/96/EÜ artikli 18 lõikes 3 osutatud menetlusele leiab komisjon, et on asjakohane kohandada käesolevat määrust ║ vastavalt nendele tegevussuunistele, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesolevat määrust vastavalt muuta.
  Samuti võib teatavate käesoleva määruse alusel tehtud otsuste puhul tekkida vajadus TEN-T tegevussuunised läbi vaadata.

Artikkel 23

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

3

23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29.

4

(5)  
  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

5

EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(6)  EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.

6

(7)  Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

7

Üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

(8)  Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

8

Kolm aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(9)  EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1
  .

9

, lk 1

(10)  EÜT L 199, 31.7.1985, lk 1.

10

(11)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

11

(12)  Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

12

Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

Neljapäev, 23. aprilli 2009LISA

Kaubaveokoridori väljaehitamise ettepanekute hindamiskriteeriumid

Artiklis 3 osutatud kaubaveokoridoride valik ja konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku väljaehitamine toimub järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | asjaomaste liikmesriikide vahel on olemas kavatsuste protokoll, mis kinnitab nende soovi kaubaveokoridor välja ehitada;
  ▐ |
| --- | --- |

a)

asjaomaste liikmesriikide vahel on olemas kavatsuste protokoll, mis kinnitab nende soovi kaubaveokoridor välja ehitada;

▐

| b) | kui kaubaveokoridori marsruut ühtib ühe või mitme TEN-T prioriteetse projekti (1) mõne lõiguga (või selle osaga), ühendatakse see kaubaveokoridoriga, välja arvatud juhul, kui see kaubaveokoridor on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks; |
| --- | --- |

b)

kui kaubaveokoridori marsruut ühtib ühe või mitme TEN-T prioriteetse projekti (1) mõne lõiguga (või selle osaga), ühendatakse see kaubaveokoridoriga, välja arvatud juhul, kui see kaubaveokoridor on ette nähtud reisijateveo teenuste osutamiseks;

| c) | kavandatav kaubaveokoridor läbib vähemalt kolme liikmesriigi territooriumi või vähemalt kahe liikmesriigi territooriumi, kui kavandatava kaubaveokoridori raudteejaamade vaheline kaugus on üle 500 kilomeetri; |
| --- | --- |

c)

kavandatav kaubaveokoridor läbib vähemalt kolme liikmesriigi territooriumi või vähemalt kahe liikmesriigi territooriumi, kui kavandatava kaubaveokoridori raudteejaamade vaheline kaugus on üle 500 kilomeetri;

| d) | kaubaveokoridori majanduslik teostatavus ja selle sotsiaal-majanduslik kasu; |
| --- | --- |

d)

kaubaveokoridori majanduslik teostatavus ja selle sotsiaal-majanduslik kasu;

| e) | liikmesriikide kavandatavate kaubaveokoridoride ühilduvus, et jõuda konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku rajamiseni; |
| --- | --- |

e)

liikmesriikide kavandatavate kaubaveokoridoride ühilduvus, et jõuda konkurentsivõimeliseks kaubaveoks kasutatava Euroopa raudteevõrgustiku rajamiseni;

| f) | ühilduvus olemasolevate Euroopa raudteevõrgustike, näiteks ERTMSi koridoride ja RailNetEurope'i määratletud koridoridega; |
| --- | --- |

f)

ühilduvus olemasolevate Euroopa raudteevõrgustike, näiteks ERTMSi koridoride ja RailNetEurope'i määratletud koridoridega;

| g) | hea ühenduse olemasolu teiste veoliikidega, eelkõige tänu strateegiliste terminalide piisavale võrgule, sealhulgas nii meresadamates kui ka sisemaal; |
| --- | --- |

g)

hea ühenduse olemasolu teiste veoliikidega, eelkõige tänu strateegiliste terminalide piisavale võrgule, sealhulgas nii meresadamates kui ka sisemaal;

| h) | artiklite 4 kuni 16 sätete rakendamiseks kavandatav lähenemisviis. |
| --- | --- |

h)

artiklite 4 kuni 16 sätete rakendamiseks kavandatav lähenemisviis.

---

(1)  Vt otsuse nr 1692/96/EÜ III lisa.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/368 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/368

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Patsiendiõiguste kohaldamine piiriüleses tervishoius ***I

P6_TA(2009)0286

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (KOM(2008)0414 – C6-0257/2008 – 2008/0142(COD))

2010/C 184 E/73

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0414);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0257/2008);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, õiguskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0233/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0142

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 23. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

olles konsulteerinud Euroopa andmekaitseinspektoriga (3),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt asutamislepingu artikli 152 lõikele 1 tuleb tagada kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. See tähendab, et inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse tuleb tagada ka siis, kui ühendus lähtub muudest asutamislepingu sätetest. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt asutamislepingu artikli 152 lõikele 1 tuleb tagada kogu ühenduse poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. See tähendab, et inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse tuleb tagada ka siis, kui ühendus lähtub muudest asutamislepingu sätetest.

| (2) | Kuna tingimused asutamislepingu artikli 95 kasutamiseks õigusliku alusena on täidetud, toetub ühendus sellele õiguslikule alusele ka siis, kui rahvatervise kaitse on tehtavate valikute puhul otsustav tegur; siinkohal nõutakse asutamislepingu artikli 95 lõikes 3 sõnaselgelt, et
  aluseks
  tuleb
  võtta
  inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse, võttes arvesse eelkõige kõiki uusi teaduslikel faktidel põhinevaid suundumusi. |
| --- | --- |

(2)

Kuna tingimused asutamislepingu artikli 95 kasutamiseks õigusliku alusena on täidetud, toetub ühendus sellele õiguslikule alusele ka siis, kui rahvatervise kaitse on tehtavate valikute puhul otsustav tegur; siinkohal nõutakse asutamislepingu artikli 95 lõikes 3 sõnaselgelt, et
  aluseks
  tuleb
  võtta
  inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse, võttes arvesse eelkõige kõiki uusi teaduslikel faktidel põhinevaid suundumusi.

| (3) | Euroopa Parlament võttis 9. juunil 2005. aastal 554 poolt- ja 12 vastuhäälega vastu resolutsiooni patsientide liikuvuse ja Euroopa Liidus toimuvate tervishoiualaste arengute kohta (5), milles parlament nõudis õiguskindlust ning selgust patsientide, tervishoiutöötajate ja liikmesriikide õiguste ja neid puudutavate menetluste osas. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlament võttis 9. juunil 2005. aastal 554 poolt- ja 12 vastuhäälega vastu resolutsiooni patsientide liikuvuse ja Euroopa Liidus toimuvate tervishoiualaste arengute kohta (5), milles parlament nõudis õiguskindlust ning selgust patsientide, tervishoiutöötajate ja liikmesriikide õiguste ja neid puudutavate menetluste osas.

| (4) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (6)
  („harta”) tunnustatud põhimõtetest. Õigust tervishoiuteenustele juurdepääsule ja õigust ravile siseriiklike õigusaktide ja tavadega ettenähtud tingimustel on tunnustatud ║ harta artiklis 35. Nimelt tuleb käesoleva direktiivi rakendamisel ja kohaldamisel austada õigust era- ja perekonnaelule, isikuandmete kaitset, võrdsust seaduse ees ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele vastavalt harta artiklites 7, 8, 20, 21, 47 sätestatud õiguse üldpõhimõtetele. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (6)
  („harta”) tunnustatud põhimõtetest. Õigust tervishoiuteenustele juurdepääsule ja õigust ravile siseriiklike õigusaktide ja tavadega ettenähtud tingimustel on tunnustatud ║ harta artiklis 35. Nimelt tuleb käesoleva direktiivi rakendamisel ja kohaldamisel austada õigust era- ja perekonnaelule, isikuandmete kaitset, võrdsust seaduse ees ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet ning õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele vastavalt harta artiklites 7, 8, 20, 21, 47 sätestatud õiguse üldpõhimõtetele.

| (5) | Ühenduse tervishoiusüsteemid on Euroopa kõrgetasemelise sotsiaalse kaitse keskne osa ning nad aitavad kaasa sotsiaalsele ühtekuuluvusele, sotsiaalsele õiglusele ja säästvale arengule ║. Nad moodustavad samuti osa üldhuviteenuste laiemast raamistikust. |
| --- | --- |

(5)

Ühenduse tervishoiusüsteemid on Euroopa kõrgetasemelise sotsiaalse kaitse keskne osa ning nad aitavad kaasa sotsiaalsele ühtekuuluvusele, sotsiaalsele õiglusele ja säästvale arengule ║. Nad moodustavad samuti osa üldhuviteenuste laiemast raamistikust.

| (6) | Käesolevas direktiivis austatakse ja ei piirata iga liikmesriigi õigust otsustada, mis liiki arstiabi ta peab asjakohaseks. Ühtki käesoleva direktiivi sätet ei tohiks tõlgendada nii, et see kahjustab liikmesriikide põhimõttelisi eetilisi valikuid. |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas direktiivis austatakse ja ei piirata iga liikmesriigi õigust otsustada, mis liiki arstiabi ta peab asjakohaseks. Ühtki käesoleva direktiivi sätet ei tohiks tõlgendada nii, et see kahjustab liikmesriikide põhimõttelisi eetilisi valikuid.

| (7) | Nagu Euroopa Kohus on mitmel korral kinnitanud, kuulub kogu arstiabi oma eripärast hoolimata asutamislepingu kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(7)

Nagu Euroopa Kohus on mitmel korral kinnitanud, kuulub kogu arstiabi oma eripärast hoolimata asutamislepingu kohaldamisalasse.

| (8) | Euroopa Kohus on juba käsitlenud mõningaid piiriüleste tervishoiuteenustega seotud küsimusi, eriti muus liikmesriigis kui ravi saaja elukohaliikmesriik osutatud tervishoiuteenuste hüvitamist. ▐ On oluline käsitleda kõnealuseid küsimusi konkreetses ühenduse õigusaktis, et saavutada Euroopa Kohtu konkreetsete kohtuasjade põhjal välja töötatud põhimõtete üldisem ja tõhusam kohaldamine. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Kohus on juba käsitlenud mõningaid piiriüleste tervishoiuteenustega seotud küsimusi, eriti muus liikmesriigis kui ravi saaja elukohaliikmesriik osutatud tervishoiuteenuste hüvitamist. ▐ On oluline käsitleda kõnealuseid küsimusi konkreetses ühenduse õigusaktis, et saavutada Euroopa Kohtu konkreetsete kohtuasjade põhjal välja töötatud põhimõtete üldisem ja tõhusam kohaldamine.

| (9) | Oma 1.–2. juuni 2006. aasta järeldustes ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta
   (7)
  (nõukogu 1.-2. juuni 2006. aasta järeldused) võttis ║ nõukogu vastu avalduse ║ ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta ning tunnistas, kui väärtuslik on piiriüleseid tervishoiuteenuseid käsitlev algatus, et tagada Euroopa kodanikele selge ettekujutus nende õigustest ühest ELi liikmesriigist teise liikumisel ja tagada sellega õiguskindlus. |
| --- | --- |

(9)

Oma 1.–2. juuni 2006. aasta järeldustes ELi tervishoiusüsteemide ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta
   (7)
  (nõukogu 1.-2. juuni 2006. aasta järeldused) võttis ║ nõukogu vastu avalduse ║ ühiste väärtuste ja põhimõtete kohta ning tunnistas, kui väärtuslik on piiriüleseid tervishoiuteenuseid käsitlev algatus, et tagada Euroopa kodanikele selge ettekujutus nende õigustest ühest ELi liikmesriigist teise liikumisel ja tagada sellega õiguskindlus.

| (10) | Käesoleva direktiivi eesmärk on luua üldine raamistik ohutute, kvaliteetsete ja tõhusate piiriüleste tervishoiuteenuste osutamiseks ühenduses
  seoses
  patsientide
  liikuvuse
  ja ▐ tervisekaitse kõrge
  tasemega
  , võttes täielikult arvesse liikmesriikide vastutust tervishoiuga seotud sotsiaalkindlustushüvitiste kindlaksmääramisel ning tervishoiuteenuste, arstiabi ja sotsiaalkindlustushüvitiste, eelkõige haigushüvitiste korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiivi eesmärk on luua üldine raamistik ohutute, kvaliteetsete ja tõhusate piiriüleste tervishoiuteenuste osutamiseks ühenduses
  seoses
  patsientide
  liikuvuse
  ja ▐ tervisekaitse kõrge
  tasemega
  , võttes täielikult arvesse liikmesriikide vastutust tervishoiuga seotud sotsiaalkindlustushüvitiste kindlaksmääramisel ning tervishoiuteenuste, arstiabi ja sotsiaalkindlustushüvitiste, eelkõige haigushüvitiste korraldamisel ja kättesaadavaks muutmisel.

| (11) | Käesolevat direktiivi patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius kohaldatakse kõigi tervishoiuteenuste suhtes. Euroopa Kohtu kinnituse kohaselt ei arvata tervishoiuteenuseid ei nende erilise olemuse ega nende korraldamise või rahastamise viisi tõttu, liikumisvabaduse põhimõtte kohaldamisalast välja. Pikaajalise hoolduse puhul ei kohaldata direktiivi nende perede või üksikisikute abistamise ja toetuse suhtes, kes vajavad pikema aja jooksul
  erihooldust, -toetust või -abi, tingimusel et tegemist on sihipäraselt mitterahaliste hüvitistega või abiga, mida osutatakse solidaarsusel põhineva ühenduse kaudu, sealhulgas eelkõige sellised pikaajalise hoolduse teenused, mida peetakse vajalikuks selleks, et võimaldada hooldust vajavatel inimestel elada võimalikult mitmekülgset ja iseseisvat elu. Käesolevat direktiivi
  ei kohaldata näiteks elukoha või kodu suhtes või eakatele või lastele antava abi suhtes, mida osutavad sotsiaaltöötajad, vabatahtlikud hooldajad või muud spetsialistid kui tervishoiutöötajad. |
| --- | --- |

(11)

Käesolevat direktiivi patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius kohaldatakse kõigi tervishoiuteenuste suhtes. Euroopa Kohtu kinnituse kohaselt ei arvata tervishoiuteenuseid ei nende erilise olemuse ega nende korraldamise või rahastamise viisi tõttu, liikumisvabaduse põhimõtte kohaldamisalast välja. Pikaajalise hoolduse puhul ei kohaldata direktiivi nende perede või üksikisikute abistamise ja toetuse suhtes, kes vajavad pikema aja jooksul
  erihooldust, -toetust või -abi, tingimusel et tegemist on sihipäraselt mitterahaliste hüvitistega või abiga, mida osutatakse solidaarsusel põhineva ühenduse kaudu, sealhulgas eelkõige sellised pikaajalise hoolduse teenused, mida peetakse vajalikuks selleks, et võimaldada hooldust vajavatel inimestel elada võimalikult mitmekülgset ja iseseisvat elu. Käesolevat direktiivi
  ei kohaldata näiteks elukoha või kodu suhtes või eakatele või lastele antava abi suhtes, mida osutavad sotsiaaltöötajad, vabatahtlikud hooldajad või muud spetsialistid kui tervishoiutöötajad.

| (12) | Käesolevat direktiivi ei kohaldata elundisiirdamiste suhtes. Nimetatud valdkonna eripära tõttu reguleeritakse seda eraldi direktiiviga. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevat direktiivi ei kohaldata elundisiirdamiste suhtes. Nimetatud valdkonna eripära tõttu reguleeritakse seda eraldi direktiiviga.

| (13) | Käesolevas direktiivis hõlmab mõiste „piiriülene tervishoid”
  tervishoiuteenuste kasutamist selles liikmesriigis, kus patsient ei ole kindlustatud. Seda nimetatakse „patsiendi liikuvuseks”. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas direktiivis hõlmab mõiste „piiriülene tervishoid”
  tervishoiuteenuste kasutamist selles liikmesriigis, kus patsient ei ole kindlustatud. Seda nimetatakse „patsiendi liikuvuseks”.

| (14) | Nagu liikmesriigid on tunnustanud nõukogu 1.-2. juuni 2006. aasta järeldustes ║, on tervishoiusüsteemides ühenduse kõikides osades rida sarnaseid tööpõhimõtteid. Need tööpõhimõtted sisaldavad kvaliteetset ja ohutut arstiabi, mis põhineb tõendusmaterjalil ja eetikal, patsiendi kaasamisel, hüvitisel, põhiõigusel eraelu puutumatusele isikuandmete töötlemisel ning konfidentsiaalsusel. Patsiendid, tervishoiutöötajad ja tervishoiusüsteemide eest vastutavad ametiasutused peavad saama olla kindlad, et nendest ühistest põhimõtetest kinni peetakse ning et nende rakendamiseks ettenähtud struktuurid on olemas kogu ühenduses. Seetõttu on asjakohane nõuda, et kõnealuste tööpõhimõtete järgimise tagavad selle liikmesriigi ametiasutused, kelle territooriumil tervishoiuteenust osutatakse. Seda on vaja, et tagada patsientide usaldus piiriüleste tervishoiuteenuste suhtes, mis on vajalik nii patsientide liikuvuse ▐ kui ka tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks.
  Jättes kõrvale need ühised väärtused, on liikmesriikidel siiski lubatud langetada eetilistel kaalutlustel erisuguseid otsuseid teatavate raviteenuste kättesaadavuse ja konkreetsete juurdepääsutingimuste osas. Käesolev direktiiv ei piira eetilist mitmekülgsust. |
| --- | --- |

(14)

Nagu liikmesriigid on tunnustanud nõukogu 1.-2. juuni 2006. aasta järeldustes ║, on tervishoiusüsteemides ühenduse kõikides osades rida sarnaseid tööpõhimõtteid. Need tööpõhimõtted sisaldavad kvaliteetset ja ohutut arstiabi, mis põhineb tõendusmaterjalil ja eetikal, patsiendi kaasamisel, hüvitisel, põhiõigusel eraelu puutumatusele isikuandmete töötlemisel ning konfidentsiaalsusel. Patsiendid, tervishoiutöötajad ja tervishoiusüsteemide eest vastutavad ametiasutused peavad saama olla kindlad, et nendest ühistest põhimõtetest kinni peetakse ning et nende rakendamiseks ettenähtud struktuurid on olemas kogu ühenduses. Seetõttu on asjakohane nõuda, et kõnealuste tööpõhimõtete järgimise tagavad selle liikmesriigi ametiasutused, kelle territooriumil tervishoiuteenust osutatakse. Seda on vaja, et tagada patsientide usaldus piiriüleste tervishoiuteenuste suhtes, mis on vajalik nii patsientide liikuvuse ▐ kui ka tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks.
  Jättes kõrvale need ühised väärtused, on liikmesriikidel siiski lubatud langetada eetilistel kaalutlustel erisuguseid otsuseid teatavate raviteenuste kättesaadavuse ja konkreetsete juurdepääsutingimuste osas. Käesolev direktiiv ei piira eetilist mitmekülgsust.

| (15) | Võttes arvesse, et on võimatu ette teada, kas asjaomane tervishoiuteenuse osutaja osutab tervishoiuteenust teisest liikmesriigist või oma liikmesriigist pärit patsiendile, on vaja, et tervishoiuteenust osutataks vastavalt ühistele põhimõtetele ning et selgete kvaliteedi- ja ohutusnõuete kohaselt osutatavate tervishoiuteenuste tagamise nõudeid kohaldataks kõigi tervishoiuteenuste suhtes, et tagada piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise ja saamise vabadus, mis on käesoleva direktiivi eesmärk. Liikmesriikide ametiasutused peavad pidama kinni ühistest domineerivatest väärtustest, milleks on universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus, võrdsus ja solidaarsus, mida on tunnustanud juba ühenduse institutsioonid ja kõik liikmesriigid kui Euroopa tervishoiusüsteemidele ühiseid väärtusi. Liikmesriigid peavad samuti tagama, et nendest väärtustest peetaks kinni ka teiste liikmesriikide patsientide ja kodanike puhul ning et kõiki patsiente koheldaks võrdselt vastavalt nende ravivajadusele, mitte liikmesriigile, mille sotsiaalkindlustussüsteemiga nad liitunud on. Sealjuures peavad liikmesriigid kinni pidama siseturu piires
  isikute
  liikumisvabaduse põhimõttest, diskrimineerimiskeelust, sealhulgas kodakondsuse alusel ▐, ning vaba liikumise piirangute vajadusest ja proportsionaalsusest. Käesolevas direktiivis ei nõuta siiski, et tervishoiuteenuste osutajad võtaksid teiste liikmesriikide patsiente plaanilisse ravisse või võtaksid neid ravile eelisjärjekorras, mis seaks teised sarnaste ravivajadustega patsiendid halvemusse, näiteks ravijärjekorra pikenemise tõttu.
  Selleks, et võimaldada patsientidel teha teadlik valik teises liikmesriigis ravi saamiseks, peaksid liikmesriigid kindlustama, et patsiendid saavad nõudmisel ravi osutava liikmesriigi tervishoidu ja selle kvaliteedi taset puudutavates küsimustes, samuti konkreetse raviteenuse pakkuja ravi omaduste kohta. Selline teave tuleks kättesaadavaks teha nii, et sellega saavad tutvuda ka puudega isikud. |
| --- | --- |

(15)

Võttes arvesse, et on võimatu ette teada, kas asjaomane tervishoiuteenuse osutaja osutab tervishoiuteenust teisest liikmesriigist või oma liikmesriigist pärit patsiendile, on vaja, et tervishoiuteenust osutataks vastavalt ühistele põhimõtetele ning et selgete kvaliteedi- ja ohutusnõuete kohaselt osutatavate tervishoiuteenuste tagamise nõudeid kohaldataks kõigi tervishoiuteenuste suhtes, et tagada piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise ja saamise vabadus, mis on käesoleva direktiivi eesmärk. Liikmesriikide ametiasutused peavad pidama kinni ühistest domineerivatest väärtustest, milleks on universaalsus, kvaliteetse ravi kättesaadavus, võrdsus ja solidaarsus, mida on tunnustanud juba ühenduse institutsioonid ja kõik liikmesriigid kui Euroopa tervishoiusüsteemidele ühiseid väärtusi. Liikmesriigid peavad samuti tagama, et nendest väärtustest peetaks kinni ka teiste liikmesriikide patsientide ja kodanike puhul ning et kõiki patsiente koheldaks võrdselt vastavalt nende ravivajadusele, mitte liikmesriigile, mille sotsiaalkindlustussüsteemiga nad liitunud on. Sealjuures peavad liikmesriigid kinni pidama siseturu piires
  isikute
  liikumisvabaduse põhimõttest, diskrimineerimiskeelust, sealhulgas kodakondsuse alusel ▐, ning vaba liikumise piirangute vajadusest ja proportsionaalsusest. Käesolevas direktiivis ei nõuta siiski, et tervishoiuteenuste osutajad võtaksid teiste liikmesriikide patsiente plaanilisse ravisse või võtaksid neid ravile eelisjärjekorras, mis seaks teised sarnaste ravivajadustega patsiendid halvemusse, näiteks ravijärjekorra pikenemise tõttu.
  Selleks, et võimaldada patsientidel teha teadlik valik teises liikmesriigis ravi saamiseks, peaksid liikmesriigid kindlustama, et patsiendid saavad nõudmisel ravi osutava liikmesriigi tervishoidu ja selle kvaliteedi taset puudutavates küsimustes, samuti konkreetse raviteenuse pakkuja ravi omaduste kohta. Selline teave tuleks kättesaadavaks teha nii, et sellega saavad tutvuda ka puudega isikud.

| (16) | Lisaks sellele tuleks teiste liikmesriikide patsiente kohelda samamoodi kui ravi osutava liikmesriigi patsiente ning võttes arvesse harta artiklis 21 tunnustatud võrdsuse ja diskrimineerimiskeelu üldisi põhimõtteid, ei tohi patsiente diskrimineerida soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse tõttu. Liikmesriigid võivad vahet teha erinevatele patsiendirühmadele määratud ravi vahel ainult siis, kui nad suudavad tõendada, et see on õigustatutud meditsiinilistel põhjustel, nagu erimeetmed naiste või teatavate vanuserühmade (nt laste või eakate tasuta vaktsineerimine) puhul. Kuna käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige ║ hartas tunnustatud põhimõtteid, tuleb direktiivi rakendada ja kohaldada, austades kõikide isikute võrdsust seaduse ees ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet kooskõlas harta artiklites 20 ja 21 sätestatud õiguse üldpõhimõtetega. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) (8)

  , nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) (9), nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (10) ja nõukogu ... direktiivi 2009/.../EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest)

   (11)
  kohaldamist asutamislepingu artikli 13 jõustamiseks. Sellest lähtudes sätestatakse direktiivis, et patsiente tuleb kohelda võrdsetel alustel ravi osutava liikmesriigi elanikega, see põhimõte hõlmab ka ühenduse ja ravi osutava liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud kaitset diskrimineerimise eest. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks sellele tuleks teiste liikmesriikide patsiente kohelda samamoodi kui ravi osutava liikmesriigi patsiente ning võttes arvesse harta artiklis 21 tunnustatud võrdsuse ja diskrimineerimiskeelu üldisi põhimõtteid, ei tohi patsiente diskrimineerida soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste omaduste, keele, usutunnistuse või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, sünnipära, puude, vanuse ega seksuaalse sättumuse tõttu. Liikmesriigid võivad vahet teha erinevatele patsiendirühmadele määratud ravi vahel ainult siis, kui nad suudavad tõendada, et see on õigustatutud meditsiinilistel põhjustel, nagu erimeetmed naiste või teatavate vanuserühmade (nt laste või eakate tasuta vaktsineerimine) puhul. Kuna käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige ║ hartas tunnustatud põhimõtteid, tuleb direktiivi rakendada ja kohaldada, austades kõikide isikute võrdsust seaduse ees ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet kooskõlas harta artiklites 20 ja 21 sätestatud õiguse üldpõhimõtetega. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) (8)

  , nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) (9), nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (10) ja nõukogu ... direktiivi 2009/.../EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest)

   (11)
  kohaldamist asutamislepingu artikli 13 jõustamiseks. Sellest lähtudes sätestatakse direktiivis, et patsiente tuleb kohelda võrdsetel alustel ravi osutava liikmesriigi elanikega, see põhimõte hõlmab ka ühenduse ja ravi osutava liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud kaitset diskrimineerimise eest.

| (17) | Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva direktiivi kohaldamisel ei innustata patsiente vastu nende tahtmist arstiabi saama väljaspool kindlustajariigi territooriumit. |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva direktiivi kohaldamisel ei innustata patsiente vastu nende tahtmist arstiabi saama väljaspool kindlustajariigi territooriumit.

| (18) | Tähtis on ka võtta meetmeid, et tagada naiste võrdne juurdepääs riiklikele tervishoiusüsteemidele ja spetsiifilistele teenustele, eelkõige günekoloogilisele ja sünnitusabile ning reproduktiivtervishoiu teenustele. |
| --- | --- |

(18)

Tähtis on ka võtta meetmeid, et tagada naiste võrdne juurdepääs riiklikele tervishoiusüsteemidele ja spetsiifilistele teenustele, eelkõige günekoloogilisele ja sünnitusabile ning reproduktiivtervishoiu teenustele.

| (19) | Igal juhul ei tohi ükski meede, mille liikmesriigid võtavad, et tagada tervishoiuteenuste osutamine vastavalt selgetele kvaliteedi- ja ohutusnõuetele, luua uusi takistusi tervishoiutöötajate vabale liikumisele, mis on sätestatud asutamislepingus ning mida reguleeritakse eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiviga 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (12). |
| --- | --- |

(19)

Igal juhul ei tohi ükski meede, mille liikmesriigid võtavad, et tagada tervishoiuteenuste osutamine vastavalt selgetele kvaliteedi- ja ohutusnõuetele, luua uusi takistusi tervishoiutöötajate vabale liikumisele, mis on sätestatud asutamislepingus ning mida reguleeritakse eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiviga 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (12).

| (20) | Jätkuvalt tuleks teha süstemaatilisi pingutusi selle nimel, et tagada kvaliteedi- ja ohutusnõuete täiustamine vastavalt nõukogu 1.–2. juuni 2006. aasta järeldustele, pidades silmas rahvusvahelise meditsiiniteaduse edusamme, üldiselt tunnustatud häid tavasid ja uusi meditsiinitehnoloogiaid. |
| --- | --- |

(20)

Jätkuvalt tuleks teha süstemaatilisi pingutusi selle nimel, et tagada kvaliteedi- ja ohutusnõuete täiustamine vastavalt nõukogu 1.–2. juuni 2006. aasta järeldustele, pidades silmas rahvusvahelise meditsiiniteaduse edusamme, üldiselt tunnustatud häid tavasid ja uusi meditsiinitehnoloogiaid.

| (21) | Uuringud näitavad, et tervishoiuteenused tekitavad kahju ligikaudu 10 % juhtumitest. Seega on
  oluline tagada, et ravi osutavatel liikmesriikidel on kasutusel süsteemid (kaasa arvatud järelravi osutamine)
  tervishoiuteenustest tingitud
  liikmesriigi määratluse kohasele väidetavale
  kahjule reageerimiseks ▐, et vältida selliste mehhanismide suhtes usalduse puudumist, mis takistab piiriüleste tervishoiuteenuste kasutamist. Kahjude korvamine ja hüvitiste maksmine ravi osutava riigi süsteemide kaudu ei tohi piirata liikmesriikide võimalust laiendada oma kodumaiste süsteemide kohaldusala ühe liikmesriigi patsientidele, kes otsivad tervishoiuteenuseid teisest liikmesriigist, kui see on patsiendi jaoks sobivam, eriti nende patsientide puhul, kelle jaoks on teise liikmesriigi tervishoiuteenuse kasutamine vajalik. |
| --- | --- |

(21)

Uuringud näitavad, et tervishoiuteenused tekitavad kahju ligikaudu 10 % juhtumitest. Seega on
  oluline tagada, et ravi osutavatel liikmesriikidel on kasutusel süsteemid (kaasa arvatud järelravi osutamine)
  tervishoiuteenustest tingitud
  liikmesriigi määratluse kohasele väidetavale
  kahjule reageerimiseks ▐, et vältida selliste mehhanismide suhtes usalduse puudumist, mis takistab piiriüleste tervishoiuteenuste kasutamist. Kahjude korvamine ja hüvitiste maksmine ravi osutava riigi süsteemide kaudu ei tohi piirata liikmesriikide võimalust laiendada oma kodumaiste süsteemide kohaldusala ühe liikmesriigi patsientidele, kes otsivad tervishoiuteenuseid teisest liikmesriigist, kui see on patsiendi jaoks sobivam, eriti nende patsientide puhul, kelle jaoks on teise liikmesriigi tervishoiuteenuse kasutamine vajalik.

| (22) | Liikmesriigid peaksid tagama, et mehhanismid patsiendi kaitsmiseks ja kahju hüvitamiseks on nende territooriumil osutatavate tervishoiuteenuste puhul olemas ning et need mehhanismid on vastavuses riski iseloomu ja ulatusega. Mehhanismi olemuse ja/või üksikasjad määravad aga kindlaks liikmesriigid. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriigid peaksid tagama, et mehhanismid patsiendi kaitsmiseks ja kahju hüvitamiseks on nende territooriumil osutatavate tervishoiuteenuste puhul olemas ning et need mehhanismid on vastavuses riski iseloomu ja ulatusega. Mehhanismi olemuse ja/või üksikasjad määravad aga kindlaks liikmesriigid.

| (23) | Õigus isikuandmete kaitsele on põhiõigus, mida tunnustatakse ║ harta artiklis 8 ║. Piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise järjepidevuse tagamine sõltub patsiendi tervislikku seisundit käsitlevate isikuandmete edastamisest. Need isikuandmed peaksid liikuma vabalt ühest liikmesriigist teise, kuid samal ajal peaksid kaitstud olema üksikisikute põhiõigused. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (13) sätestatakse üksikisikute juurdepääsu õigus nende tervist käsitlevatele isikuandmetele, näiteks patsiendi tervisekaardile, mis sisaldab selliseid andmeid, nagu diagnoos, uuringutulemused, raviarstide hinnanguid, osutatud ravi või sekkumine. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka käesoleva direktiiviga hõlmatud piiriüleste tervishoiuteenuste kontekstis.
  Patsiendil peab olema igal ajal võimalik tühistada andmete ringlusse lubamine ning saada andmete kustutamise järel vastavasisuline kinnitus. |
| --- | --- |

(23)

Õigus isikuandmete kaitsele on põhiõigus, mida tunnustatakse ║ harta artiklis 8 ║. Piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise järjepidevuse tagamine sõltub patsiendi tervislikku seisundit käsitlevate isikuandmete edastamisest. Need isikuandmed peaksid liikuma vabalt ühest liikmesriigist teise, kuid samal ajal peaksid kaitstud olema üksikisikute põhiõigused. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (13) sätestatakse üksikisikute juurdepääsu õigus nende tervist käsitlevatele isikuandmetele, näiteks patsiendi tervisekaardile, mis sisaldab selliseid andmeid, nagu diagnoos, uuringutulemused, raviarstide hinnanguid, osutatud ravi või sekkumine. Kõnealuseid sätteid kohaldatakse ka käesoleva direktiiviga hõlmatud piiriüleste tervishoiuteenuste kontekstis.
  Patsiendil peab olema igal ajal võimalik tühistada andmete ringlusse lubamine ning saada andmete kustutamise järel vastavasisuline kinnitus.

| (24) | Kindlustatud isikute õigust saada hüvitist teises liikmesriigis osutatud tervishoiuteenustega seotud kulude eest riikliku sotsiaalkindlustusskeemi kaudu on Euroopa Kohus tunnustanud mitmes kohtuotsuses. Euroopa Kohus on sedastanud, et asutamislepingu sätted ▐ hõlmavad tervishoiuteenuse saajate, sealhulgas arstiabi vajavate inimeste vabadust minna teenuse saamiseks teise liikmesriiki. ▐ Ühenduse õigus ei kahanda liikmesriikide pädevust korraldada oma tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteeme ▐. |
| --- | --- |

(24)

Kindlustatud isikute õigust saada hüvitist teises liikmesriigis osutatud tervishoiuteenustega seotud kulude eest riikliku sotsiaalkindlustusskeemi kaudu on Euroopa Kohus tunnustanud mitmes kohtuotsuses. Euroopa Kohus on sedastanud, et asutamislepingu sätted ▐ hõlmavad tervishoiuteenuse saajate, sealhulgas arstiabi vajavate inimeste vabadust minna teenuse saamiseks teise liikmesriiki. ▐ Ühenduse õigus ei kahanda liikmesriikide pädevust korraldada oma tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteeme ▐.

| (25) | Kooskõlas Euroopa Kohtu kehtestatud põhimõtetega ning seadmata ohtu liikmesriikide tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteemide finantstasakaalu tuleks seoses tervishoiukulude hüvitamisega näha ette suurem õiguskindlus patsientidele, tervishoiutöötajatele, tervishoiuteenuste osutajatele ja sotsiaalkindlustusasutustele. |
| --- | --- |

(25)

Kooskõlas Euroopa Kohtu kehtestatud põhimõtetega ning seadmata ohtu liikmesriikide tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteemide finantstasakaalu tuleks seoses tervishoiukulude hüvitamisega näha ette suurem õiguskindlus patsientidele, tervishoiutöötajatele, tervishoiuteenuste osutajatele ja sotsiaalkindlustusasutustele.

| (26) | Käesolevas direktiivis ei käsitleta kindlustatud isikute ajutiselt teises liikmesriigis viibimise ajal meditsiinilistel põhjustel vajalikuks osutunud tervishoiuteenuste kulude katmist. Samuti ei mõjuta käesolev direktiiv patsientide õigust saada luba raviks teises liikmesriigis, kui on täidetud tingimused, mis on sätestatud sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise määrustes, eriti nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) (14) artiklis 22 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise kohta) (15) artiklis 20. |
| --- | --- |

(26)

Käesolevas direktiivis ei käsitleta kindlustatud isikute ajutiselt teises liikmesriigis viibimise ajal meditsiinilistel põhjustel vajalikuks osutunud tervishoiuteenuste kulude katmist. Samuti ei mõjuta käesolev direktiiv patsientide õigust saada luba raviks teises liikmesriigis, kui on täidetud tingimused, mis on sätestatud sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise määrustes, eriti nõukogu 14. juuni 1971. aasta määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) (14) artiklis 22 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise kohta) (15) artiklis 20.

| (27) | ▐ Patsientidele tuleks tagada
  teises liikmesriigis kui nende kindlustajariigis osutatud
  tervishoiuteenustega
  ja müüdud toodetega
  seotud kulude katmine vähemalt samas ulatuses, nagu seda oleks tehtud juhul, kui
  samasugust
  või
  sama tulemuslikku ravi
  oleks osutatud
  või ostetud
  nende kindlustajariigi territooriumil. Sellega võetakse täielikult arvesse liikmesriikide vastutust oma kodanikele kättesaadava haiguskindlustuse ulatuse kindlaksmääramisel ning ennetatakse mis tahes märkimisväärset mõju liikmesriikide tervishoiusüsteemide rahastamisele. Liikmesriigid võivad siiski näha riiklike õigusaktidega ette ravikulude hüvitamise vastavalt raviteenust osutavas liikmesriigis kehtivatele tariifidele, kui see on patsiendi jaoks soodsam. Nii võib asi olla eelkõige käesoleva direktiivi artiklis 17 sätestatud Euroopa tugikeskuste võrgustike kaudu osutatud ravi puhul. |
| --- | --- |

(27)

▐ Patsientidele tuleks tagada
  teises liikmesriigis kui nende kindlustajariigis osutatud
  tervishoiuteenustega
  ja müüdud toodetega
  seotud kulude katmine vähemalt samas ulatuses, nagu seda oleks tehtud juhul, kui
  samasugust
  või
  sama tulemuslikku ravi
  oleks osutatud
  või ostetud
  nende kindlustajariigi territooriumil. Sellega võetakse täielikult arvesse liikmesriikide vastutust oma kodanikele kättesaadava haiguskindlustuse ulatuse kindlaksmääramisel ning ennetatakse mis tahes märkimisväärset mõju liikmesriikide tervishoiusüsteemide rahastamisele. Liikmesriigid võivad siiski näha riiklike õigusaktidega ette ravikulude hüvitamise vastavalt raviteenust osutavas liikmesriigis kehtivatele tariifidele, kui see on patsiendi jaoks soodsam. Nii võib asi olla eelkõige käesoleva direktiivi artiklis 17 sätestatud Euroopa tugikeskuste võrgustike kaudu osutatud ravi puhul.

| (28) | Patsiendi jaoks on seega mõlemad süsteemid ühesuguse väärtusega; kohaldatakse kas käesolevat direktiivi või määrust (EMÜ) nr 1408/71. Igal juhul tuleks igale kindlustatud isikule, kes taotleb luba oma seisundile vastava ravi saamiseks teises liikmesriigis, selline luba anda määrustes (EMÜ) nr 1408/71 ja (EÜ) nr 883/2004 sätestatud tingimustel, kui asjaomast ravi ei ole võimalik pakkuda meditsiiniliselt õigustatud tähtaja jooksul, võttes arvesse isiku tervislikku seisundit ja haiguse võimalikku kulgu. Patsienti ei tohiks ilma jätta tema jaoks soodsamatest õigustest, mis on tagatud nende määrustega ║, kui tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(28)

Patsiendi jaoks on seega mõlemad süsteemid ühesuguse väärtusega; kohaldatakse kas käesolevat direktiivi või määrust (EMÜ) nr 1408/71. Igal juhul tuleks igale kindlustatud isikule, kes taotleb luba oma seisundile vastava ravi saamiseks teises liikmesriigis, selline luba anda määrustes (EMÜ) nr 1408/71 ja (EÜ) nr 883/2004 sätestatud tingimustel, kui asjaomast ravi ei ole võimalik pakkuda meditsiiniliselt õigustatud tähtaja jooksul, võttes arvesse isiku tervislikku seisundit ja haiguse võimalikku kulgu. Patsienti ei tohiks ilma jätta tema jaoks soodsamatest õigustest, mis on tagatud nende määrustega ║, kui tingimused on täidetud.

| (29) | Patsient võib valida, millist süsteemi ta eelistab, kuid juhul kui määruse (EMÜ) nr 1408/71 kohaldamine on patsiendi jaoks soodsam, ei tohiks teda ilma jätta selle määrusega tagatud õigustest. |
| --- | --- |

(29)

Patsient võib valida, millist süsteemi ta eelistab, kuid juhul kui määruse (EMÜ) nr 1408/71 kohaldamine on patsiendi jaoks soodsam, ei tohiks teda ilma jätta selle määrusega tagatud õigustest.

| (30) | Patsient ei tohiks mingil juhul teenida kasumit teises liikmesriigis osutatud tervishoiuteenuse
  või ostetud toodete
  arvelt ▐. Seega tuleks hüvitada üksnes ▐ tegelikud kulud.
  Liikmesriigid võivad otsustada katta muid seonduvaid kulusid, näiteks teraapiakulu, kui üldmaksumus ei ületa kindlustajariigis tasutavat summat. |
| --- | --- |

(30)

Patsient ei tohiks mingil juhul teenida kasumit teises liikmesriigis osutatud tervishoiuteenuse
  või ostetud toodete
  arvelt ▐. Seega tuleks hüvitada üksnes ▐ tegelikud kulud.
  Liikmesriigid võivad otsustada katta muid seonduvaid kulusid, näiteks teraapiakulu, kui üldmaksumus ei ületa kindlustajariigis tasutavat summat.

| (31) | Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole luua õigust teises liikmesriigis osutatud ravi
  või ostetud toodete kulude
  hüvitamisele, kui kõnealune ravi
  või tooted
  ei kuulu patsiendi kindlustajariigi õigusaktidega ette nähtud hüvitiste hulka. Samamoodi ei takistata käesoleva direktiiviga liikmesriike laiendamast oma mitterahaliste hüvitiste skeemi teises liikmesriigis osutatavatele tervishoiuteenustele
  ja ostetud toodetele
  vastavalt oma õigusnormidele.
  Käesolevas direktiivis tunnistatakse asjaolu, et õigust ravile ei määra liikmesriigid alati kindlaks riiklikul tasandil ning et liikmesriigid võivad korraldada oma tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteeme nii, et õigus ravile määratakse kindlaks piirkondlikul või kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole luua õigust teises liikmesriigis osutatud ravi
  või ostetud toodete kulude
  hüvitamisele, kui kõnealune ravi
  või tooted
  ei kuulu patsiendi kindlustajariigi õigusaktidega ette nähtud hüvitiste hulka. Samamoodi ei takistata käesoleva direktiiviga liikmesriike laiendamast oma mitterahaliste hüvitiste skeemi teises liikmesriigis osutatavatele tervishoiuteenustele
  ja ostetud toodetele
  vastavalt oma õigusnormidele.
  Käesolevas direktiivis tunnistatakse asjaolu, et õigust ravile ei määra liikmesriigid alati kindlaks riiklikul tasandil ning et liikmesriigid võivad korraldada oma tervishoiu- ja sotsiaalkindlustussüsteeme nii, et õigus ravile määratakse kindlaks piirkondlikul või kohalikul tasandil.

| (32) | Kui teatava haiguse või vigastuse raviks on mitu meetodit, peaks patsiendil olema õigus saada hüvitist kõigi ravimeetodite eest, mida on rahvusvahelises arstiteaduses piisavalt järele proovitud ja katsetatud, isegi kui need ei ole patsiendi kindlustajariigis kättesaadavad. |
| --- | --- |

(32)

Kui teatava haiguse või vigastuse raviks on mitu meetodit, peaks patsiendil olema õigus saada hüvitist kõigi ravimeetodite eest, mida on rahvusvahelises arstiteaduses piisavalt järele proovitud ja katsetatud, isegi kui need ei ole patsiendi kindlustajariigis kättesaadavad.

| (33) | Käesolevas direktiivis ei sätestata ka sotsiaalkindlustusõiguste ülekandmist liikmesriikide vahel ega sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamist. Teises liikmesriigis osutatava tervishoiuteenusega seotud eelluba ja hüvitist käsitlevate sätete ainus eesmärk on anda tervishoiuteenuste osutamise vabadus nii patsientidele kui ka tervishoiuteenuste osutajatele ning kõrvaldada põhjendamatud takistused selle põhivabaduse kasutamiselt patsiendi kindlustajariigis. Järelikult austatakse käesolevas direktiivis täielikult riiklike tervishoiusüsteemide erinevust ning liikmesriikide vastutust tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks tegemisel. |
| --- | --- |

(33)

Käesolevas direktiivis ei sätestata ka sotsiaalkindlustusõiguste ülekandmist liikmesriikide vahel ega sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamist. Teises liikmesriigis osutatava tervishoiuteenusega seotud eelluba ja hüvitist käsitlevate sätete ainus eesmärk on anda tervishoiuteenuste osutamise vabadus nii patsientidele kui ka tervishoiuteenuste osutajatele ning kõrvaldada põhjendamatud takistused selle põhivabaduse kasutamiselt patsiendi kindlustajariigis. Järelikult austatakse käesolevas direktiivis täielikult riiklike tervishoiusüsteemide erinevust ning liikmesriikide vastutust tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamisel ja kättesaadavaks tegemisel.

| (34) | Käesolevas direktiivis sätestatakse ka patsiendi õigus saada mis tahes ravimit
  või meditsiiniseadet
  , mille turustamine on lubatud
  ravi osutavas
  liikmesriigis, ▐ isegi kui kõnealuse ravimi
  või meditsiiniseadme
  turustamine ei ole lubatud patsiendi kindlustajariigis, kuna see on
  patsiendi jaoks
  teises liikmesriigis
  selle konkreetse
  tõhusa ravi saamise hädavajalik tingimus. |
| --- | --- |

(34)

Käesolevas direktiivis sätestatakse ka patsiendi õigus saada mis tahes ravimit
  või meditsiiniseadet
  , mille turustamine on lubatud
  ravi osutavas
  liikmesriigis, ▐ isegi kui kõnealuse ravimi
  või meditsiiniseadme
  turustamine ei ole lubatud patsiendi kindlustajariigis, kuna see on
  patsiendi jaoks
  teises liikmesriigis
  selle konkreetse
  tõhusa ravi saamise hädavajalik tingimus.

| (35) | Liikmesriigid võivad säilitada tervishoiuteenuste ja tervishoiuteenustega seotud kulude hüvitamise üldised tingimused, abikõlblikkuse kriteeriumid ning õigus- ja haldusformaalsused, näiteks nõude konsulteerida enne eriarsti vastuvõtule pääsemist või enne haiglaravi üldarstiga, ka patsientide puhul, kes otsivad tervishoiuteenust teises liikmesriigis, kui need tingimused on eesmärgi saavutamise seisukohast vajalikud ja proportsionaalsed ega ole suvalised või diskrimineerivad. Seega on asjakohane nõuda, et kõnealuseid tingimusi ja vorminõudeid kohaldatakse objektiivsel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ja need on ette teada; et need põhinevad eelkõige meditsiinilistel kaalutlustel ning et need ei ole teises liikmesriigis tervishoiuteenuseid otsivatele patsientidele lisatakistuseks võrreldes patsientidega, kes saavad ravi oma kindlustajariigis, ning et otsused tehakse võimalikult kiiresti. See ei piira liikmesriikide õigust kehtestada eellubade jaoks kriteeriumid või tingimused, kui patsient otsib ravi oma kindlustajariigis. |
| --- | --- |

(35)

Liikmesriigid võivad säilitada tervishoiuteenuste ja tervishoiuteenustega seotud kulude hüvitamise üldised tingimused, abikõlblikkuse kriteeriumid ning õigus- ja haldusformaalsused, näiteks nõude konsulteerida enne eriarsti vastuvõtule pääsemist või enne haiglaravi üldarstiga, ka patsientide puhul, kes otsivad tervishoiuteenust teises liikmesriigis, kui need tingimused on eesmärgi saavutamise seisukohast vajalikud ja proportsionaalsed ega ole suvalised või diskrimineerivad. Seega on asjakohane nõuda, et kõnealuseid tingimusi ja vorminõudeid kohaldatakse objektiivsel, läbipaistval ja mittediskrimineerival viisil ja need on ette teada; et need põhinevad eelkõige meditsiinilistel kaalutlustel ning et need ei ole teises liikmesriigis tervishoiuteenuseid otsivatele patsientidele lisatakistuseks võrreldes patsientidega, kes saavad ravi oma kindlustajariigis, ning et otsused tehakse võimalikult kiiresti. See ei piira liikmesriikide õigust kehtestada eellubade jaoks kriteeriumid või tingimused, kui patsient otsib ravi oma kindlustajariigis.

| (36) | Mis tahes tervishoiuteenuseid, mida ei peeta käesoleva direktiivi sätete kohaselt haiglaraviks, tuleb lugeda haiglaväliseks raviks. Pidades silmas Euroopa Kohtu pretsedendiõigust teenuste vaba liikumise kohta, on asjakohane mitte kehtestada eelloa nõuet patsiendi kindlustajariigi riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi kaudu hüvitise maksmiseks teises liikmesriigis osutatud haiglavälise ravi puhul. Kuni niisuguse ravi hüvitamine jääb patsiendi kindlustajariigi ravikindlustusskeemiga tagatud katte piiridesse, ei kahjusta eelloa nõude puudumine sotsiaalkindlustussüsteemide finantstasakaalu. |
| --- | --- |

(36)

Mis tahes tervishoiuteenuseid, mida ei peeta käesoleva direktiivi sätete kohaselt haiglaraviks, tuleb lugeda haiglaväliseks raviks. Pidades silmas Euroopa Kohtu pretsedendiõigust teenuste vaba liikumise kohta, on asjakohane mitte kehtestada eelloa nõuet patsiendi kindlustajariigi riikliku sotsiaalkindlustussüsteemi kaudu hüvitise maksmiseks teises liikmesriigis osutatud haiglavälise ravi puhul. Kuni niisuguse ravi hüvitamine jääb patsiendi kindlustajariigi ravikindlustusskeemiga tagatud katte piiridesse, ei kahjusta eelloa nõude puudumine sotsiaalkindlustussüsteemide finantstasakaalu.

| (37) | Puudub määratlus selle kohta, mida peetakse haiglaraviks ühenduse erinevates tervishoiusüsteemides, ning erinevad tõlgendused võivad seega takistada patsientide tervishoiuteenuste saamise vabadust. Kõnealuse takistuse ületamiseks on vaja koostada ühenduse haiglaravi määratlus. Haiglaravi tähendab üldiselt ravi, mille puhul on vajalik patsiendi ööbimine haiglas. Siiski võib osutuda asjakohaseks määratleda haiglaravina ka teatavat muud ravi, kui see nõuab spetsiaalsete ja kulukate meditsiinilise infrastruktuuri või seadmete kasutamist (nt diagnoosimiseks vajalikud kõrgtehnoloogilised skännerid) või hõlmab raviviise, mis kujutavad endast erilist ohtu patsiendi või elanikkonna jaoks (nt ohtlike nakkushaiguste ravi). ▐ |
| --- | --- |

(37)

Puudub määratlus selle kohta, mida peetakse haiglaraviks ühenduse erinevates tervishoiusüsteemides, ning erinevad tõlgendused võivad seega takistada patsientide tervishoiuteenuste saamise vabadust. Kõnealuse takistuse ületamiseks on vaja koostada ühenduse haiglaravi määratlus. Haiglaravi tähendab üldiselt ravi, mille puhul on vajalik patsiendi ööbimine haiglas. Siiski võib osutuda asjakohaseks määratleda haiglaravina ka teatavat muud ravi, kui see nõuab spetsiaalsete ja kulukate meditsiinilise infrastruktuuri või seadmete kasutamist (nt diagnoosimiseks vajalikud kõrgtehnoloogilised skännerid) või hõlmab raviviise, mis kujutavad endast erilist ohtu patsiendi või elanikkonna jaoks (nt ohtlike nakkushaiguste ravi). ▐

| (38) | Kättesaadavad tõendid näitavad, et vaba liikumise põhimõtete kohaldamine seoses tervishoiuteenuste kasutamisega teises liikmesriigis kindlustajariigi riikliku ravikindlustusskeemiga tagatud katte piires ei kahjusta liikmesriikide tervishoiusüsteeme või nende sotsiaalkindlustussüsteemide finantsstabiilsust. Euroopa Kohus on siiski leidnud, et ei saa välistada, et võimalik oht tõsiselt kahjustada sotsiaalkindlustussüsteemi finantstasakaalu või kõigile kättesaadava tasakaalustatud meditsiini- või haiglateenuse säilitamise eesmärgi saavutamist võib kujutada endast üldisest huvist tulenevaid ülekaalukaid põhjuseid, millega on võimalik õigustada teenuste osutamise vabaduse põhimõttele piirangute kehtestamist. Euroopa Kohus on tunnistanud samuti, et peab olema võimalik kavandada haiglate arvu, nende geograafilist paiknemist, korraldamise viisi, nende varustust ja isegi raviteenuseid, mida nad suudavad pakkuda. Käesoleva direktiiviga tuleks ette näha teises liikmesriigis osutatud haiglaravi kulude katmiseks eellubade süsteem, kui täidetud on järgmised tingimused: kui ravi oleks osutatud asjaomase liikmesriigi territooriumil, oleks ravikulud kaetud asjaomase liikmesriigi sotsiaalkindlustussüsteemi kaudu ning direktiivi rakendamisest tingitud patsientide väljavool kahjustab tõsiselt või võib tõenäoliselt tõsiselt kahjustada sotsiaalkindlustussüsteemi rahalist tasakaalu ja/või haiglasektori planeerimist ja ratsionaliseerimist, mida tehakse haiglate ülekoormatuse, haiglateenuste osutamise tasakaalustamatuse ning logistiliste ja finantsressursside raiskamise vältimiseks, kõigile kättesaadava tasakaalustatud meditsiini- ja haiglateenuse säilitamist või ravivõimsuse või meditsiinilise pädevuse säilitamist asjaomase liikmesriigi territooriumil. Kuna patsientide eeldatava väljavoo täpse mõju hindamiseks on vaja teha keerulisi oletusi ja arvutusi, lubatakse käesoleva direktiiviga rakendada eellubade süsteemi, kui on piisavalt põhjust eeldada, et sotsiaalkindlustussüsteem võib kannatada tõsist kahju. See peaks hõlmama ka juba olemasolevaid eellubade süsteeme, mis vastavad artiklis 8 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(38)

Kättesaadavad tõendid näitavad, et vaba liikumise põhimõtete kohaldamine seoses tervishoiuteenuste kasutamisega teises liikmesriigis kindlustajariigi riikliku ravikindlustusskeemiga tagatud katte piires ei kahjusta liikmesriikide tervishoiusüsteeme või nende sotsiaalkindlustussüsteemide finantsstabiilsust. Euroopa Kohus on siiski leidnud, et ei saa välistada, et võimalik oht tõsiselt kahjustada sotsiaalkindlustussüsteemi finantstasakaalu või kõigile kättesaadava tasakaalustatud meditsiini- või haiglateenuse säilitamise eesmärgi saavutamist võib kujutada endast üldisest huvist tulenevaid ülekaalukaid põhjuseid, millega on võimalik õigustada teenuste osutamise vabaduse põhimõttele piirangute kehtestamist. Euroopa Kohus on tunnistanud samuti, et peab olema võimalik kavandada haiglate arvu, nende geograafilist paiknemist, korraldamise viisi, nende varustust ja isegi raviteenuseid, mida nad suudavad pakkuda. Käesoleva direktiiviga tuleks ette näha teises liikmesriigis osutatud haiglaravi kulude katmiseks eellubade süsteem, kui täidetud on järgmised tingimused: kui ravi oleks osutatud asjaomase liikmesriigi territooriumil, oleks ravikulud kaetud asjaomase liikmesriigi sotsiaalkindlustussüsteemi kaudu ning direktiivi rakendamisest tingitud patsientide väljavool kahjustab tõsiselt või võib tõenäoliselt tõsiselt kahjustada sotsiaalkindlustussüsteemi rahalist tasakaalu ja/või haiglasektori planeerimist ja ratsionaliseerimist, mida tehakse haiglate ülekoormatuse, haiglateenuste osutamise tasakaalustamatuse ning logistiliste ja finantsressursside raiskamise vältimiseks, kõigile kättesaadava tasakaalustatud meditsiini- ja haiglateenuse säilitamist või ravivõimsuse või meditsiinilise pädevuse säilitamist asjaomase liikmesriigi territooriumil. Kuna patsientide eeldatava väljavoo täpse mõju hindamiseks on vaja teha keerulisi oletusi ja arvutusi, lubatakse käesoleva direktiiviga rakendada eellubade süsteemi, kui on piisavalt põhjust eeldada, et sotsiaalkindlustussüsteem võib kannatada tõsist kahju. See peaks hõlmama ka juba olemasolevaid eellubade süsteeme, mis vastavad artiklis 8 sätestatud tingimustele.

| (39) | Igal juhul, kui liikmesriik on otsustanud kooskõlas käesoleva direktiiviga luua eellubade süsteemi teistes liikmesriikides osutatud haigla- või eriravi kulude katmiseks, peaks ka teises liikmesriigis osutatud kõnealuse raviga seotud kulud hüvitama kindlustajariik sellises ulatuses, nagu seda oleks tehtud ▐ sama või
  patsiendile sama tulemusliku ravi puhul
  kindlustajariigi territooriumil, ületamata saadud tervishoiuteenuse tegelikke kulusid. Siiski, kui määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 22 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, tuleks luba ja hüvitised anda vastavalt kõnealusele määrusele. See kehtib eelkõige olukordades, kus luba antakse pärast taotluse halduslikku või kohtulikku läbivaatamist ning asjaomane isik on saanud ravi teises liikmesriigis. Sellisel juhul ei tuleks kohaldada käesoleva direktiivi artikleid 6, 7, 8 ja 9. See on kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga, mis täpsustas, et patsiendid, kellele loa andmisest keelduti, mis hiljem põhjendamatuks osutus, on õigus saada teises liikmesriigis osutatud ravi kulude eest hüvitust täies ulatuses vastavalt ravi osutanud liikmesriigi õigusnormidele. |
| --- | --- |

(39)

Igal juhul, kui liikmesriik on otsustanud kooskõlas käesoleva direktiiviga luua eellubade süsteemi teistes liikmesriikides osutatud haigla- või eriravi kulude katmiseks, peaks ka teises liikmesriigis osutatud kõnealuse raviga seotud kulud hüvitama kindlustajariik sellises ulatuses, nagu seda oleks tehtud ▐ sama või
  patsiendile sama tulemusliku ravi puhul
  kindlustajariigi territooriumil, ületamata saadud tervishoiuteenuse tegelikke kulusid. Siiski, kui määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 22 lõikes 2 sätestatud tingimused on täidetud, tuleks luba ja hüvitised anda vastavalt kõnealusele määrusele. See kehtib eelkõige olukordades, kus luba antakse pärast taotluse halduslikku või kohtulikku läbivaatamist ning asjaomane isik on saanud ravi teises liikmesriigis. Sellisel juhul ei tuleks kohaldada käesoleva direktiivi artikleid 6, 7, 8 ja 9. See on kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga, mis täpsustas, et patsiendid, kellele loa andmisest keelduti, mis hiljem põhjendamatuks osutus, on õigus saada teises liikmesriigis osutatud ravi kulude eest hüvitust täies ulatuses vastavalt ravi osutanud liikmesriigi õigusnormidele.

| (40) | Eelloa andmisest on võimalik keelduda vaid õiglast ja läbipaistvat menetlust kasutades. Liikmesriikide poolt eelloa taotlemiseks kehtestatud eeskirjad ning võimalikud keeldumispõhjused peavad olema patsiendile eelnevalt edastatud. Keeldumisi peaks olema minimaalselt vajalikul määral ja need peaksid vastama eellubade süsteemi kehtestamise aluseks olevatele eesmärkidele. |
| --- | --- |

(40)

Eelloa andmisest on võimalik keelduda vaid õiglast ja läbipaistvat menetlust kasutades. Liikmesriikide poolt eelloa taotlemiseks kehtestatud eeskirjad ning võimalikud keeldumispõhjused peavad olema patsiendile eelnevalt edastatud. Keeldumisi peaks olema minimaalselt vajalikul määral ja need peaksid vastama eellubade süsteemi kehtestamise aluseks olevatele eesmärkidele.

| (41) | Nende patsientide suhtes, kes on eluohtlikus seisundis ning on oma koduriigis ravijärjekorras ja vajavad kiiresti ravi, eelloa taotlemise nõuet ei kohaldata, kuna kõnealune menetlus võib takistada patsientidel saada teises liikmesriigis õigeaegset ravi. |
| --- | --- |

(41)

Nende patsientide suhtes, kes on eluohtlikus seisundis ning on oma koduriigis ravijärjekorras ja vajavad kiiresti ravi, eelloa taotlemise nõuet ei kohaldata, kuna kõnealune menetlus võib takistada patsientidel saada teises liikmesriigis õigeaegset ravi.

| (42) | Piiriüleste tervishoiuteenuste osutamist käsitlevad liikmesriikide kehtestatud menetlused annavad patsientidele objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse tagatised, et riigiasutuste otsused tehakse õigeaegselt ja nõuetekohase hoolsusega, võttes arvesse nii kõnealuseid üldpõhimõtteid kui ka iga juhtumit eraldi. Seda kohaldatakse ka teises liikmesriigis osutatud tervishoiuteenustega seotud kulude hüvitamise suhtes pärast patsiendi tagasipöördumist. Tavaliselt peaksid patsiendid saama piiriüleseid tervishoiuteenuseid käsitleva otsuse viieteistkümne kalendripäeva jooksul. Kõnealune tähtaeg peaks olema siiski lühem, kui seda põhjendab asjaomase ravi kiireloomulisus. Ühelgi juhul ei tohiks kõnealused üldised eeskirjad mõjutada tunnustamise menetlusi ja teenuste osutamise eeskirju, mis on sätestatud ║ direktiivis 2005/36/EÜ║. |
| --- | --- |

(42)

Piiriüleste tervishoiuteenuste osutamist käsitlevad liikmesriikide kehtestatud menetlused annavad patsientidele objektiivsuse, mittediskrimineerimise ja läbipaistvuse tagatised, et riigiasutuste otsused tehakse õigeaegselt ja nõuetekohase hoolsusega, võttes arvesse nii kõnealuseid üldpõhimõtteid kui ka iga juhtumit eraldi. Seda kohaldatakse ka teises liikmesriigis osutatud tervishoiuteenustega seotud kulude hüvitamise suhtes pärast patsiendi tagasipöördumist. Tavaliselt peaksid patsiendid saama piiriüleseid tervishoiuteenuseid käsitleva otsuse viieteistkümne kalendripäeva jooksul. Kõnealune tähtaeg peaks olema siiski lühem, kui seda põhjendab asjaomase ravi kiireloomulisus. Ühelgi juhul ei tohiks kõnealused üldised eeskirjad mõjutada tunnustamise menetlusi ja teenuste osutamise eeskirju, mis on sätestatud ║ direktiivis 2005/36/EÜ║.

| (43) | Asjakohane teave kõigi piiriüleste tervishoiuteenuste peamiste aspektide kohta on vajalik, et võimaldada patsientidel kasutada ka tegelikult oma õigusi piiriülestele tervishoiuteenustele. Piiriüleste tervishoiuteenuste puhul on niisuguse teabe edastamise tõhusaimaks mehhanismiks luua igasse liikmesriiki kontaktpunktid, kelle poole patsiendid saavad pöörduda ja mis annavad teavet piiriüleste tervishoiuteenuste kohta, võttes arvesse ka kõnealuse liikmesriigi tervishoiusüsteemi. Kuna piiriüleste tervishoiuteenuste aspektidega seotud küsimused nõuavad suhtlemist eri liikmesriikide ametiasutuste vahel, peaksid kõnealused kontaktpunktid moodustama võrgustiku, mille kaudu oleks neid küsimusi kõige tõhusam käsitleda. Kontaktpunktid peaksid üksteisega koostööd tegema ja võimaldama patsientidel teha teadlikke valikuid piiriüleste tervishoiuteenuste kohta. Nad peaksid samuti andma teavet võimaluste kohta piiriülese raviga seotud probleemide korral, eriti kohtuväliste skeemide kohta piirüleste vaidluste lahendamiseks.
  Piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise kohta teabe andmise korraldamisel peaksid liikmesriigid arvestama vajadust anda teavet kasutataval kujul ning tagada vajaduse korral lisaabi ebasoodsas olukorras olevatele patsientidele, puudega isikutele ja kompleksvajadustega isikutele. |
| --- | --- |

(43)

Asjakohane teave kõigi piiriüleste tervishoiuteenuste peamiste aspektide kohta on vajalik, et võimaldada patsientidel kasutada ka tegelikult oma õigusi piiriülestele tervishoiuteenustele. Piiriüleste tervishoiuteenuste puhul on niisuguse teabe edastamise tõhusaimaks mehhanismiks luua igasse liikmesriiki kontaktpunktid, kelle poole patsiendid saavad pöörduda ja mis annavad teavet piiriüleste tervishoiuteenuste kohta, võttes arvesse ka kõnealuse liikmesriigi tervishoiusüsteemi. Kuna piiriüleste tervishoiuteenuste aspektidega seotud küsimused nõuavad suhtlemist eri liikmesriikide ametiasutuste vahel, peaksid kõnealused kontaktpunktid moodustama võrgustiku, mille kaudu oleks neid küsimusi kõige tõhusam käsitleda. Kontaktpunktid peaksid üksteisega koostööd tegema ja võimaldama patsientidel teha teadlikke valikuid piiriüleste tervishoiuteenuste kohta. Nad peaksid samuti andma teavet võimaluste kohta piiriülese raviga seotud probleemide korral, eriti kohtuväliste skeemide kohta piirüleste vaidluste lahendamiseks.
  Piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise kohta teabe andmise korraldamisel peaksid liikmesriigid arvestama vajadust anda teavet kasutataval kujul ning tagada vajaduse korral lisaabi ebasoodsas olukorras olevatele patsientidele, puudega isikutele ja kompleksvajadustega isikutele.

| (44) | Kui patsient saab tervishoiuteenust liikmesriigis, kus ta ei ole kindlustatud, on patsiendil vaja juba ette teda, milliseid eeskirju kohaldatakse. Samasugust selgust on vaja juhul, kui ▐ tervishoiuteenust osutatakse piiriüleselt
  , näiteks telemeditsiini teenuste puhul
  . Sellistel juhtudel kohaldatakse tervishoiuteenuste suhtes ravi osutava liikmesriigi seadustes sätestatud eeskirju kooskõlas käesoleva direktiivi artiklis 5 sätestatud üldpõhimõtetega, võttes arvesse, et vastavalt asutamislepingu artikli 152 lõikele 5 on tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamise eest vastutavad liikmesriigid. See aitab patsiendil teha teadlikke valikuid ja vältida kahtluste tekkimist ja valestimõistmist. Samuti loob see usalduse patsiendi ja tervishoiuteenuse osutaja vahele. |
| --- | --- |

(44)

Kui patsient saab tervishoiuteenust liikmesriigis, kus ta ei ole kindlustatud, on patsiendil vaja juba ette teda, milliseid eeskirju kohaldatakse. Samasugust selgust on vaja juhul, kui ▐ tervishoiuteenust osutatakse piiriüleselt
  , näiteks telemeditsiini teenuste puhul
  . Sellistel juhtudel kohaldatakse tervishoiuteenuste suhtes ravi osutava liikmesriigi seadustes sätestatud eeskirju kooskõlas käesoleva direktiivi artiklis 5 sätestatud üldpõhimõtetega, võttes arvesse, et vastavalt asutamislepingu artikli 152 lõikele 5 on tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamise eest vastutavad liikmesriigid. See aitab patsiendil teha teadlikke valikuid ja vältida kahtluste tekkimist ja valestimõistmist. Samuti loob see usalduse patsiendi ja tervishoiuteenuse osutaja vahele.

| (45) | Liikmesriigid peaksid otsustama riiklike kontaktpunktide vormi ja arvu üle. Riiklikud kontaktpunktid võib ühitada ka olemasolevate teabekeskustega või rajada nende tegevusele, tingimusel, et on selgelt näidatud, et need on ka piiriüleste tervishoiuteenuste riiklikud kontaktpunktid. Riiklikel kontaktpunktidel peaksid olema piisavad vahendid, et anda teavet piiriüleste tervishoiuteenustega seotud peamiste aspektide kohta ning osutada patsientidele vajaduse korral praktilist abi.
  Liikmesriigid peaksid tagama, et selles tegevuses osalevad tervishoiutöötajaid esindavad asutused
  . Olemasolevad riiklikud kontaktpunktid ei tohiks takistada liikmesriikidel luua muid kontaktpunkte piirkondlikul või kohalikul tasandil vastavalt nende tervishoiusüsteemi konkreetsele korraldusele.
  Riiklikud kontaktpunktid peaksid suutma anda patsientidele asjakohast teavet piiriüleste tervishoiuteenuste kohta ja neid abistada. See ei tohiks hõlmata õigusabi. |
| --- | --- |

(45)

Liikmesriigid peaksid otsustama riiklike kontaktpunktide vormi ja arvu üle. Riiklikud kontaktpunktid võib ühitada ka olemasolevate teabekeskustega või rajada nende tegevusele, tingimusel, et on selgelt näidatud, et need on ka piiriüleste tervishoiuteenuste riiklikud kontaktpunktid. Riiklikel kontaktpunktidel peaksid olema piisavad vahendid, et anda teavet piiriüleste tervishoiuteenustega seotud peamiste aspektide kohta ning osutada patsientidele vajaduse korral praktilist abi.
  Liikmesriigid peaksid tagama, et selles tegevuses osalevad tervishoiutöötajaid esindavad asutused
  . Olemasolevad riiklikud kontaktpunktid ei tohiks takistada liikmesriikidel luua muid kontaktpunkte piirkondlikul või kohalikul tasandil vastavalt nende tervishoiusüsteemi konkreetsele korraldusele.
  Riiklikud kontaktpunktid peaksid suutma anda patsientidele asjakohast teavet piiriüleste tervishoiuteenuste kohta ja neid abistada. See ei tohiks hõlmata õigusabi.

| (46) | On vaja
  koostööd eri liikmesriikide teenuseosutajate, ostjate ja seadusandjate vahel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et tagada ohutud, kvaliteetsed ja tõhusad piiriülesed tervishoiuteenused. See kehtib eelkõige koostöö puhul piirialadel, kus
  tervishoiuteenuste
  piiriülene osutamine võib olla kohaliku elanikkonna jaoks kõige tõhusam
  tervishoiu
  korraldamise viis, kuid kus teenuste tõhusaks piiriüleseks osutamiseks on vaja eri liikmesriikide tervishoiusüsteemide vahelist koostööd. Selline koostöö võib hõlmata ühist kavandamist, menetluste või standardite vastastikust tunnustamist või kohandamist, vastavate riiklike info- ja sidetehnoloogiasüsteemide koostalitlusvõimet, praktilisi mehhanisme arstiabi järjepidevuse tagamiseks või tervishoiutöötajate poolt ajutiselt või episoodiliselt osutatavate piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise lihtsustamist. ▐ |
| --- | --- |

(46)

On vaja
  koostööd eri liikmesriikide teenuseosutajate, ostjate ja seadusandjate vahel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et tagada ohutud, kvaliteetsed ja tõhusad piiriülesed tervishoiuteenused. See kehtib eelkõige koostöö puhul piirialadel, kus
  tervishoiuteenuste
  piiriülene osutamine võib olla kohaliku elanikkonna jaoks kõige tõhusam
  tervishoiu
  korraldamise viis, kuid kus teenuste tõhusaks piiriüleseks osutamiseks on vaja eri liikmesriikide tervishoiusüsteemide vahelist koostööd. Selline koostöö võib hõlmata ühist kavandamist, menetluste või standardite vastastikust tunnustamist või kohandamist, vastavate riiklike info- ja sidetehnoloogiasüsteemide koostalitlusvõimet, praktilisi mehhanisme arstiabi järjepidevuse tagamiseks või tervishoiutöötajate poolt ajutiselt või episoodiliselt osutatavate piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise lihtsustamist. ▐

| (47) | Komisjon peaks julgustama liikmesriikidevahelist koostööd käesoleva direktiivi IV peatükis sätestatud valdkondades ning võib asutamislepingu artikli 152 lõike 2 põhjal teha tihedas koostöös liikmesriikidega kasulikke algatusi niisuguse koostöö lihtsustamiseks ja edendamiseks. Eritähelepanu tuleks pöörata Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) võimalikule kasutamisele. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon peaks julgustama liikmesriikidevahelist koostööd käesoleva direktiivi IV peatükis sätestatud valdkondades ning võib asutamislepingu artikli 152 lõike 2 põhjal teha tihedas koostöös liikmesriikidega kasulikke algatusi niisuguse koostöö lihtsustamiseks ja edendamiseks. Eritähelepanu tuleks pöörata Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) võimalikule kasutamisele.

| (48) | Kui ravimid on lubatud patsiendi kindlustajariigis kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiviga 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (16)

  , sealhulgas tulevased direktiivid võltsitud ravimite kohta ja ravimiohutuse järelevalve kohta,
  ning on kirjutatud välja teises liikmesriigis konkreetsele patsiendile, peaksid niisugused ravimid olema põhimõtteliselt meditsiiniliselt
  või apteekides
  tunnustatud ja kasutatavad patsiendi elukohaliikmesriigis. Kõnealuselt tunnustamiselt regulatiivsete ja halduslike takistuste kõrvaldamine ei piira patsiendi raviarsti või farmatseudi asjaomase loa vajadust iga üksikjuhtumi puhul, kui seda õigustab inimeste tervise kaitsmine ning see on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne. Niisugune meditsiiniline tunnustamine ei tohiks samuti piirata kindlustajariigi otsust seoses ravimite lisamisega kindlustajariigi sotsiaalkindlustussüsteemiga hõlmatud hüvitiste hulka
  ega siseriiklike hinna- ja makse-eeskirjade kehtivust
  . Tunnustamise põhimõtte rakendamist lihtsustatakse vajalike meetmete võtmisega patsiendi ohutuse kaitseks ja ravimite väärtarvitamise või segiajamise vältimiseks. |
| --- | --- |

(48)

Kui ravimid on lubatud patsiendi kindlustajariigis kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiviga 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (16)

  , sealhulgas tulevased direktiivid võltsitud ravimite kohta ja ravimiohutuse järelevalve kohta,
  ning on kirjutatud välja teises liikmesriigis konkreetsele patsiendile, peaksid niisugused ravimid olema põhimõtteliselt meditsiiniliselt
  või apteekides
  tunnustatud ja kasutatavad patsiendi elukohaliikmesriigis. Kõnealuselt tunnustamiselt regulatiivsete ja halduslike takistuste kõrvaldamine ei piira patsiendi raviarsti või farmatseudi asjaomase loa vajadust iga üksikjuhtumi puhul, kui seda õigustab inimeste tervise kaitsmine ning see on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik ja proportsionaalne. Niisugune meditsiiniline tunnustamine ei tohiks samuti piirata kindlustajariigi otsust seoses ravimite lisamisega kindlustajariigi sotsiaalkindlustussüsteemiga hõlmatud hüvitiste hulka
  ega siseriiklike hinna- ja makse-eeskirjade kehtivust
  . Tunnustamise põhimõtte rakendamist lihtsustatakse vajalike meetmete võtmisega patsiendi ohutuse kaitseks ja ravimite väärtarvitamise või segiajamise vältimiseks.

| (49) | Euroopa tugikeskuste võrgustikud peaksid osutama tervishoiuteenuseid kõigile patsientidele, kelle seisund nõuab erilist ressursside ja asjatundlikkuse koondamist, et anda kättesaadava hinnaga, kvaliteetset ja kulutasuvat arstiabi, ning võiksid olla ka meditsiinialase koolituse ja meditsiiniuuringute, teabe jagamise ja hindamise teabekeskusteks. Tuleks luua Euroopa tugikeskuste võrgustike kindlaksmääramise ja arendamise mehhanism, et võimaldada nii kõigile patsientidele kui ka tervishoiutöötajatele Euroopa tasandil võrdne juurdepääs kõrgetasemelisele jagatud oskusteabele asjaomases meditsiinivaldkonnas. |
| --- | --- |

(49)

Euroopa tugikeskuste võrgustikud peaksid osutama tervishoiuteenuseid kõigile patsientidele, kelle seisund nõuab erilist ressursside ja asjatundlikkuse koondamist, et anda kättesaadava hinnaga, kvaliteetset ja kulutasuvat arstiabi, ning võiksid olla ka meditsiinialase koolituse ja meditsiiniuuringute, teabe jagamise ja hindamise teabekeskusteks. Tuleks luua Euroopa tugikeskuste võrgustike kindlaksmääramise ja arendamise mehhanism, et võimaldada nii kõigile patsientidele kui ka tervishoiutöötajatele Euroopa tasandil võrdne juurdepääs kõrgetasemelisele jagatud oskusteabele asjaomases meditsiinivaldkonnas.

| (50) | Tehnoloogilised arengud tervishoiuteenuste piiriülesel osutamisel info- ja sidetehnoloogiate kasutamise kaudu võivad muuta liikmesriikide järelevalvekohustuste täitmise ebaselgeks ning takistada seega tervishoiuteenuste vaba liikumist, millega võivad kaasneda lisariskid tervisekaitsele kõnealuse teenuste osutamise viisi tõttu. Piiriüleste tervishoiuteenuste osutamisel info- ja sidetehnoloogia kaudu kasutatakse ühenduses väga erinevaid ja vastuolulisi vorme ning standardeid, mis loovad takistusi piiriüleste tervishoiuteenuste osutamisele sellisel viisil ja võimalikke riske tervisekaitsele. Seetõttu on kõnealuses valdkonnas vaja näha ette ühtlustamine ühenduses, volitades komisjoni võtma rakendusmeetmeid, et võimaldada kohustuste ja nõuete piisavalt kiiret kehtestamist ja ajakohastamist selles valdkonnas, võtmaks arvesse pidevat arengut asjaomastes tehnoloogiates ja tehnikates. |
| --- | --- |

(50)

Tehnoloogilised arengud tervishoiuteenuste piiriülesel osutamisel info- ja sidetehnoloogiate kasutamise kaudu võivad muuta liikmesriikide järelevalvekohustuste täitmise ebaselgeks ning takistada seega tervishoiuteenuste vaba liikumist, millega võivad kaasneda lisariskid tervisekaitsele kõnealuse teenuste osutamise viisi tõttu. Piiriüleste tervishoiuteenuste osutamisel info- ja sidetehnoloogia kaudu kasutatakse ühenduses väga erinevaid ja vastuolulisi vorme ning standardeid, mis loovad takistusi piiriüleste tervishoiuteenuste osutamisele sellisel viisil ja võimalikke riske tervisekaitsele. Seetõttu on kõnealuses valdkonnas vaja näha ette ühtlustamine ühenduses, volitades komisjoni võtma rakendusmeetmeid, et võimaldada kohustuste ja nõuete piisavalt kiiret kehtestamist ja ajakohastamist selles valdkonnas, võtmaks arvesse pidevat arengut asjaomastes tehnoloogiates ja tehnikates.

| (51) | E-tervishoiu lahenduste koostalitlusvõime tuleks saavutada, järgides seejuures tervishoiuteenuste osutamist käsitlevaid siseriiklikke eeskirju, mis on vastu võetud patsiendi kaitsmiseks, sealhulgas internetiapteeke käsitlevaid õigusakte, eelkõige retseptiravimite postimüügi riiklikke keelde vastavalt Euroopa Kohtu praktikale ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivile 97/7/EÜ tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral (17). |
| --- | --- |

(51)

E-tervishoiu lahenduste koostalitlusvõime tuleks saavutada, järgides seejuures tervishoiuteenuste osutamist käsitlevaid siseriiklikke eeskirju, mis on vastu võetud patsiendi kaitsmiseks, sealhulgas internetiapteeke käsitlevaid õigusakte, eelkõige retseptiravimite postimüügi riiklikke keelde vastavalt Euroopa Kohtu praktikale ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivile 97/7/EÜ tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral (17).

| (52) | Tervishoiuteenuste ja eelkõige piiriüleste tervishoiuteenuste tõhusaks kontrollimiseks, kavandamiseks ja haldamiseks on vaja järjepidevaid statistilisi andmeid ja lisaandmeid piiriüleste tervishoiuteenuste kohta ning nende kogumine peaks võimaluse korral toimuma olemasolevate andmekogumissüsteemide kaudu et võimaldada asjakohast kontrollimist ja haldamist piiriülese ravi arvessevõtmiseks, võttes sealhulgas arvesse asjaomaseid ühenduse tasandi struktuure, nagu ühenduse statistikasüsteem ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (18) ║, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas aastateks 2003–2008) (19) loodud terviseprogrammi raames rajatud terviseteabesüsteem ning teised järelevalvetegevused, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) (20) loodud haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskuse tegevus. |
| --- | --- |

(52)

Tervishoiuteenuste ja eelkõige piiriüleste tervishoiuteenuste tõhusaks kontrollimiseks, kavandamiseks ja haldamiseks on vaja järjepidevaid statistilisi andmeid ja lisaandmeid piiriüleste tervishoiuteenuste kohta ning nende kogumine peaks võimaluse korral toimuma olemasolevate andmekogumissüsteemide kaudu et võimaldada asjakohast kontrollimist ja haldamist piiriülese ravi arvessevõtmiseks, võttes sealhulgas arvesse asjaomaseid ühenduse tasandi struktuure, nagu ühenduse statistikasüsteem ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2008 rahvatervist ning töötervishoidu ja tööohutust käsitleva ühenduse statistika kohta (18) ║, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ (millega võetakse vastu ühenduse tegevusprogramm rahvatervise valdkonnas aastateks 2003–2008) (19) loodud terviseprogrammi raames rajatud terviseteabesüsteem ning teised järelevalvetegevused, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) (20) loodud haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskuse tegevus.

| (53) | Meditsiini ja tervishoiutehnoloogia pidev areng kujutab endast liikmesriikide tervishoiusüsteemidele nii võimalusi kui ka väljakutseid.
  Samas tõstatab tervishoiutehnoloogiate hindamine ja uutele tehnoloogiatele juurdepääsu võimalik piiramine teatavate ametiasutuste otsuste alusel mitmeid põhimõttelisi ühiskondlikke küsimusi, mis nõuavad suure hulga asjaomaste sidusrühmade kaasamist ning elujõulise valitsemismudeli rakendamist. Seetõttu peab mis tahes koostöö hõlmama mitte üksnes kõikide liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, vaid ka kõiki teisi asjaomaseid sidusrühmi, sealhulgas tervishoiuringkondade, patsientide ja tööstuse esindajaid. Lisaks sellele peab selline koostöö põhinema heade valitsemistavade elujõulistel põhimõtetel, nagu menetluste läbipaistvus, avatus, objektiivsus ja erapooletus. |
| --- | --- |

(53)

Meditsiini ja tervishoiutehnoloogia pidev areng kujutab endast liikmesriikide tervishoiusüsteemidele nii võimalusi kui ka väljakutseid.
  Samas tõstatab tervishoiutehnoloogiate hindamine ja uutele tehnoloogiatele juurdepääsu võimalik piiramine teatavate ametiasutuste otsuste alusel mitmeid põhimõttelisi ühiskondlikke küsimusi, mis nõuavad suure hulga asjaomaste sidusrühmade kaasamist ning elujõulise valitsemismudeli rakendamist. Seetõttu peab mis tahes koostöö hõlmama mitte üksnes kõikide liikmesriikide pädevaid ametiasutusi, vaid ka kõiki teisi asjaomaseid sidusrühmi, sealhulgas tervishoiuringkondade, patsientide ja tööstuse esindajaid. Lisaks sellele peab selline koostöö põhinema heade valitsemistavade elujõulistel põhimõtetel, nagu menetluste läbipaistvus, avatus, objektiivsus ja erapooletus.

| (54) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (21). |
| --- | --- |

(54)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (21).

| (55) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta
  koostöös asjakohaste ekspertide ja sidusrühmadega
  vastu ▐ konkreetsete kriteeriumide ja tingimuste loetelu, millele Euroopa tugikeskuste võrgustikud peavad vastama, ning Euroopa tugikeskuste võrgustike loomise menetlus. Kuna need ║ on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(55)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta
  koostöös asjakohaste ekspertide ja sidusrühmadega
  vastu ▐ konkreetsete kriteeriumide ja tingimuste loetelu, millele Euroopa tugikeskuste võrgustikud peavad vastama, ning Euroopa tugikeskuste võrgustike loomise menetlus. Kuna need ║ on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (56) | Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt luua Euroopa Liidus ohutute, kvaliteetsete ja tõhusate piiriüleste tervishoiuteenuste üldine raamistik, mis on meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei minda käesolevas direktiivis kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(56)

Kuna liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt luua Euroopa Liidus ohutute, kvaliteetsete ja tõhusate piiriüleste tervishoiuteenuste üldine raamistik, mis on meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei minda käesolevas direktiivis kaugemale sellest, mis on vajalik selle eesmärgi saavutamiseks.

| (57) | Kindlustajariik ja ravi osutav liikmesriik peaksid eelneva kahepoolse koostöö ja patsiendiga konsulteerimise teel tagama, et asjakohane järelravi ja toetus tehakse ühes neist liikmesriikidest pärast loa saanud ravi kättesaadavaks ning et patsient saab selget teavet järelravivõimaluste ja -kulude kohta. Selleks peaksid liikmesriigid võtma vastu meetmed tagamaks, et meditsiinilist ravi ja sotsiaalhooldust käsitlevate vajalike andmete edastamisel peetakse kinni patsiendi konfidentsiaalsusnõuetest; ning et meditsiinilise ravi ja sotsiaalhoolduse valdkonna tervishoiutöötajatel on võimalik üksteisega konsulteerida, et tagada patsiendile kõrgeima kvaliteediga ravi ja järelravi (sealhulgas sotsiaalne tugi). |
| --- | --- |

(57)

Kindlustajariik ja ravi osutav liikmesriik peaksid eelneva kahepoolse koostöö ja patsiendiga konsulteerimise teel tagama, et asjakohane järelravi ja toetus tehakse ühes neist liikmesriikidest pärast loa saanud ravi kättesaadavaks ning et patsient saab selget teavet järelravivõimaluste ja -kulude kohta. Selleks peaksid liikmesriigid võtma vastu meetmed tagamaks, et meditsiinilist ravi ja sotsiaalhooldust käsitlevate vajalike andmete edastamisel peetakse kinni patsiendi konfidentsiaalsusnõuetest; ning et meditsiinilise ravi ja sotsiaalhoolduse valdkonna tervishoiutöötajatel on võimalik üksteisega konsulteerida, et tagada patsiendile kõrgeima kvaliteediga ravi ja järelravi (sealhulgas sotsiaalne tugi).

| (58) | Käesoleva direktiiviga, mis hõlbustab patsientide liikumisvabadust Euroopa Liidus, kaasneb tõenäoliselt tervishoiuteenuste osutajate vaheline konkurents. Selline konkurents aitab tõenäoliselt kaasa tervishoiuteenuste kvaliteedi paranemisele kõikide jaoks ning tippkeskuste loomisele, |
| --- | --- |

(58)

Käesoleva direktiiviga, mis hõlbustab patsientide liikumisvabadust Euroopa Liidus, kaasneb tõenäoliselt tervishoiuteenuste osutajate vaheline konkurents. Selline konkurents aitab tõenäoliselt kaasa tervishoiuteenuste kvaliteedi paranemisele kõikide jaoks ning tippkeskuste loomisele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva direktiiviga
  sätestatakse eeskirjad juurdepääsuks ohututele ja kvaliteetsetele tervishoiuteenustele teises liikmesriigis ning luuakse liikmesriikide vahelised tervishoiualased koostöömehhanismid, austades täielikult riikide pädevust tervishoiuteenuste korraldamisel ja osutamisel.

Direktiivi kohaldamisel võtavad liikmesriigid arvesse kvaliteetse arstiabi ja võrdsuse põhimõtteid.

Artikkel 2

Kohaldamisala

Käesolevat direktiivi kohaldatakse
  piiriüleste
  tervishoiuteenuste osutamise suhtes, olenemata sellest, kuidas neid korraldatakse, osutatakse ja rahastatakse või kas need on avalikud või erateenused.
  Käesoleva direktiiviga ei piirata määruses (EMÜ) nr 1408/71 ja sellele järgnenud määruses (EÜ) nr 883/2004 sätestatud sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise olemasolevat õiguslikku raamistikku.

Käesolevat direktiivi ei kohaldata tervishoiuteenuste suhtes, mis kuuluvad peamiselt pikaajalise hoolduse valdkonda, sealhulgas eelkõige teenused, mida osutatakse pika ajavahemiku jooksul ja mille eesmärk on aidata inimesi, kes vajavad abi tavaliste igapäevaste toimingute juures.

Käesolevat direktiivi ei kohaldata elundite siirdamise suhtes.

Artikkel 3

Seos ühenduse õiguse muude sätetega

1.   Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira järgmiste õigusaktide kohaldamist:

| a) | direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta; |
| --- | --- |

a)

direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta;

| b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (22); |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (22);

| c) | direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)
   (23); |
| --- | --- |

c)

direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)
   (23);

| d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (24), ning direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (24), ning direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta;

| e) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (25); |
| --- | --- |

e)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/20/EÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad hea kliinilise tava rakendamist inimtervishoius kasutatavate ravimite kliinilistes uuringutes (25);

| f) | Euroopa parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (26); |
| --- | --- |

f)

Euroopa parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (26);

| g) | nõukogu ║ direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust; |
| --- | --- |

g)

nõukogu ║ direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust;

| h) | direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega; |
| --- | --- |

h)

direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega;

| i) | direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel; |
| --- | --- |

i)

direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel;

| j) | direktiiv 2009/.../EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; |
| --- | --- |

j)

direktiiv 2009/.../EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest;

| k) | sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise määrused, eriti ║ määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) ║ artikkel 22 ning ║ määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise kohta. |
| --- | --- |

k)

sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise määrused, eriti ║ määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) ║ artikkel 22 ning ║ määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise kohta.

| l) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (27)
  ; |
| --- | --- |

l)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta (27)
  ;

| m) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded (28); |
| --- | --- |

m)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2002/98/EÜ, millega kehtestatakse inimvere ja verekomponentide kogumise, uurimise, töötlemise, säilitamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusnõuded (28);

| n) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/23/EÜ, inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (29); |
| --- | --- |

n)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/23/EÜ, inimkudede ja -rakkude annetamise, hankimise, uurimise, töötlemise, säilitamise, ladustamise ja jaotamise kvaliteedi- ja ohutusstandardite kehtestamise kohta (29);

| o) | nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/49/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (30), seoses komisjonile antud rakendusvolitustega. |
| --- | --- |

o)

nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiiv 92/49/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (30), seoses komisjonile antud rakendusvolitustega.

2.   
  Käesolevas direktiivis ei käsitleta kindlustatud isikute ajutiselt teises liikmesriigis viibimise ajal meditsiinilistel põhjustel vajalikuks osutunud tervishoiuteenuste kulude katmist. Samuti ei mõjuta käesolev direktiiv patsientide õigust saada luba raviks teises liikmesriigis
  , kui on täidetud tingimused,
  mis on sätestatud sotsiaalkindlustusskeemide kooskõlastamise määrustes, eriti määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklis 22 ja määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 20.

▐

3.   Liikmesriigid kohaldavad käesoleva direktiivi sätteid kooskõlas asutamislepinguga.

Artikkel 4

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „tervishoiuteenus” –
  tervishoiuteenused või tooted, nagu farmaatsiatooted ja meditsiiniseadmed, mida tervishoiutöötajad patsientidele osutavad või välja kirjutavad, et nende tervislikku seisundit hinnata, säilitada või taastada või vältida nende haigestumist
  , olenemata sellest, kuidas
  neid
  riigis korraldatakse, osutatakse ja rahastatakse või kas
  ravi
  on avalik või erateenus; |
| --- | --- |

a)

„tervishoiuteenus” –
  tervishoiuteenused või tooted, nagu farmaatsiatooted ja meditsiiniseadmed, mida tervishoiutöötajad patsientidele osutavad või välja kirjutavad, et nende tervislikku seisundit hinnata, säilitada või taastada või vältida nende haigestumist
  , olenemata sellest, kuidas
  neid
  riigis korraldatakse, osutatakse ja rahastatakse või kas
  ravi
  on avalik või erateenus;

| b) | „terviseandmed” – mis tahes teave, mis käsitleb üksikisiku füüsilist või vaimset tervist või tervishoiuteenuse osutamist üksikisikule ja mis võib sisaldada: teavet isiku registreerimise kohta temale tervishoiuteenuste osutamise eesmärgil; isikuga seonduvat teavet tervishoiuteenuse eest tasumise või teenuse kulu abikõlblikkuse kohta; numbrit, tähist või eritunnust, mis on isikule määratud tema tuvastamiseks tervishoiuga seotud eesmärkidel; mis tahes teavet isiku kohta, mida on kogutud temale tervishoiuteenuste osutamise käigus; teavet, mida on saadud mingi kehaosa või kehast pärineva aine kontrollimise või uurimise tulemusena; tõendust selle isiku (tervishoiutöötaja) kohta, kes on antud isikule tervishoiuteenust osutanud; |
| --- | --- |

b)

„terviseandmed” – mis tahes teave, mis käsitleb üksikisiku füüsilist või vaimset tervist või tervishoiuteenuse osutamist üksikisikule ja mis võib sisaldada: teavet isiku registreerimise kohta temale tervishoiuteenuste osutamise eesmärgil; isikuga seonduvat teavet tervishoiuteenuse eest tasumise või teenuse kulu abikõlblikkuse kohta; numbrit, tähist või eritunnust, mis on isikule määratud tema tuvastamiseks tervishoiuga seotud eesmärkidel; mis tahes teavet isiku kohta, mida on kogutud temale tervishoiuteenuste osutamise käigus; teavet, mida on saadud mingi kehaosa või kehast pärineva aine kontrollimise või uurimise tulemusena; tõendust selle isiku (tervishoiutöötaja) kohta, kes on antud isikule tervishoiuteenust osutanud;

| c) | „piiriülene tervishoiuteenus” – tervishoiuteenus, mida ei osutata liikmesriigis, kus patsient on kindlustatud ▐;
  ▐ |
| --- | --- |

c)

„piiriülene tervishoiuteenus” – tervishoiuteenus, mida ei osutata liikmesriigis, kus patsient on kindlustatud ▐;

▐

| d) | „tervishoiutöötaja” –
  meditsiinipraktik,
  üldõde, hambaarst, ämmaemand või farmatseut direktiivi 2005/36/EÜ tähenduses või muu spetsialist, kes tegutseb tervishoiusektoris reguleeritud kutseala raames direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud tähenduses
  , või liikmesriigis, kus ravi toimub, seaduslikult tervishoiuga tegelev isik
  ; |
| --- | --- |

d)

„tervishoiutöötaja” –
  meditsiinipraktik,
  üldõde, hambaarst, ämmaemand või farmatseut direktiivi 2005/36/EÜ tähenduses või muu spetsialist, kes tegutseb tervishoiusektoris reguleeritud kutseala raames direktiivi 2005/36/EÜ artikli 3 lõike 1 punktis a määratletud tähenduses
  , või liikmesriigis, kus ravi toimub, seaduslikult tervishoiuga tegelev isik
  ;

| e) | „tervishoiuteenuse osutaja” –
  tervishoiutöötaja vastavalt punktis d toodud määratlusele
  või juriidiline isik, kes osutab liikmesriigi territooriumil seaduslikult tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

e)

„tervishoiuteenuse osutaja” –
  tervishoiutöötaja vastavalt punktis d toodud määratlusele
  või juriidiline isik, kes osutab liikmesriigi territooriumil seaduslikult tervishoiuteenuseid;

| f) | „patsient” – füüsiline isik, kes saab või soovib saada liikmesriigis tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

f)

„patsient” – füüsiline isik, kes saab või soovib saada liikmesriigis tervishoiuteenuseid;

| g) | „kindlustatud isik” – ▐ isik, kes on kindlustatud
  vastavalt
  määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punkti c
  määratlusele, või nagu on määratletud eraravikindlustuse poliisi tingimustes; |
| --- | --- |

g)

„kindlustatud isik” – ▐ isik, kes on kindlustatud
  vastavalt
  määruse (EÜ) nr 883/2004 artikli 1 punkti c
  määratlusele, või nagu on määratletud eraravikindlustuse poliisi tingimustes;

| h) | „kindlustajariik” – liikmesriik, kus patsient on kindlustatud
  või liikmesriik, kus patsient elab, kui tegemist ei ole ühe ja sama riigiga.



  Kui määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamise tõttu vastutab patsiendi elukoha liikmesriigis selle liikmesriigi õigusaktide alusel patsiendile hüvede tagamise eest selle liikmesriigi ravikindlustusasutus, siis loetakse see liikmesriik käesoleva direktiivi tähenduses kindlustajariigiks; |
| --- | --- |

h)

„kindlustajariik” – liikmesriik, kus patsient on kindlustatud
  või liikmesriik, kus patsient elab, kui tegemist ei ole ühe ja sama riigiga.

| i) | „ravi osutav liikmesriik” – liikmesriik, kelle territooriumil piiriülest tervishoiuteenust tegelikult osutatakse; |
| --- | --- |

i)

„ravi osutav liikmesriik” – liikmesriik, kelle territooriumil piiriülest tervishoiuteenust tegelikult osutatakse;

| j) | „meditsiiniseade” – meditsiiniseade, nagu see on määratletud nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivis 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (31), nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivis 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (32) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivis 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (33); |
| --- | --- |

j)

„meditsiiniseade” – meditsiiniseade, nagu see on määratletud nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivis 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta (31), nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivis 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (32) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivis 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (33);

| k) | „tervishoiuga seotud tooted” – tooted, mida kasutatakse inimese tervise hoidmiseks või parandamiseks, nagu meditsiiniseadmed ja ravimid; |
| --- | --- |

k)

„tervishoiuga seotud tooted” – tooted, mida kasutatakse inimese tervise hoidmiseks või parandamiseks, nagu meditsiiniseadmed ja ravimid;

| l) | „ravim” – ravim vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ määratlusele; |
| --- | --- |

l)

„ravim” – ravim vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ määratlusele;

| m) | „retsept” – ravimi retsept direktiivis 2001/83/EÜ sätestatud määratluse kohaselt, kaasa arvatud elektrooniliselt välja antud ja edastatud ravimi retseptid (e-retseptid); |
| --- | --- |

m)

„retsept” – ravimi retsept direktiivis 2001/83/EÜ sätestatud määratluse kohaselt, kaasa arvatud elektrooniliselt välja antud ja edastatud ravimi retseptid (e-retseptid);

| n) | „tervishoiutehnoloogia” – ravim või meditsiiniseade või meditsiinilised ja kirurgilised toimingud, samuti tervishoius kasutatavad meetmed haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks või raviks; |
| --- | --- |

n)

„tervishoiutehnoloogia” – ravim või meditsiiniseade või meditsiinilised ja kirurgilised toimingud, samuti tervishoius kasutatavad meetmed haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks või raviks;

| o) | „kahju” –
  määratletakse piiriüleses tervishoius viitega ravi osutava liikmesriigi olemasolevale õiguslikule raamistikule, ja arusaamine sellest, mis on kahju, võib liikmesriigiti erineda; |
| --- | --- |

o)

„kahju” –
  määratletakse piiriüleses tervishoius viitega ravi osutava liikmesriigi olemasolevale õiguslikule raamistikule, ja arusaamine sellest, mis on kahju, võib liikmesriigiti erineda;

| p) | „patsiendi tervisekaart” või „haiguslugu” – kõik dokumendid, mis sisaldavad mis tahes andmeid, hinnanguid ja teavet patsiendi olukorra ja kliiniliste muutuste kohta raviprotsessi jooksul. |
| --- | --- |

p)

„patsiendi tervisekaart” või „haiguslugu” – kõik dokumendid, mis sisaldavad mis tahes andmeid, hinnanguid ja teavet patsiendi olukorra ja kliiniliste muutuste kohta raviprotsessi jooksul.

II   PEATÜKK

LIIKMESRIIGI AMETIASUTUSED, KES VASTUTAVAD TERVISHOIUTEENUSTE ÜLDPÕHIMÕTETE JÄRGIMISE EEST

Artikkel 5

Ravi osutava liikmesriigi ametiasutuste kohustused

1.   Ravi osutavad liikmesriigid on vastutavad tervishoiuteenuste korraldamise ja kättesaadavaks muutmise eest. Selleks määravad nad kõikehõlmavuse, kvaliteetse arstiabi kättesaadavuse, võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtteid arvesse võttes kindlaks selged
  kvaliteedinõuded
  nende territooriumil osutatavate tervishoiuteenuste suhtes ning tagavad
  kooskõla ohutusnõudeid käsitlevate kehtivate ELi õigusaktidega ning
  et:

| a) | kui tervishoiuteenust ei osutata liikmesriigis, kus patsient on kindlustatud, osutatakse sellist tervishoiuteenust vastavalt raviteenust osutava liikmesriigi õigusaktidele
  ; |
| --- | --- |

a)

kui tervishoiuteenust ei osutata liikmesriigis, kus patsient on kindlustatud, osutatakse sellist tervishoiuteenust vastavalt raviteenust osutava liikmesriigi õigusaktidele
  ;

| b) | punktis a nimetatud tervishoiuteenuseid osutatakse vastavalt raviteenust osutava liikmesriigi poolt kindlaks määratud kvaliteedinõuetele ja -suunistele
  ; |
| --- | --- |

b)

punktis a nimetatud tervishoiuteenuseid osutatakse vastavalt raviteenust osutava liikmesriigi poolt kindlaks määratud kvaliteedinõuetele ja -suunistele
  ;

| c) | teistest liikmesriikidest pärit patsientidele ja tervishoiuteenuste osutajatele esitatakse raviteenust osutava liikmesriiki riikliku kontaktpunkti poolt muu hulgas ka elektroonilisel teel teavet kvaliteedinõuete ja -suuniste kohta, sealhulgas järelevalvesätete kohta, osutatava tervishoiuteenuse kättesaadavuse, kvaliteedi ja ohutuse, ravi võimaluste, hindade, tulemuste kohta, puuetega inimeste juurdepääsu ja tervishoiuteenuse osutaja registristaatuse ning kindlustuskaitse või kutsevastutusega seotud muu individuaalse või kollektiivse kaitse vahendi üksikasjade kohta; |
| --- | --- |

c)

teistest liikmesriikidest pärit patsientidele ja tervishoiuteenuste osutajatele esitatakse raviteenust osutava liikmesriiki riikliku kontaktpunkti poolt muu hulgas ka elektroonilisel teel teavet kvaliteedinõuete ja -suuniste kohta, sealhulgas järelevalvesätete kohta, osutatava tervishoiuteenuse kättesaadavuse, kvaliteedi ja ohutuse, ravi võimaluste, hindade, tulemuste kohta, puuetega inimeste juurdepääsu ja tervishoiuteenuse osutaja registristaatuse ning kindlustuskaitse või kutsevastutusega seotud muu individuaalse või kollektiivse kaitse vahendi üksikasjade kohta;

| d) | tervishoiuteenuste osutajad esitavad kogu vajaliku teabe, et võimaldada patsientidel teha teadlik valik ▐; |
| --- | --- |

d)

tervishoiuteenuste osutajad esitavad kogu vajaliku teabe, et võimaldada patsientidel teha teadlik valik ▐;

| e) | patsientidel on võimalik esitada kaebusi ning
  õigus nõuda
  hüvitist, kui nad kannavad neile osutatud tervishoiuteenuse tagajärjel kahju
  , ning kehtestatud on mehhanismid hüvitiste tagamiseks
  ; |
| --- | --- |

e)

patsientidel on võimalik esitada kaebusi ning
  õigus nõuda
  hüvitist, kui nad kannavad neile osutatud tervishoiuteenuse tagajärjel kahju
  , ning kehtestatud on mehhanismid hüvitiste tagamiseks
  ;

| f) | nende territooriumil osutatava ravi puhul on olemas kutsealase vastutuskindlustuse süsteemid või tagatis või samalaadne meede, mis ▐ on kooskõlas riski iseloomu ja ulatusega; |
| --- | --- |

f)

nende territooriumil osutatava ravi puhul on olemas kutsealase vastutuskindlustuse süsteemid või tagatis või samalaadne meede, mis ▐ on kooskõlas riski iseloomu ja ulatusega;

| g) | isikuandmete töötlemisel kaitstakse eraelu puutumatuse põhiõigust kooskõlas liikmesriikide meetmetega, millega on üle võetud isikuandmete kaitset käsitlevad ühenduse sätted, eelkõige direktiividega 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ; |
| --- | --- |

g)

isikuandmete töötlemisel kaitstakse eraelu puutumatuse põhiõigust kooskõlas liikmesriikide meetmetega, millega on üle võetud isikuandmete kaitset käsitlevad ühenduse sätted, eelkõige direktiividega 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ;

| h) | teiste liikmesriikide patsiente koheldakse võrdsetel alustel ravi osutava liikmesriigi elanikega, see põhimõte hõlmab ka ühenduse ja ravi osutava liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud kaitset
  otsese või kaudse
  diskrimineerimise eest
  rassi, etnilise päritolu, soo, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Siiski ei kohustata käesoleva direktiiviga liikmesriigi tervishoiuteenuste osutajaid osutama tervishoiuteenuseid teise liikmesriigi kindlustatud isikule või osutama teise liikmesriigi kindlustatud isikule tervishoiuteenuseid eelisjärjekorras, mis seaks halvemasse olukorda isiku, kellel on samasugused ravivajadused ja kes on kindlustatud ravi osutavas liikmesriigis; |
| --- | --- |

h)

teiste liikmesriikide patsiente koheldakse võrdsetel alustel ravi osutava liikmesriigi elanikega, see põhimõte hõlmab ka ühenduse ja ravi osutava liikmesriigi õigusaktidega ettenähtud kaitset
  otsese või kaudse
  diskrimineerimise eest
  rassi, etnilise päritolu, soo, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel. Siiski ei kohustata käesoleva direktiiviga liikmesriigi tervishoiuteenuste osutajaid osutama tervishoiuteenuseid teise liikmesriigi kindlustatud isikule või osutama teise liikmesriigi kindlustatud isikule tervishoiuteenuseid eelisjärjekorras, mis seaks halvemasse olukorda isiku, kellel on samasugused ravivajadused ja kes on kindlustatud ravi osutavas liikmesriigis;

| i) | ravi saanud patsientidel on ravi järjepidevuse huvides õigus saada ravist ja meditsiinilistest nõuannetest ülevaade kirjalikult või elektrooniliselt. |
| --- | --- |

i)

ravi saanud patsientidel on ravi järjepidevuse huvides õigus saada ravist ja meditsiinilistest nõuannetest ülevaade kirjalikult või elektrooniliselt.

2.
     
  Ravi osutava liikmesriigi pädevad asutused kontrollivad artikli 21 alusel kogutud andmete alusel regulaarselt oma tervishoiusüsteemide kättesaadavust, kvaliteeti ja finantsolukorda.

3.
     
  Et tagada patsientide turvalisus, jälgivad ravi osutavad liikmesriigid ja kindlustajariigid, et:

| a) | patsientidel on võimalik esitada kaebusi ning neile heastatakse kahju ja makstakse hüvitist, kui nad kannavad neile osutatud piiriülese tervishoiuteenuse tagajärjel kahju; |
| --- | --- |

a)

patsientidel on võimalik esitada kaebusi ning neile heastatakse kahju ja makstakse hüvitist, kui nad kannavad neile osutatud piiriülese tervishoiuteenuse tagajärjel kahju;

| b) | ravi osutava liikmesriigi kvaliteedi- ja ohutusnõuded avalikustatakse kodanikele kättesaadavalt, arusaadavas keeles ja selgel kujul; |
| --- | --- |

b)

ravi osutava liikmesriigi kvaliteedi- ja ohutusnõuded avalikustatakse kodanikele kättesaadavalt, arusaadavas keeles ja selgel kujul;

| c) | on kaitstud õigus ravi järjepidevusele, edastades patsiendi kohta vajalikud raviandmed, võttes nõuetekohaselt arvesse lõike 1 punkti g sätteid ja vastavalt artiklile 15, ning ravi saanud patsientidel on ravi järjepidevuse huvides õigus saada ravist ja meditsiinilistest nõuannetest ülevaade kirjalikult või elektrooniliselt; |
| --- | --- |

c)

on kaitstud õigus ravi järjepidevusele, edastades patsiendi kohta vajalikud raviandmed, võttes nõuetekohaselt arvesse lõike 1 punkti g sätteid ja vastavalt artiklile 15, ning ravi saanud patsientidel on ravi järjepidevuse huvides õigus saada ravist ja meditsiinilistest nõuannetest ülevaade kirjalikult või elektrooniliselt;

| d) | välisriigis osutatud raviteenuste tulemusena tekkinud tüsistuse korral või juhul, kui osutub vajalikuks täiendav arstlik järelevalve, tagab kindlustajariik kulude katmise samal tasemel nagu tema enda territooriumil osutatava tervishoiuteenuse puhul. |
| --- | --- |

d)

välisriigis osutatud raviteenuste tulemusena tekkinud tüsistuse korral või juhul, kui osutub vajalikuks täiendav arstlik järelevalve, tagab kindlustajariik kulude katmise samal tasemel nagu tema enda territooriumil osutatava tervishoiuteenuse puhul.

| e) | nad teavitavad üksteist viivitamata ja ennetavalt tervishoiuteenuste osutajatest või tervishoiutöötajatest, kelle registris olemise või teenuste osutamise õiguse suhtes võetakse regulatiivmeetmeid. |
| --- | --- |

e)

nad teavitavad üksteist viivitamata ja ennetavalt tervishoiuteenuste osutajatest või tervishoiutöötajatest, kelle registris olemise või teenuste osutamise õiguse suhtes võetakse regulatiivmeetmeid.

4.
     
  Komisjon võtab artikli 22 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt vastu meetmed, mida on vaja terviseandmete ühtse turvalisustaseme saavutamiseks riiklikul tasandil, võttes arvesse selle valdkonna olemasolevaid tehnilisi standardeid.

▐

5.   Niivõrd kui see on piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise võimaldamiseks vajalik ja lähtudes kõrgetasemelisest tervisekaitsest,
  võib
  komisjon koostöös liikmesriikidega
  töötada
  välja Euroopa suunised, et lihtsustada lõigu 1 rakendamist.

6.
     
  Selle artikli tähenduses kehtestavad liikmesriigid läbipaistva mehhanismi patsientidele osutatud tervishoiuteenuste kulude arvutamiseks. Kõnealuse arvutamise mehhanismi aluseks on eelnevalt teatavaks tehtud objektiivsed, mittediskrimineerivad kriteeriumid ning seda kohaldatakse asjaomasel haldustasandil juhtudel, kui raviteenust osutavas liikmesriigis on detsentraliseeritud tervishoiusüsteem.

7.
     
  Võttes arvesse piiriüleste tervishoiuteenuste kvaliteedi ja ohutuse tagamise tähtsust eriti patsientide jaoks, kaasavad organisatsioonid, kes töötavad välja lõigetes 1 ja 5 sätestatud nõuded ja suunised, vähemalt patsientide (eelkõige piiriülese iseloomuga) organisatsioonid.

III   PEATÜKK

PIIRIÜLENE TERVISHOID

Artikkel 6

Kindlustajariigi ametiasutuste vastutus

1.   Kindlustajariik tagab kooskõlas käesoleva direktiivi, eelkõige artikli 7, 8 ja 9 sätetega, et kindlustatud isikud, kes sõidavad teise liikmesriiki eesmärgiga saada seal tervishoiuteenuseid või kes soovivad kasutada teises liikmesriigis osutatavaid tervishoiuteenuseid, võivad saada tervishoiuteenuseid teises liikmesriigis, kui kõnealune ravi kuulub hüvede hulka, mis on sätestatud kindlustajariigi õigusaktides
  , halduseeskirjades, suunistes ja meditsiinitöötajate tegevusjuhendites ning
  millele kindlustatul on õigus.
  Ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja alates kohaldamise kuupäevast määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamist, tasub kindlustajariik raviteenust osutavale liikmesriigile või
  kindlustatule kulud, mis kuuluksid hüvitamisele tema riiklikus sotsiaalkindlustussüsteemis, kui
  sama tulemuslikku ravi
  oleks osutatud tema territooriumil.
  Kui kindlustajariik keeldub kõnealust ravi hüvitamast, peab liikmesriik oma otsusele lisama meditsiinilise põhjenduse.
  Igal juhul on kindlustajariigi pädevuses määrata kindlaks tervishoiuteenused, mille eest tasutakse olenemata nende osutamise kohast.

Haruldast haigust põdevatel patsientidel peaks olema õigus saada ravi teises liikmesriigis ning saada selle eest hüvitist, isegi kui kõnealune ravi ei kuulu kindlustajariigi õigusaktides ettenähtud hüvede hulka.

2.   Teises liikmesriigis osutatava tervishoiuteenuse kulud
  hüvitab või
  tasub kindlustajariik
  otse
  kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega vähemalt samas ulatuses, nagu seda oleks tehtud juhul, kui sama
  tervislik seisund
  oleks
  olnud
  kindlustajariigis,
  samadel tingimustel, nagu on sätestatud lõikes 1,
  ületamata saadud tervishoiuteenuse tegelikku maksumust.
  Liikmesriigid võivad otsustada katta muid seotud kulusid, näiteks teraapia- ning majutus- ja reisikulud.

3.
     
  Lisakulud, mis võivad teises liikmesriigis tervishoiuteenuseid saavatel puuetega isikutel tekkida ühe või mitme puude tõttu, tasub kindlustajariik kooskõlas riigisiseste õigusaktidega ja tingimusel, et need kulud on dokumentidega piisavalt tõendatud.

4.   Kindlustajariigil on õigus kehtestada teises liikmesriigis tervishoiuteenuseid saada soovivale patsiendile seoses tervishoiuteenuste osutamise ja tervishoiuteenuste kulude hüvitamisega samasugused tingimused, abikõlblikkuse kriteeriumid ning õigus- ja haldusformaalsused
  kohalikul, riiklikul või piirkondlikul tasandil
  , nagu ta kehtestaks
  kõnealuste
  tervishoiuteenuste osutamise suhtes enda territooriumil, kui need nõuded ei ole diskrimineerivad ega takista
  patsientide ja toodete, nagu farmaatsiatooted ja meditsiiniseadmed,
  vaba liikumist
  ning on eelnevalt teada. Tingimused võivad sisaldada nõuet, et kindlustatud isikut hindavad nende tingimuste, kriteeriumide või vorminõuete kohaldamise eesmärgil meditsiinieriala asjatundja või tervishoiu korraldajad, kes pakuvad tervishoiuteenuseid kindlustajariigi riiklikule sotsiaalkindlustussüsteemile, juhul kui sellist hindamist nõutakse ka kindlustajariigi tervishoiuteenustele juurdepääsemiseks.

5.   
  Selle artikli tähenduses on
  liikmesriikidel
  läbipaistev
  mehhanism nende kulude arvestamiseks, mida kohustuslik sotsiaalkindlustussüsteem
  või mõni muu kohustuslik riiklik süsteem eeldatavasti
  hüvitab ▐ teises liikmesriigis osutatud tervishoiuteenuste eest. Kõnealuse mehhanismi aluseks on eelnevalt teatavaks tehtud objektiivsed ja mittediskrimineerivad kriteeriumid ning selle mehhanismi kohaselt hüvitatakse kulud vähemalt samas ulatuses, nagu oleks tehtud juhul, kui
  kõnealuseid
  tervishoiuteenuseid oleks osutatud kindlustajariigi territooriumil.
  Mehhanismi kohaldatakse asjaomasel haldustasandil sellistel juhtudel, kui raviteenust osutavas liikmesriigis on detsentraliseeritud tervishoiusüsteem.

6.   Kooskõlas liikmesriikide õigusaktidega, millega on üle võetud isikuandmete kaitset käsitlevad ühenduse õigusaktid, eelkõige direktiivid 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ, peab patsientidele, kes
  saavad tervishoiuteenuseid muus liikmesriigis kui nende kindlustajariik
  kes soovivad kasutada teises liikmesriigis osutatavaid tervishoiuteenuseid, olema tagatud juurdepääs oma tervisekaardile.
  Elektroonilise tervisekaardi puhul tuleb patsientidele tagada tervisekaardi koopia saamise või tervisekaardile kaugjuurdepääsu õigus. Andmeid edastatakse ainult patsiendi või patsiendi sugulaste selgesõnalisel kirjalikul nõusolekul.

7.
     
  Käesoleva peatüki sätted ei mõjuta piiriülese plaanilise ravi korralduse kohta sõlmitud lepinguid.

Artikkel 7

Haiglaväline ravi

Kindlustajariik ei kehtesta teises liikmesriigis osutatud haiglavälise ravi kulude hüvitamise
  või teises liikmesriigis tervishoiuteenustega seotud kaupade ostmise
  suhtes eelloa taotlemise nõuet, kui tema territooriumil osutamise korral oleks kõnealuse ravi
  või kõnealused kaubad, kui need oleksid ostetud tema territooriumil,
  hüvitanud tema sotsiaalkindlustussüsteem.

Artikkel 8

Haiglaravi ▐

1.   Käesoleva direktiivi kohaselt
  hõlmab
  teises liikmesriigis osutatud tervishoiuteenuste hüvitamise tähenduses haiglaravi
  määratlus (nagu on kindlustajariigis kehtestatud)
  järgmist:

| a) | tervishoiuteenus, mis nõuab patsiendi haiglasse paigutamist vähemalt üheks ööks
  , või |
| --- | --- |

a)

tervishoiuteenus, mis nõuab patsiendi haiglasse paigutamist vähemalt üheks ööks
  , või

| b) | väga spetsiifiline
  tervishoiuteenus
  ja/või tervishoiuteenus, mis nõuab kuluka meditsiinilise infrastruktuuri või kulukate meditsiiniseadmete kasutamist, või |
| --- | --- |

b)

väga spetsiifiline
  tervishoiuteenus
  ja/või tervishoiuteenus, mis nõuab kuluka meditsiinilise infrastruktuuri või kulukate meditsiiniseadmete kasutamist, või

| c) | tervishoiuteenus
  , mis
  hõlmab
  ravi, mis kujutab endast erilist ohtu patsiendi või elanikkonna jaoks. |
| --- | --- |

c)

tervishoiuteenus
  , mis
  hõlmab
  ravi, mis kujutab endast erilist ohtu patsiendi või elanikkonna jaoks.

▐

2.   Kindlustajariik võib kehtestada eellubade süsteemi teises liikmesriigis osutatud haiglaravi maksumuse hüvitamiseks enda sotsiaalkindlustussüsteemi poolt, kui täidetud on järgmised tingimused:

| a) | kui tervishoiuteenust oleks osutatud kindlustajariigi territooriumil, oleks ravikulud kaetud kindlustajariigi sotsiaalkindlustussüsteemi kaudu;
  ja |
| --- | --- |

a)

kui tervishoiuteenust oleks osutatud kindlustajariigi territooriumil, oleks ravikulud kaetud kindlustajariigi sotsiaalkindlustussüsteemi kaudu;
  ja

| b) | eelloa puudumine kahjustaks tõsiselt
  või võib tõenäoliselt kahjustada:






  i) | liikmesriigi sotsiaalkindlustussüsteemi finantstasakaalu ja/või |
| --- | --- | --- |

b)

eelloa puudumine kahjustaks tõsiselt
  või võib tõenäoliselt kahjustada:

i)

liikmesriigi sotsiaalkindlustussüsteemi finantstasakaalu ja/või

| ii) | haiglasektori planeerimist ja ratsionaliseerimist, mida tehakse haiglate ülekoormatuse, haiglateenuste osutamise tasakaalustamatuse ning logistiliste ja finantsressursside raiskamise vältimiseks, kõigile kättesaadava tasakaalustatud meditsiini- ja haiglateenuse säilitamist või ravivõimsuse või meditsiinilise pädevuse säilitamist asjaomase liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

ii)

haiglasektori planeerimist ja ratsionaliseerimist, mida tehakse haiglate ülekoormatuse, haiglateenuste osutamise tasakaalustamatuse ning logistiliste ja finantsressursside raiskamise vältimiseks, kõigile kättesaadava tasakaalustatud meditsiini- ja haiglateenuse säilitamist või ravivõimsuse või meditsiinilise pädevuse säilitamist asjaomase liikmesriigi territooriumil.

Kõnealune süsteem ei piira määruse (EMÜ) nr 1408/71 ja alates kohaldamise kuupäevast määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamist.

3.   
  Eellubade süsteemi kohaldatakse, ilma et see piiraks artikli 3 lõike 2 kohaldamist, ning see
  peab piirduma ▐ vajaliku ja proportsionaalsega
  ning see põhineb selgetel ja läbipaistvatel kriteeriumidel
  ja ei kujuta endast meelevaldse diskrimineerimise vahendit
  ega isikute liikumisvabaduse takistust
  .

4.
     
  Kui eelluba on taotletud ja antud, tagab kindlustajariik, et patsient peab eelnevalt tasuma ainult need kulud, mida ta oleks pidanud tasuma samamoodi, kui tervishoiuteenust oleks osutatud tema kindlustajariigi tervishoiusüsteemis. Muude kulude puhul peavad liikmesriigid püüdma rahalised vahendid raviteenuste rahastajate ja osutajate vahel otse üle kanda.

5.
     
  Eelloa taotlemise süsteemid peavad olema kättesaadavad kohalikul/piirkondlikul tasandil ning patsientidele juurdepääsetavad ja läbipaistvad. Eelloa taotlemise ja selle andmisest keeldumise eeskirjad peavad olema kättesaadavad enne taotluse tegemist, et taotlust saaks teha õigesti ja läbipaistvalt.

6.
     
  Patsientidele, kes soovivad saada tervishoiuteenust teises liikmesriigis, tuleb tagada eelloa taotlemise õigus kindlustajariigis.

7.   Kindlustajariik teeb avalikkusele kättesaadavaks kogu asjaomase teabe vastavalt lõikele 3 kehtestatud eellubade süsteemi kohta
  , sealhulgas apellatsioonimenetluste kohta loa andmisest keeldumise korral
  .

8.
     
  Kui kindlustatud isik taotleb luba tervishoiuteenuse saamiseks teises liikmesriigis, kontrollib kindlustajariik, kas määruses (EÜ) nr 883/2004 sätestatud tingimused on täidetud, ja kui tingimused on täidetud, annab vastavalt kõnesolevale määrusele eelloa.

9.
     
  Haruldasi haigusi põdevate patsientide suhtes eelloa taotlemise nõuet ei kohaldata.

Artikkel 9

Menetluslikud tagatised seoses riigiülese tervishoiuga

1.   Kindlustajariik tagab, et haldusmenetlused, mis on seotud
  riigiülese tervishoiuga
  seoses eelloa andmisega vastavalt artikli 8 lõikele 2, teises liikmesriigis saadud tervishoiuteenuste kulude hüvitamisega ning teiste artikli 6 lõikes 4 osutatud tingimuste ja ametlike nõuetega põhinevad objektiivsetel, mittediskrimineerivatel ja eelnevalt avaldatud kriteeriumidel, mis on seatud eesmärgi saavutamise seisukohast vajalikud ja proportsionaalsed. Igal juhul tuleb kindlustatud isikule anda alati luba vastavalt käesoleva direktiivi artikli 3 lõike 1 punktis k osutatud sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise määrustele, kui määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 22 lõike 1 punktis c ja lõikes 2 esitatud tingimused on täidetud.

2.   Kõik sellised menetlussüsteemid peavad olema hõlpsasti kättesaadavad ja suutma tagada, et taotlusi käsitletakse objektiivselt ja erapooletult ettenähtud
  mõistliku
  tähtaja jooksul ja tehakse liikmesriikide poolt eelnevalt teatavaks.

▐

3.
     
  Kindlustajariik tagab, et piiriülese tervishoiuteenuse kasutamiseks eelloa saanud patsientidelt nõutakse üksnes ette- või lisamaksete tegemist ravi osutava liikmesriigi tervishoiusüsteemile ja/või raviteenuse pakkujale sellises ulatuses, nagu kindlustajariik ise oleks nõudnud.

4.   Tähtaegade kehtestamisel, mille jooksul tuleb läbi vaadata taotlused piiriülese tervishoiuteenuse kasutamiseks,
  ning kõnealuste taotluste läbivaatamisel
  võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:

| a) | tervislik seisund, |
| --- | --- |

a)

tervislik seisund,

| b) | iga juhtumi eripära, |
| --- | --- |

b)

iga juhtumi eripära,

| c) | patsiendi valu suurus, |
| --- | --- |

c)

patsiendi valu suurus,

| d) | patsiendi puude laad, |
| --- | --- |

d)

patsiendi puude laad,

| e) | patsiendi suutlikkus kutsealal töötada. |
| --- | --- |

e)

patsiendi suutlikkus kutsealal töötada.

5.
     
  Eellubade kohaldamise süsteemid peavad olema kasutatavad liikmesriikide tervishoiuteenuste haldamise jaoks sobival tasandil ning olema patsientide jaoks kättesaadavad ja läbipaistvad. Eelubade kohaldamise ja nende andmisest keeldumise eeskirjad peavad olema kättesaadavad enne taotluse esitamist, et taotluse saaks teha õiglasel ja läbipaistval viisil.

6.   Liikmesriigid tagavad, et teises liikmesriigis tervishoiuteenuste kasutamisega seotud
  haldus- ja meditsiinilised otsused
  on võimalik
  juhtumipõhiselt meditsiinilise arvamuse alusel või
  halduskorras läbi vaadata ning kohtus vaidlustada, kaasa arvatud ajutiste meetmete võtmine.

7.
     
  Kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist korraldab komisjon teostatavusuuringu arvelduskoja asutamise kohta käesoleva direktiivi alusel kulude hüvitamise lihtsustamiseks piiriüleselt ning erinevate tervishoiusüsteemide ja valuutatsoonide vahel ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ja teeb vajaduse korral õigusakti ettepaneku.

Artikkel 10

Eelloa taotlemine

Liikmesriigid võivad pakkuda patsientidele vabatahtlikku eelloa taotlemise süsteemi, mille kohaselt patsient saab sellise loa vastu kinnituskirja, kus on näidatud maksimaalne hüvitatav kulu. Seejärel võib kinnituskirja edastada raviteenust osutavasse haiglasse ja hüvitise maksab haiglale otse kindlustajariik.

Artikkel 11

Euroopa patsientide ombudsman

Euroopa Komisjon esitab Euroopa patsientide ombudsmani ametikoha loomiseks õigusakti ettepaneku 18 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Euroopa patsientide ombudsman vaatab läbi ja vajaduse korral vahendab eelloa, kulude hüvitamise või kahjuga seotud patsientide kaebusi. Euroopa patsientide ombudsman hakkab kaebustega tegelema üksnes siis, kui kõik kaebuste lahendamise võimalused on asjaomases liikmesriigis ammendatud.

Artikkel 12

Patsientide teavitamine tervishoiuteenuste kasutamisest teises liikmesriigis

1.   Kindlustajariigid tagavad
  kergesti ja ka elektroonilisel teel kättesaadavate
  mehhanismide olemasolu, mis võimaldavad patsientidel taotluse korral saada
  kiiresti
  teavet teises liikmesriigis tervishoiuteenuste saamise ning seal kohaldatavate nõuete ja tingimuste kohta
  ning sisaldavad teavet patsientide õiguste, õiguste kasutamise menetluste ning apellatsiooni- ja heastamissüsteemide kohta, kui patsient kõnealustest õigustest ilma jäetakse,
  sealhulgas juhul, kui teises liikmesriigis saadud tervishoiuteenusega on tekitatud kahju.
  Kõnealune teave avaldatakse puuetega inimestele kättesaadavas vormis. Liikmesriigid konsulteerivad sidusrühmadega, sealhulgas patsientide organisatsioonidega, et tagada teabe selgus ja kättesaadavus. Piiriüleseid tervishoiuteenuseid käsitlevas teabes tuleb selgelt eristada õigused, mis patsientidel on tänu käesolevale direktiivile, ning õigused, mis tulenevad artikli 3 lõike 1 punktis k osutatud sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise määrustest.

▐
  2.
     
  Lisaks lõikes 1 sätestatud teabele peab liikmesriik, kus tervishoiutöötajad ja tervishoiuteenuste osutajad on registreeritud, tegema teabe nende kohta hõlpsasti kättesaadavaks elektrooniliste vahendite kaudu, tuues ära tervishoiutöötaja nime, registreerimisnumbri ja vastuvõturuumide aadressi ning võimalikud piirangud tema tegevuse kohta.

▐

Artikkel 13

Teises liikmesriigis osutatavate tervishoiuteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad

1.   Kui tervishoiuteenust ei osutata liikmesriigis, kus patsient on kindlustatud ▐, osutatakse sellist tervishoiuteenust vastavalt ravi osutava liikmesriigi seadustele kooskõlas artikliga 5.

2.   Käesolevat artiklit ei kohaldata kutsekvalifikatsioonide tunnustamise suhtes.

Artikkel 14

Riiklikud piiriüleste tervishoiuteenuste kontaktpunktid

1.   Liikmesriigid määravad riiklikud piiriüleste tervishoiuteenuste kontaktpunktid ja edastavad komisjonile nende nimed ja kontaktandmed.
  Liikmesriigid tagavad, et patsientide organisatsioonid, haigekassad ja tervishoiuteenuste osutajad on hõlmatud nimetatud riiklikes kontaktpunktides. Riiklikud kontaktpunktid tuleks luua tõhusal ja läbipaistval viisil.

Teavet nende olemasolu kohta tuleks levitada kõigis liikmesriikides, et lihtsustada patsientidele teabe kättesaadavust.

2.
     
  Riiklikud piiriüleste tervishoiuteenuste kontaktpunktid võib ühitada ka liikmesriikides olemasolevate teabekeskustega.

3.   Kindlustajariigi riiklik kontaktpunkt
  esitab vajaduse korral veebisaidi kaudu patsientidele ja tervishoiutöötajatele ning levitab
  nende seas
  ▐
  teavet
  tervishoiuteenuste saamise kohta teises liikmesriigis ning seal kohaldatavate nõuete ja tingimuste kohta
  , eelkõige
  artiklis 6 sätestatud patsientide
  õiguste kohta seoses
  piiriüleste tervishoiuteenustega
  .
  Riiklik kontaktpunkt abistab patsiente nende õiguste kaitsmisel ja asjakohase heastamise taotlemisel, kui teises liikmesriigis kasutatud tervishoiuteenuste tagajärjel on tekkinud kahju
  .

4.
     
  Raviteenust osutava liikmesriigi riiklik kontaktpunkt esitab patsientidele ja levitab nende seas, vajaduse korral veebisaidi kaudu teavet artikli 5 lõike 1 punktis c viidatud asjaolude kohta ning isikuandmete kaitse, puuetega inimeste tervishoiuasutustele juurdepääsetavuse, kaebuste esitamise menetluste ja heastamisvahendite kohta tervishoiuteenuste puhul, mida on osutatud raviteenust osutavas liikmesriigis.
  Kontaktpunkt teavitab
  vajaduse korral
  patsiente j
  a tervishoiutöötajaid
  eelkõige
  tervishoiutöötajate ja tervishoiuteenuse osutajate tegevust reguleerivatest vahenditest ning nendest vahenditest, mille abil saab võtta regulatiivmeetmeid,
  võimalustest, mida on võimalik kasutada vaidluste lahendamiseks,
  ning
  aitab leida asjakohase kohtuvälise lahendusskeemi konktreetse juhtumi puhul ▐.

5.
     
  Liikmesriigi riiklik kontaktpunkt teeb tihedat koostööd teiste pädevate asutuste, teiste liikmesriikide riiklike kontaktpunktide, patsientide organisatsioonide ja komisjoniga.

6.
     
  Riiklikud kontaktpunktid esitavad lõikes 2 ja 3 osutatud teavet puuetega inimestele kergesti kättesaadavas vormis.

7.   Komisjon võtab artikli 22 lõikes 2 sätestatud korras vastu:

| a) | käesolevas artiklis ettenähtud riiklike kontaktpunktide võrgustiku juhtimiseks vajalikud meetmed; |
| --- | --- |

a)

käesolevas artiklis ettenähtud riiklike kontaktpunktide võrgustiku juhtimiseks vajalikud meetmed;

| b) | võrgustiku raames kogutavate ja vahetatavate andmete laadi ja liigi; |
| --- | --- |

b)

võrgustiku raames kogutavate ja vahetatavate andmete laadi ja liigi;

| c) | käesolevas artikli lõigetes 2 ja 3 ettenähtud patsienditeabe suunised. |
| --- | --- |

c)

käesolevas artikli lõigetes 2 ja 3 ettenähtud patsienditeabe suunised.

IV   PEATÜKK

TERVISHOIUALANE KOOSTÖÖ

Artikkel 15

Koostöökohustus

1.   Liikmesriigid osutavad käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikku vastastikust abi.

2.   Liikmesriigid edendavad koostööd piiriüleste tervishoiuteenuste osutamisel piirkondlikul ja kohalikul tasandil ning samuti info- ja sidetehnoloogiate kaudu, piiriüleste tervishoiuteenuste ajutist või sihtotstarbelist osutamist ning teisi piiriülese koostöö vorme.

3.
     
  Liikmesriigid, eriti naaberriigid võivad sõlmida vastastikuseid kokkuleppeid koostöölepingute jätkamise või võimaliku edasiarendamise kohta.

4.
     
  Liikmesriigid tagavad, et tervishoiuteenuste osutajate nimekirju sisaldavate registritega saavad tutvuda teiste liikmesriikide asjaomased asutused.

5.
     
  Liikmesriigid vahetavad koheselt ja aktiivselt teavet tervishoiuteenuste osutajate suhtes algatatud distsiplinaar- ja kriminaalmenetluste kohta, kui need mõjutavad nende registreerimist või nende õigust osutada teenuseid.

Artikkel 16

Teises liikmesriigis väljakirjutatud retseptide tunnustamine

1.   Kui ravim on vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artikli 6 lõikele 1 liikmesriigi territooriumil turustamiseks loa saanud, tagab liikmesriik, et volitatud isiku poolt teises liikmesriigis patsiendile nimeliselt väljakirjutatud individuaalset retsepti
  nimetatud ravimi kohta
  on võimalik tema territooriumil kasutada ning et individuaalsete retseptide tunnustamisele piirangute kehtestamine on keelatud, välja arvatud juhul:

| a) | kui need piirduvad inimeste tervise kaitsmiseks vajaliku ja proportsionaalsega ja ei ole diskrimineerivad või |
| --- | --- |

a)

kui need piirduvad inimeste tervise kaitsmiseks vajaliku ja proportsionaalsega ja ei ole diskrimineerivad või

| b) | kui individuaalse retsepti ehtsuse või sisu
  või retsepti väljakirjutanud isiku staatuse
  suhtes on põhjendatud ja õigustatud kahtlus. |
| --- | --- |

b)

kui individuaalse retsepti ehtsuse või sisu
  või retsepti väljakirjutanud isiku staatuse
  suhtes on põhjendatud ja õigustatud kahtlus.

Sellise retsepti tunnustamine ei hõlma:

| i) | riiklikke eeskirju ravimite väljakirjutamise ja kätteandmise kohta, sealhulgas üldravimite asendamise kohta; |
| --- | --- |

i)

riiklikke eeskirju ravimite väljakirjutamise ja kätteandmise kohta, sealhulgas üldravimite asendamise kohta;

| ii) | riiklikke eeskirju ühenduse piiriüleselt väljakirjutatud retseptide hüvitamise kohta; |
| --- | --- |

ii)

riiklikke eeskirju ühenduse piiriüleselt väljakirjutatud retseptide hüvitamise kohta;

| iii) | mis tahes kutsealaseid või eetilisi kohustusi, mille kohaselt keelduvad farmatseudid ravimi kätteandmisest, kui retsept on välja kirjutatud kindlustajariigis. |
| --- | --- |

iii)

mis tahes kutsealaseid või eetilisi kohustusi, mille kohaselt keelduvad farmatseudid ravimi kätteandmisest, kui retsept on välja kirjutatud kindlustajariigis.

2.   Lõike 1 rakendamise hõlbustamiseks võtab komisjon vastu:

| a) | meetmed, mis võimaldavad farmatseudil või mõnel teisel tervishoiutöötajal kontrollida retsepti ehtsust ja seda, kas retsepti on teises liikmesriigis välja kirjutanud volitatud isik, kusjuures töötatakse välja ühenduse retsepti vorm ja toetatakse e-retseptide koostalitlusvõimet;
  andmekaitsealaseid kaitsemeetmeid võetakse arvesse ja need lisatakse nimetatud arendusprotsessi alates selle algstaadiumist; |
| --- | --- |

a)

meetmed, mis võimaldavad farmatseudil või mõnel teisel tervishoiutöötajal kontrollida retsepti ehtsust ja seda, kas retsepti on teises liikmesriigis välja kirjutanud volitatud isik, kusjuures töötatakse välja ühenduse retsepti vorm ja toetatakse e-retseptide koostalitlusvõimet;
  andmekaitsealaseid kaitsemeetmeid võetakse arvesse ja need lisatakse nimetatud arendusprotsessi alates selle algstaadiumist;

| b) | meetmed, millega tagatakse, et ühes liikmesriigis väljakirjutatud ja teises liikmesriigis kätteantavad ravimid on korrektselt identifitseeritud ja et tooteteave on patsiendi jaoks arusaadav
  ja selge ka selles osas, mis puudutab sama ravimi erinevaid nimetusi
  ; |
| --- | --- |

b)

meetmed, millega tagatakse, et ühes liikmesriigis väljakirjutatud ja teises liikmesriigis kätteantavad ravimid on korrektselt identifitseeritud ja et tooteteave on patsiendi jaoks arusaadav
  ja selge ka selles osas, mis puudutab sama ravimi erinevaid nimetusi
  ;

| c) | meetmed, millega tagatakse vajaduse korral kontakt retsepti väljakirjutanud ja ravimit kätteandva osapoole vahel, et tagada täielik ravist arusaamine, säilitades samal ajal patsiendiandmete konfidentsiaalsuse. |
| --- | --- |

c)

meetmed, millega tagatakse vajaduse korral kontakt retsepti väljakirjutanud ja ravimit kätteandva osapoole vahel, et tagada täielik ravist arusaamine, säilitades samal ajal patsiendiandmete konfidentsiaalsuse.

3.
     
  Juhul kui ravi osutavas liikmesriigis väljastatakse retsept ravimi jaoks, mis ei ole kindlustajariigis tavapäraselt retsepti alusel kättesaadav, otsustab kindlustajariik, kas anda erandkorras luba või pakkuda sama tulemuslikuks peetavat asendusravimit.

4.   Lõike 2 punktides a
  , ▐
  b
  ja c
  osutatud meetmed võetakse vastu artikli 22 lõikes 2 sätestatud regulatiivmenetluse kohaselt. ▐

5.   Lõiget 1 ei kohaldata direktiivi 2001/83/EÜ artikli 71 lõike 2 kohaste eriretsepti alusel väljastatavate ravimite suhtes.

Artikkel 17

Euroopa tugikeskuste võrgustikud

1.   Liikmesriigid edendavad tervishoiuteenuste osutajate Euroopa tugikeskuste võrgustike arendamist
  , eriti haruldaste haiguste valdkonnas, mille puhul tuginetakse Euroopa territoriaalse koostöö rühmituste tervishoiualase koostöö käigus saadud kogemustele
  . Kõnealused võrgustikud on alati avatud uutele tervishoiuteenuste osutajatele, kes soovivad nendega ühineda, tingimusel, et need tervishoiuteenuste osutajad täidavad kõik vajalikud tingimused ja kriteeriumid.

2.   Euroopa tugikeskuste võrgustike eesmärk on:

| a) | aidata realiseerida Euroopa koostööpotentsiaali patsientidele osutatavate kõrgelt spetsialiseeritud tervishoiuteenuste ja tervishoiusüsteemide valdkonnas meditsiini ja tervishoiutehnoloogia uuendusi kasutades; |
| --- | --- |

a)

aidata realiseerida Euroopa koostööpotentsiaali patsientidele osutatavate kõrgelt spetsialiseeritud tervishoiuteenuste ja tervishoiusüsteemide valdkonnas meditsiini ja tervishoiutehnoloogia uuendusi kasutades;

| b) | aidata kaasa teadmiste ühiskasutusele haiguste ennetamise ja kõige sagedamini esinevate haiguste ravi kohta; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa teadmiste ühiskasutusele haiguste ennetamise ja kõige sagedamini esinevate haiguste ravi kohta;

| c) | aidata edendada kvaliteetsete ja kulutasuvate tervishoiuteenuste kättesaadavust patsientide jaoks, kelle tervislik seisund nõuab erilist ressursside ja asjatundlikkuse koondamist; |
| --- | --- |

c)

aidata edendada kvaliteetsete ja kulutasuvate tervishoiuteenuste kättesaadavust patsientide jaoks, kelle tervislik seisund nõuab erilist ressursside ja asjatundlikkuse koondamist;

| d) | suurendada nii palju kui võimalik ressursside kulutasuvat kasutamist, koondades neid vajadusel; |
| --- | --- |

d)

suurendada nii palju kui võimalik ressursside kulutasuvat kasutamist, koondades neid vajadusel;

| e) | aidata jagada teadmisi ja viia läbi tervishoiutöötajate koolitust; |
| --- | --- |

e)

aidata jagada teadmisi ja viia läbi tervishoiutöötajate koolitust;

| f) | töötada välja kvaliteedi ja ohutuse võrdlusnäitajad ning aidata välja töötada ja levitada häid tavasid võrgustiku raames ja sellest väljaspool; |
| --- | --- |

f)

töötada välja kvaliteedi ja ohutuse võrdlusnäitajad ning aidata välja töötada ja levitada häid tavasid võrgustiku raames ja sellest väljaspool;

| g) | aidata liikmesriikidel, kellel ei ole piisaval arvul teatava terviseprobleemiga patsiente või puudub tehnoloogia või asjatundlikkus, osutada täisvalikus kvaliteetseid, kõrgelt spetsialiseeritud teenuseid; |
| --- | --- |

g)

aidata liikmesriikidel, kellel ei ole piisaval arvul teatava terviseprobleemiga patsiente või puudub tehnoloogia või asjatundlikkus, osutada täisvalikus kvaliteetseid, kõrgelt spetsialiseeritud teenuseid;

| h) | rakendada vahendeid, mis võimaldavad kasutada tervishoiuressursse parimal võimalikul viisil raskete õnnetuste korral, eriti piiriülestel aladel. |
| --- | --- |

h)

rakendada vahendeid, mis võimaldavad kasutada tervishoiuressursse parimal võimalikul viisil raskete õnnetuste korral, eriti piiriülestel aladel.

3.   Komisjon võtab
  koostöös asjaomaste ekspertide ja sidusrühmadega
  vastu:

| a) | loetelu erikriteeriumide ja -tingimuste kohta, millele Euroopa tugikeskuste võrgustikud peavad vastama, kaasa arvatud
  loetelu haruldasemate haiguste kohta, mida tuleb hõlmata, ning
  Euroopa tugikeskuste võrgustikega ühineda soovivatelt tervishoiuteenuste osutajatelt nõutavad tingimused ja kriteeriumid, eelkõige kindlustamaks, et Euroopa tugikeskuste võrgustikud






  i) | on piisavalt suutlikud, et diagnoosida, jälgida ja hallata patsiente vajaduse korral tõendatud heade tulemustega; |
| --- | --- | --- |

a)

loetelu erikriteeriumide ja -tingimuste kohta, millele Euroopa tugikeskuste võrgustikud peavad vastama, kaasa arvatud
  loetelu haruldasemate haiguste kohta, mida tuleb hõlmata, ning
  Euroopa tugikeskuste võrgustikega ühineda soovivatelt tervishoiuteenuste osutajatelt nõutavad tingimused ja kriteeriumid, eelkõige kindlustamaks, et Euroopa tugikeskuste võrgustikud

i)

on piisavalt suutlikud, et diagnoosida, jälgida ja hallata patsiente vajaduse korral tõendatud heade tulemustega;

| ii) | on piisavalt suutlikud ja aktiivsed, et osutada olulisi teenuseid ja säilitada osutatavate teenuste kvaliteeti; |
| --- | --- |

ii)

on piisavalt suutlikud ja aktiivsed, et osutada olulisi teenuseid ja säilitada osutatavate teenuste kvaliteeti;

| iii) | on suutlikud andma ekspertnõuandeid, diagnoosima või diagnoosi kinnitama, välja töötama häid tavasid ja nendest kinni pidama ja rakendama tulemustele suunatud meetmeid ja kvaliteedikontrolli; |
| --- | --- |

iii)

on suutlikud andma ekspertnõuandeid, diagnoosima või diagnoosi kinnitama, välja töötama häid tavasid ja nendest kinni pidama ja rakendama tulemustele suunatud meetmeid ja kvaliteedikontrolli;

| iv) | on suutelised multidistsiplinaarseks lähenemiseks; |
| --- | --- |

iv)

on suutelised multidistsiplinaarseks lähenemiseks;

| v) | omavad kõrget ekspertteadmiste ja kogemuste taset, mida tõendavad trükised, stipendiumid või aunimetused, õppe- ja koolitustegevus; |
| --- | --- |

v)

omavad kõrget ekspertteadmiste ja kogemuste taset, mida tõendavad trükised, stipendiumid või aunimetused, õppe- ja koolitustegevus;

| vi) | annavad suure panuse teadustegevusse; |
| --- | --- |

vi)

annavad suure panuse teadustegevusse;

| vii) | on kaasatud epidemioloogilisse järelevalvesse, näiteks registrid; |
| --- | --- |

vii)

on kaasatud epidemioloogilisse järelevalvesse, näiteks registrid;

| viii) | on tihedates sidemetes ja koostöös teiste ekspertkeskuste ja -võrgustikega riigi ja rahvusvahelisel tasandil ning suutelised võrgustikku moodustama; |
| --- | --- |

viii)

on tihedates sidemetes ja koostöös teiste ekspertkeskuste ja -võrgustikega riigi ja rahvusvahelisel tasandil ning suutelised võrgustikku moodustama;

| ix) | on tihedates sidemetes ja koostöös patsiendiühendustega, kui sellised ühendused on olemas; |
| --- | --- |

ix)

on tihedates sidemetes ja koostöös patsiendiühendustega, kui sellised ühendused on olemas;

| x) | on asjakohastes ja tõhusates suhetes tehnoloogia tarnijatega. |
| --- | --- |

x)

on asjakohastes ja tõhusates suhetes tehnoloogia tarnijatega.

| b) | Euroopa tugikeskuste võrgustike asutamise korra. |
| --- | --- |

b)

Euroopa tugikeskuste võrgustike asutamise korra.

4.   Lõikes 3 osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi elemente, võetakse vastu artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Artikkel 18

Katsealad

Koostöös liikmesriikidega võib Euroopa Komisjon määrata piirialad katsealadeks, kus saab põhjalikult katsetada, analüüsida ja hinnata uuenduslikke piiriüleste tervishoiuteenuste algatusi.

Artikkel 19

E-tervishoid

Komisjon võtab artikli 22 lõikes 2 sätestatud korras vastu erimeetmed, mis on vajalikud liikmesriikide info- ja sidetehnoloogiasüsteemide koostalitlusvõime saavutamiseks tervishoiu valdkonnas ja neid meetmeid kohaldatakse siis, kui liikmeriigid on otsustanud need süsteemid kasutusele võtta. Meetmed
  vastavad igas liikmesriigis kohaldatavatele andmekaitseseadustele ja
  kajastavad
  ka
  tervishoiutehnoloogiate ja meditsiini
  ning sealhulgas telemeditsiini ja telepsühhiaatria
  arenguid ning austavad isikuandmete kaitse põhiõigust ▐. Meetmetega täpsustatakse eelkõige vajalikud nõuded ja terminoloogia asjaomaste info- ja sidetehnoloogiasüsteemide koostalitlusvõime jaoks, et tagada piiriüleste tervishoiuteenuste ohutu, kvaliteetne ja tõhus osutamine.

Liikmesriigid tagavad, et e-tervishoiu teenuste ja muude telemeditsiini teenuste kasutamisel

| a) | järgitakse samasuguseid professionaalse meditsiini kvaliteedi- ja ohutusnõudeid nagu mitteelektrooniliste tervishoiuteenuste osutamisel; |
| --- | --- |

a)

järgitakse samasuguseid professionaalse meditsiini kvaliteedi- ja ohutusnõudeid nagu mitteelektrooniliste tervishoiuteenuste osutamisel;

| b) | pakutakse piisavat kaitset patsientidele, eriti asjakohaste regulatiivsete nõuete kehtestamise abil arstidele, mis sarnanevad nõuetega mitteelektrooniliste tervishoiuteenuste osutamisel. |
| --- | --- |

b)

pakutakse piisavat kaitset patsientidele, eriti asjakohaste regulatiivsete nõuete kehtestamise abil arstidele, mis sarnanevad nõuetega mitteelektrooniliste tervishoiuteenuste osutamisel.

Artikkel 20

Koostöö ▐ tervishoiutehnoloogiate juhtimise alal

1.   
  Komisjon edendab pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist
  tervishoiutehnoloogiate hindamise eest vastutavaid riiklikke ametiasutusi või organeid ühendava võrgustiku
  loomist
  .
  Kõnealune võrgustik põhineb hea valitsemistava põhimõtetel, sealhulgas läbipaistvusel, objektiivsusel, õiglastel menetlustel ning kõigi asjaomaste sidusrühmade, sealhulgas (kuid mitte ainult) tervishoiutöötajate, patsientide esindajate, sotsiaalpartnerite, teadlaste ja majandusharu esindajate täieõiguslikul osalemisel, austades samal ajal liikmesriikide pädevust tervishoiutehnoloogia hindamise valdkonnas.

2.   Tervishoiutehnoloogia hindamise võrgustiku eesmärk on:

| a) | toetada koostööd riiklike ametiasutuste või organite vahel; |
| --- | --- |

a)

toetada koostööd riiklike ametiasutuste või organite vahel;

| b) | leida jätkusuutlikke võimalusi ravimite kättesaadavuse, uuenduslikkuse tasustamise ja tervishoiueelarve haldamise eesmärkide tasakaalustamiseks; |
| --- | --- |

b)

leida jätkusuutlikke võimalusi ravimite kättesaadavuse, uuenduslikkuse tasustamise ja tervishoiueelarve haldamise eesmärkide tasakaalustamiseks;

| c) | toetada objektiivse, usaldusväärse, õigeaegse, läbipaistva ja edastamiskõlbliku teabe koostamist tervishoiutehnoloogiate lühi- ja pikaajalise tõhususe kohta ning võimaldada kõnealuse teabe tõhusat vahetamist riiklike ametiasutuste või organite vahel
  ; |
| --- | --- |

c)

toetada objektiivse, usaldusväärse, õigeaegse, läbipaistva ja edastamiskõlbliku teabe koostamist tervishoiutehnoloogiate lühi- ja pikaajalise tõhususe kohta ning võimaldada kõnealuse teabe tõhusat vahetamist riiklike ametiasutuste või organite vahel
  ;

| d) | analüüsida vahetatava teabe olemust ja liiki. |
| --- | --- |

d)

analüüsida vahetatava teabe olemust ja liiki.

3.   Liikmesriigid määravad lõikes 2 osutatud võrgustikus osalevad ametiasutused ja organid ning edastavad komisjonile kõnealuste ametiasutuste ja organite nimed ja kontaktandmed.

4.   Komisjon võtab vastavalt artikli 22 lõikes 2 sätestatud regulatiivmenetlusele vajalikud meetmed võrgustiku loomiseks
  ,
  ▐ juhtimiseks
  ja läbipaistvaks toimimiseks
  .

5.
     
  Komisjon lubab võrgustikuga liituda ainult neil ametiasutustel, kes järgivad lõikes 1 nimetatud hea valitsemistava põhimõtteid.

Artikkel 21

Andmete kogumine statistilistel ja järelevalve eesmärkidel

1.   Liikmesriigid koguvad järelevalve eesmärgil statistilisi ▐ andmeid piiriüleste tervishoiuteenuste osutamise, osutatud teenuste, osutajate ja patsientide, kulude ja tulemuste kohta. Nad koguvad kõnealuseid andmeid osana üldistest tervishoiuteenuste andmete kogumise süsteemidest kooskõlas liikmesriikide ja ühenduse õigusaktidega, mis käsitlevad statistika koostamist ja isikuandmete kaitset
  , ning eriti direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõikega 4
  .

2.   Liikmesriigid edastavad lõikes 1 osutatud andmed komisjonile vähemalt kord aastas, välja arvatud andmed, mis on juba kogutud vastavalt direktiivile 2005/36/EÜ.

3.   Piiramata ühenduse statistikaprogrammi rakendamiseks vastu võetud meetmeid ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1338/2008 rakendamiseks võetud meetmeid, võtab komisjon vastavalt artikli 22 lõikes 2 sätestatud regulatiivmenetlusele vastu meetmed käesoleva artikli rakendamiseks.

V   PEATÜKK

RAKENDAMINE JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 22

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.
  Selles protsessis tagab komisjon konsulteerimise asjaomastest patsiendi- ja töötajarühmadest pärit ekspertide vahel sobival viisil, eriti käesoleva direktiivi rakendamise kontekstis, ja esitab põhjendatud aruande nimetatud konsulteerimise kohta.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 punktis 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse 3 kuud.

Kui rakendusmeetmed on seotud isikuandmete töötlemisega, konsulteeritakse Euroopa andmekaitseinspektoriga.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 23

Aruanded

Pärast viie aasta möödumist alates artikli 25 lõikes 1 osutatud kuupäevast koostab komisjon käesoleva direktiivi rakendamise kohta aruande
  , mis hõlmab statistikat direktiivist tingitud patsientide välja- ja sissevoolu kohta,
  ja esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Sel eesmärgil ja piiramata artikli 25 sätteid, teatavad liikmesriigid komisjonile igast meetmest, mille nad on kehtestanud või mida nad on muutnud või säilitanud, et rakendada artiklites 8 ja 9 sätestatud menetlusi.

Artikkel 24

Viited teistele õigusaktidele

║ Määruse (EÜ) nr 883/2004 ║ kohaldamise kuupäevast alates:

| — | vormistatakse käesolevas direktiivis sisalduvad viited ║ määrusele (EMÜ) nr 1408/71 viidetena määrusele (EÜ) nr 883/2004; |
| --- | --- |

—

vormistatakse käesolevas direktiivis sisalduvad viited ║ määrusele (EMÜ) nr 1408/71 viidetena määrusele (EÜ) nr 883/2004;

| — | vormistatakse käesolevas direktiivis sisalduvad viited ║ määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklile 22 viidetena määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklile 20. |
| --- | --- |

—

vormistatakse käesolevas direktiivis sisalduvad viited ║ määruse (EMÜ) nr 1408/71 artiklile 22 viidetena määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklile 20.

Artikkel 25

Ülevõtmine

Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ...
   (34).

Lisaks edastavad liikmesriigid komisjonile kõnealuste normide teksti ja kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vastavustabeli.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 26

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 27

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

esimees

---

(1)  4. detsembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

4. detsembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  
  ELT C 120, 28.5.2009, lk 65.

2

ELT C 120, 28.5.2009, lk 65.

(3)  
  ELT C 128, 6.6.2009, lk 20.

3

ELT C 128, 6.6.2009, lk 20.

(4)  Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

4

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta seisukoht.

(5)  

  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 543.

5

ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 543.

(6)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

6

C

(7)  ELT C 146, 22.6.2006, lk 1.

7

(8)  
  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

8

EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(9)  

  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

9

ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(10)  

  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

10

EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(11)  ELT L ...

11

ELT L ...

(12)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22. ║

12

(13)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

13

(14)  EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2. ║

14

(15)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

15

(16)  ELT L 311, 28.11.2001, lk 67. ║

16

(17)  

  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19.

17

EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19.

(18)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 70.

18

ELT L 354, 31.12.2008, lk 70.

(19)  EÜT L 271, 9.10.2002, lk 1.

19

(20)  ELT L 142, 30.4. 2004, lk 1.

20

(21)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║

21

(22)  

  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

22

EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(23)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37. ║

23

(24)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1. ║

24

(25)  EÜT L 121, 1.5.2001, lk 34.

25

(26)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

26

(27)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 19.

27

(28)  

  ELT L 33, 8.2.2003, lk 30.

28

ELT L 33, 8.2.2003, lk 30.

(29)  

  ELT L 102, 7.4.2004, lk 48.

29

ELT L 102, 7.4.2004, lk 48.

(30)  

  EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1.

30

EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1.

(31)  

  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

31

EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

(32)  

  EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17.

32

EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17.

(33)  

  EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1.

33

EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1.

(34)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

34

Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/395 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/395

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Patsiendi ohutus *

P6_TA(2009)0287

Euroopa Parlamendi 23. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (KOM(2008)0837 – C6-0032/2009 – 2009/0003(CNS))

2010/C 184 E/74

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0837);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 152 lõiget 4, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0032/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0239/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu soovitus


  Põhjendus 2 |
| (2) | Hinnanguliselt kannatab ELi liikmesriikides 8–12 % haiglaravile võetud patsientidest ravi jooksul esinevate kõrvalekallete tõttu. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 2

(2)

Hinnanguliselt kannatab ELi liikmesriikides 8–12 % haiglaravile võetud patsientidest ravi jooksul esinevate kõrvalekallete tõttu.

| (2) | Hinnanguliselt kannatab ELi liikmesriikides 8–12 %
  ehk 6,7 kuni 15 miljonit haiglaravile võetud ja rohkem kui 37 miljonit esmaabi saanud patsienti
  ravi jooksul esinevate kõrvalekallete tõttu. |
| --- | --- |

(2)

Hinnanguliselt kannatab ELi liikmesriikides 8–12 %
  ehk 6,7 kuni 15 miljonit haiglaravile võetud ja rohkem kui 37 miljonit esmaabi saanud patsienti
  ravi jooksul esinevate kõrvalekallete tõttu.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Hinnanguliselt haigestub Euroopa Liidus tervishoiuteenuste osutamisega seotud nakkustesse keskmiselt iga 20. patsient ehk 4,1 miljonit patsienti igal aastal ja sellised nakkused põhjustavad ligikaudu 37 000 surmajuhtumit aastas. |
| --- | --- |

(2 a)

Hinnanguliselt haigestub Euroopa Liidus tervishoiuteenuste osutamisega seotud nakkustesse keskmiselt iga 20. patsient ehk 4,1 miljonit patsienti igal aastal ja sellised nakkused põhjustavad ligikaudu 37 000 surmajuhtumit aastas.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 3

| (3) | Puudulik patsiendi ohutus on tõsine rahvatervise probleem ning piiratud tervishoiuressurssidel lasuv suur majanduslik koorem. Suur osa kõrvalekalletest on nii haiglasektori kui ka esmatasandi arstiabi puhul välditavad ning enamik neist on tingitud süsteemsetest teguritest. |
| --- | --- |

(3)

Puudulik patsiendi ohutus on tõsine rahvatervise probleem ning piiratud tervishoiuressurssidel lasuv suur majanduslik koorem. Suur osa kõrvalekalletest on nii haiglasektori kui ka esmatasandi arstiabi puhul välditavad ning enamik neist on tingitud süsteemsetest teguritest.

| (3) | Puudulik patsiendi ohutus on tõsine rahvatervise probleem ning piiratud tervishoiuressurssidel lasuv suur majanduslik koorem. Suur osa kõrvalekalletest
  , sealhulgas diagnoosi- ja/või ravivigadest tulenevatest kõrvalekalletest,
  on nii haiglasektori kui ka esmatasandi arstiabi puhul välditavad ning enamik neist on tingitud
  piiratud rahalistest vahenditest ja
  süsteemsetest teguritest. |
| --- | --- |

(3)

Puudulik patsiendi ohutus on tõsine rahvatervise probleem ning piiratud tervishoiuressurssidel lasuv suur majanduslik koorem. Suur osa kõrvalekalletest
  , sealhulgas diagnoosi- ja/või ravivigadest tulenevatest kõrvalekalletest,
  on nii haiglasektori kui ka esmatasandi arstiabi puhul välditavad ning enamik neist on tingitud
  piiratud rahalistest vahenditest ja
  süsteemsetest teguritest.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 6 a (uus)

| (6 a) | Hinnanguliselt on tervishoiuteenuste osutamisega seotud kõrvalekalletest kerge vältida nakkuseid. Liikmesriigid peavad looma vahendid, mille abil vähendada Euroopa Liidus igal aastal kõrvalekallete ohvriks langevate inimeste arvu 20 % võrra. |
| --- | --- |

(6 a)

Hinnanguliselt on tervishoiuteenuste osutamisega seotud kõrvalekalletest kerge vältida nakkuseid. Liikmesriigid peavad looma vahendid, mille abil vähendada Euroopa Liidus igal aastal kõrvalekallete ohvriks langevate inimeste arvu 20 % võrra.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 7

| (7) | Uurimistulemused näitavad, et tulemuslike ja kõikehõlmavate patsiendi ohutuse strateegiate väljatöötamises ja rakendamises on ELi liikmesriigid eri tasemel. Seepärast kavatsetakse käesoleva algatusega luua raamistik, mis aitab stimuleerida selle valdkonna poliitika arengut ning edaspidist tegevust liikmesriikides ja liikmesriikidevahelisi kontakte, et lahendada ELi ees seisvaid patsiendi ohutusega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

(7)

Uurimistulemused näitavad, et tulemuslike ja kõikehõlmavate patsiendi ohutuse strateegiate väljatöötamises ja rakendamises on ELi liikmesriigid eri tasemel. Seepärast kavatsetakse käesoleva algatusega luua raamistik, mis aitab stimuleerida selle valdkonna poliitika arengut ning edaspidist tegevust liikmesriikides ja liikmesriikidevahelisi kontakte, et lahendada ELi ees seisvaid patsiendi ohutusega seotud küsimusi.

| (7) | Uurimistulemused näitavad, et tulemuslike ja kõikehõlmavate patsiendi ohutuse strateegiate väljatöötamises ja rakendamises on ELi liikmesriigid eri tasemel. Seepärast kavatsetakse käesoleva algatusega luua raamistik, mis aitab stimuleerida selle valdkonna poliitika arengut ning edaspidist tegevust liikmesriikides ja liikmesriikidevahelisi kontakte, et lahendada ELi ees seisvaid patsiendi ohutusega seotud küsimusi
  , sealhulgas suurendada tervishoiusüsteemi asutuste ja institutsioonide vastutust inimeste tervise eest
  .
  Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 152 ei tohi kõnealused meetmed piirata liikmesriikide pädevust. |
| --- | --- |

(7)

Uurimistulemused näitavad, et tulemuslike ja kõikehõlmavate patsiendi ohutuse strateegiate väljatöötamises ja rakendamises on ELi liikmesriigid eri tasemel. Seepärast kavatsetakse käesoleva algatusega luua raamistik, mis aitab stimuleerida selle valdkonna poliitika arengut ning edaspidist tegevust liikmesriikides ja liikmesriikidevahelisi kontakte, et lahendada ELi ees seisvaid patsiendi ohutusega seotud küsimusi
  , sealhulgas suurendada tervishoiusüsteemi asutuste ja institutsioonide vastutust inimeste tervise eest
  .
  Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 152 ei tohi kõnealused meetmed piirata liikmesriikide pädevust.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 8

| (8) | Patsiente tuleks teavitada ja suurendada nende mõjuvõimu, kaasates neid patsiendi ohutusega seotud protsessi; neid tuleks teavitada ohutustasemetest ja sellest, kuidas on võimalik leida kättesaadavat ja arusaadavat teavet kaebuste esitamise ja kahjuhüvitusnõuete süsteemide kohta. |
| --- | --- |

(8)

Patsiente tuleks teavitada ja suurendada nende mõjuvõimu, kaasates neid patsiendi ohutusega seotud protsessi; neid tuleks teavitada ohutustasemetest ja sellest, kuidas on võimalik leida kättesaadavat ja arusaadavat teavet kaebuste esitamise ja kahjuhüvitusnõuete süsteemide kohta.

| (8) | Patsiente tuleks teavitada ja suurendada nende mõjuvõimu, kaasates neid patsiendi ohutusega seotud protsessi; neid tuleks teavitada ohutustasemetest ja sellest, kuidas on võimalik leida kättesaadavat ja arusaadavat teavet kaebuste esitamise ja kahjuhüvitusnõuete süsteemide kohta.
  Hüvitise liigi ja hüvitamise korra kehtestamine kuulub iga liikmesriigi pädevusse. |
| --- | --- |

(8)

Patsiente tuleks teavitada ja suurendada nende mõjuvõimu, kaasates neid patsiendi ohutusega seotud protsessi; neid tuleks teavitada ohutustasemetest ja sellest, kuidas on võimalik leida kättesaadavat ja arusaadavat teavet kaebuste esitamise ja kahjuhüvitusnõuete süsteemide kohta.
  Hüvitise liigi ja hüvitamise korra kehtestamine kuulub iga liikmesriigi pädevusse.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 10

| (10) | Võrreldavad ning koondatud andmed tuleks koguda ühenduse tasandil, et luua tõhusad ja läbipaistvad patsiendi ohutust käsitlevad programmid, struktuurid ja tegevuspõhimõtted ning liikmesriikides tuleks levitada parimaid tavasid. Vastastikuse õppimise lihtsustamiseks on liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni koostöös vaja välja töötada patsiendi ohutust käsitlev ühine terminoloogia ja ühised näitajad, võttes arvesse asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide tööd. |
| --- | --- |

(10)

Võrreldavad ning koondatud andmed tuleks koguda ühenduse tasandil, et luua tõhusad ja läbipaistvad patsiendi ohutust käsitlevad programmid, struktuurid ja tegevuspõhimõtted ning liikmesriikides tuleks levitada parimaid tavasid. Vastastikuse õppimise lihtsustamiseks on liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni koostöös vaja välja töötada patsiendi ohutust käsitlev ühine terminoloogia ja ühised näitajad, võttes arvesse asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide tööd.

| (10) | Võrreldavad ning koondatud andmed tuleks koguda ühenduse tasandil, et luua tõhusad ja läbipaistvad patsiendi ohutust käsitlevad programmid, struktuurid ja tegevuspõhimõtted ning liikmesriikides tuleks levitada parimaid tavasid.
  Neid andmeid tohib kasutada üksnes patsiendi ohutuse eesmärgil tervishoiuteenustega seotud nakkuste tõrjeks.
  Vastastikuse õppimise lihtsustamiseks on liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni koostöös vaja välja töötada patsiendi ohutust käsitlev ühine terminoloogia ja ühised näitajad, võttes arvesse asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide tööd. |
| --- | --- |

(10)

Võrreldavad ning koondatud andmed tuleks koguda ühenduse tasandil, et luua tõhusad ja läbipaistvad patsiendi ohutust käsitlevad programmid, struktuurid ja tegevuspõhimõtted ning liikmesriikides tuleks levitada parimaid tavasid.
  Neid andmeid tohib kasutada üksnes patsiendi ohutuse eesmärgil tervishoiuteenustega seotud nakkuste tõrjeks.
  Vastastikuse õppimise lihtsustamiseks on liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni koostöös vaja välja töötada patsiendi ohutust käsitlev ühine terminoloogia ja ühised näitajad, võttes arvesse asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide tööd.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 11

| (11) | Info- ja sidetehnoloogia vahendid, nagu elektroonilised terviseandmed või e-ravimiretseptid, võivad aidata parandada patsiendi ohutust näiteks ravimite võimalike vastastiktoimete või ravimiallergia kohta tehtavate süstemaatiliste sõeluuringute kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Info- ja sidetehnoloogia vahendid, nagu elektroonilised terviseandmed või e-ravimiretseptid, võivad aidata parandada patsiendi ohutust näiteks ravimite võimalike vastastiktoimete või ravimiallergia kohta tehtavate süstemaatiliste sõeluuringute kaudu.

| (11) | Info- ja sidetehnoloogia vahendid, nagu elektroonilised terviseandmed või e-ravimiretseptid, võivad aidata parandada patsiendi ohutust näiteks ravimite võimalike vastastiktoimete või ravimiallergia kohta tehtavate süstemaatiliste sõeluuringute kaudu
  , nagu on sätestatud komisjoni 2. juuli 2008. aasta soovituses 2008/594/EÜ digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime kohta (1)

  . |
| --- | --- |

(11)

Info- ja sidetehnoloogia vahendid, nagu elektroonilised terviseandmed või e-ravimiretseptid, võivad aidata parandada patsiendi ohutust näiteks ravimite võimalike vastastiktoimete või ravimiallergia kohta tehtavate süstemaatiliste sõeluuringute kaudu
  , nagu on sätestatud komisjoni 2. juuli 2008. aasta soovituses 2008/594/EÜ digitaalsete terviseloosüsteemide piiriülese koostalitlusvõime kohta (1)

  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 12 a (uus)

| (12 a) | Eakatel inimestel on suurem tõenäosus haigestuda haiglas viibimise ajal nakkushaigustesse, seepärast tuleks uurida nende kui erirühma vajadusi ja võtta meetmeid nende vajaduste rahuldamiseks, et soodustada nende taastumist ja tervenemist. |
| --- | --- |

(12 a)

Eakatel inimestel on suurem tõenäosus haigestuda haiglas viibimise ajal nakkushaigustesse, seepärast tuleks uurida nende kui erirühma vajadusi ja võtta meetmeid nende vajaduste rahuldamiseks, et soodustada nende taastumist ja tervenemist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 15

| (15) | Kuna puuduvad piisavad andmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta, ei ole järelevalvevõrgustikel võimalik asutusi tulemuslikult võrrelda, jälgida tervishoiuteenustega seotud patogeenide epidemioloogiat ega hinnata ja juhtida tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetus- ja tõrjepoliitikat. Seepärast tuleks nii tervishoiuasutuste kui ka piirkondlikul ja riiklikul tasandil luua järelevalvesüsteemid või neid tugevdada. |
| --- | --- |

(15)

Kuna puuduvad piisavad andmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta, ei ole järelevalvevõrgustikel võimalik asutusi tulemuslikult võrrelda, jälgida tervishoiuteenustega seotud patogeenide epidemioloogiat ega hinnata ja juhtida tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetus- ja tõrjepoliitikat. Seepärast tuleks nii tervishoiuasutuste kui ka piirkondlikul ja riiklikul tasandil luua järelevalvesüsteemid või neid tugevdada.

| (15) | Kuna puuduvad piisavad andmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta, ei ole järelevalvevõrgustikel võimalik asutusi tulemuslikult võrrelda, jälgida tervishoiuteenustega seotud patogeenide epidemioloogiat ega hinnata ja juhtida tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetus- ja tõrjepoliitikat. Seepärast tuleks nii tervishoiuasutuste kui ka piirkondlikul ja riiklikul tasandil luua järelevalvesüsteemid või neid tugevdada.
  Teabekogumise parandamine piirkondade, riikide ja Euroopa tasandil peaks lihtsustama otseste seoste kindlakstegemist patsientide ohutuse valdkonnas välja töötatud poliitika, süsteemide ja struktuuride kvaliteedi ning kõnealuses valdkonnas saavutatud tulemuste vahel. |
| --- | --- |

(15)

Kuna puuduvad piisavad andmed tervishoiuteenustega seotud nakkuste kohta, ei ole järelevalvevõrgustikel võimalik asutusi tulemuslikult võrrelda, jälgida tervishoiuteenustega seotud patogeenide epidemioloogiat ega hinnata ja juhtida tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetus- ja tõrjepoliitikat. Seepärast tuleks nii tervishoiuasutuste kui ka piirkondlikul ja riiklikul tasandil luua järelevalvesüsteemid või neid tugevdada.
  Teabekogumise parandamine piirkondade, riikide ja Euroopa tasandil peaks lihtsustama otseste seoste kindlakstegemist patsientide ohutuse valdkonnas välja töötatud poliitika, süsteemide ja struktuuride kvaliteedi ning kõnealuses valdkonnas saavutatud tulemuste vahel.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 15 a (uus)

| (15 a) | Liikmesriigid peavad suutma vähendada tervishoiuteenustega seotud nakkuste ohvriks langevate inimeste arvu. Võimalike lahenduste jaoks on oluline tööle võtta suurem arv meditsiiniõdesid ja nakkuste kontrollile spetsialiseerunud meditsiiniõdesid. |
| --- | --- |

(15 a)

Liikmesriigid peavad suutma vähendada tervishoiuteenustega seotud nakkuste ohvriks langevate inimeste arvu. Võimalike lahenduste jaoks on oluline tööle võtta suurem arv meditsiiniõdesid ja nakkuste kontrollile spetsialiseerunud meditsiiniõdesid.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 15 b (uus)

| (15 b) | Lisaks peaksid liikmesriigid ja nende tervishoiuasutused kaaluma sidepersonali kasutamist, et toetada spetsialiseerunud meditsiiniõdesid erakorralist abi andvates haiglates ja kommunaalhaiglates. |
| --- | --- |

(15 b)

Lisaks peaksid liikmesriigid ja nende tervishoiuasutused kaaluma sidepersonali kasutamist, et toetada spetsialiseerunud meditsiiniõdesid erakorralist abi andvates haiglates ja kommunaalhaiglates.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 15 c (uus)

| (15 c) | Et vähendada tervishoiuteenuste osutamisel esinevaid kõrvalekaldeid, tuleks liikmesriike innustada seadma kohalikke ja riiklikke eesmärke nakkustõrjele spetsialiseerunud meditsiinitöötajate töölevõtmise kohta, võttes arvesse soovituslikku sihtmäära, mille kohaselt peaks aastaks 2015 olema üks meditsiiniõde iga 250 haiglakoha kohta. |
| --- | --- |

(15 c)

Et vähendada tervishoiuteenuste osutamisel esinevaid kõrvalekaldeid, tuleks liikmesriike innustada seadma kohalikke ja riiklikke eesmärke nakkustõrjele spetsialiseerunud meditsiinitöötajate töölevõtmise kohta, võttes arvesse soovituslikku sihtmäära, mille kohaselt peaks aastaks 2015 olema üks meditsiiniõde iga 250 haiglakoha kohta.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 16 a (uus)

| (16 a) | Komisjon peaks esitama ettepanekud, kuidas ära hoida võltsitud ravimite levikut ning patsientide ja tervishoiutöötajate kahjustusi süstlatorkevigastuste tagajärjel. |
| --- | --- |

(16 a)

Komisjon peaks esitama ettepanekud, kuidas ära hoida võltsitud ravimite levikut ning patsientide ja tervishoiutöötajate kahjustusi süstlatorkevigastuste tagajärjel.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – I a peatükk (uus) – pealkiri

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – I a peatükk (uus) – punkt 1

| (1) | Liikmesriigid peaksid eraldama vahendid, millega vähendatakse Euroopa Liidus igal aastal tervishoiuteenuste kõrvalekallete ohvriks langevate inimeste arvu 20 % võrra, mis vastab eesmärgile vähendada 2015. aastaks selliseid kõrvalekaldeid 900 000 juhtumi võrra aastas. |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriigid peaksid eraldama vahendid, millega vähendatakse Euroopa Liidus igal aastal tervishoiuteenuste kõrvalekallete ohvriks langevate inimeste arvu 20 % võrra, mis vastab eesmärgile vähendada 2015. aastaks selliseid kõrvalekaldeid 900 000 juhtumi võrra aastas.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – II peatükk – punkt 1 – alapunkt a

| (a) | Oma territooriumil patsiendi ohutuse eest
  vastutava pädeva asutuse või
  pädevate asutuste määramine. |
| --- | --- |

(a)

Oma territooriumil patsiendi ohutuse eest
  vastutava pädeva asutuse või
  pädevate asutuste määramine.

| (a) | Oma territooriumil
  erinevatel haldus- ja omavalitsustasanditel
  patsiendi ohutuse eest
  vastutavate pädevate asutuste
  määramine
  ning rahvatervise parandamise meetmete järelevalve ja kooskõlastamine
  . |
| --- | --- |

(a)

Oma territooriumil
  erinevatel haldus- ja omavalitsustasanditel
  patsiendi ohutuse eest
  vastutavate pädevate asutuste
  määramine
  ning rahvatervise parandamise meetmete järelevalve ja kooskõlastamine
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – II peatükk – punkt 1 – alapunkt c

| (c) | Ohutumate süsteemide, menetluste ja vahendite väljatöötamise toetamine, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia kasutamine. |
| --- | --- |

(c)

Ohutumate süsteemide, menetluste ja vahendite väljatöötamise toetamine, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia kasutamine.

| (c) | Ohutumate
  ja kasutajasõbralikumate
  süsteemide, menetluste ja vahendite väljatöötamise toetamine, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia kasutamine. |
| --- | --- |

(c)

Ohutumate
  ja kasutajasõbralikumate
  süsteemide, menetluste ja vahendite väljatöötamise toetamine, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia kasutamine.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – II peatükk – punkt 2 – alapunkt b a (uus)

| (b a) | Teavitada patsiente raviriskidest ja kehtestada õiguslikud menetlused, mis hõlbustavad tervisekahjustuste tõttu nõuete esitamist, sealhulgas ravimitootjatele. |
| --- | --- |

(b a)

Teavitada patsiente raviriskidest ja kehtestada õiguslikud menetlused, mis hõlbustavad tervisekahjustuste tõttu nõuete esitamist, sealhulgas ravimitootjatele.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – II peatükk – punkt 3 – alapunkt a

| (a) | Võimaldavad esitada asjakohast teavet vigade, kõrvalekallete ja ohtlike olukordade ulatuse, liikide ja põhjuste kohta. |
| --- | --- |

(a)

Võimaldavad esitada asjakohast teavet vigade, kõrvalekallete ja ohtlike olukordade ulatuse, liikide ja põhjuste kohta.

| (a) | Võimaldavad esitada asjakohast teavet vigade, kõrvalekallete ja ohtlike olukordade ulatuse, liikide ja põhjuste kohta
  ning nimetavad vastutavad isikud
  . |
| --- | --- |

(a)

Võimaldavad esitada asjakohast teavet vigade, kõrvalekallete ja ohtlike olukordade ulatuse, liikide ja põhjuste kohta
  ning nimetavad vastutavad isikud
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – II peatükk – punkt 3 – alapunkt b a (uus)

| (b a) | Võimaldavad eri liikmesriikide tervishoiuasutustel vahetada konfidentsiaalset teavet meditsiinitöötajate kohta, kes on tunnistatud süüdi hooletuses või eeskirjade eiramises. |
| --- | --- |

(b a)

Võimaldavad eri liikmesriikide tervishoiuasutustel vahetada konfidentsiaalset teavet meditsiinitöötajate kohta, kes on tunnistatud süüdi hooletuses või eeskirjade eiramises.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – II peatükk – punkt 4 – alapunkt b a (uus)

| (b a) | Võimaldavad kõigile tervishoiutöötajatele asjakohase hariduse ja koolituse, kuidas kasutada meditsiiniseadmeid nõuetekohaselt ning kooskõlas kasutusjuhendis kirjeldatud funktsiooni ja tehniliste nõuetega, et hoida ära terviseohte ja kõrvalekaldeid, sealhulgas neid, mis tulenevad ettekavatsematust korduvkasutusest. |
| --- | --- |

(b a)

Võimaldavad kõigile tervishoiutöötajatele asjakohase hariduse ja koolituse, kuidas kasutada meditsiiniseadmeid nõuetekohaselt ning kooskõlas kasutusjuhendis kirjeldatud funktsiooni ja tehniliste nõuetega, et hoida ära terviseohte ja kõrvalekaldeid, sealhulgas neid, mis tulenevad ettekavatsematust korduvkasutusest.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – II peatükk – punkt 5 – alapunkt c

| (c) | Koguma ELi tasandil patsiendi ohutusega seotud saavutuste laadi ja arvu kohta võrreldavaid andmeid ja teavet, mida üksteisega jagatakse, et hõlbustada üksteiselt õppimist ja koguda teavet prioriteetide seadmiseks. |
| --- | --- |

(c)

Koguma ELi tasandil patsiendi ohutusega seotud saavutuste laadi ja arvu kohta võrreldavaid andmeid ja teavet, mida üksteisega jagatakse, et hõlbustada üksteiselt õppimist ja koguda teavet prioriteetide seadmiseks.

| (c) | Koguma ELi tasandil patsiendi ohutusega seotud saavutuste laadi ja arvu kohta võrreldavaid andmeid ja teavet, mida üksteisega jagatakse, et hõlbustada üksteiselt õppimist ja koguda teavet prioriteetide seadmiseks.
  Andmete kogumise maht ja kulu ning andmete kasutamine ei tohi olla ebaproportsionaalsed eeldatava kasuga võrreldes. Andmeid tohib koguda vaid eesmärgi saavutamiseks (tervishoiuteenustega seotud nakkuste vähendamine ühise õppimise teel). |
| --- | --- |

(c)

Koguma ELi tasandil patsiendi ohutusega seotud saavutuste laadi ja arvu kohta võrreldavaid andmeid ja teavet, mida üksteisega jagatakse, et hõlbustada üksteiselt õppimist ja koguda teavet prioriteetide seadmiseks.
  Andmete kogumise maht ja kulu ning andmete kasutamine ei tohi olla ebaproportsionaalsed eeldatava kasuga võrreldes. Andmeid tohib koguda vaid eesmärgi saavutamiseks (tervishoiuteenustega seotud nakkuste vähendamine ühise õppimise teel).

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – II peatükk – punkt 6 – alapunkt b a (uus)

| (b a) | Soodustama võimalusi koostööks ning kogemuste ja parimate tavade vahetuseks haiglajuhtide, haiglapersonali ja patsientide organisatsioonide vahel kogu Euroopa Liidus, pidades silmas patsiendi ohutuse algatusi kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

(b a)

Soodustama võimalusi koostööks ning kogemuste ja parimate tavade vahetuseks haiglajuhtide, haiglapersonali ja patsientide organisatsioonide vahel kogu Euroopa Liidus, pidades silmas patsiendi ohutuse algatusi kohalikul tasandil.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt -a (uus)

| (-a) | Võtta kasutusele tõhusad riskihindamismehhanismid, sealhulgas patsiendi diagnostiline uuring enne ravi alustamist, et kiiresti kindlaks teha asjaolud, mis nõuavad täiendavaid ettevaatusabinõusid. |
| --- | --- |

(-a)

Võtta kasutusele tõhusad riskihindamismehhanismid, sealhulgas patsiendi diagnostiline uuring enne ravi alustamist, et kiiresti kindlaks teha asjaolud, mis nõuavad täiendavaid ettevaatusabinõusid.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt -a a (uus)

| (-a a) | Asjakohaselt kaitsta tervishoiutöötajaid vaktsineerimise, kokkupuutejärgse profülaktika, diagnostiliste tavauuringute ja isikliku kaitsevarustusega ning kasutada meditsiiniseadmeid, mis vähendavad verega ülekantavate nakkuste ohtu. |
| --- | --- |

(-a a)

Asjakohaselt kaitsta tervishoiutöötajaid vaktsineerimise, kokkupuutejärgse profülaktika, diagnostiliste tavauuringute ja isikliku kaitsevarustusega ning kasutada meditsiiniseadmeid, mis vähendavad verega ülekantavate nakkuste ohtu.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt -a b (uus)

| (-a b) | Tõhusalt ennetada ja tõrjuda nakkusi pikaravi- ja taastusravihaiglates. |
| --- | --- |

(-a b)

Tõhusalt ennetada ja tõrjuda nakkusi pikaravi- ja taastusravihaiglates.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt b

| (b) | Edendada nakkuste ennetamist ja tõrjet tervishoiuasutuste tasandil. |
| --- | --- |

(b)

Edendada nakkuste ennetamist ja tõrjet tervishoiuasutuste tasandil.

| (b) | Edendada nakkuste ennetamist ja tõrjet tervishoiuasutuste tasandil
  ning tagada puhtuse, hügieeni ja vajaduse korral steriilsuse kõrgeim tase:










  (i) | patsientide vastuvõtmisel ja haiglas viibimisel kasutatavate seadmete puhul; |
| --- | --- | --- |

(b)

Edendada nakkuste ennetamist ja tõrjet tervishoiuasutuste tasandil
  ning tagada puhtuse, hügieeni ja vajaduse korral steriilsuse kõrgeim tase:

(i)

patsientide vastuvõtmisel ja haiglas viibimisel kasutatavate seadmete puhul;

| (ii) | patsientide kasutuses olevate meditsiini- ja parameditsiiniseadmete, elektromeditsiiniseadmete ja ravimite jaotamise protseduuri puhul; |
| --- | --- |

(ii)

patsientide kasutuses olevate meditsiini- ja parameditsiiniseadmete, elektromeditsiiniseadmete ja ravimite jaotamise protseduuri puhul;

| (iii) | patsientide ravimiseks kasutatava sanitaartehnika puhul
  . |
| --- | --- |

(iii)

patsientide ravimiseks kasutatava sanitaartehnika puhul
  .

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt ba – uus taane

| (ba) | Edendada kätehügieeni tervishoiutöötajate seas. |
| --- | --- |

(ba)

Edendada kätehügieeni tervishoiutöötajate seas.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt bb – uus taane

| (bb) | Parandada haiguste ennetust ja leviku tõkestamist meedikute ja parameedikute seas ning nende kaudu vajalike ettevaatusabinõudega, sealhulgas meditsiinipersonali vaktsineerimise programmidega. |
| --- | --- |

(bb)

Parandada haiguste ennetust ja leviku tõkestamist meedikute ja parameedikute seas ning nende kaudu vajalike ettevaatusabinõudega, sealhulgas meditsiinipersonali vaktsineerimise programmidega.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt d

| (d) | Edendada liikmesriikide ja tervishoiuasutuste tasandil tervishoiutöötajate haridust ja koolitust. |
| --- | --- |

(d)

Edendada liikmesriikide ja tervishoiuasutuste tasandil tervishoiutöötajate haridust ja koolitust.

| (d) | Edendada liikmesriikide ja tervishoiuasutuste tasandil tervishoiutöötajate
  ja parameedikute
  haridust ja koolitust
  , pöörates eritähelepanu haiglanakkustele ning viirusetekitajate immuunsusele antibiootikumide suhtes
  . |
| --- | --- |

(d)

Edendada liikmesriikide ja tervishoiuasutuste tasandil tervishoiutöötajate
  ja parameedikute
  haridust ja koolitust
  , pöörates eritähelepanu haiglanakkustele ning viirusetekitajate immuunsusele antibiootikumide suhtes
  .

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt e

| (e) | Anda patsientidele paremat teavet. |
| --- | --- |

(e)

Anda patsientidele paremat teavet.

| (e) | Anda patsientidele paremat teavet
  sotsiaalabi võrgustiku ja regulaarsete teabekampaaniate kaudu ajalehtedes, raadios, televisioonis ja Internetis
  . |
| --- | --- |

(e)

Anda patsientidele paremat teavet
  sotsiaalabi võrgustiku ja regulaarsete teabekampaaniate kaudu ajalehtedes, raadios, televisioonis ja Internetis
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt f

| (f) | Toetada teadusuuringuid. |
| --- | --- |

(f)

Toetada teadusuuringuid.

| (f) | Toetada teadusuuringuid
  , muu hulgas nanotehnoloogia ja nanomaterjalide võimaliku meditsiinilise kasutamise valdkonnas
  . |
| --- | --- |

(f)

Toetada teadusuuringuid
  , muu hulgas nanotehnoloogia ja nanomaterjalide võimaliku meditsiinilise kasutamise valdkonnas
  .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt f a (uus)

| (f a) | Teatada Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusele igast tervishoiuteenustega seotud nakkuse puhangust, mis mõjutab suurt arvu patsiente. |
| --- | --- |

(f a)

Teatada Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusele igast tervishoiuteenustega seotud nakkuse puhangust, mis mõjutab suurt arvu patsiente.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu soovitus

I osa – III peatükk – punkt 1 – alapunkt f b (uus)

| (f b) | Korraldada avalikkusele ja tervishoiutöötajatele suunatud teavituskampaaniaid, mille eesmärk on tõrjuda harjumusi, mis toovad kaasa antibiootikumiresistentsuse. |
| --- | --- |

(f b)

Korraldada avalikkusele ja tervishoiutöötajatele suunatud teavituskampaaniaid, mille eesmärk on tõrjuda harjumusi, mis toovad kaasa antibiootikumiresistentsuse.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu soovitus

II osa – pealkiri

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu soovitus

II osa – punkt 1 a (uus)

| (1 a) | Komisjon peaks kaaluma, milliseid kehtivaid ühenduse õigusakte saaks patsiendi ohutuse parandamiseks karmistada, näiteks tagada, et kui tervishoiutöötajad liiguvad Euroopas ühest riigist teise, jagavad tervishoiuvaldkonna reguleerivad asutused teavet mitte üksnes isikute algse kvalifikatsiooni kohta, vaid ka neid puudutavate lõpetatud või käimasolevate distsiplinaarmenetluste kohta. |
| --- | --- |

(1 a)

Komisjon peaks kaaluma, milliseid kehtivaid ühenduse õigusakte saaks patsiendi ohutuse parandamiseks karmistada, näiteks tagada, et kui tervishoiutöötajad liiguvad Euroopas ühest riigist teise, jagavad tervishoiuvaldkonna reguleerivad asutused teavet mitte üksnes isikute algse kvalifikatsiooni kohta, vaid ka neid puudutavate lõpetatud või käimasolevate distsiplinaarmenetluste kohta.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu soovitus

II osa – punkt 1 b (uus)

| (1 b) | Komisjonil palutakse 2002. aastal Maailma Terviseorganisatsiooni koostatud haiglanakkuste ennetamise praktilise juhise (2) alusel koostada haiglanakkuste ennetamist käsitlev dokument patsientidele. |
| --- | --- |

(1 b)

Komisjonil palutakse 2002. aastal Maailma Terviseorganisatsiooni koostatud haiglanakkuste ennetamise praktilise juhise (2) alusel koostada haiglanakkuste ennetamist käsitlev dokument patsientidele.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu soovitus

I lisa – Mõisted – Kõrvalekalle – teine veerg

Juhtum, mis põhjustab patsiendile kahju. Kahju tähendab organismi struktuuri või funktsiooni kahjustust ja/või selle tagajärjel tekkivat kahjulikku mõju.

Tervishoiuteenuste pakkumisel aset leidnud
  juhtum, mis põhjustab patsiendile kahju. Kahju tähendab organismi struktuuri või funktsiooni
  püsivat või mööduvat
  kahjustust ja/või selle tagajärjel tekkivat kahjulikku mõju.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu soovitus

I lisa – Mõisted – Tervishoiuasutus – teine veerg

Asutus
  , milles tervishoiutöötajad annavad teise või kolmanda tasandi ravi.

Riiklik, mitteriiklik või heategevuslik tervishoiuasutus
  , milles
  vabatahtlikud või
  tervishoiutöötajad annavad teise või kolmanda tasandi ravi.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu soovitus

I lisa – Mõisted – Patsiendi ohutus – teine veerg

Patsiendi kaitsmine tervishoiuteenustega seotud tarbetu kahju või võimaliku kahju eest.

Soovimatute juhtumite puudumine, kusjuures soovimatu juhtum määratletakse kahjustava sündmusena, mis tuleneb pigem ravist kui haigusest. Selline soovimatu juhtum võib olla välditav või vältimatu.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu soovitus

I lisa – Mõisted – Nakkustõrje ühenduspersonal – teine veerg

Haiglate raviüksuste/osakondade
  meditsiinitöötajad, kes on ühenduslüliks oma
  raviüksuse/osakonna
  ja nakkuste ennetamise ja tõrje töörühma vahel. Nakkuskontrolli ühenduspersonal aitab edendada nakkuste ennetamist ja tõrjet oma
  raviüksuses/osakonnas
  ja annab tagasisidet nakkuste ennetamise ja tõrje töörühmale.

Vastavate valdkondade
  meditsiinitöötajad, kes on ühenduslüliks oma
  valdkonna
  ja nakkuste ennetamise ja tõrje töörühma vahel. Nakkuskontrolli ühenduspersonal aitab edendada nakkuste ennetamist ja tõrjet oma
  valdkonnas
  ja annab tagasisidet nakkuste ennetamise ja tõrje töörühmale.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu soovitus

II lisa – 1. peatükk – punkt 1 – alapunkt b a (uus)

| (b a) | Aktsepteerima ja soodustama info- ja sidetehnoloogia vahendite, näiteks elektrooniliste kasutusjuhendite kasutamist, et parandada meditsiiniseadmete tundmist kasutajate seas. |
| --- | --- |

(b a)

Aktsepteerima ja soodustama info- ja sidetehnoloogia vahendite, näiteks elektrooniliste kasutusjuhendite kasutamist, et parandada meditsiiniseadmete tundmist kasutajate seas.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu soovitus

II lisa – 1. peatükk – punkt 4 – alapunkt c a (uus)

| (c a) | Võimaldama kõigile tervishoiutöötajatele asjakohase hariduse ja koolituse, kuidas kasutada meditsiiniseadmeid nõuetekohaselt kooskõlas kasutusjuhendis kirjeldatud funktsiooni ja tehniliste nõuetega, et hoida ära terviseohte ja kõrvalekaldeid, sealhulgas neid, mis tulenevad seadmete ettekavatsematust korduvkasutusest. |
| --- | --- |

(c a)

Võimaldama kõigile tervishoiutöötajatele asjakohase hariduse ja koolituse, kuidas kasutada meditsiiniseadmeid nõuetekohaselt kooskõlas kasutusjuhendis kirjeldatud funktsiooni ja tehniliste nõuetega, et hoida ära terviseohte ja kõrvalekaldeid, sealhulgas neid, mis tulenevad seadmete ettekavatsematust korduvkasutusest.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu soovitus

II lisa – 1. peatükk – punkt 7 – alapunkt a a (uus)

| (a a ) | Edendama teadusuuringuid, sealhulgas nanotehnoloogia ja nanomaterjalide meditsiinilise kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(a a )

Edendama teadusuuringuid, sealhulgas nanotehnoloogia ja nanomaterjalide meditsiinilise kasutamise kohta.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu soovitus

2. lisa – 2. peatükk – punkt 1 – alapunkt a – teine taane

| — | Integreerima nakkuste ennetamise ja tõrje meetmed patsientidi raviplaani
  . |
| --- | --- |

—

Integreerima nakkuste ennetamise ja tõrje meetmed patsientidi raviplaani
  .

| — | Integreerima patsientide raviplaani
  nakkuste ennetamise ja tõrje meetmed
  , kaasa arvatud personalile vajalikud vaktsineerimiskampaaniad. |
| --- | --- |

—

Integreerima patsientide raviplaani
  nakkuste ennetamise ja tõrje meetmed
  , kaasa arvatud personalile vajalikud vaktsineerimiskampaaniad.

---

(1)  

  ELT L 190, 18.7.2008, lk 37.

(2)  
  Maailma Terviseorganisatsioon, haiglanakkuste ennetamise praktiline juhis, esimene trükk, detsember 2002 (teine trükk avaldati 2008. aastal)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/404 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/404

---

Neljapäev, 23. aprilli 2009Euroopa tegevus haruldaste haiguste valdkonnas *

P6_TA(2009)0288

Euroopa Parlamendi 23 aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu soovitus Euroopa tegevuse kohta haruldaste haiguste valdkonnas (KOM(2008)0726 – C6-0455/2008 – 2008/0218(CNS))

2010/C 184 E/75

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0726);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 152 lõike 4 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0455/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0231/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu soovitus


  Põhjendus 1 |
| (1) | Haruldased haigused on ohuks Euroopa kodanike tervisele, kuna tegemist on eluohtlike või krooniliste invaliidistavate haigustega, mis esinevad harva ja on väga keerukad. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 1

(1)

Haruldased haigused on ohuks Euroopa kodanike tervisele, kuna tegemist on eluohtlike või krooniliste invaliidistavate haigustega, mis esinevad harva ja on väga keerukad.

| (1) | Haruldased haigused on ohuks Euroopa kodanike tervisele, kuna tegemist on eluohtlike või krooniliste invaliidistavate haigustega, mis esinevad harva ja on väga keerukad
  , kuid kuna on väga palju erinevaid haruldasi haigusi, on neisse haigestunud inimeste koguarv üsna suur
  . |
| --- | --- |

(1)

Haruldased haigused on ohuks Euroopa kodanike tervisele, kuna tegemist on eluohtlike või krooniliste invaliidistavate haigustega, mis esinevad harva ja on väga keerukad
  , kuid kuna on väga palju erinevaid haruldasi haigusi, on neisse haigestunud inimeste koguarv üsna suur
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 2

| (2) | Haruldasi haigusi, sealhulgas geneetilisi haigusi käsitlev ühenduse tegevusprogramm võeti vastu ajavahemikuks 1. jaanuar 1999 – 31. detsember 2003. Kõnealuses programmis loeti haruldaseks haiguseks haigust, mis esineb Euroopa Liidus vähem kui viiel inimesel kümnest tuhandest. |
| --- | --- |

(2)

Haruldasi haigusi, sealhulgas geneetilisi haigusi käsitlev ühenduse tegevusprogramm võeti vastu ajavahemikuks 1. jaanuar 1999 – 31. detsember 2003. Kõnealuses programmis loeti haruldaseks haiguseks haigust, mis esineb Euroopa Liidus vähem kui viiel inimesel kümnest tuhandest.

| (2) | Haruldasi haigusi, sealhulgas geneetilisi haigusi käsitlev ühenduse tegevusprogramm võeti vastu ajavahemikuks 1. jaanuar 1999 – 31. detsember 2003. Kõnealuses programmis loeti haruldaseks haiguseks haigust, mis esineb Euroopa Liidus vähem kui viiel inimesel kümnest tuhandest
  , kusjuures seda näitajat tuleb hinnata teadusuuringutel põhineva statistika alusel
  . |
| --- | --- |

(2)

Haruldasi haigusi, sealhulgas geneetilisi haigusi käsitlev ühenduse tegevusprogramm võeti vastu ajavahemikuks 1. jaanuar 1999 – 31. detsember 2003. Kõnealuses programmis loeti haruldaseks haiguseks haigust, mis esineb Euroopa Liidus vähem kui viiel inimesel kümnest tuhandest
  , kusjuures seda näitajat tuleb hinnata teadusuuringutel põhineva statistika alusel
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Statistilise esinemissageduse alusel tuleks haruldased haigused ülitäpselt kataloogida ja kataloog selle võimaliku täiendamise otstarbel teaduskomitee poolt korrapäraselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(2 a)

Statistilise esinemissageduse alusel tuleks haruldased haigused ülitäpselt kataloogida ja kataloog selle võimaliku täiendamise otstarbel teaduskomitee poolt korrapäraselt läbi vaadata.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 4

| (4) | Tänapäeval esineb hinnanguliselt 5 000 kuni 8 000 erinevat haruldast haigust, mis mõjutavad 6–8 % elanikkonnas t
  ehk
  27–36 miljonit inimest nende elu jooksul. Enamik inimesi kannatavad veelgi harvemini esinevate haiguste all, mis esinevad vaid ühel inimesel 100 000st või veelgi harvem. |
| --- | --- |

(4)

Tänapäeval esineb hinnanguliselt 5 000 kuni 8 000 erinevat haruldast haigust, mis mõjutavad 6–8 % elanikkonnas t
  ehk
  27–36 miljonit inimest nende elu jooksul. Enamik inimesi kannatavad veelgi harvemini esinevate haiguste all, mis esinevad vaid ühel inimesel 100 000st või veelgi harvem.

| (4) | Tänapäeval esineb hinnanguliselt 5 000 kuni 8 000 erinevat haruldast haigust, mis mõjutavad 6–8 % elanikkonnast nende elu jooksul.
  Teisisõnu, kuigi kõik haruldased haigused on harvaesinevad, on kõigi nende poolt mõjutatud inimeste koguarv üsna suur, ulatudes Euroopa Liidus
  27-36 miljonini

  .
  Enamik inimesi kannatavad veelgi harvemini esinevate haiguste all, mis esinevad vaid ühel inimesel 100 000st või veelgi harvem. |
| --- | --- |

(4)

Tänapäeval esineb hinnanguliselt 5 000 kuni 8 000 erinevat haruldast haigust, mis mõjutavad 6–8 % elanikkonnast nende elu jooksul.
  Teisisõnu, kuigi kõik haruldased haigused on harvaesinevad, on kõigi nende poolt mõjutatud inimeste koguarv üsna suur, ulatudes Euroopa Liidus
  27-36 miljonini

  .
  Enamik inimesi kannatavad veelgi harvemini esinevate haiguste all, mis esinevad vaid ühel inimesel 100 000st või veelgi harvem.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 5

| (5) | Vähese levimuse
  ja
  keerukuse tõttu on haruldaste haiguste puhul vaja konkreetsetel ja ühendatud jõupingutustel põhinevat üldist lähenemisviisi, et ennetada märkimisväärset haigestumust või välditavat enneaegset suremust ning parandada haigestunud isikute elukvaliteeti ja sotsiaal-majanduslikke väljavaateid. |
| --- | --- |

(5)

Vähese levimuse
  ja
  keerukuse tõttu on haruldaste haiguste puhul vaja konkreetsetel ja ühendatud jõupingutustel põhinevat üldist lähenemisviisi, et ennetada märkimisväärset haigestumust või välditavat enneaegset suremust ning parandada haigestunud isikute elukvaliteeti ja sotsiaal-majanduslikke väljavaateid.

| (5) | Vähese levimuse
  ,
  keerukuse
  ja haigusjuhtude suure koguarvu
  tõttu on haruldaste haiguste puhul vaja konkreetsetel ja ühendatud jõupingutustel
  – sealhulgas koostöös kolmandate riikidega, näiteks USAga –
  põhinevat üldist lähenemisviisi, et ennetada märkimisväärset haigestumust või välditavat enneaegset suremust ning parandada haigestunud isikute elukvaliteeti ja sotsiaal-majanduslikke väljavaateid
  arenenud riikides ja arenguriikides
  . |
| --- | --- |

(5)

Vähese levimuse
  ,
  keerukuse
  ja haigusjuhtude suure koguarvu
  tõttu on haruldaste haiguste puhul vaja konkreetsetel ja ühendatud jõupingutustel
  – sealhulgas koostöös kolmandate riikidega, näiteks USAga –
  põhinevat üldist lähenemisviisi, et ennetada märkimisväärset haigestumust või välditavat enneaegset suremust ning parandada haigestunud isikute elukvaliteeti ja sotsiaal-majanduslikke väljavaateid
  arenenud riikides ja arenguriikides
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 8

| (8) | Selleks et parandada haruldasi haigusi käsitlevate riiklike, piirkondlike ja kohalike algatuste koordineerimist ja ühtsust, tuleks kõik haruldaste haiguste valdkonnas võetavad asjaomased riiklikud meetmed integreerida haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et parandada haruldasi haigusi käsitlevate riiklike, piirkondlike ja kohalike algatuste koordineerimist ja ühtsust, tuleks kõik haruldaste haiguste valdkonnas võetavad asjaomased riiklikud meetmed integreerida haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse.

| (8) | Selleks et parandada haruldasi haigusi käsitlevate riiklike, piirkondlike ja kohalike algatuste koordineerimist ja sidusust

  ning teaduskeskuste koostööd
  , tuleks kõik haruldaste haiguste valdkonnas võetavad asjaomased riiklikud meetmed integreerida haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et parandada haruldasi haigusi käsitlevate riiklike, piirkondlike ja kohalike algatuste koordineerimist ja sidusust

  ning teaduskeskuste koostööd
  , tuleks kõik haruldaste haiguste valdkonnas võetavad asjaomased riiklikud meetmed integreerida haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 13

| (13) | Lisandväärtus, mida Euroopa tugikeskuste võrgustikud ühendusele annavad, on eriti suur haruldaste haiguste puhul, sest nende vähese esinemise tõttu on ühe riigi piires patsientide arv väike ja asjaomase valdkonna eriteadmised piiratud. Ekspertteadmiste kogumine Euroopa tasandil on seega ülitähtis, et tagada haruldasi haiguste põdevatele inimestele võrdne juurdepääs kvaliteetsele ravile. |
| --- | --- |

(13)

Lisandväärtus, mida Euroopa tugikeskuste võrgustikud ühendusele annavad, on eriti suur haruldaste haiguste puhul, sest nende vähese esinemise tõttu on ühe riigi piires patsientide arv väike ja asjaomase valdkonna eriteadmised piiratud. Ekspertteadmiste kogumine Euroopa tasandil on seega ülitähtis, et tagada haruldasi haiguste põdevatele inimestele võrdne juurdepääs kvaliteetsele ravile.

| (13) | Lisandväärtus, mida Euroopa tugikeskuste võrgustikud ühendusele annavad, on eriti suur haruldaste haiguste puhul, sest nende vähese esinemise tõttu on ühe riigi piires patsientide arv väike ja asjaomase valdkonna ekspertteadmised piiratud. Ekspertteadmiste kogumine Euroopa tasandil on seega ülitähtis, et tagada haruldasi haiguste põdevatele inimestele võrdne juurdepääs
  täpsele teabele, asjakohasele ja õigeaegsele diagnoosimisele ning
  kvaliteetsele ravile. |
| --- | --- |

(13)

Lisandväärtus, mida Euroopa tugikeskuste võrgustikud ühendusele annavad, on eriti suur haruldaste haiguste puhul, sest nende vähese esinemise tõttu on ühe riigi piires patsientide arv väike ja asjaomase valdkonna ekspertteadmised piiratud. Ekspertteadmiste kogumine Euroopa tasandil on seega ülitähtis, et tagada haruldasi haiguste põdevatele inimestele võrdne juurdepääs
  täpsele teabele, asjakohasele ja õigeaegsele diagnoosimisele ning
  kvaliteetsele ravile.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 14 a (uus)

| (14 a) | Farmaatsiafoorum võttis 12. oktoobril 2008 vastu lõpliku aruande, milles esitatakse suunised selleks, et liikmesriigid, sidusrühmad ja komisjon võiksid tõhustada jõupingutusi haruldaste haiguste ravimite kättesaadavuse lihtsustamise ja kiirendamise tagamiseks Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(14 a)

Farmaatsiafoorum võttis 12. oktoobril 2008 vastu lõpliku aruande, milles esitatakse suunised selleks, et liikmesriigid, sidusrühmad ja komisjon võiksid tõhustada jõupingutusi haruldaste haiguste ravimite kättesaadavuse lihtsustamise ja kiirendamise tagamiseks Euroopa Liidus.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu soovitus

Põhjendus 20

| (20) | Patsiendid ja patsientide esindajad peaksid seega olema kaasatud poliitikakujundamise ja otsustetegemise protsessi kõikidesse etappidesse. Nende tegevust tuleks aktiivselt edendada ja toetada, sealhulgas rahaliselt, igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(20)

Patsiendid ja patsientide esindajad peaksid seega olema kaasatud poliitikakujundamise ja otsustetegemise protsessi kõikidesse etappidesse. Nende tegevust tuleks aktiivselt edendada ja toetada, sealhulgas rahaliselt, igas liikmesriigis.

| (20) | Patsiendid ja patsientide esindajad peaksid seega olema kaasatud poliitikakujundamise ja otsustetegemise protsessi kõikidesse etappidesse. Nende tegevust tuleks aktiivselt edendada ja toetada, sealhulgas rahaliselt, igas liikmesriigis
  , aga ka ELi tasandil konkreetseid haruldasi haigusi põdevate patsientide üleeuroopaliste toetusvõrgustike abil
  . |
| --- | --- |

(20)

Patsiendid ja patsientide esindajad peaksid seega olema kaasatud poliitikakujundamise ja otsustetegemise protsessi kõikidesse etappidesse. Nende tegevust tuleks aktiivselt edendada ja toetada, sealhulgas rahaliselt, igas liikmesriigis
  , aga ka ELi tasandil konkreetseid haruldasi haigusi põdevate patsientide üleeuroopaliste toetusvõrgustike abil
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 1 – sissejuhatav osa

| 1. | Koostada haruldaste haiguste riiklikud kavad, et tuginedes võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtetele tagada kõigile haruldast haigust põdevatele inimestele kogu oma riigi territooriumil juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, kaasa arvatud diagnostika, ravi ja haruldaste haiguste ravimid, ning eelkõige: |
| --- | --- |

1.

Koostada haruldaste haiguste riiklikud kavad, et tuginedes võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtetele tagada kõigile haruldast haigust põdevatele inimestele kogu oma riigi territooriumil juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, kaasa arvatud diagnostika, ravi ja haruldaste haiguste ravimid, ning eelkõige:

| 1. | Koostada haruldaste haiguste riiklikud kavad, et tuginedes võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtetele tagada kõigile haruldast haigust põdevatele inimestele kogu oma riigi territooriumil ja kogu ELis juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, kaasa arvatud diagnostika, ravi ja haruldaste haiguste ravimid,
  samuti taastusravi ja haigusega elama õppimine,
  ning eelkõige: |
| --- | --- |

1.

Koostada haruldaste haiguste riiklikud kavad, et tuginedes võrdsuse ja solidaarsuse põhimõtetele tagada kõigile haruldast haigust põdevatele inimestele kogu oma riigi territooriumil ja kogu ELis juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, kaasa arvatud diagnostika, ravi ja haruldaste haiguste ravimid,
  samuti taastusravi ja haigusega elama õppimine,
  ning eelkõige:

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 1 – alapunkt 1

| (1) | töötada välja ja võtta
  2011. aasta
  lõpuks haruldaste haiguste riikliku kava vormis vastu terviklik strateegia, mille eesmärk on haruldaste haiguste valdkonnas asjakohase tegevuse juhtimine ja struktureerimine; |
| --- | --- |

(1)

töötada välja ja võtta
  2011. aasta
  lõpuks haruldaste haiguste riikliku kava vormis vastu terviklik strateegia, mille eesmärk on haruldaste haiguste valdkonnas asjakohase tegevuse juhtimine ja struktureerimine;

| 1) | töötada välja ja võtta
  2010. aasta
  lõpuks haruldaste haiguste riikliku kava vormis vastu terviklik strateegia, mille eesmärk on haruldaste haiguste valdkonnas asjakohase tegevuse juhtimine ja struktureerimine; |
| --- | --- |

1)

töötada välja ja võtta
  2010. aasta
  lõpuks haruldaste haiguste riikliku kava vormis vastu terviklik strateegia, mille eesmärk on haruldaste haiguste valdkonnas asjakohase tegevuse juhtimine ja struktureerimine;

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 1 – alapunkt 3

| (3) | määratleda haruldaste haiguste riiklikus kavas piiratud arv eelismeetmeid, määrata kindlaks nende konkreetsed eesmärgid, selged tähtajad, juhtimisstruktuurid ja korrapäraste aruannete esitamine; |
| --- | --- |

(3)

määratleda haruldaste haiguste riiklikus kavas piiratud arv eelismeetmeid, määrata kindlaks nende konkreetsed eesmärgid, selged tähtajad, juhtimisstruktuurid ja korrapäraste aruannete esitamine;

| 3) | määratleda haruldaste haiguste riiklikus kavas piiratud arv eelismeetmeid, määrata kindlaks nende konkreetsed eesmärgid, selged tähtajad,
  märkimisväärne ja kindla sihtotstarbega rahastamine,
  juhtimisstruktuurid ja korrapäraste aruannete esitamine; |
| --- | --- |

3)

määratleda haruldaste haiguste riiklikus kavas piiratud arv eelismeetmeid, määrata kindlaks nende konkreetsed eesmärgid, selged tähtajad,
  märkimisväärne ja kindla sihtotstarbega rahastamine,
  juhtimisstruktuurid ja korrapäraste aruannete esitamine;

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 1 – alapunkt 3 a (uus)

| 3 a) | anda teada, kas neil on spetsialiseeritud keskusi, ja koostada ekspertide nimistu; |
| --- | --- |

3 a)

anda teada, kas neil on spetsialiseeritud keskusi, ja koostada ekspertide nimistu;

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 1 – alapunkt 5

| (5) | lisada riiklikesse kavadesse sätted, mille eesmärk on tagada kogu riigi territooriumil kõikidele haruldast haigust põdevatele inimestele õiglane juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, sealhulgas diagnostikale, ravile ja haruldaste haiguste ravimitele, et tagada kogu Euroopa Liidus õiglane juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele võrdsuse ja solidaarsuse alusel. |
| --- | --- |

(5)

lisada riiklikesse kavadesse sätted, mille eesmärk on tagada kogu riigi territooriumil kõikidele haruldast haigust põdevatele inimestele õiglane juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, sealhulgas diagnostikale, ravile ja haruldaste haiguste ravimitele, et tagada kogu Euroopa Liidus õiglane juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele võrdsuse ja solidaarsuse alusel.

| 5) | lisada riiklikesse kavadesse sätted, mille eesmärk on tagada kogu riigi territooriumil kõikidele haruldast haigust põdevatele inimestele õiglane juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, sealhulgas diagnostikale,
  peamistele ennetusmeetmetele,
  ravile ja haruldaste haiguste ravimitele,
  samuti rehabilitatsioonile ja haigusega elama õppimisele,
  et tagada kogu Euroopa Liidus õiglane juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele võrdsuse ja solidaarsuse alusel,
  järgides põhimõtteid, mis lepiti kokku kõrgetasemelise farmaatsiafoorumi dokumendis „Improving Access to Orphan Medicines for all Affected EU citizens” (haruldaste haiguste ravimite kättesaadavuse parandamine kõikide haruldasi haigusi põdevate ELi kodanike jaoks)
  . |
| --- | --- |

5)

lisada riiklikesse kavadesse sätted, mille eesmärk on tagada kogu riigi territooriumil kõikidele haruldast haigust põdevatele inimestele õiglane juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, sealhulgas diagnostikale,
  peamistele ennetusmeetmetele,
  ravile ja haruldaste haiguste ravimitele,
  samuti rehabilitatsioonile ja haigusega elama õppimisele,
  et tagada kogu Euroopa Liidus õiglane juurdepääs kvaliteetsetele tervishoiuteenustele võrdsuse ja solidaarsuse alusel,
  järgides põhimõtteid, mis lepiti kokku kõrgetasemelise farmaatsiafoorumi dokumendis „Improving Access to Orphan Medicines for all Affected EU citizens” (haruldaste haiguste ravimite kättesaadavuse parandamine kõikide haruldasi haigusi põdevate ELi kodanike jaoks)
  .

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 1 – alapunkt 5 a (uus)

| 5 a) | toetada jõupingutusi, mille eesmärk on vältida haruldasi pärilikke haigusi järgmiste meetmete abil:










  a) | haigusetekitajaid edasikandvate vanemate geneetiline nõustamine ja |
| --- | --- | --- |

5 a)

toetada jõupingutusi, mille eesmärk on vältida haruldasi pärilikke haigusi järgmiste meetmete abil:

a)

haigusetekitajaid edasikandvate vanemate geneetiline nõustamine ja

| b) | tervete embrüote väljavalimine enne siirdamist, kui see on asjakohane ega lähe vastuollu kehtivate siseriiklike seadustega ning kui see toimub vabatahtlikkuse alusel. |
| --- | --- |

b)

tervete embrüote väljavalimine enne siirdamist, kui see on asjakohane ega lähe vastuollu kehtivate siseriiklike seadustega ning kui see toimub vabatahtlikkuse alusel.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 1 – alapunkt 5 b (uus)

| 5 b) | näha riiklikes kavades ette erakorralised meetmed müügiloata ravimite kättesaadavaks tegemiseks, kui selleks on olemas tõeline rahvatervisega seonduv vajadus, ning kui liikmesriigis ei ole asjakohane alternatiivne ravi kättesaadav ning kui kasu ja riski suhet peetakse positiivseks, tagatakse haruldast haigust põdevatele patsientidele nende ravimite kättesaadavus. |
| --- | --- |

5 b)

näha riiklikes kavades ette erakorralised meetmed müügiloata ravimite kättesaadavaks tegemiseks, kui selleks on olemas tõeline rahvatervisega seonduv vajadus, ning kui liikmesriigis ei ole asjakohane alternatiivne ravi kättesaadav ning kui kasu ja riski suhet peetakse positiivseks, tagatakse haruldast haigust põdevatele patsientidele nende ravimite kättesaadavus.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 1 – alapunkt 5 c (uus)

| 5 c) | luua siseriiklikul tasandil mitut sidusrühma hõlmavad nõuanderühmad, kuhu kuuluvad kõik huvitatud sidusrühmad ja mille eesmärk on suunata valitsusi haruldaste haiguste riiklike tegevuskavade koostamisel ja rakendamisel. Nõuanderühmad peaksid tagama, et valitsused on hästi teavitatud ning riigi tasandil tehtavad otsused kajastavad ühiskonna seisukohti ja vajadusi. |
| --- | --- |

5 c)

luua siseriiklikul tasandil mitut sidusrühma hõlmavad nõuanderühmad, kuhu kuuluvad kõik huvitatud sidusrühmad ja mille eesmärk on suunata valitsusi haruldaste haiguste riiklike tegevuskavade koostamisel ja rakendamisel. Nõuanderühmad peaksid tagama, et valitsused on hästi teavitatud ning riigi tasandil tehtavad otsused kajastavad ühiskonna seisukohti ja vajadusi.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 1 – alapunkt 5 d (uus)

| 5 d) | ergutada haruldaste haiguste ravi rahastamist riigi tasandil. Kui liikmesriigid ei soovi või ei suuda rajada tippkeskusi, tuleks keskset riiklikku fondi kasutada selleks, et tagada patsientidele teises riigis asuvasse tippkeskusse sõitmise võimalus. Kuid on ka oluline, et see eraldi eelarve vaadatakse igal aastal läbi ja seda kohandatakse vastavalt teadmistele antud aastal ravi vajavate patsientide kohta ja võimalike uute lisanduvate raviviiside kohta. Seda tuleks teha mitut sidusrühma hõlmavate nõuanderühmade osavõtul. |
| --- | --- |

5 d)

ergutada haruldaste haiguste ravi rahastamist riigi tasandil. Kui liikmesriigid ei soovi või ei suuda rajada tippkeskusi, tuleks keskset riiklikku fondi kasutada selleks, et tagada patsientidele teises riigis asuvasse tippkeskusse sõitmise võimalus. Kuid on ka oluline, et see eraldi eelarve vaadatakse igal aastal läbi ja seda kohandatakse vastavalt teadmistele antud aastal ravi vajavate patsientide kohta ja võimalike uute lisanduvate raviviiside kohta. Seda tuleks teha mitut sidusrühma hõlmavate nõuanderühmade osavõtul.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 2 – alapunkt 1

| (1) | rakendada Euroopa Liidu ühist haruldaste haiguste määratlust, mille kohaselt loetakse haruldaseks haiguseks haigust, mis esineb kuni viiel inimesel 10 000st; |
| --- | --- |

(1)

rakendada Euroopa Liidu ühist haruldaste haiguste määratlust, mille kohaselt loetakse haruldaseks haiguseks haigust, mis esineb kuni viiel inimesel 10 000st;

| 1) | rakendada Euroopa Liidu ühist haruldaste haiguste määratlust, mille kohaselt loetakse haruldaseks haiguseks haigust, mis esineb kuni viiel inimesel 10 000st;
  see näitaja kehtib terve Euroopa Liidu kohta, kuid väga oluline on teada haiguste täpset esinemissagedust igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

1)

rakendada Euroopa Liidu ühist haruldaste haiguste määratlust, mille kohaselt loetakse haruldaseks haiguseks haigust, mis esineb kuni viiel inimesel 10 000st;
  see näitaja kehtib terve Euroopa Liidu kohta, kuid väga oluline on teada haiguste täpset esinemissagedust igas liikmesriigis;

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 2 – alapunkt 4

| (4) | toetada riiklikul või piirkondlikul tasandil spetsiaalseid haiguste teabevõrgustikke, registreid ja andmebaase. |
| --- | --- |

(4)

toetada riiklikul või piirkondlikul tasandil spetsiaalseid haiguste teabevõrgustikke, registreid ja andmebaase.

| 4) | toetada
  eelkõige rahaliste vahenditega Euroopa,

  riigi või piirkondade tasandil spetsiaalseid haiguste teabevõrgustikke, registreid ja andmebaase
  , mis sisaldavad korrapäraselt ajakohastatavat ja üldsusele Internetis kättesaadavat teavet
  . |
| --- | --- |

4)

toetada
  eelkõige rahaliste vahenditega Euroopa,

  riigi või piirkondade tasandil spetsiaalseid haiguste teabevõrgustikke, registreid ja andmebaase
  , mis sisaldavad korrapäraselt ajakohastatavat ja üldsusele Internetis kättesaadavat teavet
  .

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 3 – alapunkt 3

| (3) | edendada riigi teadlaste ja laboratooriumide osalemist haruldaste haiguste uurimisprojektides, mida ühendus rahastab; |
| --- | --- |

(3)

edendada riigi teadlaste ja laboratooriumide osalemist haruldaste haiguste uurimisprojektides, mida ühendus rahastab;

| 3) | edendada riigi teadlaste ja laboratooriumide osalemist haruldaste haiguste uurimisprojektides, mida ühendus rahastab,
  ning kasutada võimalusi, mida pakub määrus (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta
  ; |
| --- | --- |

3)

edendada riigi teadlaste ja laboratooriumide osalemist haruldaste haiguste uurimisprojektides, mida ühendus rahastab,
  ning kasutada võimalusi, mida pakub määrus (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta
  ;

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 3 – alapunkt 3 a (uus)

| 3 a) | edendada teadmiste jagamist ja koostööd Euroopa Liidu teadlaste, laboratooriumide ja teadusuuringute projektide ning kolmandate riikide samasuguste institutsioonide vahel, et tuua üldist kasu mitte ainult Euroopa Liidule, vaid ka vaesematele ja arenguriikidele, kellel on vähem võimalusi eraldada vahendeid haruldaste haiguste uurimiseks; |
| --- | --- |

3 a)

edendada teadmiste jagamist ja koostööd Euroopa Liidu teadlaste, laboratooriumide ja teadusuuringute projektide ning kolmandate riikide samasuguste institutsioonide vahel, et tuua üldist kasu mitte ainult Euroopa Liidule, vaid ka vaesematele ja arenguriikidele, kellel on vähem võimalusi eraldada vahendeid haruldaste haiguste uurimiseks;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 3 – alapunkt 4

| (4) | lisada haruldaste haiguste riiklikku kavasse sätted uurimistegevuse edendamiseks haruldaste haiguste valdkonnas, kaasa arvatud rahvatervise ja sotsiaaluuringud, eelkõige selleks, et luua vahendid, nagu transversaalsed infrastruktuurid ja konkreetsetele haigustele pühendatud projektid. |
| --- | --- |

(4)

lisada haruldaste haiguste riiklikku kavasse sätted uurimistegevuse edendamiseks haruldaste haiguste valdkonnas, kaasa arvatud rahvatervise ja sotsiaaluuringud, eelkõige selleks, et luua vahendid, nagu transversaalsed infrastruktuurid ja konkreetsetele haigustele pühendatud projektid.

| 4) | lisada haruldaste haiguste riiklikku kavasse sätted uurimistegevuse edendamiseks haruldaste haiguste valdkonnas, kaasa arvatud rahvatervise ja sotsiaaluuringud, eelkõige selleks, et luua vahendid, nagu transversaalsed infrastruktuurid ja konkreetsetele haigustele pühendatud projektid,
  taastusraviprogrammid ja programmid, mille eesmärk on õpetada haruldase haigusega elama, ning diagnostiliste katsete ja diagnostikavahendite alased uuringud
  . |
| --- | --- |

4)

lisada haruldaste haiguste riiklikku kavasse sätted uurimistegevuse edendamiseks haruldaste haiguste valdkonnas, kaasa arvatud rahvatervise ja sotsiaaluuringud, eelkõige selleks, et luua vahendid, nagu transversaalsed infrastruktuurid ja konkreetsetele haigustele pühendatud projektid,
  taastusraviprogrammid ja programmid, mille eesmärk on õpetada haruldase haigusega elama, ning diagnostiliste katsete ja diagnostikavahendite alased uuringud
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 3 – alapunkt 4 a (uus)

| 4 a) | näha ette piisav ja pikaajaline rahastamine eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste kaudu, et toetada teadusuuringuid siseriiklikul ja Euroopa tasandil ning tagada nende jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

4 a)

näha ette piisav ja pikaajaline rahastamine eelkõige avaliku ja erasektori partnerluste kaudu, et toetada teadusuuringuid siseriiklikul ja Euroopa tasandil ning tagada nende jätkusuutlikkus.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 4 – alapunkt 1

| (1) | teha kindlaks riiklikud ja piirkondlikud ekspertkeskused kogu riigi territooriumil 2011. aasta lõpuks ning kui neid veel ei ole, siis edendada selliste ekspertkeskuste loomist, tehes seda eelkõige riiklike või piirkondlike ekspertkeskuste loomist käsitlevate sätete lisamise kaudu haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse; |
| --- | --- |

(1)

teha kindlaks riiklikud ja piirkondlikud ekspertkeskused kogu riigi territooriumil 2011. aasta lõpuks ning kui neid veel ei ole, siis edendada selliste ekspertkeskuste loomist, tehes seda eelkõige riiklike või piirkondlike ekspertkeskuste loomist käsitlevate sätete lisamise kaudu haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse;

| 1) | teha kindlaks riiklikud ja piirkondlikud ekspertkeskused kogu riigi territooriumil 2011. aasta lõpuks ning kui neid veel ei ole, siis edendada selliste ekspertkeskuste loomist, tehes seda eelkõige riiklike või piirkondlike ekspertkeskuste loomist käsitlevate sätete lisamise kaudu haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse;
  aidata koostada haruldaste haiguste ja haruldaste haiguste ekspertide nimistuid; |
| --- | --- |

1)

teha kindlaks riiklikud ja piirkondlikud ekspertkeskused kogu riigi territooriumil 2011. aasta lõpuks ning kui neid veel ei ole, siis edendada selliste ekspertkeskuste loomist, tehes seda eelkõige riiklike või piirkondlike ekspertkeskuste loomist käsitlevate sätete lisamise kaudu haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse;
  aidata koostada haruldaste haiguste ja haruldaste haiguste ekspertide nimistuid;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 4 – alapunkt 3

| (3) | luua patsientidele ravivõimalused riigi või vajadusel välisriigi asjaomaste ekspertide vahelise koostöö arendamise kaudu; toetada tuleks piiriülest tervishoidu, kaasa arvatud patsientide, tervishoiutöötajate ja tervishoiuteenuste osutajate liikuvust, ning tervishoiuteenuste osutamist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kasutades, kui see on vajalik konkreetse ravi üldise kättesaadavuse tagamiseks; |
| --- | --- |

(3)

luua patsientidele ravivõimalused riigi või vajadusel välisriigi asjaomaste ekspertide vahelise koostöö arendamise kaudu; toetada tuleks piiriülest tervishoidu, kaasa arvatud patsientide, tervishoiutöötajate ja tervishoiuteenuste osutajate liikuvust, ning tervishoiuteenuste osutamist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kasutades, kui see on vajalik konkreetse ravi üldise kättesaadavuse tagamiseks;

| 3) | luua
  haruldasi haigusi põdevatele
  patsientidele
  Euroopa
  ravivõimalused riigi või vajadusel välisriigi asjaomaste ekspertide vahelise koostöö arendamise kaudu; toetada tuleks piiriülest tervishoidu, kaasa arvatud patsientide
  ja, aidates kaasa andmete liikuvusele, ka ekspertteadmiste,
  tervishoiutöötajate ja tervishoiuteenuste osutajate liikuvust, ning tervishoiuteenuste osutamist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kasutades, kui see on vajalik konkreetse ravi üldise kättesaadavuse tagamiseks; |
| --- | --- |

3)

luua
  haruldasi haigusi põdevatele
  patsientidele
  Euroopa
  ravivõimalused riigi või vajadusel välisriigi asjaomaste ekspertide vahelise koostöö arendamise kaudu; toetada tuleks piiriülest tervishoidu, kaasa arvatud patsientide
  ja, aidates kaasa andmete liikuvusele, ka ekspertteadmiste,
  tervishoiutöötajate ja tervishoiuteenuste osutajate liikuvust, ning tervishoiuteenuste osutamist info- ja kommunikatsioonitehnoloogiat kasutades, kui see on vajalik konkreetse ravi üldise kättesaadavuse tagamiseks;

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 4 – alapunkt 5

| (5) | tagada, et riiklikud või piirkondliku ekspertkeskused järgiksid Euroopa haruldaste haiguste tugikeskuste võrgustiku norme ja võtaksid täiel määral arvesse patsientide ja tervishoiutöötajate vajadusi ja ootusi. |
| --- | --- |

(5)

tagada, et riiklikud või piirkondliku ekspertkeskused järgiksid Euroopa haruldaste haiguste tugikeskuste võrgustiku norme ja võtaksid täiel määral arvesse patsientide ja tervishoiutöötajate vajadusi ja ootusi.

| 5) | tagada, et riiklikud ja piirkondlikud ekspertkeskused järgiksid Euroopa haruldaste haiguste tugikeskuste võrgustiku norme ja võtaksid täiel määral arvesse patsientide ja tervishoiutöötajate vajadusi ja ootusi
  ning kaasaksid patsiendid keskuste tegevusse
  . |
| --- | --- |

5)

tagada, et riiklikud ja piirkondlikud ekspertkeskused järgiksid Euroopa haruldaste haiguste tugikeskuste võrgustiku norme ja võtaksid täiel määral arvesse patsientide ja tervishoiutöötajate vajadusi ja ootusi
  ning kaasaksid patsiendid keskuste tegevusse
  .

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 4 – alapunkt 5 a (uus)

| 5 a) | julgustada ekspertkeskusi ja spetsialiseerunud haiglaid koostama võimaluse korral Euroopa Liidu rahastamisel või kaasrahastamisel tervishoiutöötajatele mõeldud teatavaid haruldasi haigusi käsitlevaid erikoolitusprogramme ja võimaldama tervishoiutöötajatel omandada vajalikke eriteadmisi. |
| --- | --- |

5 a)

julgustada ekspertkeskusi ja spetsialiseerunud haiglaid koostama võimaluse korral Euroopa Liidu rahastamisel või kaasrahastamisel tervishoiutöötajatele mõeldud teatavaid haruldasi haigusi käsitlevaid erikoolitusprogramme ja võimaldama tervishoiutöötajatel omandada vajalikke eriteadmisi.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 5 – alapunkt 1 – alapunkt b

| (b) | koostada Euroopa juhised elanikkonna sõeluuringute ja diagnostiliste katsete kohta; |
| --- | --- |

(b)

koostada Euroopa juhised elanikkonna sõeluuringute ja diagnostiliste katsete kohta;

| b) | koostada Euroopa juhised elanikkonna sõeluuringute ja diagnostiliste katsete kohta,
  sealhulgas geenitestid, nagu heterotsügoodi testid ja polaarkeha diagnoosimine, tagada testide kõrge kvaliteet ja asjakohane geneetiline nõustamine ning võtta seejuures arvesse liikmesriikide eetilist mitmekesisust
  ; |
| --- | --- |

b)

koostada Euroopa juhised elanikkonna sõeluuringute ja diagnostiliste katsete kohta,
  sealhulgas geenitestid, nagu heterotsügoodi testid ja polaarkeha diagnoosimine, tagada testide kõrge kvaliteet ja asjakohane geneetiline nõustamine ning võtta seejuures arvesse liikmesriikide eetilist mitmekesisust
  ;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 5 – alapunkt 1(c)

| (c) | jagada
  liikmesriikide
  hindamisaruandeid
  haruldaste haiguste ravimite
  farmatseutilise
  lisandväärtuse kohta ELi tasandil, et kiirendada haruldaste haiguste ravimite kättesaadavust haruldast haigust põdevate patsientide jaoks. |
| --- | --- |

(c)

jagada
  liikmesriikide
  hindamisaruandeid
  haruldaste haiguste ravimite
  farmatseutilise
  lisandväärtuse kohta ELi tasandil, et kiirendada haruldaste haiguste ravimite kättesaadavust haruldast haigust põdevate patsientide jaoks.

| c) | kinnitada
  liikmesriikide
  hindamisaruanded
  haruldaste haiguste ravimite
  kliinilise
  lisandväärtuse kohta ELi tasandil
  Euroopa Ravimiametis, mis koondab asjaomaseid Euroopa teadmisi ja ekspertteadmisi
  , et kiirendada haruldaste haiguste ravimite kättesaadavust haruldast haigust põdevate patsientide jaoks. |
| --- | --- |

c)

kinnitada
  liikmesriikide
  hindamisaruanded
  haruldaste haiguste ravimite
  kliinilise
  lisandväärtuse kohta ELi tasandil
  Euroopa Ravimiametis, mis koondab asjaomaseid Euroopa teadmisi ja ekspertteadmisi
  , et kiirendada haruldaste haiguste ravimite kättesaadavust haruldast haigust põdevate patsientide jaoks.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 5 – alapunkt 1(ca) (uus)

| ca) | pakkuda struktuuriabi investeeringuteks Orphaneti andmebaasi, et haruldasi haigusi käsitlevad teadmised oleksid hõlpsasti kättesaadavad; |
| --- | --- |

ca)

pakkuda struktuuriabi investeeringuteks Orphaneti andmebaasi, et haruldasi haigusi käsitlevad teadmised oleksid hõlpsasti kättesaadavad;

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused liikmesriikidele – punkt 6

| 6. | Patsiendiorganisatsioonide aktiveerimine |
| --- | --- |

6.

Patsiendiorganisatsioonide aktiveerimine

| 6. | Sõltumatute
  patsiendiorganisatsioonide aktiveerimine |
| --- | --- |

6.

Sõltumatute
  patsiendiorganisatsioonide aktiveerimine

| (1) | võtta meetmeid tagamaks, et patsientide ja
  patsientide
  esindajatega peetakse nõu kõikides haruldaste haigustega seotud poliitikakujundamise ja otsustetegemise protsessi etappides, kaasa arvatud ekspertkeskuste ja Euroopa tugikeskuste võrgustike asutamine ja juhtimine ning riiklike kavade välja töötamine; |
| --- | --- |

(1)

võtta meetmeid tagamaks, et patsientide ja
  patsientide
  esindajatega peetakse nõu kõikides haruldaste haigustega seotud poliitikakujundamise ja otsustetegemise protsessi etappides, kaasa arvatud ekspertkeskuste ja Euroopa tugikeskuste võrgustike asutamine ja juhtimine ning riiklike kavade välja töötamine;

| 1) | võtta meetmeid tagamaks, et patsientide ja
  sõltumatute patsiendi
  esindajatega peetakse nõu kõikides haruldaste haigustega seotud poliitikakujundamise ja otsustetegemise protsessi etappides, kaasa arvatud ekspertkeskuste ja Euroopa tugikeskuste võrgustike asutamine ja juhtimine ning riiklike kavade välja töötamine; |
| --- | --- |

1)

võtta meetmeid tagamaks, et patsientide ja
  sõltumatute patsiendi
  esindajatega peetakse nõu kõikides haruldaste haigustega seotud poliitikakujundamise ja otsustetegemise protsessi etappides, kaasa arvatud ekspertkeskuste ja Euroopa tugikeskuste võrgustike asutamine ja juhtimine ning riiklike kavade välja töötamine;

| (2) | toetada patsiendiorganisatsioonide tegevust, nagu teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamine ning koolitus, teabe ja parimate tavade vahetus, võrgustikes osalemine ja väga eraldatud patsientide abistamine; |
| --- | --- |

(2)

toetada patsiendiorganisatsioonide tegevust, nagu teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamine ning koolitus, teabe ja parimate tavade vahetus, võrgustikes osalemine ja väga eraldatud patsientide abistamine;

| 2) | toetada
  sõltumatute
  patsiendiorganisatsioonide tegevust, nagu teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamine ning koolitus, teabe ja parimate tavade vahetus, võrgustikes osalemine ja väga eraldatud patsientide abistamine; |
| --- | --- |

2)

toetada
  sõltumatute
  patsiendiorganisatsioonide tegevust, nagu teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamine ning koolitus, teabe ja parimate tavade vahetus, võrgustikes osalemine ja väga eraldatud patsientide abistamine;

| 2 a) | tagada patsiendiorganisatsioonide rahastamine, mis ei ole otseselt seotud üksikute ravimitootjatega; |
| --- | --- |

2 a)

| 2 b) | hõlbustada patsientide juurdepääsu Euroopa tasandil olemasolevale teabele sellis(t)e ravimite, ravi või ravikeskuste kohta liikmesriikides või kolmandates riikides, mis sobivad konkreetselt nende haiguse raviks; |
| --- | --- |

2 b)

| (3) | lisada haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse sätted patsiendiorganisatsioonide toetamise ja nendega nõupidamise kohta, nagu osutatud lõikudes 1 ja 2. |
| --- | --- |

(3)

lisada haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse sätted patsiendiorganisatsioonide toetamise ja nendega nõupidamise kohta, nagu osutatud lõikudes 1 ja 2.

| 3) | lisada haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse sätted
  sõltumatute
  patsiendiorganisatsioonide toetamise ja nendega nõupidamise kohta, nagu osutatud punktides 1 ja 2;
  tagada, et riiklikes kavades nähakse ette riiklike või piirkondlike ekspertkeskuste määramine ning haruldaste haiguste ekspertide nimistute koostamine
  . |
| --- | --- |

3)

lisada haruldaste haiguste riiklikesse kavadesse sätted
  sõltumatute
  patsiendiorganisatsioonide toetamise ja nendega nõupidamise kohta, nagu osutatud punktides 1 ja 2;
  tagada, et riiklikes kavades nähakse ette riiklike või piirkondlike ekspertkeskuste määramine ning haruldaste haiguste ekspertide nimistute koostamine
  .

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitused komisjonile – punkt -1 (uus)

| -1. | Toetama jätkusuutlikult Euroopa veebisaiti ja ühtset kontrollpunkti Orphanet, mis annab järgmist teavet:









  a) | haruldasi haigusi käsitlevate konkreetsete teadusuuringute olemasolu, nende tulemused ja kättesaadavus patsientidele; |
| --- | --- | --- |

-1.

a)

haruldasi haigusi käsitlevate konkreetsete teadusuuringute olemasolu, nende tulemused ja kättesaadavus patsientidele;

| b) | olemasolevad haruldaste haiguste ravimid; |
| --- | --- |

b)

olemasolevad haruldaste haiguste ravimid;

| c) | haruldaste haiguste ravivõimalused liikmesriikides; |
| --- | --- |

c)

haruldaste haiguste ravivõimalused liikmesriikides;

| d) | konkreetsetele haruldastele haigustele spetsialiseerunud meditsiinikeskused liikmesriikides või kolmandates riikides. |
| --- | --- |

d)

konkreetsetele haruldastele haigustele spetsialiseerunud meditsiinikeskused liikmesriikides või kolmandates riikides.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu soovitus

Soovitus komisjonile – punkt 1

| 1. | Esitama
  hiljemalt viienda aasta lõpuks alates käesoleva direktiivi vastuvõtmiskuupäevast
  nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele liikmesriikidest saadud teabe põhjal
  rakendusaruande
  käesoleva soovituse kohta,
  hindama kavandatud meetmete tõhusust ning kaaluma täiendavate meetmete võtmise vajadust
  . |
| --- | --- |

1.

Esitama
  hiljemalt viienda aasta lõpuks alates käesoleva direktiivi vastuvõtmiskuupäevast
  nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele liikmesriikidest saadud teabe põhjal
  rakendusaruande
  käesoleva soovituse kohta,
  hindama kavandatud meetmete tõhusust ning kaaluma täiendavate meetmete võtmise vajadust
  .

| 1. | Esitama nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele liikmesriikidest saadud teabe põhjal käesoleva soovituse kohta
  koostatud rakendusaruande hiljemalt 2012. aasta lõpuks, mil komisjon teeb ettepaneku muu hulgas järgmisi valdkondi puudutavate rakendusmeetmete kohta:








  a) | haruldasi haigusi käsitleva ühenduse tegevuskava tõhusaks toimimiseks vajalikud eelarvemeetmed; |
| --- | --- | --- |

1.

Esitama nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele liikmesriikidest saadud teabe põhjal käesoleva soovituse kohta
  koostatud rakendusaruande hiljemalt 2012. aasta lõpuks, mil komisjon teeb ettepaneku muu hulgas järgmisi valdkondi puudutavate rakendusmeetmete kohta:

a)

haruldasi haigusi käsitleva ühenduse tegevuskava tõhusaks toimimiseks vajalikud eelarvemeetmed;

| b) | ekspertkeskuste asjakohaste võrgustike loomine; |
| --- | --- |

b)

ekspertkeskuste asjakohaste võrgustike loomine;

| c) | haruldaste haigustega seotud epidemioloogiliste andmete kogumine; |
| --- | --- |

c)

haruldaste haigustega seotud epidemioloogiliste andmete kogumine;

| d) | ekspertide ja tervishoiutöötajate liikuvus; |
| --- | --- |

d)

ekspertide ja tervishoiutöötajate liikuvus;

| e) | patsientide liikuvus ja |
| --- | --- |

e)

patsientide liikuvus ja

| f) | haruldast haigust põdevate patsientide ja nende perede elu parandamiseks muude meetmete võtmise vajaduse kaalumine. |
| --- | --- |

f)

haruldast haigust põdevate patsientide ja nende perede elu parandamiseks muude meetmete võtmise vajaduse kaalumine.

---

Reede, 24. aprilli 2009

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/413 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/413

---

Reede, 24. aprilli 2009ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon *

P6_TA(2009)0312

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2008)0530 – C6-0116/2009 – 2008/0170(CNS))

2010/C 184 E/76

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0530);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni („konventsioon”), mis võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassambleel 13. detsembril 2006;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 13 lõiget 1 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0116/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0229/2009),

| 1. | kiidab konventsiooni sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab konventsiooni sõlmimise heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/414 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/414

---

Reede, 24. aprilli 2009ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll *

P6_TA(2009)0313

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (KOM(2008)0530 – C6-0117/2009 – 2008/0171(CNS))

2010/C 184 E/77

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus (KOM(2008)0530);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli („fakultatiivprotokoll”), mis võeti vastu Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassambleel 13. detsembril 2006;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 13 lõiget 1 ja artikli 300 lõike 2 esimest lõiku;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0117/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 83 lõiget 7;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0230/2009),

| 1. | kiidab fakultatiivprotokolli sõlmimise heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab fakultatiivprotokolli sõlmimise heaks;

| 2. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles andma vastavalt oma pädevusvaldkondadele iga kolme aasta järel nõukogule ja Euroopa Parlamendile aru fakultatiivprotokolli rakendamise seisust; |
| --- | --- |

2.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles andma vastavalt oma pädevusvaldkondadele iga kolme aasta järel nõukogule ja Euroopa Parlamendile aru fakultatiivprotokolli rakendamise seisust;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/415 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/415

---

Reede, 24. aprilli 2009Taimekaitsevahendite statistika ***II

P6_TA(2009)0318

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat (11120/2/2008 – C6-0004/2009 – 2006/0258(COD))

2010/C 184 E/78

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (11120/2/2008 – C6-0004/2009) (1);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2006)0778) suhtes;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0256/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 38 E, 17.2.2009, lk 1.

(2)  ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 98.

---

Reede, 24. aprilli 2009P6_TC2-COD(2006)0258

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr ... /2009, mis käsitleb taimekaitsevahendite statistikat

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (3) tunnistati, et tuleb veelgi vähendada pestitsiidide, eelkõige põllumajanduses kasutatavate taimekaitsevahendite mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Otsuses rõhutati vajadust saavutada säästvam pestitsiidide kasutamine ning kutsuti üles vähendama oluliselt ja igakülgselt ohte ja pestitsiidide kasutamist, tagades siiski vajaliku taimekaitse. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (3) tunnistati, et tuleb veelgi vähendada pestitsiidide, eelkõige põllumajanduses kasutatavate taimekaitsevahendite mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Otsuses rõhutati vajadust saavutada säästvam pestitsiidide kasutamine ning kutsuti üles vähendama oluliselt ja igakülgselt ohte ja pestitsiidide kasutamist, tagades siiski vajaliku taimekaitse.

| (2) | Komisjon tunnistas nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele saadetud teatises „Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia suunas” vajadust koostada üksikasjalik, ühtlustatud ja ajakohane statistika pestitsiidide müügi ja kasutamise kohta ühenduse tasandil. Selline statistika on vajalik Euroopa Liidu säästava arengu poliitika hindamiseks ning pestitsiidide kasutamisega seotud tervise- ja keskkonnaohtude näitajate väljaarvutamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon tunnistas nõukogule, Euroopa Parlamendile ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele saadetud teatises „Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia suunas” vajadust koostada üksikasjalik, ühtlustatud ja ajakohane statistika pestitsiidide müügi ja kasutamise kohta ühenduse tasandil. Selline statistika on vajalik Euroopa Liidu säästava arengu poliitika hindamiseks ning pestitsiidide kasutamisega seotud tervise- ja keskkonnaohtude näitajate väljaarvutamiseks.

| (3) | Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kontekstis on pestitsiidide müügi ja kasutamisega seotud ühtlustatud ja võrreldaval ühenduse statistikal oluline osa ühenduse õigusaktide ja poliitikavaldkondade väljatöötamises ja järelevalves. |
| --- | --- |

(3)

Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kontekstis on pestitsiidide müügi ja kasutamisega seotud ühtlustatud ja võrreldaval ühenduse statistikal oluline osa ühenduse õigusaktide ja poliitikavaldkondade väljatöötamises ja järelevalves.

| (4) | Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (4), mõju ilmneb alles tükk aega pärast 2006. aastat, kui on lõpetatud biotsiidides kasutatavate toimeainete esimene hindamine, ei ole komisjonil ega enamikul liikmesriikidel praegu piisavalt teadmisi ega kogemusi, et teha ettepanekuid täiendavate biotsiide käsitlevate meetmete kohta. Seega peaks käesoleva määruse kohaldamisala piirduma taimekaitsevahenditega, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruses (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta]
   (5) ning mille kohta andmete kogumisel on juba olemas suur kogemus. |
| --- | --- |

(4)

Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (4), mõju ilmneb alles tükk aega pärast 2006. aastat, kui on lõpetatud biotsiidides kasutatavate toimeainete esimene hindamine, ei ole komisjonil ega enamikul liikmesriikidel praegu piisavalt teadmisi ega kogemusi, et teha ettepanekuid täiendavate biotsiide käsitlevate meetmete kohta. Seega peaks käesoleva määruse kohaldamisala piirduma taimekaitsevahenditega, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruses (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta]
   (5) ning mille kohta andmete kogumisel on juba olemas suur kogemus.

| (5) | Komisjoni mitmeaastane kogemus taimekaitsevahendite müügi ja kasutamise andmete kogumisel on näidanud, et on vaja ühtlustatud metoodikat andmete kogumiseks ühenduse tasandil nii turuleviimise etapis kui andmete kogumiseks kasutajatelt. Lisaks, võttes arvesse pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia eesmärkides püstitatud sihti arvutada välja täpsed ohunäitajad, peab statistika olema üksikasjalik kuni toimeainete tasandini. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni mitmeaastane kogemus taimekaitsevahendite müügi ja kasutamise andmete kogumisel on näidanud, et on vaja ühtlustatud metoodikat andmete kogumiseks ühenduse tasandil nii turuleviimise etapis kui andmete kogumiseks kasutajatelt. Lisaks, võttes arvesse pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia eesmärkides püstitatud sihti arvutada välja täpsed ohunäitajad, peab statistika olema üksikasjalik kuni toimeainete tasandini.

| (6) | Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia mõjuhinnangus loetletud erinevate andmekogumisvõimaluste hulgast soovitati parima võimalusena kohustuslikku andmekogumist, kuna see võimaldab kiiresti ja soodsalt saada täpseid ja usaldusväärseid andmeid taimekaitsevahendite turuleviimise ja kasutamise kohta |
| --- | --- |

(6)

Pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia mõjuhinnangus loetletud erinevate andmekogumisvõimaluste hulgast soovitati parima võimalusena kohustuslikku andmekogumist, kuna see võimaldab kiiresti ja soodsalt saada täpseid ja usaldusväärseid andmeid taimekaitsevahendite turuleviimise ja kasutamise kohta

| (7) | Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (6) on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Eelkõige nõutakse selles vastavust erapooletuse, usaldusväärsuse, asjakohasuse, kulutasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse standarditele. |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta (6) on käesoleva määruse sätete raamistikuks. Eelkõige nõutakse selles vastavust erapooletuse, usaldusväärsuse, asjakohasuse, kulutasuvuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja läbipaistvuse standarditele.

| (8) | Statistiliselt konfidentsiaalsete andmete edastamist reguleeritakse eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (7). Nende määrustega kooskõlas võetud meetmed tagavad konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse ning tagavad, et ühenduse statistika kogumisel ja levitamisel ei toimu ebaseaduslikku avaldamist või kasutamist muul kui statistilisel eesmärgil. |
| --- | --- |

(8)

Statistiliselt konfidentsiaalsete andmete edastamist reguleeritakse eeskirjadega, mis on sätestatud määruses (EÜ) nr 322/97 ja nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruses (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (7). Nende määrustega kooskõlas võetud meetmed tagavad konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse ning tagavad, et ühenduse statistika kogumisel ja levitamisel ei toimu ebaseaduslikku avaldamist või kasutamist muul kui statistilisel eesmärgil.

| (9) | Statistika avaldamisel tuleks tagatakse kaubandusliku väärtusega konfidentsiaalsete andmete kaitse lisaks muudele meetmetele ka avaldatava statistika asjakohase koondamisega. |
| --- | --- |

(9)

Statistika avaldamisel tuleks tagatakse kaubandusliku väärtusega konfidentsiaalsete andmete kaitse lisaks muudele meetmetele ka avaldatava statistika asjakohase koondamisega.

| (10) | Võrreldavate andmete saamiseks on vaja taimekaitsevahendite statistika koostada kindlaksmääratud jaotusega, asjakohases vormis ja kindla ajavahemiku jooksul vaatlusaasta lõpust alates, nagu on määratletud käesoleva määruse lisades. |
| --- | --- |

(10)

Võrreldavate andmete saamiseks on vaja taimekaitsevahendite statistika koostada kindlaksmääratud jaotusega, asjakohases vormis ja kindla ajavahemiku jooksul vaatlusaasta lõpust alates, nagu on määratletud käesoleva määruse lisades.

| (11) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8). |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8).

| (12) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus töödeldud ala määratlemiseks ja III lisa kohandamiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(12)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus töödeldud ala määratlemiseks ja III lisa kohandamiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (13) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt luua ühine raamistik ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks taimekaitsevahendite turuleviimise ja kasutamise kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt luua ühine raamistik ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks taimekaitsevahendite turuleviimise ja kasutamise kohta, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (14) | Nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (9) asutatud statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(14)

Nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (9) asutatud statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu, reguleerimisala ja eesmärgid

1.   Kõnealune määrus loob ühise raamistiku
  nende pestitsiidide
  turustamist ja kasutamist käsitleva ühenduse statistika süstemaatiliseks koostamiseks
  , mis on artikli 2 punkti a alapunkti i kohaselt taimekaitsevahendid
  .

2.   Statistika hõlmab:

| — | turuleviidud taimekaitsevahendite kogust aastas, vastavalt I lisale; |
| --- | --- |

—

turuleviidud taimekaitsevahendite kogust aastas, vastavalt I lisale;

| — | põllumajanduslikult kasutatud taimekaitsevahendite kogust aastas, vastavalt II lisale. |
| --- | --- |

—

põllumajanduslikult kasutatud taimekaitsevahendite kogust aastas, vastavalt II lisale.

3.   Statistika koos muude asjakohaste andmetega koostatakse eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi .../.../EÜ, [millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks], (10) artikli 14 kohaldamiseks.

Artikkel 2

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „taimekaitsevahendid”– taimekaitsevahendid, mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli 2 lõikes 1;

b)   „ained”– ained määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli 3 punktis 2 määratletud tähenduses, kaasa arvatud toimeained, taimekaitseained ja sünergistid;

c)   „toimeained”– toimeained, mida on nimetatudmääruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli 2 lõikes 2;

d)   „taimekaitseained”– taimekaitseained, mida on nimetatud määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli 2 lõike 3 punktis a;

e)   „sünergistid”– sünergistid, mida on nimetatud määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli 2 lõike 3 punktis b;

f)   „turuleviimine”– turuleviimine määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli 3 punktis 8 määratletud tähenduses;

g)   „loa valdaja”– loa valdaja määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli 3 punktis 20 määratletud tähenduses;

h)   „põllumajanduslik kasutamine”– taimekaitsevahendi kasutamine põllumajandusettevõtte majandustegevuses, mis on otseselt või kaudselt seotud taimsete saaduste tootmisega;

i)   „professionaalne kasutaja”– professionaalne kasutaja direktiivi .../.../EÜ [millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks] artikli 3 punktis 1 määratletud tähenduses;

j)   „põllumajandusettevõte”– põllumajandusettevõte Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruses (EÜ) nr .../..., [mis käsitleb põllumajandusettevõtete struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut], (11) määratletud tähenduses.

Artikkel 3

Andmete kogumine, edastamine ja töötlemine

1.   Liikmesriigid koguvad I ja II lisas loetletud karakteristikute täpsustamiseks vajalikud andmed ühel järgmistest viisidest:

| — | uuringud; |
| --- | --- |

—

uuringud;

| — | kohustused seoses taimekaitsevahendite turuleviimisega; eelkõige peetakse silmas määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artiklis 67 kehtestatud kohustusi; |
| --- | --- |

—

kohustused seoses taimekaitsevahendite turuleviimisega; eelkõige peetakse silmas määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artiklis 67 kehtestatud kohustusi;

| — | professionaalsete kasutajate suhtes kohaldatavad kohustused, mis põhinevad taimekaitsevahendite kasutamise aruannetel; eelkõige peetakse silmas määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artiklis 67 kehtestatud kohustusi; |
| --- | --- |

—

professionaalsete kasutajate suhtes kohaldatavad kohustused, mis põhinevad taimekaitsevahendite kasutamise aruannetel; eelkõige peetakse silmas määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artiklis 67 kehtestatud kohustusi;

| — | haldusallikad või |
| --- | --- |

—

haldusallikad või

| — | nende vahendite kasutamine kombineeritult, sealhulgas eksperdiotsusel või mudelitel põhinevad statistilised hindamismeetodid. |
| --- | --- |

—

nende vahendite kasutamine kombineeritult, sealhulgas eksperdiotsusel või mudelitel põhinevad statistilised hindamismeetodid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) statistilised tulemused, kaasa arvatud konfidentsiaalsed andmed, vastavalt I ja II lisas määratud ajakavale ja sagedusele. Andmed esitatakse vastavalt III lisas esitatud klassifikatsioonile.

3.   Liikmesriigid edastavad andmed elektrooniliselt asjakohase tehnilise vormingu kohaselt, mille komisjon (Eurostat) võtab vastu artikli 5 lõikes 2 nimetatud korras.

4.   Komisjon (Eurostat) koondab konfidentsiaalsuse kaalutlustel andmed enne avaldamist vastavalt III lisas märgitud keemiliste ainete klassidele või tootekategooriatele, võttes nõuetekohaselt arvesse konfidentsiaalsete andmete kaitset liikmesriikide tasandil. Vastavalt määruse (EÜ) nr 322/97 artiklile 15 kasutavad liikmesriikide ametiasutused ja komisjon (Eurostat) konfidentsiaalseid andmeid ainult statistilistel eesmärkidel.

Artikkel 4

Kvaliteedihindamine

1.   Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes järgmisi kvaliteedi hindamise näitajaid:

–   „asjakohasus”– määr, mille ulatuses statistika vastab kasutajate olemasolevatele ja võimalikele vajadustele;

–   „õigsus”– hinnangute lähedus tegelikule teadmata väärtusele;

–   „õigeaegsus”– ajavahe teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel;

–   „täpsus”– ajavahe andmete avaldamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahel, mil andmed oleks tulnud avaldada;

–   „kättesaadavus” ja „selgus”– tingimused ja kord, mille alusel kasutajad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada;

–   „võrreldavus”– erinevate statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju mõõdetavus, kui võrreldakse erinevate geograafiliste piirkondade, valdkondade või ajavahemike statistikat;

–   „sidusus”– näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada.

2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruanded I ja II lisas ettenähtud edastatud andmete kvaliteedi kohta. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti.

Artikkel 5

Rakendusmeetmed

1.   Komisjon võtab vastu andmete edastamiseks vajaliku tehnilise vormingu vastavalt artikli 6 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

2.   Komisjon võtab vastu „töödeldud ala” mõiste, nagu on osutatud II lisa 2. jaos. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 6 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Komisjon võib III lisas kindlaksmääratud ainete ühtlustatud klassifikatsiooni muuta, et kohandada seda määruse (EÜ) nr .../... [taimekaitsevahendite turuleviimise kohta] artikli 78 lõike 3 kohaselt vastuvõetud toimeainete loetelus tehtud muudatustega. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 6 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 6

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 6 lõike 5 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 7

Aruanne

Iga viie aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta aruande. Aruandes hinnatakse eelkõige edastatud andmete kvaliteeti, nagu on osutatud artiklis 4, koormust ettevõtetele, põllumajandusettevõtetele ja liikmesriikide haldusasutustele ning sellise statistika kasulikkust pestitsiidide säästva kasutamise temaatilise strateegia kontekstis, eelkõige seoses artiklis 1 sätestatud eesmärkidega. Vajadusel sisaldab aruanne ettepanekuid andmete kvaliteedi edasiseks parandamiseks ning ettevõtete, põllumajandusettevõtete ja liikmesriikide haldusasutuste koormuse vähendamiseks.

Esimene aruanne esitatakse 1. jaanuariks ... (12).

Artikkel 8

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 256, 27.10.2007, lk 86.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2008. aasta arvamus (ELT C 66 E, 20.3.2009, lk 98), ║ nõukogu 20. novembri 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 38 E, 17.2.2009, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta seisukoht ║.

2

ja

(3)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

3

(4)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

4

(5)  ELT L ...

5

(6)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.

6

(7)  EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

7

(8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

8

(9)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

9

(10)  ELT L ...

10

(11)  ELT L ...

11

(12)  Kaheaksa aastat käesoleva määruse vastuvõtmisest.

12

Reede, 24. aprilli 2009I LISA

Statistika taimekaitsevahendite turule viimise kohta

1.   JAGU

Katvus

Statistika hõlmab III lisas loetletud aineid, mis sisalduvad taimekaitsevahendites, mida viiakse turule igas liikmesriigis. Tähelepanu tuleb pöörata kahekordse loendamise vältimisele toote uuendamisel või müügiloa üleandmisel teisele loa valdajale.

2.   JAGU

Muutujad

Esitatakse iga turuleviidavates taimekaitsevahendites sisalduva III lisas nimetatud aine kogus.

3.   JAGU

Mõõtühik

Andmed ainete kohta esitatakse kilogrammides.

4.   JAGU

Arvestusperiood

Arvestusperiood on kalendriaasta.

5.   JAGU

Esimene arvestusperiood, sagedus ja tulemuste edastamine

| 1. | Esimene arvestusperiood on ... (1) järgnev teine kalendriaasta. |
| --- | --- |

1.

Esimene arvestusperiood on ... (1) järgnev teine kalendriaasta.

| 2. | Liikmesriigid esitavad andmed esimesele arvestusperioodile järgneva iga kalendriaasta kohta. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid esitavad andmed esimesele arvestusperioodile järgneva iga kalendriaasta kohta.

| 3. | Andmed edastatakse komisjonile (Eurostat) 12 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu. |
| --- | --- |

3.

Andmed edastatakse komisjonile (Eurostat) 12 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

6.   JAGU

Kvaliteediaruanne

Liikmesriigid esitavad komisjonile artiklis 4 osutatud (Eurostat) kvaliteediaruande, milles on esitatud:

| — | andmekogumise metoodika; |
| --- | --- |

—

andmekogumise metoodika;

| — | asjakohased kvaliteediaspektid vastavalt andmekogumise metoodikale; |
| --- | --- |

—

asjakohased kvaliteediaspektid vastavalt andmekogumise metoodikale;

| — | hindamistel, andmete koondamisel ja välistamisel kasutatud metoodika kirjeldus. |
| --- | --- |

—

hindamistel, andmete koondamisel ja välistamisel kasutatud metoodika kirjeldus.

Aruanne edastatakse komisjonile (Eurostat) 15 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu.

---

(1)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

Reede, 24. aprilli 2009II LISA

Statistika taimekaitsevahendite põllumajandusliku kasutamise kohta

1.   JAGU

Katvus

| 1. | Statistika hõlmab III lisas nimetatud aineid, mis sisalduvad taimekaitsevahendites, mida kasutatakse põllumajanduses iga valitud kultuuri puhul igas liikmesriigis. |
| --- | --- |

1.

Statistika hõlmab III lisas nimetatud aineid, mis sisalduvad taimekaitsevahendites, mida kasutatakse põllumajanduses iga valitud kultuuri puhul igas liikmesriigis.

| 2. | Iga liikmesriik määrab kindlaks nende kultuuride valiku, mis kaetakse 5. jaos määratletud viieaastase ajavahemiku jooksul. Valik peaks olema liikmesriigis kasvatatavate kultuuride ja kasutatavate ainete suhtes representatiivne.
  Kultuuride valiku tegemisel võetakse arvesse direktiivi .../.../EÜ [millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks] artiklis 4 osutatud riiklike tegevuskavade seisukohast kõige asjakohasemaid kultuure. |
| --- | --- |

2.

Iga liikmesriik määrab kindlaks nende kultuuride valiku, mis kaetakse 5. jaos määratletud viieaastase ajavahemiku jooksul. Valik peaks olema liikmesriigis kasvatatavate kultuuride ja kasutatavate ainete suhtes representatiivne.

Kultuuride valiku tegemisel võetakse arvesse direktiivi .../.../EÜ [millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks] artiklis 4 osutatud riiklike tegevuskavade seisukohast kõige asjakohasemaid kultuure.

2.   JAGU

Muutujad

Iga valitud kultuuri kohta esitatakse järgmised muutujad:

| a) | iga III lisas loetletud sellise aine kogus, mis sisaldub asjaomase kultuuri kasvatamisel kasutatavates taimekaitsevahendites; |
| --- | --- |

a)

iga III lisas loetletud sellise aine kogus, mis sisaldub asjaomase kultuuri kasvatamisel kasutatavates taimekaitsevahendites;

| b) | iga ainega töödeldud ala. |
| --- | --- |

b)

iga ainega töödeldud ala.

3.   JAGU

Mõõtühikud

| 1. | Ainekogused esitatakse kilogrammides. |
| --- | --- |

1.

Ainekogused esitatakse kilogrammides.

| 2. | Töödeldud alad esitatakse hektarites. |
| --- | --- |

2.

Töödeldud alad esitatakse hektarites.

4.   JAGU

Arvestusperiood

| 1. | Arvestusperiood on üldjuhul maksimaalselt 12 kuu pikkune periood, mis hõlmab kõik asjaomase kultuuriga seotud taimekaitsemeetmed. |
| --- | --- |

1.

Arvestusperiood on üldjuhul maksimaalselt 12 kuu pikkune periood, mis hõlmab kõik asjaomase kultuuriga seotud taimekaitsemeetmed.

| 2. | Aruande arvestusperioodiks on saagikoristuse algusaasta. |
| --- | --- |

2.

Aruande arvestusperioodiks on saagikoristuse algusaasta.

5.   JAGU

Esimene arvestusperiood, sagedus ja tulemuste edastamine

| 1. | Liikmesriigid koostavad iga viieaastase perioodi kohta taimekaitsevahendite kasutamise statistika iga valitud kultuuri kohta 4. jaos määratletud arvestusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigid koostavad iga viieaastase perioodi kohta taimekaitsevahendite kasutamise statistika iga valitud kultuuri kohta 4. jaos määratletud arvestusperioodi jooksul.

| 2. | Liikmesriigid võivad arvestusperioodiks valida mis tahes aja viieaastase perioodi vältel. Iga valitud kultuuri kohta võib valida eraldi perioodi. |
| --- | --- |

2.

Liikmesriigid võivad arvestusperioodiks valida mis tahes aja viieaastase perioodi vältel. Iga valitud kultuuri kohta võib valida eraldi perioodi.

| 3. | Esimene viieaastane periood algab ... (1) järgneva esimese kalendriaastaga. |
| --- | --- |

3.

Esimene viieaastane periood algab ... (1) järgneva esimese kalendriaastaga.

| 4. | Liikmesriigid esitavad andmed iga viieaastase perioodi kohta. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid esitavad andmed iga viieaastase perioodi kohta.

| 5. | Andmed edastatakse komisjonile (Eurostat) 12 kuu jooksul pärast viieaastase perioodi lõppu. |
| --- | --- |

5.

Andmed edastatakse komisjonile (Eurostat) 12 kuu jooksul pärast viieaastase perioodi lõppu.

6.   JAGU

Kvaliteediaruanne

Tulemuste edastamisel esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostat) artiklis 4 osutatud kvaliteediaruande, milles on esitatud:

| — | valimi koostamise metoodika; |
| --- | --- |

—

valimi koostamise metoodika;

| — | andmekogumise metoodika; |
| --- | --- |

—

andmekogumise metoodika;

| — | hõlmatud kultuuride suhtelise tähtsuse hinnang, arvestades kasutatud taimekaitsevahendite üldkogust; |
| --- | --- |

—

hõlmatud kultuuride suhtelise tähtsuse hinnang, arvestades kasutatud taimekaitsevahendite üldkogust;

| — | asjakohased kvaliteediaspektid vastavalt andmekogumise metoodikale; |
| --- | --- |

—

asjakohased kvaliteediaspektid vastavalt andmekogumise metoodikale;

| — | viieaastase perioodi jooksul kasutatud taimekaitsevahendite ja sama perioodi jooksul turule viidud taimekaitsevahendite võrdlusandmed. |
| --- | --- |

—

viieaastase perioodi jooksul kasutatud taimekaitsevahendite ja sama perioodi jooksul turule viidud taimekaitsevahendite võrdlusandmed.

---

(1)  Käesoleva määruse jõustumise kuupäev.

Reede, 24. aprilli 2009III LISA

Ainete ühtlustatud klassifikatsioon

| PÕHIGRUPID | Kood | Keemiliste ainete klassid | Ainete üldnimetus | CASi nr (1) | CIPAC (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootekategooriad | | | Üldnomenklatuur | | |
| Fungitsiidid ja bakteritsiidid | F0 | | | | |
| Anorgaanilised fungitsiidid | F1 | | | | |
| | F1.1 | VASEÜHENDID | KÕIK VASEÜHENDID | | 44 |
| | F1.1 | | BORDOO VEDELIK | 8011-63-0 | 44 |
| | F1.1 | | VASKHÜDROKSIID | 20427-59-2 | 44 |
| | F1.1 | | VASKOKSÜKLORIID | 1332-40-7 | 44 |
| | F1.1 | | KOLMEALUSELINE VASKSULFAAT | 1333-22-8 | 44 |
| | F1.1 | | VASK(I)OKSIID | 1319-39-1 | 44 |
| | F1.1 | | MUUD VASESOOLAD | | 44 |
| | F1.2 | ANORGAANILINE VÄÄVEL | VÄÄVEL | 7704-34-9 | 18 |
| | F1.3 | MUUD ANORGAANILISED FUNGITSIIDID | MUUD ANORGAANILISED FUNGITSIIDID | | |
| Fungitsiidid karbamaatide ja ditiokarbamaatide baasil | F2 | | | | |
| | F2.1 | KARBANILAATFUNGITSIIDID | DIETOFENKARB | 87130-20-9 | 513 |
| | F2.2 | KARBAMAATFUNGITSIIDID | BENTIAVALIKARB | 413615-35-7 | 744 |
| | F2.2 | | IPROVALIKARB | 140923-17-7 | 620 |
| | F2.2 | | PROPAMOKARB | 24579-73-5 | 399 |
| | F2.3 | DITIOKARBAMAATFUNGITSIIDID | MANKOTSEEB | 8018-01-7 | 34 |
| | F2.3 | | MANEEB | 12427-38-2 | 61 |
| | F2.3 | | METIRAAM | 9006-42-2 | 478 |
| | F2.3 | | PROPINEEB | 12071-83-9 | 177 |
| | F2.3 | | TIRAAM | 137-26-8 | 24 |
| | F2.3 | | TSIRAAM | 137-30-4 | 31 |
| Fungitsiidid bensimidasoolide baasil | F3 | | | | |
| | F3.1 | BENSIMIDASOOLFUNGITSIIDID | KARBENDASIIM | 10605-21-7 | 263 |
| | F3.1 | | FUBERIDASOOL | 3878-19-1 | 525 |
| | F3.1 | | TIABENDASOOL | 148-79-8 | 323 |
| | F3.1 | | METÜÜLTIOFANAAT | 23564-05-8 | 262 |
| Fungitsiidid imidasoolide ja triasoolide baasil | F4 | | | | |
| | F4.1 | KONASOOLFUNGITSIIDID | BITERTANOOL | 55179-31-2 | 386 |
| | F4.1 | | BROMUKONASOOL | 116255-48-2 | 680 |
| | F4.1 | | TSÜPROKONASOOL | 94361-06-5 | 600 |
| | F4.1 | | DIFENOKONASOOL | 119446-68-3 | 687 |
| | F4.1 | | DINIKONASOOL | 83657-24-3 | 690 |
| | F4.1 | | EPOKSIKONASOOL | 106325-08-0 | 609 |
| | F4.1 | | ETRIDIASOOL | 2593-15-9 | 518 |
| | F4.1 | | FENBUKONASOOL | 114369-43-6 | 694 |
| | F4.1 | | FLUKVIINKONASOOL | 136426-54-5 | 474 |
| | F4.1 | | FLUSILASOOL | 85509-19-9 | 435 |
| | F4.1 | | FLUTRIAFOOL | 76674-21-0 | 436 |
| | F4.1 | | HEKSAKONASOOL | 79983-71-4 | 465 |
| | F4.1 | | IMASALIIL (ENILKONASOOL) | 58594-72-2 | 335 |
| | F4.1 | | METKONASOOL | 125116-23-6 | 706 |
| | F4.1 | | MÜKLOBUTANIIL | 88671-89-0 | 442 |
| | F4.1 | | PENKONASOOL | 66246-88-6 | 446 |
| | F4.1 | | PROPIKONASOOL | 60207-90-1 | 408 |
| | F4.1 | | PROTIOKONASOOL | 178928-70-6 | 745 |
| | F4.1 | | TEBUKONASOOL | 107534-96-3 | 494 |
| | F4.1 | | TETRAKONASOOL | 112281-77-3 | 726 |
| | F4.1 | | TRIADIMENOOL | 55219-65-3 | 398 |
| | F4.1 | | TRITSÜKLASOOL | 41814-78-2 | 547 |
| | F4.1 | | TRIFLUMISOOL | 99387-89-0 | 730 |
| | F4.1 | | TRITIKONASOOL | 131983-72-7 | 652 |
| | F4.2 | IMIDASOOLFUNGITSIIDID | TSÜASOFAMIID | 120116-88-3 | 653 |
| | F4.2 | | FENAMIDOON | 161326-34-7 | 650 |
| | F4.2 | | TRIASOKSIID | 72459-58-6 | 729 |
| Fungitsiidid morfoliinide baasil | F5 | | | | |
| | F5.1 | MORFOLIINFUNGITSIIDID | DIMETOMORF | 110488-70-5 | 483 |
| | F5.1 | | DODEMORF | 1593-77-7 | 300 |
| | F5.1 | | FENPROPIMORF | 67564-91-4 | 427 |
| Muud fungitsiidid | F6 | | | | |
| | F6.1 | ALIFAATILISED LÄMMASTIKFUNGITSIIDID | TSÜMOKSANIIL | 57966-95-7 | 419 |
| | F6.1 | | DODIIN | 2439-10-3 | 101 |
| | F6.1 | | GUASATIIN | 108173-90-6 | 361 |
| | F6.2 | AMIIDFUNGITSIIDID | BENALAKSÜÜL | 71626-11-4 | 416 |
| | F6.2 | | BOSKALIID | 188425-85-6 | 673 |
| | F6.2 | | FLUTOLANIIL | 66332-96-5 | 524 |
| | F6.2 | | MEPRONIIL | 55814-41-0 | 533 |
| | F6.2 | | METALAKSÜÜL | 57837-19-1 | 365 |
| | F6.2 | | METALAKSÜÜL-M | 70630-17-0 | 580 |
| | F6.2 | | PROKLORAAS | 67747-09-5 | 407 |
| | F6.2 | | SILTIOFAAM | 175217-20-6 | 635 |
| | F6.2 | | TOLÜFLUANIID | 731-27-1 | 275 |
| | F6.2 | | SOKSAMIID | 156052-68-5 | 640 |
| | F6.3 | ANILIIDFUNGITSIIDID | KARBOKSIIN | 5234-68-4 | 273 |
| | F6.3 | | FENHEKSAMIID | 126833-17-8 | 603 |
| | F6.4 | ANTIBIOOTILISED FUNGITSIID-BAKTERITSIIDID | KASUGAMÜTSIIN | 6980-18-3 | 703 |
| | F6.4 | | POLÜOKSIINID | 11113-80-7 | 710 |
| | F6.4 | | STREPTOMÜTSIIN | 57-92-1 | 312 |
| | F6.5 | AROMAATSED FUNGITSIIDID | KLOROTALONIIL | 1897-45-6 | 288 |
| | F6.5 | | DIKLORAAN | 99-30-9 | 150 |
| | F6.6 | DIKARBOKSAMIIDFUNGITSIIDID | IPRODIOON | 36734-19-7 | 278 |
| | F6.6 | | PROTSÜMIDOON | 32809-16-8 | 383 |
| | F6.7 | DINITROANILIINFUNGITSIIDID | FLUASINAAM | 79622-59-6 | 521 |
| | F6.8 | DINITROFENOOLFUNGITSIIDID | DINOKAP | 39300-45-3 | 98 |
| | F6.9 | FOSFORORGAANILISED FUNGITSIIDID | FOSETÜÜL | 15845-66-6 | 384 |
| | F6.9 | | TOKLOFOSSMETÜÜL | 57018-04-9 | 479 |
| | F6.10 | OKSASOOLFUNGITSIIDID | HÜMEKSASOOL | 10004-44-1 | 528 |
| | F6.10 | | FAMOKSADOON | 131807-57-3 | 594 |
| | F6.10 | | VINKLOSILIIN | 50471-44-8 | 280 |
| | F6.11 | FENÜÜLPÜRROOLFUNGITSIIDID | FLUDIOKSONIIL | 131341-86-1 | 522 |
| | F6.12 | FTALIMIIDFUNGITSIIDID | KAPTAAN | 133-06-2 | 40 |
| | F6.12 | | FOLPEET | 133-07-3 | 75 |
| | F6.13 | PÜRIMIDIINFUNGITSIIDID | BUPIRIMAAT | 41483-43-6 | 261 |
| | F6.13 | | TSÜPRODINIIL | 121552-61-2 | 511 |
| | F6.13 | | FENARIMOOL | 60168-88-9 | 380 |
| | F6.13 | | MEPANIPÜRIIM | 110235-47-7 | 611 |
| | F6.13 | | PÜRIMETANIIL | 53112-28-0 | 714 |
| | F6.14 | KINOLIINFUNGITSIIDID | KINOKSÜFEEN | 124495-18-7 | 566 |
| | F6.14 | | 8-HÜDROKSÜKINOLIINSULFAAT | 134-31-6 | 677 |
| | F6.15 | KINOONFUNGITSIIDID | DITIANOON | 3347-22-6 | 153 |
| | F6.16 | STROBILURIINFUNGITSIIDID | ASOKSÜSTROBIIN | 131860-33-8 | 571 |
| | F6.16 | | DIMOKSÜSTROBIIN | 149961-52-4 | 739 |
| | F6.16 | | FLUOKSASTROBIIN | 361377-29-9 | 746 |
| | F6.16 | | METÜÜLKRESOKSIIM | 143390-89-0 | 568 |
| | F6.16 | | PIKOKSÜSTROBIIN | 117428-22-5 | 628 |
| | F6.16 | | PÜRAKLOSTROBIIN | 175013-18-0 | 657 |
| | F6.16 | | TRIFLOKSÜSTROBIIN | 141517-21-7 | 617 |
| | F6.17 | UUREAFUNGITSIIDID | PENKÜKUROON | 66063-05-6 | 402 |
| | F6.18 | KLASSIFITSEERIMATA FUNGITSIIDID | ATSIBENSOLAAR | 126448-41-7 | 597 |
| | F6.18 | | BENSOEHAPE | 65-85-0 | 622 |
| | F6.18 | | DIKLOROFEEN | 97-23-4 | 325 |
| | F6.18 | | FENPROPIDIIN | 67306-00-7 | 520 |
| | F6.18 | | METRAFENOON | 220899-03-6 | 752 |
| | F6.18 | | 2-FENÜFENOOL | 90-43-7 | 246 |
| | F6.18 | | SPIROKSAMIIN | 118134-30-8 | 572 |
| | F6.19 | MUUD FUNGITSIIDID | MUUD FUNGITSIIDID | | |
| Herbitsiidid, kõrreliste umbrohtude tõrjevahendid ja samblatõrjevahendid | H0 | | | | |
| Herbitsiidid fenoksüfütohormoonide baasil | H1 | | | | |
| | H1.1 | FENOKSÜHERBITSIIDID | 2,4-D | 94-75-7 | 1 |
| | H1.1 | | 2,4-DB | 94-82-6 | 83 |
| | H1.1 | | DIKLOROPROP-P | 15165-67-0 | 476 |
| | H1.1 | | MCPA | 94-74-6 | 2 |
| | H1.1 | | MCPB | 94-81-5 | 50 |
| | H1.1 | | MEKOPROP | 7085-19-0 | 51 |
| | H1.1 | | MEKOPROP-P | 16484-77-8 | 475 |
| Herbitsiidid triasiinide ja triasinoonide baasil | H2 | | | | |
| | H2.1 | METÜÜLTIOTRIASIINHERBITSIIDID | METOPROTRÜÜN | 841-06-5 | 94 |
| | H2.2 | TRIASIINHERBITSIIDID | SIMETRÜÜN | 1014-70-6 | 179 |
| | H2.2 | | TERBUTÜÜLASIIN | 5915-41-3 | 234 |
| | H2.3 | TRIASINOONHERBITSIIDID | METAMITROON | 41394-05-2 | 381 |
| | H2.3 | | METRIBUTSIIN | 21087-64-9 | 283 |
| Herbitsiidid amiidide ja aniliidide baasil | H3 | | | | |
| | H3.1 | AMIIDHERBITSIIDID | BEFLUBUTAMIID | 113614-08-7 | 662 |
| | H3.1 | | DIMETEENAMIID | 87674-68-8 | 638 |
| | H3.1 | | FLUPOKSAAM | 119126-15-7 | 8158 |
| | H3.1 | | ISOKSABEEN | 82558-50-7 | 701 |
| | H3.1 | | NAPROPAMIID | 15299-99-7 | 271 |
| | H3.1 | | PETOKSAMIID | 106700-29-2 | 665 |
| | H3.1 | | PROPÜSAMIID | 23950-58-5 | 315 |
| | H3.2 | ANILIIDHERBITSIIDID | DIFLUFENIKAAN | 83164-33-4 | 462 |
| | H3.2 | | FLORASULAAM | 145701-23-1 | 616 |
| | H3.2 | | FLUFENATSEET | 142459-58-3 | 588 |
| | H3.2 | | METOSULAAM | 139528-85-1 | 707 |
| | H3.2 | | METASAKLOOR | 67129-08-2 | 411 |
| | H3.2 | | PROPANIIL | 709-98-8 | 205 |
| | H3.3 | KLOROATSEETANILII-DHERBITSIIDID | ATSETOKLOOR | 34256-82-1 | 496 |
| | H3.3 | | ALAKLOOR | 15972-60-8 | 204 |
| | H3.3 | | DIMETAKLOOR | 50563-36-5 | 688 |
| | H3.3 | | PRETILAKLOOR | 51218-49-6 | 711 |
| | H3.3 | | PROPAKLOOR | 1918-16-7 | 176 |
| | H3.3 | | METOLAHLOOR-S | 87392-12-9 | 607 |
| Herbitsiidid karbamaatide ja biskarbamaatide baasil | H4 | | | | |
| | H4.1 | BISKARBAMAATHERBITSIIDID | KLOROPROFAAM | 101-21-3 | 43 |
| | H4.1 | | DESMEDIFAAM | 13684-56-5 | 477 |
| | H4.1 | | FENMEDIFAAM | 13684-63-4 | 77 |
| | H4.2 | KARBAMAATHERBITSIIDID | ASULAAM | 3337-71-1 | 240 |
| | H4.2 | | KARBETAMIID | 16118-49-3 | 95 |
| Herbitsiidid dinitroaniliini derivaatide baasil | H5 | | | | |
| | H5.1 | DINITRIOANILIINHERBITSIIDID | BENFLURALIIN | 1861-40-1 | 285 |
| | H5.1 | | BUTRALIIN | 33629-47-9 | 504 |
| | H5.1 | | ETAALFLURALIIN | 55283-68-6 | 516 |
| | H5.1 | | ORÜSALIIN | 19044-88-3 | 537 |
| | H5.1 | | PENDIMETALIIN | 40487-42-1 | 357 |
| | H5.1 | | TRIFLURALIIN | 2582-09-8 | 183 |
| Herbitsiidid uurea, uratsiili või sulfonüüluurea derivaatide baasil | H6 | | | | |
| | H6.1 | SULFONÜÜLUUREAHERBITSIIDID | AMIDOSULFUROON | 120923-37-7 | 515 |
| | H6.1 | | ASIIMSULFUROON | 120162-55-2 | 584 |
| | H6.1 | | BENSULFUROON | 99283-01-9 | 502 |
| | H6.1 | | KLOROSULFUROON | 64902-72-3 | 391 |
| | H6.1 | | TSINOSULFUROON | 94593-91-6 | 507 |
| | H6.1 | | ETOKSÜSULFUROON | 126801-58-9 | 591 |
| | H6.1 | | FLASASULFUROON | 104040-78-0 | 595 |
| | H6.1 | | FLUPÜÜRSULFUROON | 150315-10-9 | 577 |
| | H6.1 | | FORAAMSULFUROON | 173159-57-4 | 659 |
| | H6.1 | | IMASOSULFUROON | 122548-33-8 | 590 |
| | H6.1 | | JODOSULFUROON | 185119-76-0 | 634 |
| | H6.1 | | MESOSULFUROON | 400852-66-6 | 663 |
| | H6.1 | | METSULFUROON | 74223-64-6 | 441 |
| | H6.1 | | NIKOSULFUROON | 111991-09-4 | 709 |
| | H6.1 | | OKSASULFUROON | 144651-06-9 | 626 |
| | H6.1 | | PRIMISULFUROON | 113036-87-6 | 712 |
| | H6.1 | | PROSULFUROON | 94125-34-5 | 579 |
| | H6.1 | | RIMSULFUROON | 122931-48-0 | 716 |
| | H6.1 | | SULFOSULFUROON | 141776-32-1 | 601 |
| | H6.1 | | TIOFEENSULFUROON | 79277-67-1 | 452 |
| | H6.1 | | TRIASULFUROON | 82097-50-5 | 480 |
| | H6.1 | | TRIBENUROON | 106040-48-6 | 546 |
| | H6.1 | | TRIFLUSULFUROON | 135990-29-3 | 731 |
| | H6.1 | | TRITOSULFUROON | 142469-14-5 | 735 |
| | H6.2 | URATSIILHERBITSIIDID | LENATSIIL | 2164-08-1 | 163 |
| | H6.3 | UUREAHERBITSIIDID | KLOORTOLUROON | 15545-48-9 | 217 |
| | H6.3 | | DIUROON | 330-54-1 | 100 |
| | H6.3 | | FLUOMETUROON | 2164-17-2 | 159 |
| | H6.3 | | ISOPROTUROON | 34123-59-6 | 336 |
| | H6.3 | | LINUROON | 330-55-2 | 76 |
| | H6.3 | | Metabenstiasuroon | 18691-97-9 | 201 |
| | H6.3 | | Metobromuroon | 3060-89-7 | 168 |
| | H6.3 | | Metoksuroon | 19937-59-8 | 219 |
| Muud herbitsiidid | H7 | | | | |
| | H7.1 | arüüloksüfenoksüpropioonHERBITSIIDID | KLODINAFOP | 114420-56-3 | 683 |
| | H7.1 | | TSÜHALOFOP | 122008-85-9 | 596 |
| | H7.1 | | Diklofop | 40843-25-2 | 358 |
| | H7.1 | | Fenoksaprop-P | 113158-40-0 | 484 |
| | H7.1 | | Fluasifop-P-BUTÜÜL | 79241-46-6 | 395 |
| | H7.1 | | Haloksüfop | 69806-34-4 | 438 |
| | H7.1 | | Haloksüfop-R | 72619-32-0 | 526 |
| | H7.1 | | Propakvisafop | 111479-05-1 | 713 |
| | H7.1 | | Kvisalofop | 76578-12-6 | 429 |
| | H7.1 | | Kvisalofop-P | 94051-08-8 | 641 |
| | H7.2 | BENSOFURAANHERBITSIIDID | etofumesaat | 26225-79-6 | 233 |
| | H7.3 | BENSOEHAPPEHERBITSIIDID | KLOROTAAL | 2136-79-0 | 328 |
| | H7.3 | | DIKAMBA | 1918-00-9 | 85 |
| | H7.4 | BIPÜRIDÜÜLIUMHERBITSIIDID | DIKVAAT | 85-00-7 | 55 |
| | H7.4 | | PARAKVAAT | 4685-14-7 | 56 |
| | H7.5 | TSÜKLOHEKSANEDIOONHERBITSIIDID | KLETODIIM | 99129-21-2 | 508 |
| | H7.5 | | TSÜKLOKSÜDIIM | 101205-02-1 | 510 |
| | H7.5 | | TEPRALOKSÜDIIM | 149979-41-9 | 608 |
| | H7.5 | | TRALKOKSÜDIIM | 87820-88-0 | 544 |
| | H7.6 | DIASIINHERBITSIIDID | PÜRIDAAT | 55512-33-9 | 447 |
| | H7.7 | DIKARBOKSAMIIDHERBITSIIDID | ETÜÜLTSINIDOON | 142891-20-1 | 598 |
| | H7.7 | | FLUMIOKSASIIN | 103361-09-7 | 578 |
| | H7.8 | DIFENÜÜLEETERHERBITSIIDID | AKLONIFEEN | 74070-46-5 | 498 |
| | H7.8 | | BIFENOKS | 42576-02-3 | 413 |
| | H7.8 | | NITROFEEN | 1836-75-5 | 170 |
| | H7.8 | | OKSÜFLOROFEEN | 42874-03-3 | 538 |
| | H7.9 | IMIDASOLINOONHERBITSIIDID | IMASAMETABENS | 100728-84-5 | 529 |
| | H7.9 | | IMASAMOKS | 114311-32-9 | 619 |
| | H7.9 | | IMASETAPÜÜR | 81335-77-5 | 700 |
| | H7.10 | ANORGAANILISED HERBITSIIDID | AMMOONIUMSULFAMAAT | 7773-06-0 | 679 |
| | H7.10 | | KLORAADID | 7775-09-9 | 7 |
| | H7.11 | ISOKSASOOLHERBITSIIDID | ISOKSAFLUTOOL | 141112-29-0 | 575 |
| | H7.12 | MORFAKTIINHERBITSIIDID | FLURENOOL | 467-69-6 | 304 |
| | H7.13 | NITRIILHERBITSIIDID | BROMOKSÜNIIL | 1689-84-5 | 87 |
| | H7.13 | | DIKLOBENIIL | 1194-65-6 | 73 |
| | H7.13 | | IOKSÜNIIL | 1689-83-4 | 86 |
| | H7.14 | FOSFORORGAANILISED HERBITSIIDID | GLUFOSINAAT | 51276-47-2 | 437 |
| | H7.14 | | GLÜFOSAAT | 1071-83-6 | 284 |
| | H7.15 | FENÜÜLPÜRASOOLHERBITSIIDID | PÜRAFLUFEEN | 129630-19-9 | 605 |
| | H7.16 | PÜRIDASOONHERBITSIIDID | KLORIDASOON | 1698-60-8 | 111 |
| | H7.16 | | FLURTAMOON | 96525-23-4 | 569 |
| | H7.17 | PÜRIDIINKARBOKSAMIIDHERBITSIIDID | PIKOLINAFEEN | 137641-05-5 | 639 |
| | H7.18 | PÜRIDIINKARBOKSÜÜLHAPPEHERBITSIIDID | KLOPÜRALIID | 1702-17-6 | 455 |
| | H7.18 | | PIKLORAAM | 1918-02-1 | 174 |
| | H7.19 | PÜRIDÜÜLOKSÜÄÄDIKHAPPEHERBITSIIDID | FLUROKSÜPÜÜR | 69377-81-7 | 431 |
| | H7.19 | | TRIKLOPÜÜR | 55335-06-3 | 376 |
| | H7.20 | KINOLIINHERBITSIIDID | KVINKLORAAK | 84087-01-4 | 493 |
| | H7.20 | | KVINMERAAK | 90717-03-6 | 563 |
| | H7.21 | TIADIASIINHERBITSIIDID | BENTASOON | 25057-89-0 | 366 |
| | H7.22 | TIOKARBAMAATHERBITSIIDID | EPTC | 759-94-4 | 155 |
| | H7.22 | | MOLINAAT | 2212-67-1 | 235 |
| | H7.22 | | PROSULFOKARB | 52888-80-9 | 539 |
| | H7.22 | | TIOBENKARB | 28249-77-6 | 388 |
| | H7.22 | | TRIALLAAT | 2303-17-5 | 97 |
| | H7.23 | TRIASOOLHERBITSIIDID | AMITROOL | 61-82-5 | 90 |
| | H7.24 | TRIASOLINOONHERBITSIIDID | KARFENTRASOON | 128639-02-1 | 587 |
| | H7.25 | TRIASOLOONHERBITSIIDID | PROPOKSÜKARBASOON | 145026-81-9 | 655 |
| | H7.26 | TRIKETOONHERBITSIIDID | MESOTRIOON | 104206-82-8 | 625 |
| | H7.26 | | SULKOTRIOON | 99105-77-8 | 723 |
| | H7.27 | KLASSIFITSEERIMATA HERBITSIIDID | KLOMASOON | 81777-89-1 | 509 |
| | H7.27 | | FLOROKLORIDOON | 61213-25-0 | 430 |
| | H7.27 | | KVINOKLAMIIN | 2797-51-5 | 648 |
| | H7.27 | | METASOOL | 20354-26-1 | 369 |
| | H7.27 | | OKSADIARGÜÜL | 39807-15-3 | 604 |
| | H7.27 | | OKSADIASOON | 19666-30-9 | 213 |
| | H7.27 | MUUD HERBITSIIDID KÕRRELISTE UMBROHTUDE TÕRJEVAHEND SAMBLATÕRJEVAHEND | MUUD HERBITSIIDID KÕRRELISTE UMBROHTUDE TÕRJEVAHEND SAMBLATÕRJEVAHEND | | |
| Insektitsiidid ja akaritsiidid | I0 | | | | |
| Insektitsiidid püretroidide baasil | I1 | | | | |
| | I1.1 | PÜRETROIDINSEKTITSIIDID | AKRINATRIIN | 101007-06-1 | 678 |
| | I1.1 | | ALFA-TSÜPERMETRIIN | 67375-30-8 | 454 |
| | I1.1 | | BEETA-TSÜFLUTRIIN | 68359-37-5 | 482 |
| | I1.1 | | BEETA-TSÜPERMETRIIN | 65731-84-2 | 632 |
| | I1.1 | | BIFENTRIIN | 82657-04-3 | 415 |
| | I1.1 | | TSÜFLUTRIIN | 68359-37-5 | 385 |
| | I1.1 | | TSÜPERMETRIIN | 52315-07-8 | 332 |
| | I1.1 | | DELTAMETRIIN | 52918-63-5 | 333 |
| | I1.1 | | ESFENVALERAAT | 66230-04-4 | 481 |
| | I1.1 | | ETOFEENPROKS | 80844-07-1 | 471 |
| | I1.1 | | GAMMA-TSÜHALOTRIIN | 76703-62-3 | 768 |
| | I1.1 | | LAMBDA-TSÜHALOTRIIN | 91465-08-6 | 463 |
| | I1.1 | | TAU-FLUVALINAAT | 102851-06-9 | 432 |
| | I1.1 | | TEFLUTRIIN | 79538-32-2 | 451 |
| | I1.1 | | Z-TSÜPERMETRIIN | 52315-07-8 | 733 |
| Insektitsiidid kloreeritud süsivesinike baasil | I2 | | | | |
| | I2.1 | KLOORORGAANILISED INSEKTITSIIDID | DIKOFOOL | 115-32-2 | 123 |
| | I2.1 | | TETRASUL | 2227-13-6 | 114 |
| Herbitsiidid karbamaatide ja oksiimkarbamaatide baasil | I3 | | | | |
| | I3.1 | OKSIIMKARBAMAATINSEKTITSIIDID | METOMÜÜL | 16752-77-5 | 264 |
| | I3.1 | | OKSAMÜÜL | 23135-22-0 | 342 |
| | I3.2 | KARBAMAATINSEKTITSIIDID | BENFURAKARB | 82560-54-1 | 501 |
| | I3.2 | | KARBARÜÜL | 63-25-2 | 26 |
| | I3.2 | | KARBOFURAAN | 1563-66-2 | 276 |
| | I3.2 | | KARBOSULFAAN | 55285-14-8 | 417 |
| | I3.2 | | FENOKSÜKARB | 79127-80-3 | 425 |
| | I3.2 | | FORMETANAAT | 22259-30-9 | 697 |
| | I3.2 | | METIOKARB | 2032-65-7 | 165 |
| | I3.2 | | PIRIMIKARB | 23103-98-2 | 231 |
| Insektitsiidid fosfororgaaniliste ühendite baasil | I4 | | | | |
| | I4.1 | FOSFORORGAANILISED INSEKTITSIIDID | METÜÜLASIINFOSS | 86-50-0 | 37 |
| | I4.1 | | KADUSAFOSS | 95465-99-9 | 682 |
| | I4.1 | | KLOROPÜRIFOSS | 2921-88-2 | 221 |
| | I4.1 | | METÜÜLKLOROPÜRIFOSS | 5589-13-0 | 486 |
| | I4.1 | | KUMAFOSS | 56-72-4 | 121 |
| | I4.1 | | DIASINOON | 333-41-5 | 15 |
| | I4.1 | | DIKLOROFOSS | 62-73-7 | 11 |
| | I4.1 | | DIMETOAAT | 60-51-5 | 59 |
| | I4.1 | | ETOPROFOSS | 13194-48-4 | 218 |
| | I4.1 | | FENAMIFOSS | 22224-92-6 | 692 |
| | I4.1 | | FENITROTIOON | 122-14-5 | 35 |
| | I4.1 | | FOSTIASAAT | 98886-44-3 | 585 |
| | I4.1 | | ISOFEENFOSS | 25311-71-1 | 412 |
| | I4.1 | | MALATIOON | 121-75-5 | 12 |
| | I4.1 | | METAMIDOFOSS | 10265-92-6 | 355 |
| | I4.1 | | NALEED | 300-76-5 | 195 |
| | I4.1 | | METÜÜLOKSÜDEMETOON | 301-12-2 | 171 |
| | I4.1 | | FOSALOON | 2310-17-0 | 109 |
| | I4.1 | | FOSMEET | 732-11-6 | 318 |
| | I4.1 | | FOKSIIM | 14816-18-3 | 364 |
| | I4.1 | | METÜÜLPIRIMIFOSS | 29232-93-7 | 239 |
| | I4.1 | | TRIKLOROFOON | 52-68-6 | 68 |
| Insektitsiidid bioloogiliste ja botaaniliste toodete baasil | I5 | | | | |
| | I5.1 | BIOLOOGILISED INSEKTITSIIDID | ASADIRAKTIIN | 11141-17-6 | 627 |
| | I5.1 | | NIKOTIIN | 54-11-5 | 8 |
| | I5.1 | | PÜRETRIINID | 8003-34-7 | 32 |
| | I5.1 | | ROTENOON | 83-79-4 | 671 |
| Muud insektitsiidid | I6 | | | | |
| | I6.1 | KÄÄRITAMISE TEEL TOODETUD INSEKTITSIIDID | ABAMEKTIIN | 71751-41-2 | 495 |
| | I6.1 | | MILBEMEKTIIN | 51596-10-2
  51596-11-3 | 660 |
| | I6.1 | | SPINOSAAD | 168316-95-8 | 636 |
| | I6.3 | BENSOÜÜLUUREAINSEKTITSIIDID | DIFLUBENSUROON | 35367-38-5 | 339 |
| | I6.3 | | FLUFENOKSUROON | 101463-69-8 | 470 |
| | I6.3 | | HEKSAFLUMUROON | 86479-06-3 | 698 |
| | I6.3 | | LUFENUROON | 103055-07-8 | 704 |
| | I6.3 | | NOVALUROON | 116714-46-6 | 672 |
| | I6.3 | | TEFLUBENSUROON | 83121-18-0 | 450 |
| | I6.3 | | TRIFLUMUROON | 64628-44-0 | 548 |
| | I6.4 | KARBASAATINSEKTITSIIDID | BIFENASAAT | 149877-41-8 | 736 |
| | I6.5 | DIASÜÜLHÜDRASIININSEKTITSIIDID | METOKSÜFENOSIID | 161050-58-4 | 656 |
| | I6.5 | | TEBUFENOSIID | 112410-23-8 | 724 |
| | I6.6 | PUTUKATE KASVUREGULAATORID | BUPROFESIIN | 69327-76-0 | 681 |
| | I6.6 | | TSÜROMASIIN | 66215-27-8 | 420 |
| | I6.6 | | HEKSÜTIASOKS | 78587-05-0 | 439 |
| | I6.7 | PUTUKATE FEROMOONID | (E,Z)-9 DODETSENÜÜLATSETAAT | 35148-19-7 | 422 |
| | I6.8 | NITROGUANIDIININSEKTITSIIDID | KLOTIANIDIIN | 210880-92-5 | 738 |
| | I6.8 | | TIAMETOKSAAM | 153719-23-4 | 637 |
| | I6.9 | TINAORGAANILISED INSEKTITSIIDID | ASOTSÜKLOTIIN | 41083-11-8 | 404 |
| | I6.9 | | TSÜHEKSATIIN | 13121-70-5 | 289 |
| | I6.9 | | FENBUTATIINOKSIID | 13356-08-6 | 359 |
| | I6.10 | OKSADIASIININSEKTITSIIDID | INDOKSAKARB | 173584-44-6 | 612 |
| | I6.11 | FENÜÜLEETER INSEKTITSIIDID | PÜRIPROKSÜFEEN | 95737-68-1 | 715 |
| | I6.12 | PÜRASOOL(FENÜÜL-)INSEKTITSIIDID | FENPÜROKSIMAAT | 134098-61-6 | 695 |
| | I6.12 | | FIPRONIIL | 120068-37-3 | 581 |
| | I6.12 | | TEBUFENPÜRAAD | 119168-77-3 | 725 |
| | I6.13 | PÜRIDIININSEKTITSIIDID | PÜMETROSIIN | 123312-89-0 | 593 |
| | I6.14 | PÜRIDÜÜLMETÜÜLAMIININSEKTITSIIDID | ATSEETAMIPRIID | 135410-20-7 | 649 |
| | I6.14 | | IMIDAKLOPRIID | 138261-41-3 | 582 |
| | I6.14 | | TIAKLOPRIID | 111988-49-9 | 631 |
| | I6.15 | SULFITESTERINSEKTITSIIDID | PROPARGIIT | 2312-35-8 | 216 |
| | I6.16 | TETRASIININSEKTITSIIDID | KLOFENTESIIN | 74115-24-5 | 418 |
| | I6.17 | TETROONHAPPEINSEKTITSIIDID | SPIRODIKLOFEEN | 148477-71-8 | 737 |
| | I6.18 | (KARBAMOÜÜL-) TRIASOOL INSEKTITSIIDID | TRIASAMAAT | 112143-82-5 | 728 |
| | I6.19 | UUREAINSEKTITSIIDID | DIAFENTIUROON | 80060-09-9 | 8097 |
| | I6.20 | KLASSIFITSEERIMATA INSEKTITSIIDID | ETOKSASOOL | 153233-91-1 | 623 |
| | I6.20 | | FENASAKVIIN | 120928-09-8 | 693 |
| | I6.20 | | PÜRIDABEEN | 96489-71-3 | 583 |
| | I6. 21 | MUUD INSEKTITSIIDID JA AKARITSIIDID | MUUD INSEKTITSIIDID JA AKARITSIIDID | | |
| Molluskitsiidid kokku: | M0 | | | | |
| Molluskitsiidid | M1 | | | | |
| | M1.1 | KARBAMAATMOLLUSKITSIIDID | TIODIKARB | 59669-26-0 | 543 |
| | M1.2 | MUUD MOLLUSKITSIIDID | RAUDFOSFAAT | 10045-86-0 | 629 |
| | M1.2 | | METALDEHÜÜD | 108-62-3 | 62 |
| | M1.2 | | MUUD MOLLUSKITSIIDID | | |
| Taimekasvuregulaatorid, kokku: | PGR0 | | | | |
| Füsioloogilised taimekasvuregulaatorid | PGR1 | | | | |
| | PGR1.1 | FÜSIOLOOGILISED TAIMEKASVUREGULAATORID | KLOROMEKVAAT | 999-81-5 | 143 |
| | PGR1.1 | | TSÜKLANILIINID | 113136-77-9 | 586 |
| | PGR1.1 | | DAMINOSIID | 1596-84-5 | 330 |
| | PGR1.1 | | DIMETIPIIN | 55290-64-7 | 689 |
| | PGR1.1 | | DIFENÜÜLAMIIN | 122-39-4 | 460 |
| | PGR1.1 | | ETEFOON | 16672-87-0 | 373 |
| | PGR1.1 | | ETOKSÜKIN | 91-53-2 | 517 |
| | PGR1.1 | | FLORKLORFENUROON | 68157-60-8 | 633 |
| | PGR1.1 | | FLURPRIMIDOOL | 56425-91-3 | 696 |
| | PGR1.1 | | IMASAKVIIN | 81335-37-7 | 699 |
| | PGR1.1 | | MALEIINHAPPEHÜDRASIID | 51542-52-0 | 310 |
| | PGR1.1 | | MEPIKVAAT | 24307-26-4 | 440 |
| | PGR1.1 | | 1-METÜÜLTSÜKLOPROPEEN | 3100-04-7 | 767 |
| | PGR1.1 | | PAKLOBUTRASOOL | 76738-62-0 | 445 |
| | PGR1.1 | | PROHKESADIOONKALTSIUM | 127277-53-6 | 567 |
| | PGR1.1 | | NAATRIUM-5-NITROGUAIAKOLAAT | 67233-85-6 | 718 |
| | PGR1.1 | | NAATRIUM-O-NITROFENOLAAT | 824-39-5 | 720 |
| | PGR1.1 | | ETÜÜLTRINEKSAPAK | 95266-40-3 | 8349 |
| Idanemist takistavad vahendid | PGR2 | | | | |
| | PGR2.2 | IDANEMIST TAKISTAVAD VAHENDID | KARVOON | 99-49-0 | 602 |
| | PGR2.2 | | KLOROPROFAAM | 101-21-3 | 43 |
| Muud taimekasvuregulaatorid | PGR3 | | | | |
| | PGR3.1 | MUUD TAIMEKASVUREGULAATORID | MUUD TAIMEKASVUREGULAATORID | | |
| Muud taimekaitsevahendid, kokku: | ZR0 | | | | |
| Mineraalõlid | ZR1 | | | | |
| | ZR1.1 | MINERAALÕLI | NAFTAÕLID | 64742-55-8 | 29 |
| Taimeõlid | ZR2 | | | | |
| | ZR2.1 | TAIMEÕLI | TÕRVAÕLI | | 30 |
| Mulla sterilandid (kaasa arvatud nematotsiidid) | ZR3 | | | | |
| | ZR3.1 | METÜÜLBROMIID | METÜÜLBROMIID | 74-83-9 | 128 |
| | ZR3.2 | MUUD MULLA STERILANDID | KLOROPIKRIIN | 76-06-2 | 298 |
| | ZR3.2 | | DASOMET | 533-74-4 | 146 |
| | ZR3.2 | | 1,3-DIKLOROPROPEEN | 542-75-6 | 675 |
| | ZR3.2 | | METAAM-NAATRIUM | 137-42-8 | 20 |
| | ZR3.2 | | MUUD MULLA STERILANDID | | |
| Rodentitsiidid | ZR4 | | | | |
| | ZR4.1 | RODENTITSIIDID | BRODIFAAKUM | 56073-10-0 | 370 |
| | ZR4.1 | | BROMADIOLOON | 28772-56-7 | 371 |
| | ZR4.1 | | KLORALOOS | 15879-93-3 | 249 |
| | ZR4.1 | | KLOROFATSINOON | 3691-35-8 | 208 |
| | ZR4.1 | | KUMATETRALÜÜL | 5836-29-3 | 189 |
| | ZR4.1 | | DIFENAAKUM | 56073-07-5 | 514 |
| | ZR4.1 | | DIFETIALOON | 104653-34-1 | 549 |
| | ZR4.1 | | FLOKUMAFEEN | 90035-08-8 | 453 |
| | ZR4.1 | | VARFARIIN | 81-81-2 | 70 |
| | ZR4.1 | | MUUD RODENTITSIIDID | | |
| Kõik muud taimekaitsevahendid | ZR5 | | | | |
| | ZR5.1 | DESINFEKTSIOONIVAHENDID | MUUD DESINFEKTSIOONIVAHENDID | | |
| | ZR5.2 | MUUD TAIMEKAITSEVAHENDID | MUUD TAIMEKAITSEVAHENDID | | |

PÕHIGRUPID

Kood

Keemiliste ainete klassid

Ainete üldnimetus

CASi nr (1)

CIPAC (2)

Tootekategooriad

Üldnomenklatuur

Fungitsiidid ja bakteritsiidid

F0

Anorgaanilised fungitsiidid

F1

F1.1

VASEÜHENDID

KÕIK VASEÜHENDID

44

F1.1

BORDOO VEDELIK

8011-63-0

44

F1.1

VASKHÜDROKSIID

20427-59-2

44

F1.1

VASKOKSÜKLORIID

1332-40-7

44

F1.1

KOLMEALUSELINE VASKSULFAAT

1333-22-8

44

F1.1

VASK(I)OKSIID

1319-39-1

44

F1.1

MUUD VASESOOLAD

44

F1.2

ANORGAANILINE VÄÄVEL

VÄÄVEL

7704-34-9

18

F1.3

MUUD ANORGAANILISED FUNGITSIIDID

MUUD ANORGAANILISED FUNGITSIIDID

Fungitsiidid karbamaatide ja ditiokarbamaatide baasil

F2

F2.1

KARBANILAATFUNGITSIIDID

DIETOFENKARB

87130-20-9

513

F2.2

KARBAMAATFUNGITSIIDID

BENTIAVALIKARB

413615-35-7

744

F2.2

IPROVALIKARB

140923-17-7

620

F2.2

PROPAMOKARB

24579-73-5

399

F2.3

DITIOKARBAMAATFUNGITSIIDID

MANKOTSEEB

8018-01-7

34

F2.3

MANEEB

12427-38-2

61

F2.3

METIRAAM

9006-42-2

478

F2.3

PROPINEEB

12071-83-9

177

F2.3

TIRAAM

137-26-8

24

F2.3

TSIRAAM

137-30-4

31

Fungitsiidid bensimidasoolide baasil

F3

F3.1

BENSIMIDASOOLFUNGITSIIDID

KARBENDASIIM

10605-21-7

263

F3.1

FUBERIDASOOL

3878-19-1

525

F3.1

TIABENDASOOL

148-79-8

323

F3.1

METÜÜLTIOFANAAT

23564-05-8

262

Fungitsiidid imidasoolide ja triasoolide baasil

F4

F4.1

KONASOOLFUNGITSIIDID

BITERTANOOL

55179-31-2

386

F4.1

BROMUKONASOOL

116255-48-2

680

F4.1

TSÜPROKONASOOL

94361-06-5

600

F4.1

DIFENOKONASOOL

119446-68-3

687

F4.1

DINIKONASOOL

83657-24-3

690

F4.1

EPOKSIKONASOOL

106325-08-0

609

F4.1

ETRIDIASOOL

2593-15-9

518

F4.1

FENBUKONASOOL

114369-43-6

694

F4.1

FLUKVIINKONASOOL

136426-54-5

474

F4.1

FLUSILASOOL

85509-19-9

435

F4.1

FLUTRIAFOOL

76674-21-0

436

F4.1

HEKSAKONASOOL

79983-71-4

465

F4.1

IMASALIIL (ENILKONASOOL)

58594-72-2

335

F4.1

METKONASOOL

125116-23-6

706

F4.1

MÜKLOBUTANIIL

88671-89-0

442

F4.1

PENKONASOOL

66246-88-6

446

F4.1

PROPIKONASOOL

60207-90-1

408

F4.1

PROTIOKONASOOL

178928-70-6

745

F4.1

TEBUKONASOOL

107534-96-3

494

F4.1

TETRAKONASOOL

112281-77-3

726

F4.1

TRIADIMENOOL

55219-65-3

398

F4.1

TRITSÜKLASOOL

41814-78-2

547

F4.1

TRIFLUMISOOL

99387-89-0

730

F4.1

TRITIKONASOOL

131983-72-7

652

F4.2

IMIDASOOLFUNGITSIIDID

TSÜASOFAMIID

120116-88-3

653

F4.2

FENAMIDOON

161326-34-7

650

F4.2

TRIASOKSIID

72459-58-6

729

Fungitsiidid morfoliinide baasil

F5

F5.1

MORFOLIINFUNGITSIIDID

DIMETOMORF

110488-70-5

483

F5.1

DODEMORF

1593-77-7

300

F5.1

FENPROPIMORF

67564-91-4

427

Muud fungitsiidid

F6

F6.1

ALIFAATILISED LÄMMASTIKFUNGITSIIDID

TSÜMOKSANIIL

57966-95-7

419

F6.1

DODIIN

2439-10-3

101

F6.1

GUASATIIN

108173-90-6

361

F6.2

AMIIDFUNGITSIIDID

BENALAKSÜÜL

71626-11-4

416

F6.2

BOSKALIID

188425-85-6

673

F6.2

FLUTOLANIIL

66332-96-5

524

F6.2

MEPRONIIL

55814-41-0

533

F6.2

METALAKSÜÜL

57837-19-1

365

F6.2

METALAKSÜÜL-M

70630-17-0

580

F6.2

PROKLORAAS

67747-09-5

407

F6.2

SILTIOFAAM

175217-20-6

635

F6.2

TOLÜFLUANIID

731-27-1

275

F6.2

SOKSAMIID

156052-68-5

640

F6.3

ANILIIDFUNGITSIIDID

KARBOKSIIN

5234-68-4

273

F6.3

FENHEKSAMIID

126833-17-8

603

F6.4

ANTIBIOOTILISED FUNGITSIID-BAKTERITSIIDID

KASUGAMÜTSIIN

6980-18-3

703

F6.4

POLÜOKSIINID

11113-80-7

710

F6.4

STREPTOMÜTSIIN

57-92-1

312

F6.5

AROMAATSED FUNGITSIIDID

KLOROTALONIIL

1897-45-6

288

F6.5

DIKLORAAN

99-30-9

150

F6.6

DIKARBOKSAMIIDFUNGITSIIDID

IPRODIOON

36734-19-7

278

F6.6

PROTSÜMIDOON

32809-16-8

383

F6.7

DINITROANILIINFUNGITSIIDID

FLUASINAAM

79622-59-6

521

F6.8

DINITROFENOOLFUNGITSIIDID

DINOKAP

39300-45-3

98

F6.9

FOSFORORGAANILISED FUNGITSIIDID

FOSETÜÜL

15845-66-6

384

F6.9

TOKLOFOSSMETÜÜL

57018-04-9

479

F6.10

OKSASOOLFUNGITSIIDID

HÜMEKSASOOL

10004-44-1

528

F6.10

FAMOKSADOON

131807-57-3

594

F6.10

VINKLOSILIIN

50471-44-8

280

F6.11

FENÜÜLPÜRROOLFUNGITSIIDID

FLUDIOKSONIIL

131341-86-1

522

F6.12

FTALIMIIDFUNGITSIIDID

KAPTAAN

133-06-2

40

F6.12

FOLPEET

133-07-3

75

F6.13

PÜRIMIDIINFUNGITSIIDID

BUPIRIMAAT

41483-43-6

261

F6.13

TSÜPRODINIIL

121552-61-2

511

F6.13

FENARIMOOL

60168-88-9

380

F6.13

MEPANIPÜRIIM

110235-47-7

611

F6.13

PÜRIMETANIIL

53112-28-0

714

F6.14

KINOLIINFUNGITSIIDID

KINOKSÜFEEN

124495-18-7

566

F6.14

8-HÜDROKSÜKINOLIINSULFAAT

134-31-6

677

F6.15

KINOONFUNGITSIIDID

DITIANOON

3347-22-6

153

F6.16

STROBILURIINFUNGITSIIDID

ASOKSÜSTROBIIN

131860-33-8

571

F6.16

DIMOKSÜSTROBIIN

149961-52-4

739

F6.16

FLUOKSASTROBIIN

361377-29-9

746

F6.16

METÜÜLKRESOKSIIM

143390-89-0

568

F6.16

PIKOKSÜSTROBIIN

117428-22-5

628

F6.16

PÜRAKLOSTROBIIN

175013-18-0

657

F6.16

TRIFLOKSÜSTROBIIN

141517-21-7

617

F6.17

UUREAFUNGITSIIDID

PENKÜKUROON

66063-05-6

402

F6.18

KLASSIFITSEERIMATA FUNGITSIIDID

ATSIBENSOLAAR

126448-41-7

597

F6.18

BENSOEHAPE

65-85-0

622

F6.18

DIKLOROFEEN

97-23-4

325

F6.18

FENPROPIDIIN

67306-00-7

520

F6.18

METRAFENOON

220899-03-6

752

F6.18

2-FENÜFENOOL

90-43-7

246

F6.18

SPIROKSAMIIN

118134-30-8

572

F6.19

MUUD FUNGITSIIDID

MUUD FUNGITSIIDID

Herbitsiidid, kõrreliste umbrohtude tõrjevahendid ja samblatõrjevahendid

H0

Herbitsiidid fenoksüfütohormoonide baasil

H1

H1.1

FENOKSÜHERBITSIIDID

2,4-D

94-75-7

1

H1.1

2,4-DB

94-82-6

83

H1.1

DIKLOROPROP-P

15165-67-0

476

H1.1

MCPA

94-74-6

2

H1.1

MCPB

94-81-5

50

H1.1

MEKOPROP

7085-19-0

51

H1.1

MEKOPROP-P

16484-77-8

475

Herbitsiidid triasiinide ja triasinoonide baasil

H2

H2.1

METÜÜLTIOTRIASIINHERBITSIIDID

METOPROTRÜÜN

841-06-5

94

H2.2

TRIASIINHERBITSIIDID

SIMETRÜÜN

1014-70-6

179

H2.2

TERBUTÜÜLASIIN

5915-41-3

234

H2.3

TRIASINOONHERBITSIIDID

METAMITROON

41394-05-2

381

H2.3

METRIBUTSIIN

21087-64-9

283

Herbitsiidid amiidide ja aniliidide baasil

H3

H3.1

AMIIDHERBITSIIDID

BEFLUBUTAMIID

113614-08-7

662

H3.1

DIMETEENAMIID

87674-68-8

638

H3.1

FLUPOKSAAM

119126-15-7

8158

H3.1

ISOKSABEEN

82558-50-7

701

H3.1

NAPROPAMIID

15299-99-7

271

H3.1

PETOKSAMIID

106700-29-2

665

H3.1

PROPÜSAMIID

23950-58-5

315

H3.2

ANILIIDHERBITSIIDID

DIFLUFENIKAAN

83164-33-4

462

H3.2

FLORASULAAM

145701-23-1

616

H3.2

FLUFENATSEET

142459-58-3

588

H3.2

METOSULAAM

139528-85-1

707

H3.2

METASAKLOOR

67129-08-2

411

H3.2

PROPANIIL

709-98-8

205

H3.3

KLOROATSEETANILII-DHERBITSIIDID

ATSETOKLOOR

34256-82-1

496

H3.3

ALAKLOOR

15972-60-8

204

H3.3

DIMETAKLOOR

50563-36-5

688

H3.3

PRETILAKLOOR

51218-49-6

711

H3.3

PROPAKLOOR

1918-16-7

176

H3.3

METOLAHLOOR-S

87392-12-9

607

Herbitsiidid karbamaatide ja biskarbamaatide baasil

H4

H4.1

BISKARBAMAATHERBITSIIDID

KLOROPROFAAM

101-21-3

43

H4.1

DESMEDIFAAM

13684-56-5

477

H4.1

FENMEDIFAAM

13684-63-4

77

H4.2

KARBAMAATHERBITSIIDID

ASULAAM

3337-71-1

240

H4.2

KARBETAMIID

16118-49-3

95

Herbitsiidid dinitroaniliini derivaatide baasil

H5

H5.1

DINITRIOANILIINHERBITSIIDID

BENFLURALIIN

1861-40-1

285

H5.1

BUTRALIIN

33629-47-9

504

H5.1

ETAALFLURALIIN

55283-68-6

516

H5.1

ORÜSALIIN

19044-88-3

537

H5.1

PENDIMETALIIN

40487-42-1

357

H5.1

TRIFLURALIIN

2582-09-8

183

Herbitsiidid uurea, uratsiili või sulfonüüluurea derivaatide baasil

H6

H6.1

SULFONÜÜLUUREAHERBITSIIDID

AMIDOSULFUROON

120923-37-7

515

H6.1

ASIIMSULFUROON

120162-55-2

584

H6.1

BENSULFUROON

99283-01-9

502

H6.1

KLOROSULFUROON

64902-72-3

391

H6.1

TSINOSULFUROON

94593-91-6

507

H6.1

ETOKSÜSULFUROON

126801-58-9

591

H6.1

FLASASULFUROON

104040-78-0

595

H6.1

FLUPÜÜRSULFUROON

150315-10-9

577

H6.1

FORAAMSULFUROON

173159-57-4

659

H6.1

IMASOSULFUROON

122548-33-8

590

H6.1

JODOSULFUROON

185119-76-0

634

H6.1

MESOSULFUROON

400852-66-6

663

H6.1

METSULFUROON

74223-64-6

441

H6.1

NIKOSULFUROON

111991-09-4

709

H6.1

OKSASULFUROON

144651-06-9

626

H6.1

PRIMISULFUROON

113036-87-6

712

H6.1

PROSULFUROON

94125-34-5

579

H6.1

RIMSULFUROON

122931-48-0

716

H6.1

SULFOSULFUROON

141776-32-1

601

H6.1

TIOFEENSULFUROON

79277-67-1

452

H6.1

TRIASULFUROON

82097-50-5

480

H6.1

TRIBENUROON

106040-48-6

546

H6.1

TRIFLUSULFUROON

135990-29-3

731

H6.1

TRITOSULFUROON

142469-14-5

735

H6.2

URATSIILHERBITSIIDID

LENATSIIL

2164-08-1

163

H6.3

UUREAHERBITSIIDID

KLOORTOLUROON

15545-48-9

217

H6.3

DIUROON

330-54-1

100

H6.3

FLUOMETUROON

2164-17-2

159

H6.3

ISOPROTUROON

34123-59-6

336

H6.3

LINUROON

330-55-2

76

H6.3

Metabenstiasuroon

18691-97-9

201

H6.3

Metobromuroon

3060-89-7

168

H6.3

Metoksuroon

19937-59-8

219

Muud herbitsiidid

H7

H7.1

arüüloksüfenoksüpropioonHERBITSIIDID

KLODINAFOP

114420-56-3

683

H7.1

TSÜHALOFOP

122008-85-9

596

H7.1

Diklofop

40843-25-2

358

H7.1

Fenoksaprop-P

113158-40-0

484

H7.1

Fluasifop-P-BUTÜÜL

79241-46-6

395

H7.1

Haloksüfop

69806-34-4

438

H7.1

Haloksüfop-R

72619-32-0

526

H7.1

Propakvisafop

111479-05-1

713

H7.1

Kvisalofop

76578-12-6

429

H7.1

Kvisalofop-P

94051-08-8

641

H7.2

BENSOFURAANHERBITSIIDID

etofumesaat

26225-79-6

233

H7.3

BENSOEHAPPEHERBITSIIDID

KLOROTAAL

2136-79-0

328

H7.3

DIKAMBA

1918-00-9

85

H7.4

BIPÜRIDÜÜLIUMHERBITSIIDID

DIKVAAT

85-00-7

55

H7.4

PARAKVAAT

4685-14-7

56

H7.5

TSÜKLOHEKSANEDIOONHERBITSIIDID

KLETODIIM

99129-21-2

508

H7.5

TSÜKLOKSÜDIIM

101205-02-1

510

H7.5

TEPRALOKSÜDIIM

149979-41-9

608

H7.5

TRALKOKSÜDIIM

87820-88-0

544

H7.6

DIASIINHERBITSIIDID

PÜRIDAAT

55512-33-9

447

H7.7

DIKARBOKSAMIIDHERBITSIIDID

ETÜÜLTSINIDOON

142891-20-1

598

H7.7

FLUMIOKSASIIN

103361-09-7

578

H7.8

DIFENÜÜLEETERHERBITSIIDID

AKLONIFEEN

74070-46-5

498

H7.8

BIFENOKS

42576-02-3

413

H7.8

NITROFEEN

1836-75-5

170

H7.8

OKSÜFLOROFEEN

42874-03-3

538

H7.9

IMIDASOLINOONHERBITSIIDID

IMASAMETABENS

100728-84-5

529

H7.9

IMASAMOKS

114311-32-9

619

H7.9

IMASETAPÜÜR

81335-77-5

700

H7.10

ANORGAANILISED HERBITSIIDID

AMMOONIUMSULFAMAAT

7773-06-0

679

H7.10

KLORAADID

7775-09-9

7

H7.11

ISOKSASOOLHERBITSIIDID

ISOKSAFLUTOOL

141112-29-0

575

H7.12

MORFAKTIINHERBITSIIDID

FLURENOOL

467-69-6

304

H7.13

NITRIILHERBITSIIDID

BROMOKSÜNIIL

1689-84-5

87

H7.13

DIKLOBENIIL

1194-65-6

73

H7.13

IOKSÜNIIL

1689-83-4

86

H7.14

FOSFORORGAANILISED HERBITSIIDID

GLUFOSINAAT

51276-47-2

437

H7.14

GLÜFOSAAT

1071-83-6

284

H7.15

FENÜÜLPÜRASOOLHERBITSIIDID

PÜRAFLUFEEN

129630-19-9

605

H7.16

PÜRIDASOONHERBITSIIDID

KLORIDASOON

1698-60-8

111

H7.16

FLURTAMOON

96525-23-4

569

H7.17

PÜRIDIINKARBOKSAMIIDHERBITSIIDID

PIKOLINAFEEN

137641-05-5

639

H7.18

PÜRIDIINKARBOKSÜÜLHAPPEHERBITSIIDID

KLOPÜRALIID

1702-17-6

455

H7.18

PIKLORAAM

1918-02-1

174

H7.19

PÜRIDÜÜLOKSÜÄÄDIKHAPPEHERBITSIIDID

FLUROKSÜPÜÜR

69377-81-7

431

H7.19

TRIKLOPÜÜR

55335-06-3

376

H7.20

KINOLIINHERBITSIIDID

KVINKLORAAK

84087-01-4

493

H7.20

KVINMERAAK

90717-03-6

563

H7.21

TIADIASIINHERBITSIIDID

BENTASOON

25057-89-0

366

H7.22

TIOKARBAMAATHERBITSIIDID

EPTC

759-94-4

155

H7.22

MOLINAAT

2212-67-1

235

H7.22

PROSULFOKARB

52888-80-9

539

H7.22

TIOBENKARB

28249-77-6

388

H7.22

TRIALLAAT

2303-17-5

97

H7.23

TRIASOOLHERBITSIIDID

AMITROOL

61-82-5

90

H7.24

TRIASOLINOONHERBITSIIDID

KARFENTRASOON

128639-02-1

587

H7.25

TRIASOLOONHERBITSIIDID

PROPOKSÜKARBASOON

145026-81-9

655

H7.26

TRIKETOONHERBITSIIDID

MESOTRIOON

104206-82-8

625

H7.26

SULKOTRIOON

99105-77-8

723

H7.27

KLASSIFITSEERIMATA HERBITSIIDID

KLOMASOON

81777-89-1

509

H7.27

FLOROKLORIDOON

61213-25-0

430

H7.27

KVINOKLAMIIN

2797-51-5

648

H7.27

METASOOL

20354-26-1

369

H7.27

OKSADIARGÜÜL

39807-15-3

604

H7.27

OKSADIASOON

19666-30-9

213

H7.27

MUUD HERBITSIIDID KÕRRELISTE UMBROHTUDE TÕRJEVAHEND SAMBLATÕRJEVAHEND

MUUD HERBITSIIDID KÕRRELISTE UMBROHTUDE TÕRJEVAHEND SAMBLATÕRJEVAHEND

Insektitsiidid ja akaritsiidid

I0

Insektitsiidid püretroidide baasil

I1

I1.1

PÜRETROIDINSEKTITSIIDID

AKRINATRIIN

101007-06-1

678

I1.1

ALFA-TSÜPERMETRIIN

67375-30-8

454

I1.1

BEETA-TSÜFLUTRIIN

68359-37-5

482

I1.1

BEETA-TSÜPERMETRIIN

65731-84-2

632

I1.1

BIFENTRIIN

82657-04-3

415

I1.1

TSÜFLUTRIIN

68359-37-5

385

I1.1

TSÜPERMETRIIN

52315-07-8

332

I1.1

DELTAMETRIIN

52918-63-5

333

I1.1

ESFENVALERAAT

66230-04-4

481

I1.1

ETOFEENPROKS

80844-07-1

471

I1.1

GAMMA-TSÜHALOTRIIN

76703-62-3

768

I1.1

LAMBDA-TSÜHALOTRIIN

91465-08-6

463

I1.1

TAU-FLUVALINAAT

102851-06-9

432

I1.1

TEFLUTRIIN

79538-32-2

451

I1.1

Z-TSÜPERMETRIIN

52315-07-8

733

Insektitsiidid kloreeritud süsivesinike baasil

I2

I2.1

KLOORORGAANILISED INSEKTITSIIDID

DIKOFOOL

115-32-2

123

I2.1

TETRASUL

2227-13-6

114

Herbitsiidid karbamaatide ja oksiimkarbamaatide baasil

I3

I3.1

OKSIIMKARBAMAATINSEKTITSIIDID

METOMÜÜL

16752-77-5

264

I3.1

OKSAMÜÜL

23135-22-0

342

I3.2

KARBAMAATINSEKTITSIIDID

BENFURAKARB

82560-54-1

501

I3.2

KARBARÜÜL

63-25-2

26

I3.2

KARBOFURAAN

1563-66-2

276

I3.2

KARBOSULFAAN

55285-14-8

417

I3.2

FENOKSÜKARB

79127-80-3

425

I3.2

FORMETANAAT

22259-30-9

697

I3.2

METIOKARB

2032-65-7

165

I3.2

PIRIMIKARB

23103-98-2

231

Insektitsiidid fosfororgaaniliste ühendite baasil

I4

I4.1

FOSFORORGAANILISED INSEKTITSIIDID

METÜÜLASIINFOSS

86-50-0

37

I4.1

KADUSAFOSS

95465-99-9

682

I4.1

KLOROPÜRIFOSS

2921-88-2

221

I4.1

METÜÜLKLOROPÜRIFOSS

5589-13-0

486

I4.1

KUMAFOSS

56-72-4

121

I4.1

DIASINOON

333-41-5

15

I4.1

DIKLOROFOSS

62-73-7

11

I4.1

DIMETOAAT

60-51-5

59

I4.1

ETOPROFOSS

13194-48-4

218

I4.1

FENAMIFOSS

22224-92-6

692

I4.1

FENITROTIOON

122-14-5

35

I4.1

FOSTIASAAT

98886-44-3

585

I4.1

ISOFEENFOSS

25311-71-1

412

I4.1

MALATIOON

121-75-5

12

I4.1

METAMIDOFOSS

10265-92-6

355

I4.1

NALEED

300-76-5

195

I4.1

METÜÜLOKSÜDEMETOON

301-12-2

171

I4.1

FOSALOON

2310-17-0

109

I4.1

FOSMEET

732-11-6

318

I4.1

FOKSIIM

14816-18-3

364

I4.1

METÜÜLPIRIMIFOSS

29232-93-7

239

I4.1

TRIKLOROFOON

52-68-6

68

Insektitsiidid bioloogiliste ja botaaniliste toodete baasil

I5

I5.1

BIOLOOGILISED INSEKTITSIIDID

ASADIRAKTIIN

11141-17-6

627

I5.1

NIKOTIIN

54-11-5

8

I5.1

PÜRETRIINID

8003-34-7

32

I5.1

ROTENOON

83-79-4

671

Muud insektitsiidid

I6

I6.1

KÄÄRITAMISE TEEL TOODETUD INSEKTITSIIDID

ABAMEKTIIN

71751-41-2

495

I6.1

MILBEMEKTIIN

51596-10-2

51596-11-3

660

I6.1

SPINOSAAD

168316-95-8

636

I6.3

BENSOÜÜLUUREAINSEKTITSIIDID

DIFLUBENSUROON

35367-38-5

339

I6.3

FLUFENOKSUROON

101463-69-8

470

I6.3

HEKSAFLUMUROON

86479-06-3

698

I6.3

LUFENUROON

103055-07-8

704

I6.3

NOVALUROON

116714-46-6

672

I6.3

TEFLUBENSUROON

83121-18-0

450

I6.3

TRIFLUMUROON

64628-44-0

548

I6.4

KARBASAATINSEKTITSIIDID

BIFENASAAT

149877-41-8

736

I6.5

DIASÜÜLHÜDRASIININSEKTITSIIDID

METOKSÜFENOSIID

161050-58-4

656

I6.5

TEBUFENOSIID

112410-23-8

724

I6.6

PUTUKATE KASVUREGULAATORID

BUPROFESIIN

69327-76-0

681

I6.6

TSÜROMASIIN

66215-27-8

420

I6.6

HEKSÜTIASOKS

78587-05-0

439

I6.7

PUTUKATE FEROMOONID

(E,Z)-9 DODETSENÜÜLATSETAAT

35148-19-7

422

I6.8

NITROGUANIDIININSEKTITSIIDID

KLOTIANIDIIN

210880-92-5

738

I6.8

TIAMETOKSAAM

153719-23-4

637

I6.9

TINAORGAANILISED INSEKTITSIIDID

ASOTSÜKLOTIIN

41083-11-8

404

I6.9

TSÜHEKSATIIN

13121-70-5

289

I6.9

FENBUTATIINOKSIID

13356-08-6

359

I6.10

OKSADIASIININSEKTITSIIDID

INDOKSAKARB

173584-44-6

612

I6.11

FENÜÜLEETER INSEKTITSIIDID

PÜRIPROKSÜFEEN

95737-68-1

715

I6.12

PÜRASOOL(FENÜÜL-)INSEKTITSIIDID

FENPÜROKSIMAAT

134098-61-6

695

I6.12

FIPRONIIL

120068-37-3

581

I6.12

TEBUFENPÜRAAD

119168-77-3

725

I6.13

PÜRIDIININSEKTITSIIDID

PÜMETROSIIN

123312-89-0

593

I6.14

PÜRIDÜÜLMETÜÜLAMIININSEKTITSIIDID

ATSEETAMIPRIID

135410-20-7

649

I6.14

IMIDAKLOPRIID

138261-41-3

582

I6.14

TIAKLOPRIID

111988-49-9

631

I6.15

SULFITESTERINSEKTITSIIDID

PROPARGIIT

2312-35-8

216

I6.16

TETRASIININSEKTITSIIDID

KLOFENTESIIN

74115-24-5

418

I6.17

TETROONHAPPEINSEKTITSIIDID

SPIRODIKLOFEEN

148477-71-8

737

I6.18

(KARBAMOÜÜL-) TRIASOOL INSEKTITSIIDID

TRIASAMAAT

112143-82-5

728

I6.19

UUREAINSEKTITSIIDID

DIAFENTIUROON

80060-09-9

8097

I6.20

KLASSIFITSEERIMATA INSEKTITSIIDID

ETOKSASOOL

153233-91-1

623

I6.20

FENASAKVIIN

120928-09-8

693

I6.20

PÜRIDABEEN

96489-71-3

583

I6. 21

MUUD INSEKTITSIIDID JA AKARITSIIDID

MUUD INSEKTITSIIDID JA AKARITSIIDID

Molluskitsiidid kokku:

M0

Molluskitsiidid

M1

M1.1

KARBAMAATMOLLUSKITSIIDID

TIODIKARB

59669-26-0

543

M1.2

MUUD MOLLUSKITSIIDID

RAUDFOSFAAT

10045-86-0

629

M1.2

METALDEHÜÜD

108-62-3

62

M1.2

MUUD MOLLUSKITSIIDID

Taimekasvuregulaatorid, kokku:

PGR0

Füsioloogilised taimekasvuregulaatorid

PGR1

PGR1.1

FÜSIOLOOGILISED TAIMEKASVUREGULAATORID

KLOROMEKVAAT

999-81-5

143

PGR1.1

TSÜKLANILIINID

113136-77-9

586

PGR1.1

DAMINOSIID

1596-84-5

330

PGR1.1

DIMETIPIIN

55290-64-7

689

PGR1.1

DIFENÜÜLAMIIN

122-39-4

460

PGR1.1

ETEFOON

16672-87-0

373

PGR1.1

ETOKSÜKIN

91-53-2

517

PGR1.1

FLORKLORFENUROON

68157-60-8

633

PGR1.1

FLURPRIMIDOOL

56425-91-3

696

PGR1.1

IMASAKVIIN

81335-37-7

699

PGR1.1

MALEIINHAPPEHÜDRASIID

51542-52-0

310

PGR1.1

MEPIKVAAT

24307-26-4

440

PGR1.1

1-METÜÜLTSÜKLOPROPEEN

3100-04-7

767

PGR1.1

PAKLOBUTRASOOL

76738-62-0

445

PGR1.1

PROHKESADIOONKALTSIUM

127277-53-6

567

PGR1.1

NAATRIUM-5-NITROGUAIAKOLAAT

67233-85-6

718

PGR1.1

NAATRIUM-O-NITROFENOLAAT

824-39-5

720

PGR1.1

ETÜÜLTRINEKSAPAK

95266-40-3

8349

Idanemist takistavad vahendid

PGR2

PGR2.2

IDANEMIST TAKISTAVAD VAHENDID

KARVOON

99-49-0

602

PGR2.2

KLOROPROFAAM

101-21-3

43

Muud taimekasvuregulaatorid

PGR3

PGR3.1

MUUD TAIMEKASVUREGULAATORID

MUUD TAIMEKASVUREGULAATORID

Muud taimekaitsevahendid, kokku:

ZR0

Mineraalõlid

ZR1

ZR1.1

MINERAALÕLI

NAFTAÕLID

64742-55-8

29

Taimeõlid

ZR2

ZR2.1

TAIMEÕLI

TÕRVAÕLI

30

Mulla sterilandid (kaasa arvatud nematotsiidid)

ZR3

ZR3.1

METÜÜLBROMIID

METÜÜLBROMIID

74-83-9

128

ZR3.2

MUUD MULLA STERILANDID

KLOROPIKRIIN

76-06-2

298

ZR3.2

DASOMET

533-74-4

146

ZR3.2

1,3-DIKLOROPROPEEN

542-75-6

675

ZR3.2

METAAM-NAATRIUM

137-42-8

20

ZR3.2

MUUD MULLA STERILANDID

Rodentitsiidid

ZR4

ZR4.1

RODENTITSIIDID

BRODIFAAKUM

56073-10-0

370

ZR4.1

BROMADIOLOON

28772-56-7

371

ZR4.1

KLORALOOS

15879-93-3

249

ZR4.1

KLOROFATSINOON

3691-35-8

208

ZR4.1

KUMATETRALÜÜL

5836-29-3

189

ZR4.1

DIFENAAKUM

56073-07-5

514

ZR4.1

DIFETIALOON

104653-34-1

549

ZR4.1

FLOKUMAFEEN

90035-08-8

453

ZR4.1

VARFARIIN

81-81-2

70

ZR4.1

MUUD RODENTITSIIDID

Kõik muud taimekaitsevahendid

ZR5

ZR5.1

DESINFEKTSIOONIVAHENDID

MUUD DESINFEKTSIOONIVAHENDID

ZR5.2

MUUD TAIMEKAITSEVAHENDID

MUUD TAIMEKAITSEVAHENDID

---

(1)  Chemical Abstracts Service'i number (CAS).

(2)  Rahvusvaheline Pestitsiidide Määramise Koostöönõukogu.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/439 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/439

---

Reede, 24. aprilli 2009Energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuded (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2009)0319

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0399 – C6-0277/2008 – 2008/0151(COD))

2010/C 184 E/79

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0399);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0277/2008);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 80 a lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 9. oktoobri 2008. aasta kirja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonile;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0096/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks komisjoni avalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Reede, 24. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0151

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/125/EÜ) lõplikule kujule.)

Reede, 24. aprilli 2009LISA

Reede, 24. aprilli 2009Komisjoni avaldus

„Komisjon teatab, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiakasutamisega seotud toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) kohaldamisala laiendamise ettepaneku vastuvõtmine ei mõjuta praegu kehtiva töökava rakendamist.

Lisaks võtab komisjon töökava koostades ja uuesti sõnastatud direktiivi raames uusi rakendusmeetmeid esitades asjakohaselt arvesse käesoleva direktiivi raames omandatud kogemusi. Vastavalt käesoleva direktiivi artikli 15 lõike 2 punktile c ja parema õigusloome põhimõtetele püüab komisjon eelkõige tagada, et säiliks tooteid käsitlevate ELi õigusaktide üldine kooskõla.

Hinnates vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 21, kas direktiivi kohaldamisala laiendamine energiat mittekasutavatele toodetele on asjakohane, kaalub komisjon lisaks vajadust kohandada kõnealuste toodete oluliste keskkonnaparameetrite määratlemise ja arvessevõtmise metoodikat.”

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/441 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/441

---

Reede, 24. aprilli 2009Ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused ***I

P6_TA(2009)0320

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused (KOM(2008)0311 – C6-0203/2008 – 2008/0098(COD))

2010/C 184 E/80

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0311);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0203/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A6-0068/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Reede, 24. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0098

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse ehitustoodete ühtlustatud turustustingimused

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,║

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liikmesriikide eeskirjade kohaselt tuleb ehitised konstrueerida ja ehitada inimesi, koduloomi ja vara ohustamata
  ning looduslikku või inimtekkelist keskkonda kahjustamata
  . |
| --- | --- |

(1)

Liikmesriikide eeskirjade kohaselt tuleb ehitised konstrueerida ja ehitada inimesi, koduloomi ja vara ohustamata
  ning looduslikku või inimtekkelist keskkonda kahjustamata
  .

| (2) | Kõnealustel eeskirjadel on otsene mõju ehitustoodete kohta kehtivatele nõuetele. Seepärast kajastuvad kõnealused nõuded riiklikes tootestandardites, riiklikes tehnilistes tunnustustes ja teistes ehitustooteid käsitlevates riiklikes tehnilistes kirjeldustes ja normides. Kuna nõuded on erinevad, takistavad need ühendusesisest kaubandust. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealustel eeskirjadel on otsene mõju ehitustoodete kohta kehtivatele nõuetele. Seepärast kajastuvad kõnealused nõuded riiklikes tootestandardites, riiklikes tehnilistes tunnustustes ja teistes ehitustooteid käsitlevates riiklikes tehnilistes kirjeldustes ja normides. Kuna nõuded on erinevad, takistavad need ühendusesisest kaubandust.

| (3) | Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (4) eesmärk oli tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamine ehitustoodete valdkonnas, et tõhustada nende vaba ringlemist siseturul. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/106/EMÜ (ehitustooteid puudutavate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (4) eesmärk oli tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamine ehitustoodete valdkonnas, et tõhustada nende vaba ringlemist siseturul.

| (4) | Et kõnealust eesmärki saavutada, nähti direktiivis 89/106/EMÜ ette ehitustoodete ühtlustatud standardite kehtestamine ja Euroopa tehnilise tunnustuse andmine. |
| --- | --- |

(4)

Et kõnealust eesmärki saavutada, nähti direktiivis 89/106/EMÜ ette ehitustoodete ühtlustatud standardite kehtestamine ja Euroopa tehnilise tunnustuse andmine.

| (5) | Direktiiv 89/106/EMÜ tuleks asendada, et lihtsustada ja selgitada olemasolevat raamistikku ning parandada olemasolevate meedete läbipaistvust ja tõhusust. |
| --- | --- |

(5)

Direktiiv 89/106/EMÜ tuleks asendada, et lihtsustada ja selgitada olemasolevat raamistikku ning parandada olemasolevate meedete läbipaistvust ja tõhusust.

| (6) | Toimivusdeklaratsioonide koostamiseks on vaja ette näha lihtsustatud menetlused, et kergendada VKEde, eriti mikroettevõtete finantskoormust. |
| --- | --- |

(6)

Toimivusdeklaratsioonide koostamiseks on vaja ette näha lihtsustatud menetlused, et kergendada VKEde, eriti mikroettevõtete finantskoormust.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9 juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008 ( millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93)
   (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega nr 768/2008/EÜ ( toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ)
   (6) nähakse ette horisontaalse õigusliku raamistiku loomine toodete turustamiseks siseturul. Seepärast peaks käesolevas määruses võtma arvesse kõnealust õiguslikku raamistikku. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9 juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 765/2008 ( millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93)
   (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsusega nr 768/2008/EÜ ( toodete turustamise ühise raamistiku kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 93/465/EMÜ)
   (6) nähakse ette horisontaalse õigusliku raamistiku loomine toodete turustamiseks siseturul. Seepärast peaks käesolevas määruses võtma arvesse kõnealust õiguslikku raamistikku.

| (8) | Ehitustoodete ühenduse turul tarnimise mõiste ei tohiks hõlmata ehitusplatsil valmistatud tooteid. Tootjatel, kes paigaldavad oma ehitustooted ehitistesse, peaks olema võimalus, kuid mitte kohustus deklareerida nende toodete toimivust vastavalt käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(8)

Ehitustoodete ühenduse turul tarnimise mõiste ei tohiks hõlmata ehitusplatsil valmistatud tooteid. Tootjatel, kes paigaldavad oma ehitustooted ehitistesse, peaks olema võimalus, kuid mitte kohustus deklareerida nende toodete toimivust vastavalt käesolevale määrusele.

| (9) | Tehniliste tõkete kõrvaldamine ehitusvaldkonnas on võimalik ainult ehitustoodete toimivuse hindamiseks ühtlustatud tehniliste kirjelduste kehtestamisega. |
| --- | --- |

(9)

Tehniliste tõkete kõrvaldamine ehitusvaldkonnas on võimalik ainult ehitustoodete toimivuse hindamiseks ühtlustatud tehniliste kirjelduste kehtestamisega.

| (10) | Ehitustoote toimivust ei määratleta ainult tehniliste näitajate ja põhiomaduste põhjal, vaid ka tervise- ja ohutusaspektide põhjal, mis on seotud toote kasutamisega kogu selle elutsükli jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Ehitustoote toimivust ei määratleta ainult tehniliste näitajate ja põhiomaduste põhjal, vaid ka tervise- ja ohutusaspektide põhjal, mis on seotud toote kasutamisega kogu selle elutsükli jooksul.

| (11) | Kõnealused ühtlustatud tehnilised kirjeldused peaksid sisaldama katsetamist, arvutamist ning muid ühtlustatud standardites ja Euroopa hindamisdokumendis ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamiseks määratud vahendeid. |
| --- | --- |

(11)

Kõnealused ühtlustatud tehnilised kirjeldused peaksid sisaldama katsetamist, arvutamist ning muid ühtlustatud standardites ja Euroopa hindamisdokumendis ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamiseks määratud vahendeid.

| (12) | Nii meetodid, mida liikmesriigid kasutavad seoses ehitistele nõuete esitamisega kui ka muud ehitustoodete põhiomadusi käsitlevad riiklikud eeskirjad
  vastavad
  ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele. |
| --- | --- |

(12)

Nii meetodid, mida liikmesriigid kasutavad seoses ehitistele nõuete esitamisega kui ka muud ehitustoodete põhiomadusi käsitlevad riiklikud eeskirjad
  vastavad
  ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele.

| (13) | On vaja kehtestada ehitistele esitatavad põhinõuded, et tagada volituste ja ühtlustatud standardite ettevalmistamise ja ehitustoodete Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise alus. |
| --- | --- |

(13)

On vaja kehtestada ehitistele esitatavad põhinõuded, et tagada volituste ja ühtlustatud standardite ettevalmistamise ja ehitustoodete Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamise alus.

| (14) | Loodusvarade säästva kasutamise ja ehitiste keskkonnamõju hindamisel tuleks kasutada toote keskkonnadeklaratsioone („Environmental Product Declarations – EPD”). |
| --- | --- |

(14)

Loodusvarade säästva kasutamise ja ehitiste keskkonnamõju hindamisel tuleks kasutada toote keskkonnadeklaratsioone („Environmental Product Declarations – EPD”).

| (15) | Vajaduse korral tuleks ergutada ühtlustatud standardites toimivusklasside kasutamist seoses ehitustoodete põhiomadustega, et võtta arvesse nii teatavatele ehitistele esitatavate põhinõuete erinevat taset kui ka erinevusi liikmesriikide kliimas, geoloogias ja geograafias ning muudes tingimustes. Kui komisjon ei ole selliseid klasse kehtestanud, võivad Euroopa standardimisasutused need kehtestada, lähtudes läbivaadatud volitustest. |
| --- | --- |

(15)

Vajaduse korral tuleks ergutada ühtlustatud standardites toimivusklasside kasutamist seoses ehitustoodete põhiomadustega, et võtta arvesse nii teatavatele ehitistele esitatavate põhinõuete erinevat taset kui ka erinevusi liikmesriikide kliimas, geoloogias ja geograafias ning muudes tingimustes. Kui komisjon ei ole selliseid klasse kehtestanud, võivad Euroopa standardimisasutused need kehtestada, lähtudes läbivaadatud volitustest.

| (16) | Põhiomadustega seotud toimivustase, millele ehitustooted liikmesriikides peavad vastama, tuleks vajaduse korral kehtestada ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes klassidena, et võtta arvesse nii teatavatele ehitistele esitatavate põhinõuete erinevat taset kui ka erinevusi liikmesriikide kliimas, geoloogias ja geograafias ning muudes tingimustes. |
| --- | --- |

(16)

Põhiomadustega seotud toimivustase, millele ehitustooted liikmesriikides peavad vastama, tuleks vajaduse korral kehtestada ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes klassidena, et võtta arvesse nii teatavatele ehitistele esitatavate põhinõuete erinevat taset kui ka erinevusi liikmesriikide kliimas, geoloogias ja geograafias ning muudes tingimustes.

| (17) | Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) on tunnistatud pädevaks vastu võtma ühtlustatud standardeid (7) vastavalt 28. märtsil 2003 alla kirjutatud üldjuhistele koostöö kohta komisjoni ja nende kahe asutuse vahel. |
| --- | --- |

(17)

Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) on tunnistatud pädevaks vastu võtma ühtlustatud standardeid (7) vastavalt 28. märtsil 2003 alla kirjutatud üldjuhistele koostöö kohta komisjoni ja nende kahe asutuse vahel.

| (18) | Kõnealustes ühtlustatud standardites tuleks ette näha asjakohased vahendid ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse ühtlustatud hindamiseks. Ühtlustatud standardid tuleks kehtestada komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord)
   (8) artikli 6 kohaselt vastu võetud volituste alusel, mis hõlmavad ehitustoodete asjakohaseid gruppe.
  Komisjon peaks võtma meetmeid, et suurendada ühtlustatud standardite alla kuuluvat tootevalikut. |
| --- | --- |

(18)

Kõnealustes ühtlustatud standardites tuleks ette näha asjakohased vahendid ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse ühtlustatud hindamiseks. Ühtlustatud standardid tuleks kehtestada komisjoni poolt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord)
   (8) artikli 6 kohaselt vastu võetud volituste alusel, mis hõlmavad ehitustoodete asjakohaseid gruppe.
  Komisjon peaks võtma meetmeid, et suurendada ühtlustatud standardite alla kuuluvat tootevalikut.

| (19) | Oluline on, et ehitustoodete konstrueerimise, tootmise ja paigaldamisega seotud peamiste elukutsete esindusorganid osaleksid Euroopa tehniliste asutuste töös, tagamaks, et nad tegutsevad õiglaselt ja läbipaistvalt, ning tagamaks turu tulemuslikkust. |
| --- | --- |

(19)

Oluline on, et ehitustoodete konstrueerimise, tootmise ja paigaldamisega seotud peamiste elukutsete esindusorganid osaleksid Euroopa tehniliste asutuste töös, tagamaks, et nad tegutsevad õiglaselt ja läbipaistvalt, ning tagamaks turu tulemuslikkust.

| (20) | Et kindlustada tootja antud teabest arusaamine, tuleks toimivusdeklaratsioon koostada selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest, kus toode turule viiakse. Kui liikmesriigil on mitu ametlikku keelt, tuleks toimivusdeklaratsiooni koostamiseks kasutatav keel valida deklaratsiooni saaja nõusolekul. |
| --- | --- |

(20)

Et kindlustada tootja antud teabest arusaamine, tuleks toimivusdeklaratsioon koostada selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest, kus toode turule viiakse. Kui liikmesriigil on mitu ametlikku keelt, tuleks toimivusdeklaratsiooni koostamiseks kasutatav keel valida deklaratsiooni saaja nõusolekul.

| (21) | Direktiivis 89/106/EMÜ sätestatud menetlusi ühtlustatud standarditega hõlmamata ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse hindamiseks tuleks lihtsustada, et muuta need läbipaistvamaks ja vähendada ehitustoodete tootjate kulusid. |
| --- | --- |

(21)

Direktiivis 89/106/EMÜ sätestatud menetlusi ühtlustatud standarditega hõlmamata ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse hindamiseks tuleks lihtsustada, et muuta need läbipaistvamaks ja vähendada ehitustoodete tootjate kulusid.

| (22) | Et võimaldada ehitustoodete tootjatel ja importijatel koostada toimivusdeklaratsiooni ehitustoodete kohta, mis ei ole
  või ei ole täielikult
  hõlmatud ühtlustatud standardiga, on vaja ette näha Euroopa tehnilise hinnangu andmine.
  ▐ |
| --- | --- |

(22)

Et võimaldada ehitustoodete tootjatel ja importijatel koostada toimivusdeklaratsiooni ehitustoodete kohta, mis ei ole
  või ei ole täielikult
  hõlmatud ühtlustatud standardiga, on vaja ette näha Euroopa tehnilise hinnangu andmine.

▐

| (23) | Ehitustoodete tootjatel ja importijatel tuleks lubada taotleda nendele toodetele Euroopa tehnilist hinnangut direktiivi 89/106/EMÜ alusel kehtestatud Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste alusel. Seepärast tuleks tagada kõnealuste suuniste jätkuv kehtimine Euroopa hindamisdokumentidena. |
| --- | --- |

(23)

Ehitustoodete tootjatel ja importijatel tuleks lubada taotleda nendele toodetele Euroopa tehnilist hinnangut direktiivi 89/106/EMÜ alusel kehtestatud Euroopa tehnilise tunnustuse suuniste alusel. Seepärast tuleks tagada kõnealuste suuniste jätkuv kehtimine Euroopa hindamisdokumentidena.

| (24) | Euroopa hindamisdokumentide ▐ koostamine ja Euroopa tehnilise hinnangu andmine tuleks usaldada liikmesriikide määratud tehnilise hindamise asutustele. Et tagada tehnilise hindamise asutuste vajalik pädevus kõnealuste ülesannete täitmiseks, tuleks nende määramise nõuded sätestada ühenduse tasandil. Seepärast on samuti vaja ette näha tehnilise hindamise asutuste regulaarne hindamine teiste liikmesriikide tehnilise hindamise asutuste poolt. |
| --- | --- |

(24)

Euroopa hindamisdokumentide ▐ koostamine ja Euroopa tehnilise hinnangu andmine tuleks usaldada liikmesriikide määratud tehnilise hindamise asutustele. Et tagada tehnilise hindamise asutuste vajalik pädevus kõnealuste ülesannete täitmiseks, tuleks nende määramise nõuded sätestada ühenduse tasandil. Seepärast on samuti vaja ette näha tehnilise hindamise asutuste regulaarne hindamine teiste liikmesriikide tehnilise hindamise asutuste poolt.

| (25) | Tehnilise hindamise asutused peaksid looma organisatsiooni, et koordineerida Euroopa hindamisdokumentide ▐ koostamise ja Euroopa tehniliste hinnangute andmise korda
  ning tagada selle läbipaistvus
  .
  Nimetatud organisatsioon peaks eelkõige tagama, et tootjad oleksid nõuetekohaselt informeeritud ning tehnilise hindamise asutuste loodud töörühmad korraldaksid vajaduse korral avaliku arutelu asjaomase tootja määratud sõltumatu teaduseksperdi ja/või kutseorganisatsiooni osavõtul
  . |
| --- | --- |

(25)

Tehnilise hindamise asutused peaksid looma organisatsiooni, et koordineerida Euroopa hindamisdokumentide ▐ koostamise ja Euroopa tehniliste hinnangute andmise korda
  ning tagada selle läbipaistvus
  .
  Nimetatud organisatsioon peaks eelkõige tagama, et tootjad oleksid nõuetekohaselt informeeritud ning tehnilise hindamise asutuste loodud töörühmad korraldaksid vajaduse korral avaliku arutelu asjaomase tootja määratud sõltumatu teaduseksperdi ja/või kutseorganisatsiooni osavõtul
  .

| (26) | Põhiomaduste hulgas tuleks eristada omadusi, mille puhul komisjon määrab asjakohases komiteemenetluses kindlaks miinimumnõuded toimivustasemete või -klasside näol ja omadusi, mis kehtivad sõltumata sellest, kus ehitustoodet turustatakse. |
| --- | --- |

(26)

Põhiomaduste hulgas tuleks eristada omadusi, mille puhul komisjon määrab asjakohases komiteemenetluses kindlaks miinimumnõuded toimivustasemete või -klasside näol ja omadusi, mis kehtivad sõltumata sellest, kus ehitustoodet turustatakse.

| (27) | Ühtlustatud standardiga hõlmatud ehitustoodete või selliste ehitustoodete puhul, mille kohta on antud Euroopa tehniline hinnang, peab nende turuleviimisel kaasas olema toimivusdeklaratsioon toote põhiomaduste kohta vastavalt asjakohastele ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele.
  ▐ |
| --- | --- |

(27)

Ühtlustatud standardiga hõlmatud ehitustoodete või selliste ehitustoodete puhul, mille kohta on antud Euroopa tehniline hinnang, peab nende turuleviimisel kaasas olema toimivusdeklaratsioon toote põhiomaduste kohta vastavalt asjakohastele ühtlustatud tehnilistele kirjeldustele.

▐

| (28) | On vaja ette näha lihtsustatud menetlused toimivusdeklaratsioonide koostamiseks, et kergendada VKEde, eriti mikroettevõtete finantskoormust. |
| --- | --- |

(28)

On vaja ette näha lihtsustatud menetlused toimivusdeklaratsioonide koostamiseks, et kergendada VKEde, eriti mikroettevõtete finantskoormust.

| (29) | Et tagada toimivusdeklaratsiooni täpsus ja usaldusväärsus, tuleks ehitustoote toimivust hinnata ja tagada tehase tootmisohje kontrollimine vastavalt asjakohasele ehitustoote toimivuse püsivuse hindamis- ja kontrollisüsteemile. |
| --- | --- |

(29)

Et tagada toimivusdeklaratsiooni täpsus ja usaldusväärsus, tuleks ehitustoote toimivust hinnata ja tagada tehase tootmisohje kontrollimine vastavalt asjakohasele ehitustoote toimivuse püsivuse hindamis- ja kontrollisüsteemile.

| (30) | Võttes arvesse ehitustoodete eripära ja nende hindamissüsteemi konkreetset raskuspunkti, ei ole otsuses nr 768/2008/EÜ ette nähtud vastavushindamismenetlused ja otsuses sätestatud moodulid kõnealuste toodete jaoks sobivad. Seepärast tuleks kehtestada erimeetodid ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks. |
| --- | --- |

(30)

Võttes arvesse ehitustoodete eripära ja nende hindamissüsteemi konkreetset raskuspunkti, ei ole otsuses nr 768/2008/EÜ ette nähtud vastavushindamismenetlused ja otsuses sätestatud moodulid kõnealuste toodete jaoks sobivad. Seepärast tuleks kehtestada erimeetodid ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks.

| (31) | Kuna ehitustoodete CE-vastavusmärgisel on erinev tähendus, võrreldes määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud üldpõhimõtetega, tuleks kehtestada erisätted, et tagada CE-vastavusmärgise kinnitamise kohustus ehitustoodete puhul ning kõnealuse kinnitamise tagajärjed. |
| --- | --- |

(31)

Kuna ehitustoodete CE-vastavusmärgisel on erinev tähendus, võrreldes määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud üldpõhimõtetega, tuleks kehtestada erisätted, et tagada CE-vastavusmärgise kinnitamise kohustus ehitustoodete puhul ning kõnealuse kinnitamise tagajärjed.

| (32) | Ehitustootele CE-vastavusmärgist kinnitades või kinnitada lastes peaks tootja
  , volitatud esindaja või importija
  vastutama selle eest, et kõnealune toode vastab deklareeritud toimivusele. |
| --- | --- |

(32)

Ehitustootele CE-vastavusmärgist kinnitades või kinnitada lastes peaks tootja
  , volitatud esindaja või importija
  vastutama selle eest, et kõnealune toode vastab deklareeritud toimivusele.

| (33) | CE-vastavusmärgis tuleks kinnitada kõikidele ehitustoodetele, mille kohta tootja on koostanud toimivusdeklaratsiooni vastavalt käesolevale määrusele. ▐ |
| --- | --- |

(33)

CE-vastavusmärgis tuleks kinnitada kõikidele ehitustoodetele, mille kohta tootja on koostanud toimivusdeklaratsiooni vastavalt käesolevale määrusele. ▐

| (34) | CE-vastavusmärgis peaks olema ainus
  vastavusmärgistus
  , mis
  märgib
  ehitustoodete vastavust deklareeritud toimivusele ja
  ühenduse ühtlustamisaktidega kohaldatavatele
  nõuetele.
  Teisi märgiseid võib siiski kasutada, kui need aitavad parandada ehitustoodete tarbijate kaitset ning ei kuulu ühenduse ühtlustamisaktide reguleerimisalasse. |
| --- | --- |

(34)

CE-vastavusmärgis peaks olema ainus
  vastavusmärgistus
  , mis
  märgib
  ehitustoodete vastavust deklareeritud toimivusele ja
  ühenduse ühtlustamisaktidega kohaldatavatele
  nõuetele.
  Teisi märgiseid võib siiski kasutada, kui need aitavad parandada ehitustoodete tarbijate kaitset ning ei kuulu ühenduse ühtlustamisaktide reguleerimisalasse.

| (35) | Et vältida selliste ehitustoodete tarbetut katsetamist, mille toimivus on piisavalt tõestatud eelmiste katsete stabiilsete tulemuste või muude olemasolevate andmete alusel, tuleks tootjatel lubada ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes või komisjoni otsuses sätestatud tingimustel deklareerida teatav toimivustase või -klass ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata. |
| --- | --- |

(35)

Et vältida selliste ehitustoodete tarbetut katsetamist, mille toimivus on piisavalt tõestatud eelmiste katsete stabiilsete tulemuste või muude olemasolevate andmete alusel, tuleks tootjatel lubada ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes või komisjoni otsuses sätestatud tingimustel deklareerida teatav toimivustase või -klass ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata.

| (36) | Et vältida juba tehtud katsete kordamist, tuleks ehitustoote tootjal lubada kasutada kolmanda isiku saadud katsetulemusi. |
| --- | --- |

(36)

Et vältida juba tehtud katsete kordamist, tuleks ehitustoote tootjal lubada kasutada kolmanda isiku saadud katsetulemusi.

| (37) | Et vähendada mikroettevõtete kulusid toodete turuleviimisel, tuleks ette näha lihtsustatud menetlused toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks, kui kõnesoleva tootega ei kaasne märkimisväärset ohtu. |
| --- | --- |

(37)

Et vähendada mikroettevõtete kulusid toodete turuleviimisel, tuleks ette näha lihtsustatud menetlused toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks, kui kõnesoleva tootega ei kaasne märkimisväärset ohtu.

| (38) | Tõhusa turujärelevalve ja tarbijate kõrgetasemelise kaitse tagamise seisukohast on oluline, et lihtsustatud menetlused, mis võimaldavad katseid tegemata või täiendavate katseteta deklareerida teatavat toimivustaset või -klassi, ei kohaldataks importijate suhtes, kes viivad toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudavad juba turule viidud ehitustoodet viisil, mis võib mõjutada toote vastavust deklareeritud toimivusele. See kehtib eelmiste katsete stabiilsete tulemuste või muude olemasolevate andmete ning kolmandate isikute saadud katsetulemuste kasutamise suhtes. Säte kehtib samuti mikroettevõtjatele kohaldatava lihtsustatud menetluse suhtes. |
| --- | --- |

(38)

Tõhusa turujärelevalve ja tarbijate kõrgetasemelise kaitse tagamise seisukohast on oluline, et lihtsustatud menetlused, mis võimaldavad katseid tegemata või täiendavate katseteta deklareerida teatavat toimivustaset või -klassi, ei kohaldataks importijate suhtes, kes viivad toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudavad juba turule viidud ehitustoodet viisil, mis võib mõjutada toote vastavust deklareeritud toimivusele. See kehtib eelmiste katsete stabiilsete tulemuste või muude olemasolevate andmete ning kolmandate isikute saadud katsetulemuste kasutamise suhtes. Säte kehtib samuti mikroettevõtjatele kohaldatava lihtsustatud menetluse suhtes.

| (39) | Individuaalselt projekteeritud ja toodetud ehitustoodete puhul tuleks tootjal lubada kasutada toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks lihtsustatud menetlusi, kui turuleviidava toote vastavust kohaldatavatele regulatiivsetele sätetele on võimalik tõestada. |
| --- | --- |

(39)

Individuaalselt projekteeritud ja toodetud ehitustoodete puhul tuleks tootjal lubada kasutada toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks lihtsustatud menetlusi, kui turuleviidava toote vastavust kohaldatavatele regulatiivsetele sätetele on võimalik tõestada.

| (40) | Oluline on tagada riiklike tehniliste eeskirjade kättesaadavus, et ettevõtted, eriti VKEd, saaksid koguda usaldusväärset ja täpset teavet selles liikmesriigis kehtivate õigusnormide kohta, kus nad kavatsevad oma tooteid turustada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta ║ määruses (EÜ) nr nr 764/2008 ( milles sätestatakse teises liikmesriigis seaduslikult turustatud toodete suhtes teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamise kord ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr3052/95/EÜ)
   (9) kehtestatud toodete kontaktpunktid peaksid seepärast andma teavet ka konkreetset tüüpi ehitustoodete paigaldamise, ülespanemise või monteerimise kohta.
  Kontaktpunktid peaksid samuti olema võimelised andma kõigile tootjatele täielikku teavet kehtiva edasikaebamise korra kohta, kui vaidlustatakse ühele või mitmele tootele CE-vastavusmärgise andmise tingimused, eelkõige aga hindamise tulemusena vastuvõetud otsuste edasikaebamise korra kohta. |
| --- | --- |

(40)

Oluline on tagada riiklike tehniliste eeskirjade kättesaadavus, et ettevõtted, eriti VKEd, saaksid koguda usaldusväärset ja täpset teavet selles liikmesriigis kehtivate õigusnormide kohta, kus nad kavatsevad oma tooteid turustada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta ║ määruses (EÜ) nr nr 764/2008 ( milles sätestatakse teises liikmesriigis seaduslikult turustatud toodete suhtes teatavate riiklike tehniliste eeskirjade kohaldamise kord ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr3052/95/EÜ)
   (9) kehtestatud toodete kontaktpunktid peaksid seepärast andma teavet ka konkreetset tüüpi ehitustoodete paigaldamise, ülespanemise või monteerimise kohta.
  Kontaktpunktid peaksid samuti olema võimelised andma kõigile tootjatele täielikku teavet kehtiva edasikaebamise korra kohta, kui vaidlustatakse ühele või mitmele tootele CE-vastavusmärgise andmise tingimused, eelkõige aga hindamise tulemusena vastuvõetud otsuste edasikaebamise korra kohta.

| (41) | Et tagada ühenduse ühtlustamisaktide võrdväärne ja järjepidev täitmine, peaksid liikmesriigid tegema tõhusat turujärelevalvet. ║ Määruses (EÜ) nr 765/2008 kehtestatakse sellise turujärelevalve põhilised toimimistingimused. |
| --- | --- |

(41)

Et tagada ühenduse ühtlustamisaktide võrdväärne ja järjepidev täitmine, peaksid liikmesriigid tegema tõhusat turujärelevalvet. ║ Määruses (EÜ) nr 765/2008 kehtestatakse sellise turujärelevalve põhilised toimimistingimused.

| (42) | Liikmesriikide vastutust oma territooriumil ohutuse, tervisekaitse ja muude aspektide eest, mida reguleeritakse ehitistele esitatavate põhinõuetega, tuleks tunnustada kaitseklauslis, milles nähakse ette asjakohased kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(42)

Liikmesriikide vastutust oma territooriumil ohutuse, tervisekaitse ja muude aspektide eest, mida reguleeritakse ehitistele esitatavate põhinõuetega, tuleks tunnustada kaitseklauslis, milles nähakse ette asjakohased kaitsemeetmed.

| (43) | Kuna on vaja, et ehitustoodete toimivuse püsivust hindavad ja kontrollivad asutused toimiksid ühenduse kõikides osades ühetaoliselt ja täidaksid oma ülesandeid samal tasemel ning ausa konkurentsi tingimustes, tuleks sätestada nõuded toimivushindamisasutustele, kes taotlevad õigust olla teatatud asutused käesoleva määruse tähenduses. Tuleks ette näha ka piisava teabe kättesaadavus nende asutuste kohta ja nende järelevalve korraldamine. |
| --- | --- |

(43)

Kuna on vaja, et ehitustoodete toimivuse püsivust hindavad ja kontrollivad asutused toimiksid ühenduse kõikides osades ühetaoliselt ja täidaksid oma ülesandeid samal tasemel ning ausa konkurentsi tingimustes, tuleks sätestada nõuded toimivushindamisasutustele, kes taotlevad õigust olla teatatud asutused käesoleva määruse tähenduses. Tuleks ette näha ka piisava teabe kättesaadavus nende asutuste kohta ja nende järelevalve korraldamine.

| (44) | Ehitustoodete toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise ühetaolise kvaliteedi tagamiseks tuleb sätestada nõuded, mida peavad täitma asutused, kes vastutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamise eest kõnealuseid ülesandeid täitvatest asutustest. |
| --- | --- |

(44)

Ehitustoodete toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise ühetaolise kvaliteedi tagamiseks tuleb sätestada nõuded, mida peavad täitma asutused, kes vastutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamise eest kõnealuseid ülesandeid täitvatest asutustest.

| (45) | Kuna kavandatud meetme eesmärki, nimelt tagada ehitustoodete siseturu nõuetekohane toimimine, sätestades ühtlustatud tehnilised kirjeldused ehitustoodete toimivuse väljendamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmte ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(45)

Kuna kavandatud meetme eesmärki, nimelt tagada ehitustoodete siseturu nõuetekohane toimimine, sätestades ühtlustatud tehnilised kirjeldused ehitustoodete toimivuse väljendamiseks, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmte ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (46) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10). |
| --- | --- |

(46)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10).

| (47) | Komisjonil peaks eelkõige olema volitused määrata kindlaks, millistel tingimustel võib toimivusdeklaratsiooni teha kättesaadavaks veebisaidil, määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul tootjad, importijad ja turustajad peaksid tagama tehnilise dokumentatsiooni ja toimivusdeklaratsiooni kättesaadavuse, määrata kindlaks ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivusklassid, kehtestada toimivuse hindamise ja deklareeritud toimivuse püsivuse tõendamissüsteem, mida kasutatakse teatava ehitustoote või ehitustoodete rühma puhul, kehtestada Euroopa tehnilise hinnangu vorm, sätestada tehnilise hindamise asutuste hindamismenetlused ning muuta I–VI lisa. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse määruse väheolulisi elemente, muu hulgas täiendades seda uute väheoluliste elementidega, tuleks need vastu võtta kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt, nagu sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a. |
| --- | --- |

(47)

Komisjonil peaks eelkõige olema volitused määrata kindlaks, millistel tingimustel võib toimivusdeklaratsiooni teha kättesaadavaks veebisaidil, määrata kindlaks ajavahemik, mille jooksul tootjad, importijad ja turustajad peaksid tagama tehnilise dokumentatsiooni ja toimivusdeklaratsiooni kättesaadavuse, määrata kindlaks ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivusklassid, kehtestada toimivuse hindamise ja deklareeritud toimivuse püsivuse tõendamissüsteem, mida kasutatakse teatava ehitustoote või ehitustoodete rühma puhul, kehtestada Euroopa tehnilise hinnangu vorm, sätestada tehnilise hindamise asutuste hindamismenetlused ning muuta I–VI lisa. Kuna kõnealused meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse määruse väheolulisi elemente, muu hulgas täiendades seda uute väheoluliste elementidega, tuleks need vastu võtta kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt, nagu sätestatud otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a.

| (48) | Arvesse tuleks võtta ühtlustatud Euroopa standardite kehtestamise kehtivaid volitusi. CENil palutakse välja töötada standardid, et täpsustada ehitistele esitatavat põhinõuet nr 7 „Loodusvarade säästev kasutamine”. |
| --- | --- |

(48)

Arvesse tuleks võtta ühtlustatud Euroopa standardite kehtestamise kehtivaid volitusi. CENil palutakse välja töötada standardid, et täpsustada ehitistele esitatavat põhinõuet nr 7 „Loodusvarade säästev kasutamine”.

| (49) | Ehitistele esitatavas põhinõudes nr 7 tuleks arvesse võtta ehitiste, nende materjalide ja osade ringlussevõetavust pärast lammutamist, ehitiste vastupidavust ning keskkonnasõbralike toor- ja teiseste materjalide kasutamist ehitistes, |
| --- | --- |

(49)

Ehitistele esitatavas põhinõudes nr 7 tuleks arvesse võtta ehitiste, nende materjalide ja osade ringlussevõetavust pärast lammutamist, ehitiste vastupidavust ning keskkonnasõbralike toor- ja teiseste materjalide kasutamist ehitistes,

| (50) | Kuna käesoleva määruse nõuetekohase toimimise raamistiku kasutuselevõtmiseks on vaja aega, tuleks selle kohaldamine lükata edasi, välja arvatud tehnilise hindamise asutuste määramise, ametiasutuste ja teatatud asutuste teatavakstegemise, tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni loomise ja alalise komisjoni loomisega seotud sätete kohaldamine. |
| --- | --- |

(50)

Kuna käesoleva määruse nõuetekohase toimimise raamistiku kasutuselevõtmiseks on vaja aega, tuleks selle kohaldamine lükata edasi, välja arvatud tehnilise hindamise asutuste määramise, ametiasutuste ja teatatud asutuste teatavakstegemise, tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni loomise ja alalise komisjoni loomisega seotud sätete kohaldamine.

| (51) | Komisjon ja liikmesriigid peaksid koostöös sidusrühmadega algatama kampaaniaid ehitussektori, eelkõige ettevõtjate ja kasutajate teavitamiseks ühise tehnilise sõnavara loomisest, ülesannete jagamisest eri ettevõtjate vahel, CE-vastavusmärgise kinnitamisest ehitustoodetele, ehitistele esitatavate põhinõuete muutmisest ning toimivuse püsivuse hindamis- ja kontrollisüsteemidest. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon ja liikmesriigid peaksid koostöös sidusrühmadega algatama kampaaniaid ehitussektori, eelkõige ettevõtjate ja kasutajate teavitamiseks ühise tehnilise sõnavara loomisest, ülesannete jagamisest eri ettevõtjate vahel, CE-vastavusmärgise kinnitamisest ehitustoodetele, ehitistele esitatavate põhinõuete muutmisest ning toimivuse püsivuse hindamis- ja kontrollisüsteemidest.

| (52) | Komisjon peaks ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamiseks, et suurendada süsteemi kui terviku läbipaistvust, eelkõige tagada sidusrühmade tasakaalustatud osalemine Euroopa standardimisasutuste tehnilistes komiteedes ja ära hoida nendevahelisi huvide konflikte. Samal ajal tuleks võtta meetmeid Euroopa standardite vastuvõtmise kiirendamiseks, nende tõlkimiseks kõigisse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse ning eriti VKEdele mõeldud suuniste tõlkimiseks, |
| --- | --- |

(52)

Komisjon peaks ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku Euroopa standardimissüsteemi läbivaatamiseks, et suurendada süsteemi kui terviku läbipaistvust, eelkõige tagada sidusrühmade tasakaalustatud osalemine Euroopa standardimisasutuste tehnilistes komiteedes ja ära hoida nendevahelisi huvide konflikte. Samal ajal tuleks võtta meetmeid Euroopa standardite vastuvõtmise kiirendamiseks, nende tõlkimiseks kõigisse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse ning eriti VKEdele mõeldud suuniste tõlkimiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

Üldsätted

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse
  ehitustoodete turustamise tingimused, kehtestades
  ehitustoodete põhiomadustega seotud toimivuse väljendamise eeskirjad ja CE-vastavusmärgise kasutamise
  korra
  kõnealuste toodete puhul.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „ehitustoode” – mis tahes toode või komplekt, mis on toodetud ja turule viidud püsivaks paigaldamiseks ehitisse või selle osadesse nii, et toote eemaldamine vähendab ehitise toimivust ja toote eemaldamiseks või asendamiseks on vaja ehitustegevust; |
| --- | --- |

1.

„ehitustoode” – mis tahes toode või komplekt, mis on toodetud ja turule viidud püsivaks paigaldamiseks ehitisse või selle osadesse nii, et toote eemaldamine vähendab ehitise toimivust ja toote eemaldamiseks või asendamiseks on vaja ehitustegevust;

| 2. | „ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata toode” – ehitustoode, mille põhiomadusi ja toimivust ei saa olemasoleva ühtlustatud standardi alusel tervikuna hinnata, sest muu hulgas:










  a) | toode ei kuulu ühegi olemasoleva ühtlustatud standardi kohaldamisalasse; |
| --- | --- | --- |

2.

„ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata toode” – ehitustoode, mille põhiomadusi ja toimivust ei saa olemasoleva ühtlustatud standardi alusel tervikuna hinnata, sest muu hulgas:

a)

toode ei kuulu ühegi olemasoleva ühtlustatud standardi kohaldamisalasse;

| b) | toode ei vasta ühele või mitmele sellises ühtlustatud standardis sisalduvale omaduste määratlusele; |
| --- | --- |

b)

toode ei vasta ühele või mitmele sellises ühtlustatud standardis sisalduvale omaduste määratlusele;

| c) | toote üks või mitu põhiomadust ei ole piisavalt hõlmatud ühegi sellise ühtlustatud standardiga; või |
| --- | --- |

c)

toote üks või mitu põhiomadust ei ole piisavalt hõlmatud ühegi sellise ühtlustatud standardiga; või

| d) | üks või mitu toote toimivuse hindamiseks vajalikku katsemeetodit puuduvad või ei ole kohaldatavad; |
| --- | --- |

d)

üks või mitu toote toimivuse hindamiseks vajalikku katsemeetodit puuduvad või ei ole kohaldatavad;

| 3. | „ehitised” – hooned ja rajatised; |
| --- | --- |

3.

„ehitised” – hooned ja rajatised;

| 4. | „põhiomadused” – need ehitustoodete tunnused, mis on seotud
  I lisas sätestatud
  ehitistele esitatavate põhinõuetega
  . Nende ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes määratletud põhiomaduste hulgas eristatakse
  :








  a) | omadusi, mis on nõutavad seal, kus tootja või importija kavatseb toote turule viia; ja |
| --- | --- | --- |

4.

„põhiomadused” – need ehitustoodete tunnused, mis on seotud
  I lisas sätestatud
  ehitistele esitatavate põhinõuetega
  . Nende ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes määratletud põhiomaduste hulgas eristatakse
  :

a)

omadusi, mis on nõutavad seal, kus tootja või importija kavatseb toote turule viia; ja

| b) | omadusi, mis tuleb teatavaks teha olenemata sellest , kus toode turule viiakse, ja mille kohta Euroopa standardimisasutused komisjoni ja artikli 51 lõikes 1 viidatud alalise ehituskomitee nõusolekul määravad kindlaks miinimumnõuded toimivustasemete või -klasside näol iga tooterühma kohta, mis on toodud V lisa tabelis 1, ning kasutusviisi alusel. |
| --- | --- |

b)

omadusi, mis tuleb teatavaks teha olenemata sellest , kus toode turule viiakse, ja mille kohta Euroopa standardimisasutused komisjoni ja artikli 51 lõikes 1 viidatud alalise ehituskomitee nõusolekul määravad kindlaks miinimumnõuded toimivustasemete või -klasside näol iga tooterühma kohta, mis on toodud V lisa tabelis 1, ning kasutusviisi alusel.

| 5. | „ehitustoote toimivus” – toimivus selliste oluliste individuaalsete omaduste seisukohast, mida väljendatakse väärtusena, tasemena, klassina või piirtasemena või kirjeldusena; |
| --- | --- |

5.

„ehitustoote toimivus” – toimivus selliste oluliste individuaalsete omaduste seisukohast, mida väljendatakse väärtusena, tasemena, klassina või piirtasemena või kirjeldusena;

| 6. | „piirtase” – toote väikseim toimivusväärtus. Piirtase võib olla tehnilise või regulatiivse iseloomuga ja kehtida ühe omaduse suhtes või koosneda mitmest omadusest; |
| --- | --- |

6.

„piirtase” – toote väikseim toimivusväärtus. Piirtase võib olla tehnilise või regulatiivse iseloomuga ja kehtida ühe omaduse suhtes või koosneda mitmest omadusest;

| 7. | „klass” – toote toimivuse vahemik, mis on piiritletud väikseima ja suurima toimivusväärtusega. Klass võib kehtida ühe omaduse suhtes või koosneda mitmest omadusest; |
| --- | --- |

7.

„klass” – toote toimivuse vahemik, mis on piiritletud väikseima ja suurima toimivusväärtusega. Klass võib kehtida ühe omaduse suhtes või koosneda mitmest omadusest;

| 8. | „ühtlustatud tehnilised kirjeldused” – ühtlustatud standardid ja Euroopa hindamisdokumendid; |
| --- | --- |

8.

„ühtlustatud tehnilised kirjeldused” – ühtlustatud standardid ja Euroopa hindamisdokumendid;

| 9. | „Euroopa tehniline hinnang” – Euroopa hindamisdokumendil põhinev hinnang ehitustoodetele, mis on ühtlustatud standardiga osaliselt või täielikult hõlmamata; |
| --- | --- |

9.

„Euroopa tehniline hinnang” – Euroopa hindamisdokumendil põhinev hinnang ehitustoodetele, mis on ühtlustatud standardiga osaliselt või täielikult hõlmamata;

| 10. | „ühtlustatud standard” – standard, mille on vastu võtnud üks direktiivi 98/34/EÜ I lisas loetletud Euroopa standardimisasutustest komisjoni esitatud taotluse alusel kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 6; |
| --- | --- |

10.

„ühtlustatud standard” – standard, mille on vastu võtnud üks direktiivi 98/34/EÜ I lisas loetletud Euroopa standardimisasutustest komisjoni esitatud taotluse alusel kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 6;

| 11. | „Euroopa hindamisdokument” – dokument, mille on vastu võtnud tehnilise hindamise asutuste organisatsioon
  Euroopa tehnilise hinnangu avaldamiseks ja mis puudutab ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata toodet
  ; |
| --- | --- |

11.

„Euroopa hindamisdokument” – dokument, mille on vastu võtnud tehnilise hindamise asutuste organisatsioon
  Euroopa tehnilise hinnangu avaldamiseks ja mis puudutab ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata toodet
  ;

| 12. | „ettevõtjad” – tootja, importija, turustaja ja volitatud esindaja; |
| --- | --- |

12.

„ettevõtjad” – tootja, importija, turustaja ja volitatud esindaja;

| 13. | „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab ehitustoodet või laseb seda toota ja turustab seda oma nime või kaubamärgi all; |
| --- | --- |

13.

„tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab ehitustoodet või laseb seda toota ja turustab seda oma nime või kaubamärgi all;

| 14. | „importija” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, kes viib kolmandast riigist pärit ehitustoote ühenduse turule; |
| --- | --- |

14.

„importija” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, kes viib kolmandast riigist pärit ehitustoote ühenduse turule;

| 15. | „turustaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb ehitustoote turul kättesaadavaks; |
| --- | --- |

15.

„turustaja” – tarneahelas osalev füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb ehitustoote turul kättesaadavaks;

| 16. | „volitatud esindaja” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, keda tootja on teatavate ülesannete täitmiseks volitanud enda nimel tegutsema; |
| --- | --- |

16.

„volitatud esindaja” – ühenduses asuv füüsiline või juriidiline isik, keda tootja on teatavate ülesannete täitmiseks volitanud enda nimel tegutsema;

| 17. | „turul kättesaadavaks tegemine” – ehitustoote tarnimine ühenduse turule selle turustamiseks või kasutamiseks ärilise tegevuse eesmärgil, kas tasu eest või tasuta
  , välja arvatud:










  a) | toode, mida kasutaja töötleb kutsetegevuse käigus ehitusplatsil oma tarbeks; |
| --- | --- | --- |

17.

„turul kättesaadavaks tegemine” – ehitustoote tarnimine ühenduse turule selle turustamiseks või kasutamiseks ärilise tegevuse eesmärgil, kas tasu eest või tasuta
  , välja arvatud:

a)

toode, mida kasutaja töötleb kutsetegevuse käigus ehitusplatsil oma tarbeks;

| b) | toode, mis on toodetud ehitusplatsil ja/või väljaspool seda ning on ilma seda turule viimata sama tootja poolt püsivalt ehitisse paigaldatud; |
| --- | --- |

b)

toode, mis on toodetud ehitusplatsil ja/või väljaspool seda ning on ilma seda turule viimata sama tootja poolt püsivalt ehitisse paigaldatud;

| 18. | „turuleviimine” – ehitustoote esmakordne ühenduse turul kättesaadavaks tegemine
  ; |
| --- | --- |

18.

„turuleviimine” – ehitustoote esmakordne ühenduse turul kättesaadavaks tegemine
  ;

| 19. | „kõrvaldamine” – igasugune meede, mille eesmärk on takistada tarneahelas oleva ehitustoote turul kättesaadavaks tegemist; |
| --- | --- |

19.

„kõrvaldamine” – igasugune meede, mille eesmärk on takistada tarneahelas oleva ehitustoote turul kättesaadavaks tegemist;

| 20. | „tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta tagasi ehitustoode, mis on turul juba kättesaadavaks tehtud; |
| --- | --- |

20.

„tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta tagasi ehitustoode, mis on turul juba kättesaadavaks tehtud;

| 21. | „akrediteerimine” – selle mõiste tähendus vastab määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud tähendusele; |
| --- | --- |

21.

„akrediteerimine” – selle mõiste tähendus vastab määruses (EÜ) nr 765/2008 sätestatud tähendusele;

| 22. | „kasutaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab ehitustoote ohutu paigaldamise eest ehitistesse; |
| --- | --- |

22.

„kasutaja” – füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab ehitustoote ohutu paigaldamise eest ehitistesse;

| 23. | „tehnilise hindamise asutus” – liikmesriigi määratud asutus, kes osaleb Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamises ja hindab V lisas loetletud tootevaldkondades ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata ehitustoodete põhiomaduste toimivust; |
| --- | --- |

23.

„tehnilise hindamise asutus” – liikmesriigi määratud asutus, kes osaleb Euroopa hindamisdokumentide väljatöötamises ja hindab V lisas loetletud tootevaldkondades ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata ehitustoodete põhiomaduste toimivust;

| 24. | „tootetüüp” – ehitustoote toimivus, mille tootmiseks on teatavates tootmisprotsessides kasutatud teatavat kombinatsiooni toormaterjalidest ja muudest komponentidest; |
| --- | --- |

24.

„tootetüüp” – ehitustoote toimivus, mille tootmiseks on teatavates tootmisprotsessides kasutatud teatavat kombinatsiooni toormaterjalidest ja muudest komponentidest;

| 25. | „tehase tootmisohje” – tootmise pidev sisekontroll tehases
  , mida teostab tootja, tagades, et ehitustoote tootmine ja toodetud toode vastavad tehnilisele kirjeldusele
  ; |
| --- | --- |

25.

„tehase tootmisohje” – tootmise pidev sisekontroll tehases
  , mida teostab tootja, tagades, et ehitustoote tootmine ja toodetud toode vastavad tehnilisele kirjeldusele
  ;

| 26. | „mikroettevõte” – mikroettevõte vastavalt määratlusele komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses
  2003/361/EÜ
  mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (11); |
| --- | --- |

26.

„mikroettevõte” – mikroettevõte vastavalt määratlusele komisjoni 6. mai 2003. aasta soovituses
  2003/361/EÜ
  mikroettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratluse kohta (11);

| 27. | „elutsükkel” – toote eksistentsi jooksul üksteisele järgnevate ja üksteisega seotud etappide kogum alates tooraine hankimisest või loodusvaradest saamisest kuni lõpliku kõrvaldamiseni; |
| --- | --- |

27.

„elutsükkel” – toote eksistentsi jooksul üksteisele järgnevate ja üksteisega seotud etappide kogum alates tooraine hankimisest või loodusvaradest saamisest kuni lõpliku kõrvaldamiseni;

| 28. | „komplekt” – vähemalt kaks eraldi osa, mis tuleb kokku panna selleks, et paigaldada see püsivalt ehitisse, et sellest moodustuks monteeritud süsteem. |
| --- | --- |

28.

„komplekt” – vähemalt kaks eraldi osa, mis tuleb kokku panna selleks, et paigaldada see püsivalt ehitisse, et sellest moodustuks monteeritud süsteem.

Artikkel 3

Ehitistele esitatavad põhinõuded ja toote põhiomadused

║ Ehitustoodete põhiomadused sätestatakse ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes seoses ehitistele esitatavate põhinõuetega, mis on sätestatud I lisas.

II PEATÜKK

Toimivusdeklaratsioon ja CE-vastavusmärgis

Artikkel 4

Toimivusdeklaratsiooni koostamise tingimused

1.   Tootja või importija koostab ehitustoote turuleviimise korral toimivusdeklaratsiooni, kui on täidetud
  üks järgmistest tingimustest
  :

| a) | ehitustoode on hõlmatud ühtlustatud standardiga ▐; |
| --- | --- |

a)

ehitustoode on hõlmatud ühtlustatud standardiga ▐;

| b) | ehitustootele on antud Euroopa tehniline hinnang.


  ▐ |
| --- | --- |

b)

ehitustootele on antud Euroopa tehniline hinnang.

▐

2.   Liikmesriigid eeldavad, et tootja või importija koostatud toimivusdeklaratsioon on täpne ja usaldusväärne.

Artikkel 5

Toimivusdeklaratsiooni sisu

1.   Toimivusdeklaratsioonis kirjeldatakse ehitustoodete toimivust ║ toodete
  artikli 2 punktis 4 täpsustatud kaht tüüpi

  põhiomaduste seisukohast kooskõlas asjakohaste ühtlustatud tehniliste kirjeldustega.

2.   Toimivusdeklaratsioon sisaldab järgmist teavet:

| a) | tootetüüp, mille kohta see on koostatud; |
| --- | --- |

a)

tootetüüp, mille kohta see on koostatud;

| b) | ▐põhiomaduste
  täielik
  loetelu,
  mis on antud ehitustoote ühtlustatud tehnilises kirjelduses, ning iga põhiomaduse puhul kas deklareeritud väärtused, klassid või
  tasemed või
  märkus „toimivust ei ole kindlaks määratud”
  ; |
| --- | --- |

b)

▐põhiomaduste
  täielik
  loetelu,
  mis on antud ehitustoote ühtlustatud tehnilises kirjelduses, ning iga põhiomaduse puhul kas deklareeritud väärtused, klassid või
  tasemed või
  märkus „toimivust ei ole kindlaks määratud”
  ;

| c) | iga põhiomaduse hindamiseks kasutatud ühtlustatud standardi, Euroopa hindamisdokumendi või tehnilise eridokumentatsiooni viitenumber
  ja pealkiri

  ; |
| --- | --- |

c)

iga põhiomaduse hindamiseks kasutatud ühtlustatud standardi, Euroopa hindamisdokumendi või tehnilise eridokumentatsiooni viitenumber
  ja pealkiri

  ;

| d) | ühtlustatud tehnilises kirjelduses toodud üldine kavandatud kasutuseesmärk; |
| --- | --- |

d)

ühtlustatud tehnilises kirjelduses toodud üldine kavandatud kasutuseesmärk;

| e) | toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks kasutatud süsteemi üksikasjad; kui kohaldatav toimivuse hindamise süsteem on asendatud artiklis 27 või 28 viidatud lihtsustatud menetlusega, deklareerib tootja järgmiselt: „STD – Simplified Procedure” („lihtsustatud menetlus”); |
| --- | --- |

e)

toimivuse püsivuse hindamiseks ja kontrollimiseks kasutatud süsteemi üksikasjad; kui kohaldatav toimivuse hindamise süsteem on asendatud artiklis 27 või 28 viidatud lihtsustatud menetlusega, deklareerib tootja järgmiselt: „STD – Simplified Procedure” („lihtsustatud menetlus”);

| f) | teave ehitustootes leiduvate ohtlike ainete kohta, mis on toodud IIIa lisas, ning üksikasjad ohtlike ainete kohta, mida tuleb deklareerida vastavalt ühenduse muudele ühtlustamisaktidele. |
| --- | --- |

f)

teave ehitustootes leiduvate ohtlike ainete kohta, mis on toodud IIIa lisas, ning üksikasjad ohtlike ainete kohta, mida tuleb deklareerida vastavalt ühenduse muudele ühtlustamisaktidele.

Artikkel 6

Toimivusdeklaratsiooni vorm

1.   
  Iga turul kättesaadavaks tehtava toote
  toimivusdeklaratsiooni eksemplar
  esitatakse paberkandjal või saadetakse elektroonilisel teel
  .

Kui sama toote partii toimetatakse ühele kasutajale, võib sellele lisada ainult ühe toimivusdeklaratsiooni eksemplari.

2.   
  Tootja saadab
  toimivusdeklaratsiooni eksemplari
  paberkandjal,
  kui vastuvõtja
  seda nõuab
  .

3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib toimivusdeklaratsiooni sisu teha kättesaadavaks veebisaidil vastavalt komisjoni kehtestatud tingimustele.

Kõnealused meetmed käesoleva määruse väheoluliste sätete muutmiseks määruse täiendamise teel võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

4.   Toimivusdeklaratsioon tuleb koostada, kasutades III lisas esitatud näidist
  , selle liikmesriigi, kus toode turule viiakse, ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest
  .

Artikkel 7

CE-vastavusmärgise kasutamine

1.   CE-vastavusmärgis kinnitatakse ▐ nendele ehitustoodetele, mille kohta tootja on koostanud toimivusdeklaratsiooni vastavalt artiklitele 4, 5 ja 6.
  Kui toimivusdeklaratsioon puudub, ei tohi CE-vastavusmärgist kinnitada.

Kui tootja ei ole koostanud toimivusdeklaratsiooni vastavalt artiklitele 4, 5 ja 6, ei tohi ehitustoodetele CE-vastavusmärgist kinnitada.

Ehitustootele CE-vastavusmärgise kinnitamisega või kinnitada laskmisega vastutab tootja
  või, kui see on kohaldatav, importija
  toote vastavuse eest deklareeritud toimivusele.

2.   CE-vastavusmärgis on ainus märgistus, mis tõendab ehitustoote vastavust deklareeritud toimivusele.

Liikmesriigid ei kehtesta riiklikke meetmeid või tühistavad viited muule vastavusmärgistusele kui CE-vastavusmärgis.

3.   Liikmesriigid ei keela ega takista oma territooriumi piires või oma vastutusalas CE-vastavusmärgist kandvate ehitustoodete turul kättesaadavaks tegemist või nende kasutamist, kui kõnealuses liikmesriigis kehtivad nõuded sellise kasutamise kohta vastavad deklareeritud toimivusele.

4.   Liikmesriigid tagavad, et CE-vastavusmärgist kandvate ehitustoodete kasutamist ei takistata eeskirjade või tingimustega, mille on kehtestanud avalikud asutused või eraõiguslikud asutused, kes tegutsevad avaliku ettevõtjana või avalik-õigusliku asutusena monopoolse seisundi tõttu või riikliku volituse alusel, kui kõnealuses liikmesriigis kehtivad nõuded sellise kasutamise kohta vastavad deklareeritud toimivusele.

Artikkel 8

CE-vastavusmärgise kinnitamise eeskirjad ja tingimused

1.   CE-vastavusmärgise kohta kehtivad määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklis 30 sätestatud üldpõhimõtted.

2.   CE-vastavusmärgis tuleb kinnitada nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil ehitustootele
  ,
  ▐ selle andmeplaadile
  ,
  ▐ pakendile või tootega kaasas olevatesse dokumentidesse.

3.   CE-vastavusmärgisele lisatakse ▐ tootja nimi või tähis
  ja
  ehitustoote kordumatu identifitseerimiskood ▐.

4.   CE-vastavusmärgis tuleb tootele kinnitada enne selle turuleviimist. Sellele võib järgneda piktogramm või muu märgis, mis osutab erilisele ohule või kasutusviisile.

5.
     
  Liikmesriigid tuginevad olemasolevatele mehhanismidele, et tagada CE-vastavusmärgist käsitleva korra nõuetekohane rakendamine, ning võtavad vastavusmärgise ebaõige kasutamise korral sobivaid meetmeid. Liikmesriigid kehtestavad ka karistused rikkumiste eest, mis võivad hõlmata kriminaalkaristusi raskete rikkumiste eest. Karistused peavad olema proportsionaalsed õigusrikkumise raskuse suhtes.

Artikkel 9

Toodete kontaktpunktid

Iga liikmesriik tagab, et vastavalt määrusele (EÜ) nr nr 764/2008 loodud toodete kontaktpunktid annavad
  läbipaistvas ja kergesti mõistetavas sõnastuses
  teavet ka
  :

| a) | mis tahes tehniliste eeskirjade või regulatiivsete sätete kohta, mis kehtivad konkreetset tüüpi ehitustoodete paigaldamisel, ülespanemisel või installeerimisel kõnealuse liikmesriigi territooriumil
  ; |
| --- | --- |

a)

mis tahes tehniliste eeskirjade või regulatiivsete sätete kohta, mis kehtivad konkreetset tüüpi ehitustoodete paigaldamisel, ülespanemisel või installeerimisel kõnealuse liikmesriigi territooriumil
  ;

| b) | vajaduse korral kõigile tootjatele kättesaadavate edasikaebamisvõimaluste kohta, kui tootja vaidlustab ühele või mitmele tootele CE-vastavusmärgise andmise tingimused, eelkõige hindamise tulemusena vastuvõetud otsuste edasikaebamise korra kohta. |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral kõigile tootjatele kättesaadavate edasikaebamisvõimaluste kohta, kui tootja vaidlustab ühele või mitmele tootele CE-vastavusmärgise andmise tingimused, eelkõige hindamise tulemusena vastuvõetud otsuste edasikaebamise korra kohta.

Toodete kontaktpunktid on sõltumatud kõigist asutustest ja organisatsioonidest, mis on kaasatud CE-vastavusmärgise andmise menetlusse. Suunised kontaktpunktide rolli ja vastutuse kohta koostab komisjon ja need võtab vastu artikli 51 lõikes 1 osutatud komitee.

III PEATÜKK

Ettevõtjate kohustused

Artikkel 10

Tootjate kohustused

1.   Tootjad koostavad nõutavad tehnilised dokumendid, milles kirjeldatakse kõiki kohaldatava deklareeritud toimivuse tõendamisega seotud asjakohaseid elemente.

Tootjad koostavad toimivusdeklaratsiooni vastavalt artiklitele 4, 5 ja 6 ning kinnitavad CE-vastavusmärgise vastavalt artiklitele 7 ja 8.

2.   Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja toimivusdeklaratsiooni ajavahemiku jooksul, mille komisjon määrab kindlaks iga ehitustoodete rühma kohta, võttes aluseks ehitustoote eeldatava elutsükli ja rolli ehitises.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Tootjad tagavad, et kasutusel on menetlused seeriaviisilise tootmise puhul deklareeritud toimivuse säilitamiseks. Muudatusi tootetüübis ja kohaldatavates ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes võetakse piisavalt arvesse.

▐

4.   Tootjad tagavad, et nende ehitustooted kannavad tüübi-, partii- või seerianumbrit või muud märget, mis võimaldab neid tuvastada, või ▐ et nõutud teave on pakendil või ehitustootega kaasas olevas dokumendis.

5.   Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi ehitustootele või ▐ ehitustoote pakendile või ehitustootega kaasas olevasse dokumenti.

6.   Tootjad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et ehitustoode, mille nad on turule viinud, ei vasta deklareeritud toimivusele, võtavad viivitamata kõnealuse ehitustoote vastavusseviimiseks vajalikke parandusmeetmeid või kõrvaldavad vajadusel toote turult ja võtavad selle lõpptarbija käest tagasi. Nad teatavad sellest viivitamata ametiasutustele liikmesriikides, kus nad on ehitustoote kättesaadavaks teinud, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

7.   Tootjad esitavad pädevate riiklike ametiasutuse põhjendatud taotluse korral neile kogu teabe ja dokumentsatsiooni, mis kinnitab ehitustoote vastavust deklareeritud toimivusele. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse selleks, et ära hoida nende turule viidud ehitustoodetest tulenevaid ohte.

Artikkel 11

Volitatud esindajad

1.   Tootjad võivad kirjaliku volitusega nimetada volitatud esindaja.

Tehnilise dokumentatsiooni koostamine ei tohi kuuluda volitatud esindaja ülesannete hulka.

2.   Kui tootja on nimetanud endale volitatud esindaja, siis teeb viimane vähemalt järgmist:

| a) | hoiab toimivusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni riiklikele järelevalveasutustele saadaval artikli 10 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul; |
| --- | --- |

a)

hoiab toimivusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni riiklikele järelevalveasutustele saadaval artikli 10 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul;

| b) | esitab pädevate riiklike ametiasutuste nõudmisel neile kogu teabe ja dokumentatsiooni, mis kinnitab toote vastavust deklareeritud toimivusele; |
| --- | --- |

b)

esitab pädevate riiklike ametiasutuste nõudmisel neile kogu teabe ja dokumentatsiooni, mis kinnitab toote vastavust deklareeritud toimivusele;

| c) | teeb pädevate asutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse selleks, et ära hoida nende volitusalustest ehitustoodetest tulenevaid ohte. |
| --- | --- |

c)

teeb pädevate asutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse selleks, et ära hoida nende volitusalustest ehitustoodetest tulenevaid ohte.

Artikkel 12

Importijate kohustused

1.   Ehitustoodet ühenduse turule viies arvestavad importijaid käesoleva määruse nõuetega.

2.   Enne ehitustoote turuleviimist tagavad importijad, et tootja on deklareeritud toimivuse püsivust hinnanud ja kontrollinud. Nad kontrollivad, et tootja on koostanud artikli 10 lõike 1 esimeses lõigus osutatud tehnilise dokumentatsiooni. Nad koostavad toimivusdeklaratsiooni vastavalt artiklitele 4, 5 ja 6. Nad tagavad ka, et tootel on nõutud CE-vastavusmärgis, et sellega on kaasas nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 10 lõigetes 4 ja 5 sätestatud nõuded.

Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et ehitustoode ei vasta toimivusdeklaratsioonile, ei tohi ta ehitustoodet turule viia, kuni see on viidud vastavusse lisatud toimivusdeklaratsiooniga või kuni toimivusdeklaratsioon on parandatud.

3.   Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubamärgi ja kontaktaadressi ehitustootele või, kui see ei ole võimalik, siis ehitustoote pakendile või ehitustootega kaasas olevasse dokumenti.

4.   Importijad tagavad, et sel ajal, kui toode on nende vastutuse all, ei kahjustata ladustamis- või transportimistingimustega selle vastavust deklareeritud toimivusele.

5.   Importijad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et ehitustoode, mille nad on turule viinud, ei vasta toimivusdeklaratsioonile, võtavad viivitamata kõnealuse ehitustoote vastavusseviimiseks vajalikke parandusmeetmeid või kõrvaldavad vajadusel toote turult ja võtavad selle lõpptarbija käest tagasi. Nad teatavad sellest viivitamata ametiasutustele liikmesriikides, kus nad on ehitustoote kättesaadavaks teinud, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

6.   Importijaid hoiavad artikli 10 lõikes 2 osutatud ajavahemiku jooksul turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadaval toimivusdeklaratsiooni eksemplari ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks viimaste nõudmisel neile kättesaadav.

7.   Importijad esitavad pädevate riiklike ametiasutuse põhjendatud taotluse korral neile kogu teabe ja dokumentsatsiooni, mis kinnitab ehitustoote vastavust deklareeritud toimivusele. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse selleks, et ära hoida nende turule viidud ehitustoodetest tulenevaid ohte.

Artikkel 13

Turustajate kohustused

1.   Toodet turul kättesaadavaks tehes peavad turustajad arvestama käesoleva määruse nõuetega.

2.   Enne ehitustoote turul kättesaadavaks tegemist tagavad turustajad, et toode kannab nõutud CE-vastavusmärgist, et sellega on kaasas käesolevas määruses nõutud dokumendid ning juhendid ja ohutusteave keeles, mis on selle liikmesriigi kasutajatele, kus toode turul kättesaadavaks tehakse, hästi arusaadav, ning et tootja ja importija on täitnud artikli 10 lõigetes 4 ja 5 ning artikli 12 lõikes 3 sätestatud nõuded.

Kui turustaja arvab või tal on põhjust uskuda, et ehitustoode ei vasta toimivusdeklaratsioonile, tohib ta teha ehitustoote turul kättesaadavaks alles pärast seda, kui toode vastab lisatud toimivusdeklaratsioonile või kui toimivusdeklaratsioon on parandatud. Turustaja teatab sellest tootjale või importijale, aga ka turujärelevalveasutustele, kui toode kujutab endast ohtu.

3.   Turustaja tagab, et sel ajal, kui toode on tema vastutuse all, ei kahjustata ladustamis- või transportimistingimustega selle vastavust deklareeritud toimivusele.

4.   Turustajad, kes arvavad või kellel on põhjust uskuda, et ehitustoode, mille nad on turul kättesaadavaks teinud, ei vasta toimivusdeklaratsioonile, tagavad, et viivitamata võetakse kõnealuse ehitustoote vastavusse viimiseks vajalikke parandusmeetmeid või vajadusel kõrvaldatakse toode turult ja võetakse see lõpptarbija käest tagasi. Nad teatavad sellest viivitamata ametiasutustele liikmesriikides, kus nad on toote kättesaadavaks teinud, esitades eelkõige üksikasjad mittevastavuse ja võetud parandusmeetmete kohta.

5.   Turustajad esitavad pädevate riiklike ametiasutuse põhjendatud taotluse korral neile kogu teabe ja dokumentsatsiooni, mis kinnitab ehitustoote vastavust deklareeritud toimivusele. Nad teevad nimetatud ametiasutustega viimaste nõudmisel koostööd kõigis meetmetes, mis võetakse selleks, et ära hoida nende turul kättesaadavaks tehtud ehitustoodetest tulenevaid ohte.

Artikkel 14

Juhtumid, millal tootjate kohustused kehtivad importijate ja turustajate suhtes

Käesoleva määruse kohaldamisel peetakse tootjaks importijat või turustajat, kes viib toote turule oma kaubamärgi all või muudab juba turule viidud ehitustoodet viisil, mis võib mõjutada vastavust deklareeritud toimivusega, ja seetõttu kohaldatakse tema suhtes tootja kohustusi vastavalt artiklile 10.

Artikkel 15

Ettevõtjate tuvastamine

Ettevõtjad peavad nõudmisel olema võimelised nimetama turujärelevalveasutustele artikli 10 lõikes 2 osutatud ajavahemikul järgmist:

| a) | iga ettevõtja, kes on neid tootega varustanud; |
| --- | --- |

a)

iga ettevõtja, kes on neid tootega varustanud;

| b) | iga ettevõtja, keda nad on tootega varustanud. |
| --- | --- |

b)

iga ettevõtja, keda nad on tootega varustanud.

IV PEATÜKK

Ühtlustatud tehnilised kirjeldused

Artikkel 16

Ühtlustatud standardid

1.   Direktiivi 98/34/EÜ I lisas loetletud Euroopa standardimisasutused kehtestavad ühtlustatud standardid
  taotluste
  alusel
  , mille on esitanud komisjon
  kooskõlas kõnealuse direktiivi
  artikli 6 lõike 3 esimese taandega ning alaline komitee kooskõlas artikli 5 lõikega 1
  .

Euroopa standardimisasutused tagavad, et üheski sektoris ei moodusta ükski osalejate kategooria üle 25 % tehnilise komitee või töörühma koosseisust. Kui üks või mitu sektoris osalejate rühma ei saa või ei soovi töörühma töös osaleda, võib selle nõude kõikide osalejate nõusolekul üle vaadata.

2.   Ühtlustatud standardites nähakse ette ehitustoodete toimivuse
  ja vastupidavuse
  hindamismeetodid ja -tingimused seoses nende põhiomadustega.

Ühtlustatud standardites nähakse vajaduse korral ette toodete üldine kasutusotstarve; samuti nähakse neis ette põhiomadused, mille miinimumnõuded seoses toimivustasemete ja -klassidega määrab komisjon kindlaks IV lisa tabelis 1 toodud iga tooterühma kohta ning vastavalt kasutamisviisile, vastavalt artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Ühtlustatud standardites nähakse vajadusel ette meetodid, mida kasutatakse ehitustoodete toimivuse hindamiseks seoses nende põhiomadustega ning mis on vähem koormavad kui katsetamine.

3.   Euroopa standardimisasutused määravad ühtlustatud standardites kohaldatava tehase tootmisohje, milles võetakse arvesse asjassepuutuva ehitustoote tootmisprotsessi eritingimusi.

4.   Komisjon hindab Euroopa standardimisasutuste kehtestatud ühtlustatud standardite kooskõla asjassepuutuva volitusega.

Komisjon avaldab asjakohastele volitustele vastavate ühtlustatud standardite viidete loetelu Euroopa Ühenduste Teatajas ja määrab kõnealuste standardite kohaldamiskuupäeva.

Komisjon avaldab selle loetelu ajakohastused.

Artikkel 17

Ametlikud vastuväited ühtlustatud standarditele

1.   Kui liikmesriik või komisjon on seisukohal, et ühtlustatud standard ei vasta täielikult asjakohases volituses sätestatud nõuetele, siis suunab komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse direktiivi 98/34/EÜ artikliga 5 moodustatud komiteele ja esitab oma argumendid. Komitee esitab pärast asjaomaste Euroopa standardimisasutustega konsulteerimist viivitamata oma arvamuse.

2.   Võttes arvesse komitee arvamust, otsustab komisjon, kas avaldada, mitte avaldada, osaliselt avaldada, säilitada, osaliselt säilitada või kustutada Euroopa Liidu Teatajast viited asjakohastele ühtlustatud standarditele.

3.   Komisjon teatab sellest asjaomasele Euroopa standardiasutusele ja taotleb vajadusel asjakohaste ühtlustatud standardite ülevaatamist.

4.
     
  Kui Euroopa standardimisasutus on kiitnud heaks ühtlustatud standardi, võib artikli 51 lõike 1 osutatud komitee teostada kontrolli, millega tagatakse, et standard vastab komisjoni või liikmesriigi antud volitustes kindlaks määratud nõuetele.

Artikkel 18 ║

Toimivustasemed või -klassid

1.   Komisjon võib kehtestada toimivusklassid seoses ehitustoodete põhiomadustega.

Kõnealused meetmed käesoleva määruse väheoluliste sätete muutmiseks määruse täiendamise teel võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

2.   Kui komisjon ei ole kehtestanud toimivusklasse seoses ehitustoodete põhiomadustega, võivad Euroopa standardimisasutused kehtestada need ühtlustatud standardites.

Kui komisjon on kehtestanud toimivusklassid seoses ehitustoodete põhiomadustega, kasutavad Euroopa standardimisasutused ühtlustatud standardites kõnealuseid klasse
  , lähtudes läbivaadatud volitustest
  .

3.   
  Kui asjakohastes volitustes on nii sätestatud, kehtestavad
  Euroopa standardimisasutused
  ühtlustatud standardites põhiomadustega seotud toimivustasemed ning vajaduse korral kavandatud lõppotstarbed, mida ehitustooted liikmesriikides peavad täitma.

4.
     
  Komisjon võib kehtestada tingimused, mille kohaselt peetakse ehitustoodet teatud toimivustasemele või -klassile vastavaks ilma katsetamata või ilma täiendavalt katsetamata.

Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Kui komisjon ei ole selliseid tingimusi kehtestanud, võivad Euroopa standardimisasutused kehtestada need ühtlustatud standardites, lähtudes läbivaadatud volitustest.

5.   Liikmesriigid võivad määrata toimivustasemeid või -klasse
  , mida ehitustooted peavad täitma,
  seoses ehitustoodete põhiomadustega ainult vastavalt klassifitseerimissüsteemidele, mille on kehtestanud Euroopa standardimisasutused ühtlustatud standardites või mille on kehtestanud komisjon.

Artikkel 19 ║

Toimivuse püsivuse hindamine ja kontrollimine

1.   Ehitustoodete põhiomadustega seotud deklareeritud toimivuse püsivust hinnatakse ja kontrollitakse vastavalt ühele VI lisas esitatud süsteemidest.

2.   Komisjon määrab, millist süsteemi kohaldatakse teatava ehitustoote või ehitustoodete rühma suhtes, vastavalt järgmistele tingimustele:

| a) | toote rolli tähtsus ehitistele esitatavate põhinõuete seisukohalt; |
| --- | --- |

a)

toote rolli tähtsus ehitistele esitatavate põhinõuete seisukohalt;

| b) | toote laad; |
| --- | --- |

b)

toote laad;

| c) | ehitustoote põhiomaduste muutumise mõju toote kasutusea jooksul; |
| --- | --- |

c)

ehitustoote põhiomaduste muutumise mõju toote kasutusea jooksul;

| d) | puuduste tekkimise tõenäosus toote valmistamisel. |
| --- | --- |

d)

puuduste tekkimise tõenäosus toote valmistamisel.

Igal juhul valib komisjon kõige vähem koormava
  süsteemi, mis
  samas
  tagab ehitustoote ohutu paigaldamise ehitistesse
  .

Kõnealused meetmed käesoleva määruse väheoluliste sätete muutmiseks määruse täiendamise teel võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

3.   Valitud süsteem
  ja teave kavandatud üldise kasutusotstarbe kohta
  märgitakse ühtlustatud standardite volitustesse ja ühtlustatud tehnilistesse kirjeldustesse.

Artikkel 20 ║

Euroopa hindamisdokument

1.   
  Ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata ehitustoodete kohta võtab
  Euroopa hindamisdokumendi ▐ vastu artikli 25 lõikes 1 osutatud tehnilise hindamise asutuste organisatsioon pärast seda, kui tootja või importija on vastavalt II lisas sätestatud menetlusele taotlenud Euroopa tehnilist hinnangut.

2.   Artikli 25 lõikes 1 osutatud tehnilise hindamise asutuste organisatsioon kehtestab Euroopa hindamisdokumendis ehitustoote nende põhiomadustega seotud toimivuse hindamismeetodid ja -tingimused, mis on seotud tootja kavandatava kasutusega.

3.   Artikli 25 lõikes 1 osutatud tehnilise hindamise asutuste organisatsioon määrab Euroopa hindamisdokumendis kohaldatava konkreetse tehase tootmisohje, võttes arvesse asjakohase ehitustoote tootmisprotsessi eritingimusi.

4.
     
  Kui komisjon leiab, et Euroopa hindamisdokumendi osas on saavutatud piisav teaduslik-tehniline ekspertiis, volitab ta Euroopa standardimisasutusi koostama Euroopa hindamisdokumendi alusel ühtlustatud standardit.

Artikkel 21 ║

Euroopa tehniline hinnang

1.   
  Ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata ehitustoodete kohta annab
  Euroopa tehnilise hinnangu ▐ Euroopa tehnilise hindamise asutus ▐ tootja või importija taotluse korral Euroopa hindamisdokumendi alusel vastavalt II lisas sätestatud menetlusele.

2.   Komisjon määrab Euroopa tehnilise hinnangu vormi.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

V PEATÜKK

Tehnilise hindamise asutused

Artikkel 22 ║

Tehnilise hindamise asutuste määramine

3.   Liikmesriigid võivad V lisa tabelis nr 1 loetletud tootevaldkondade jaoks määrata tehnilise hindamise asutused.

Liikmesriigid, kes on määranud tehnilise hindamise asutuse, teatavad teisetele liikmesriikidele ja komisjonile tehnilise hindamise asutuse nime, aadressi ja tootevaldkonnad, mille jaoks tehnilise hindamise asutus on määratud.

4.   Komisjon teeb tehnilise hindamise asutuste loetelu avalikkusele kättesaadavaks ja nimetab tootevaldkonnad, mille jaoks need on määratud.

Komisjon avaldab selle loetelu ajakohastused.

Artikkel 23 ║

Tehnilise hindamise asutustele esitatavad nõuded

1.   Tehnilise hindamise asutused peavad vastama V lisa tabelis nr 2 esitatud nõuetele.

2.   Kui tehnilise hindamise asutus ei vasta enam lõikes 1 osutatud nõuetele, tühistab liikmesriik selle tehnilise hindamise asutuse määramise.

3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele riiklikust korrast, mis kehtib tehnilise hindamise asutuste hindamise ja nende töö järelevalve suhtes, ja sellekohase teabe muudatustest. Komisjon teeb kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 24 ║

Tehnilise hindamise asutuste hindamine

1.   Tehnilise hindamise asutused kontrollivad, kas teised tehnilise hindamise asutused täidavad V lisa tabelis nr 2 esitatud vastavaid kriteeriume.

Hindamist korraldab artikli 25 lõikes 1 osutatud organisatsioon ning see toimub kord iga nelja aasta tagant V lisa tabelis nr 1 loetletud tootevaldkondades, mille jaoks tehnilise hindamise asutused on määratud.

2.   Komisjon kehtestab
  läbipaistva
  hindamise korra, sealhulgas asjakohased
  ja kättesaadavad
  menetlused hindamise tulemusena vastuvõetud otsuste edasikaebamiseks.

Kõnealused meetmed käesoleva määruse väheoluliste sätete muutmiseks määruse täiendamise teel võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Tehnilise hindamise asutust ei tohi hinnata sama liikmesriigi tehnilise hindamise asutus.

3.   Artikli 25 lõikes 1 nimetatud organisatsioon edastab tehnilise hindamise asutuste hindamise tulemused kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

Komisjon jälgib koostöös liikmesriikidega eeskirjade järgimist ja tehnilise hindamise asutuste hindamise nõuetekohast toimimist.

Artikkel 25 ║

Tehnilise hindamise asutuste koordineerimine

1.   Tehnilise hindamise asutused loovad tehniliseks hindamiseks organisatsiooni (edaspidi „tehnilise hindamise asutuste organisatsioon”).

2.   Tehnilise hindamise asutuste organisatsioon täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | koordineerib artiklis 19 ja II lisas esitatud eeskirjade ja korra kohaldamist ning annab selleks vajalikku abi; |
| --- | --- |

a)

koordineerib artiklis 19 ja II lisas esitatud eeskirjade ja korra kohaldamist ning annab selleks vajalikku abi;

| b) | informeerib kaks korda aastas komisjoni küsimustest, mis on seotud Euroopa hindamisdokumentide ettevalmistamisega, ning seikadest, mis on seotud artiklis 19 ja II lisas sätestatud eeskirjade ja korra tõlgendamisega; |
| --- | --- |

b)

informeerib kaks korda aastas komisjoni küsimustest, mis on seotud Euroopa hindamisdokumentide ettevalmistamisega, ning seikadest, mis on seotud artiklis 19 ja II lisas sätestatud eeskirjade ja korra tõlgendamisega;

| c) | võtab vastu Euroopa hindamisdokumente; |
| --- | --- |

c)

võtab vastu Euroopa hindamisdokumente;

| d) | korraldab tehnilise hindamise asutuste hindamist; |
| --- | --- |

d)

korraldab tehnilise hindamise asutuste hindamist;

| e) | tagab tehnilise hindamise asutuste koordineerimise; |
| --- | --- |

e)

tagab tehnilise hindamise asutuste koordineerimise;

| f) | tagab tehnilise hindamise asutuste võrdse kohtlemise tehnilise hindamise asutuste organisatsioonis; |
| --- | --- |

f)

tagab tehnilise hindamise asutuste võrdse kohtlemise tehnilise hindamise asutuste organisatsioonis;

| g) | tagab artiklis 19 ja II lisas kehtestatud menetluste läbipaistvuse ning tootjaga konsulteerimise kõnealuste menetluste käigus. |
| --- | --- |

g)

tagab artiklis 19 ja II lisas kehtestatud menetluste läbipaistvuse ning tootjaga konsulteerimise kõnealuste menetluste käigus.

3.   Komisjon võib toetada tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni lõike 2 punktis e nimetatud ülesannete täitmisel. Selleks võib komisjon sõlmida tehnilise hindamise asutuste organisatsiooniga partnerluse raamlepingu.

4.   Liikmesriigid tagavad, et tehnilise hindamise asutused toetavad rahaliselt ja inimressurssidega tehnilise hindamise asutuste organisatsiooni.

VI PEATÜKK

LIHTSUSTATUD KORD

Artikkel 26 ║

Tehnilise eridokumentatsiooni kasutamine

1.   Kui tootja määrab kindlaks tootetüübi, võib ta asendada tüübikatsetuse või tüübiarvestuse tehnilise eridokumentatsiooniga, mis näitab, et:

| a) | tema turuleviidava ehitustoote ühe või mitme põhiomaduse puhul loetakse, et kõnealune toode saavutab teatava toimivustaseme või -klassi ilma katsetamise või arvutusteta või ilma täiendava katsetamise või arvutusteta vastavas ühtlustatud tehnilises kirjelduses või komisjoni otsuses esitatud tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

a)

tema turuleviidava ehitustoote ühe või mitme põhiomaduse puhul loetakse, et kõnealune toode saavutab teatava toimivustaseme või -klassi ilma katsetamise või arvutusteta või ilma täiendava katsetamise või arvutusteta vastavas ühtlustatud tehnilises kirjelduses või komisjoni otsuses esitatud tingimuste kohaselt;

| b) | tema turuleviidav ehitustoode on sama tüüpi teise ehitustootega, mida toodab teine tootja ning mida on juba katsetatud vastava ühtlustatud tehnilise kirjelduse kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab kõnealuse teise toote kõigile katsetulemustele või osale neist
  . Tootja võib kasutada teise tootja saadud katsetulemusi üksnes pärast loa saamist kõnealuselt tootjalt, kellele jääb vastutus kõnealuste katsetulemuste täpsuse, usaldusväärsuse ja püsivuse eest; või |
| --- | --- |

b)

tema turuleviidav ehitustoode on sama tüüpi teise ehitustootega, mida toodab teine tootja ning mida on juba katsetatud vastava ühtlustatud tehnilise kirjelduse kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab kõnealuse teise toote kõigile katsetulemustele või osale neist
  . Tootja võib kasutada teise tootja saadud katsetulemusi üksnes pärast loa saamist kõnealuselt tootjalt, kellele jääb vastutus kõnealuste katsetulemuste täpsuse, usaldusväärsuse ja püsivuse eest; või

| c) | tema turuleviidav ehitustoode on süsteem, mis koosneb osadest, mille ta paneb nõuetekohaselt kokku, järgides täpseid juhiseid, mille on andnud sellise süsteemi või selle osa pakkuja, kes on kõnealuse süsteemi või osa üht või mitut põhiomadust juba katsetanud vastava ühtlustatud tehnilise kirjelduse kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab temale tarnitud süsteemi või osa kõigile katsetulemustele või osale neist. |
| --- | --- |

c)

tema turuleviidav ehitustoode on süsteem, mis koosneb osadest, mille ta paneb nõuetekohaselt kokku, järgides täpseid juhiseid, mille on andnud sellise süsteemi või selle osa pakkuja, kes on kõnealuse süsteemi või osa üht või mitut põhiomadust juba katsetanud vastava ühtlustatud tehnilise kirjelduse kohaselt. Kui need tingimused on täidetud, on tootjal õigus deklareerida, et toimivus vastab temale tarnitud süsteemi või osa kõigile katsetulemustele või osale neist.

Tootja võib kasutada teise tootja
  või süsteemi pakkuja
  saadud katsetulemusi üksnes pärast loa saamist kõnealuselt tootjalt
  või süsteemi pakkujalt,
  kellele jääb vastutus kõnealuste katsetulemuste täpsuse, usaldusväärsuse ja püsivuse eest.
  Tootja vastutab toote kõikidele toimivusdeklaratsioonidele vastavuse eest kooskõlas asjaomase ühtlustatud tehnilise kirjeldusega. Tootja tagab, et toote toimivus ei halvene hilisema tootmis- ja koosteprotsessi käigus.

2.   
  Tehnilist eridokumentatsiooni kontrollib asjaomane sertifitseerimisasutus, nagu on osutatud VI lisas,
  kui lõikes 1 osutatud ehitustoode kuulub ehitustoodete rühma, mille puhul on kohaldatavaks toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemiks VI lisas sätestatud

| — | süsteem 1 või 2 toodete puhul, mis vastavad artikli 26 lõike 1 punktile a (ilma katsetamiseta/ilma täiendava katsetamiseta); |
| --- | --- |

—

süsteem 1 või 2 toodete puhul, mis vastavad artikli 26 lõike 1 punktile a (ilma katsetamiseta/ilma täiendava katsetamiseta);

| — | süsteem 1, 2 või 4 toodete puhul, mis vastavad artikli 26 lõike 1 punktile b (sama tüüpi); |
| --- | --- |

—

süsteem 1, 2 või 4 toodete puhul, mis vastavad artikli 26 lõike 1 punktile b (sama tüüpi);

| — | süsteem 1 või 2 toodete puhul, mis vastavad artikli 26 lõike 1 punktile c (astmestamine). |
| --- | --- |

—

süsteem 1 või 2 toodete puhul, mis vastavad artikli 26 lõike 1 punktile c (astmestamine).

3.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata importijate suhtes, kes viivad toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudavad juba turule viidud ehitustoodet viisil, mis võib mõjutada vastavust deklareeritud toimivusele artikli 14 tähenduses.

Artikkel 27 ║

Tehnilise eridokumentatsiooni kasutamine mikroettevõtetes
  , kus toodetakse ehitustooteid

1.   Mikroettevõtted
  , kus toodetakse ehitustooteid,
  võivad ehitustoote deklareeritud toimivuse hindamise kohaldatava süsteemi asendada tehnilise eridokumentatsiooniga. Tehniline eridokumentatsioon näitab ehitustoote vastavust kohaldatavatele nõuetele.

2.   Kui lõikes 1 osutatud ehitustoode kuulub ehitustoodete rühma, mille puhul on kohaldatavaks toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemiks V lisas sätestatud süsteem nr 1 või 2, kontrollib tehnilist eridokumentatsiooni vastav sertifitseerimisasutus, nagu on osutatud V lisas.

3.
     
  Tehniline eridokumentatsioon tagab isikute tervise ja ohutuse ning muude avalike huvide võrdväärse taseme. Tootja vastutab toodete vastavuse eest toimivusdeklaratsioonis deklareeritud omadustele. Tootja esitab teabe toodete kavandatud lõppotstarbe kohta.

4.
     
  Komisjon koostab hiljemalt ...

   (12)

  aruande käesoleva artikli rakendamise kohta, milles käsitletakse muu hulgas seda, kas selle rakendamist võiks laiendada teistele ettevõtjatele, kas kohandada seda väiksemahulisele tootmisele või kas see tuleks kehtetuks tunnistada. Komisjon esitab selle aruande, vajaduse korral koos õigusloomeettepanekutega, Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.
     
  Käesolevat artiklit ei kohaldata importijate suhtes, kes viivad toote turule oma nime või kaubamärgi all või muudavad juba turule viidud ehitustoodet viisil, mis võib mõjutada vastavust deklareeritud toimivusele artikli 14 tähenduses.

Artikkel 28 ║

Tehnilise esidokumentatsiooni kasutamine individuaalselt valmistatud toodete puhul

1.   Mittetööstuslikus tootmisprotsessis eritellimuse alusel kujundatud ja toodetud ehitustoote puhul, mis on paigaldatud ühte kindlaksmääratud ehitisse, võib tootja toimivuse hindamise kohaldatava süsteemi asendada tehnilise eridokumentatsiooniga, mis näitab kõnealuse toote vastavust kohaldatavatele nõuetele.
  Tehniline eridokumentatsioon tagab põhiliste töönõuete suhtes võrdväärse usaldatavuse ja toimivuskindluse taseme.

2.   Kui lõikes 1 osutatud ehitustoode kuulub ehitustoodete rühma, mille puhul on kohaldatavaks toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemiks VI lisas sätestatud süsteem nr 1+ või 1, kontrollib tehnilist eridokumentatsiooni vastav sertifitseerimisasutus, nagu on osutatud VI lisas.

VII PEATÜKK

Teavitavad ametiasutused ja teatatud asutused

Artikkel 29 ║

Teatamine

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele asutustest, kes on määratud täitma toimivuse püsivuse hindamisel ja kontrollimisel kolmandate isikute ülesandeid käesoleva määruse alusel.

Artikkel 30 ║

Teavitavad ametiasutused

1.   Liikmesriigid määravad teavitava ametiasutuse, kes vastutab vajaliku hindamis- ja teavituskorra kehtestamise ja järgimise eest asutuste puhul, keda määratakse täitma käesoleva määruse kohaldamisel deklareeritud toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmandate isikute ülesandeid, ning teatatud asutuste järelevalve eest, sealhulgas artikli 33 sätete täitmise eest.

2.   Kui teavitamine põhineb akrediteerimistunnistusel, võivad liikmesriigid otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja järelevalvet teostavad määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas nende riiklikud akrediteerimisasutused.

3.   Kui teavitav ametiasutus delegeerib, annab allhankelepinguga või muul viisil edasi lõikes 1 nimetatud hindamise, teavitamise või järelevalve asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus, kellele nimetatud ülesanded on delegeeritud või muul viisil edasi antud, olema juriidiline isik ja mutatis mutandis täitma artiklis 33 sätestatud nõudeid. Lisaks peab selline asutus võtma piisavad meetmed oma tegevusega seotud varalise vastutuse katmiseks.

4.   Teavitav ametiasutus võtab täieliku vastutuse ülesannete eest, mis on teisele asutusele delegeeritud või muul viisil edasi antud.

5.
     
  Teavitav ametiasutus tagab, et vastavuse hindamine viiakse läbi nõuetekohaselt, kehtestamata ettevõtjatele põhjendamatuid kohustusi ja võttes asjakohaselt arvesse ettevõtte suurust, ehitussektori eripära ja struktuuri, toote tehnilise keerukuse astet ning tootmise laadi, mahtu ja sagedust.

Artikkel 31 ║

Teavitavatele ametiasutustele esitatavad nõuded

1.   Teavitav ametiasutus luuakse nii, et ei tekiks huvide konflikti teatatud asutustega.

2.   Teavitava ametiasutuse korraldus ja töö tagavad tema tegevuse objektiivsuse ja erapooletuse.

3.   Teavitava ametiasutuse töö on korraldatud nii, et kõiki toimivuse hindamisega tegeleva asutuse teatavakstegemisega seotud otsuseid teevad pädevad isikud, kes ei ole hindamist korraldanud isikud.

4.   Teavitav ametiasutus ei soorita mingeid teatatud asutuse tehtavaid toiminguid ega paku konsultatsiooniteenuseid kommertslikul või konkurentsi alusel.

5.   Teavitav ametiasutus tagab saadud teabe konfidentsiaalsuse.

6.   Teavitaval ametiasutusel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt pädevat personali.

Artikkel 32 ║

Teavitavate ametiasutuste teabekohustus

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele toimivuse hindamise asutuste hindamise ja nendest teatamise ning teatatud asutuste järelevalve suhtes kehtivast riiklikust korrast ning kõnealuse teabe kõikidest muutustest.

Komisjon teeb kõnealuse teabe avalikkusele kättesaadavaks.

Artikkel 33 ║

Nõuded teatatud asutustele

1.   Et olla teatatud asutus, vastab toimivuse hindamise asutus lõigetes 2–11 sätestatud nõuetele.

2.   Toimivuse hindamise asutus asutatakse vastavalt liikmesriigi õigusaktidele ning ta on juriidiline isik.

3.   Toimivuse hindamise asutus on kolmas isik, kes on sõltumatu organisatsioonist või ehitustootest, mida ta hindab.

Asutust, mis kuulub äriühendusse või kutseliitu, mis esindab hinnatava ehitustoote kujundamise, valmistamise, tarnimise, koostamise, kasutamise või hooldamisega seotud ettevõtteid, võib pidada selliseks asutuseks tingimusel, et tema sõltumatus ja huvide konflikti puudumine on tõestatud.

4.   Toimivuse hindamise asutus, selle juhtkond ja deklareeritud toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus kolmanda isiku ülesannete täitmise eest vastutav personal ei ole ei hinnatava toote kujundaja, tootja, tarnija, paigaldaja, ostja, omanik, kasutaja või hooldaja ega ühegi kõnealuse isiku volitatud esindaja. See ei välista teatatud asutuse toiminguteks vajalike hinnatud toodete kasutamist või nende toodete kasutamist isiklikul otstarbel.

Nad ei tohi olla otsesel viisil seotud kõnealuste ehitustoodete kujunduse, tootmise, ehitamise, turustamise, paigaldamise, kasutamise või hooldusega ega esindada ühtegi isikut, kes nimetatud tegevustega tegeleb. Nad ei seo end ühegi tegevusega, mis võib seada ohtu nende sõltumatuse või otsustusvõime ja aususe seoses neile määratud toimingutega.

Teatatud asutus tagab, et tema filiaalide või allhankijate tegevus ei mõjuta tema hindamis- ja/või kontrollitegevuse konfidentsiaalsust, objektiivsust ja erapooletust.

5.   Teatatud asutus ja selle personal täidavad kolmandate isikutena ülesandeid toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus
  tootja jaoks täiesti läbipaistvalt,
  suurima erialase usaldusväärsuse ja nõutava erialase tehnilise pädevusega ning nad peavad olema vabad igasugustest, eelkõige rahalistest surveavaldustest ja ahvatlustest, mis lähtuvad isikutest või isikute rühmadest, kes on huvitatud nimetatud tegevuse tulemustest, ja mis võivad mõjutada nende otsuseid või vastavushindamise tulemusi.

6.   Teatatud asutus on toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus võimeline täitma kõiki kolmanda isiku ülesandeid, mis on määratud sellisele asutusele VI lisa kohaselt ja milleks teda on volitatud, olenemata sellest, kas kõnealuseid ülesandeid täidab teatatud asutus ise või seda tehakse tema nimel ja tema vastustusel.

Alati ning toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise iga süsteemi puhul ja ehitustoodete iga liigi või kategooria, tooteomaduste ja ülesannete puhul, milleks teda on volitatud, on teatatud asutuse käsutuses vajalik:

| a) | tehniliste teadmistega ning piisava ja asjakohase kogemusega personal, kes on võimeline täitma toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus ülesandeid kolmanda isikuna; |
| --- | --- |

a)

tehniliste teadmistega ning piisava ja asjakohase kogemusega personal, kes on võimeline täitma toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus ülesandeid kolmanda isikuna;

| b) | toimivuse hindamisel järgitava korra kirjeldus, et tagada kõnealuse korra läbipaistvus ja võime seda järgida. Tal on asjakohased tegevuspõhimõtted ja kord, mille abil eristatakse teatatud asutusena täidetud ülesandeid muudest toimingutest; |
| --- | --- |

b)

toimivuse hindamisel järgitava korra kirjeldus, et tagada kõnealuse korra läbipaistvus ja võime seda järgida. Tal on asjakohased tegevuspõhimõtted ja kord, mille abil eristatakse teatatud asutusena täidetud ülesandeid muudest toimingutest;

| c) | toimingute kord, mille puhul võetakse arvesse etttevõtete suurust, majandussektorit ja ülesehitust, kõnealuse toote tehnoloogia keerukuse astet ning tootmisprotsessi massi- või seeriaviisilist iseloomu. |
| --- | --- |

c)

toimingute kord, mille puhul võetakse arvesse etttevõtete suurust, majandussektorit ja ülesehitust, kõnealuse toote tehnoloogia keerukuse astet ning tootmisprotsessi massi- või seeriaviisilist iseloomu.

Tal on temale määratud toimingute nõuetekohase teostamisega seotud tehniliste ja haldusülesannete täitmiseks vajalikud vahendid ning juurdepääs vajalikele seadmetele ja vahenditele.

7.   Personalil, kes vastutab asutusele määratud toimingute teostamise eest, on:

| a) | nõuetekohane tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki kolmanda isiku ülesandeid deklareeritud toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus asutusele määratud vastaval alal; |
| --- | --- |

a)

nõuetekohane tehniline ja kutsealane väljaõpe, mis hõlmab kõiki kolmanda isiku ülesandeid deklareeritud toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus asutusele määratud vastaval alal;

| b) | rahuldavad teadmised nende korraldatavate hindamiste ja kontrollimiste nõuete kohta ning asjakohane pädevus nimetatud toimingute teostamiseks; |
| --- | --- |

b)

rahuldavad teadmised nende korraldatavate hindamiste ja kontrollimiste nõuete kohta ning asjakohane pädevus nimetatud toimingute teostamiseks;

| c) | kohaldatavate ühtlustatud standardite ja määruse vastavate sätete piisav tundmine ja mõistmine; |
| --- | --- |

c)

kohaldatavate ühtlustatud standardite ja määruse vastavate sätete piisav tundmine ja mõistmine;

| d) | võime koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad hindamiste ja kontrollimiste teostamist. |
| --- | --- |

d)

võime koostada sertifikaate, registreid ja aruandeid, mis tõestavad hindamiste ja kontrollimiste teostamist.

8.   Teatatud asutuse, selle juhtkonna ja hindamispersonali erapooletus on tagatud.

Teatatud asutuse juhtkonna ja hindamispersonali tasu suurus ei sõltu teostatud hindamiste arvust ega nimetatud hindamiste tulemustest.

9.   Teatatud asutus võtab endale vastutuskindlustuse juhul, kui vastutus ei kuulu riigisisese õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise otseselt ei vastuta teostatud hindamise ja/või kontrollimise eest.

10.   Teatatud asutuse töötajad on kohustatud ametisaladusena kaitsma teavet, mille nad on saanud, täites V lisa alusel ülesandeid, välja arvatud teabevahetus selle liikmesriigi pädevate haldusasutustega, kus teatatud asutus tegutseb. Tagatakse omandiõiguste kaitse.

11.   Teatatud asutus osaleb standardimises või tagab, et hindamispersonalile teatatakse asjakohastest standarditest ja käesoleva määruse alusel loodava teatatud asutuste tegevuse koordineerimise rühma tegevusest, ning käsitab nimetatud rühma töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja dokumente oma tegevuse üldsuunistena.

12.
     
  Teatatud asutused teavitavad oma kliente ning nõustavad neid nende parimate huvide kohaselt.

Artikkel 34

Vastavuse eeldamine

Kui toimivuse hindamise asutus suudab tõendada oma vastavust ühtlustatud standardites või nende osades sätestatud kriteeriumidega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse, et ta vastab artiklis 33 kirjeldatud nõuetele, kui kohaldatavad ühtlustatud standardid neid nõudeid hõlmavad.

Artikkel 35 ║

Teatatud asutuste filiaalid ja allhankijad

1.   Kui teatatud asutus teeb toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus teatavate kolmanda isiku ülesannetega seotud ülesannete täitmiseks allhanke või pöördub filiaali poole, peab ta tagama, et allhankija või filiaal täidab artiklis 33 sätestatud nõudeid, ning informeerima teavitavat ametiasutust.

2.   Teatatud asutus vastutab täielikult oma allhankijate ja filiaalide täidetud ülesannete eest, olenemata nende asukohast.

3.   Tegevuse võib lasta teha allhanke korras või selle teostamiseks kasutada filiaale ainult kliendi nõusolekul.

4.   Teatatud asutus hoiab riiklikele ametiasutustele kättesaadavana dokumente, mis on seotud allhankija või filiaali kvalifikatsiooni hindamise ja allhankija või filiaali poolt VI lisa alusel tehtud tööga.

Artikkel 36 ║

Tunnistajatega katsed

1.   Kui see on tehniliselt, majanduslikult või logistiliselt põhjendatud, võivad teatatud asutused korraldada VI lisas osutatud katsed või lasta sellised katsed korraldada oma järelevalve all kas tootmisettevõtetes, kasutades tootja ettevõttesisese labori katsetamisseadmeid, või tootja eelneval nõusolekul era- või riiklikus laboris, kasutades kõnealuse labori seadmeid.

2.   Enne kõnealuste katsete tegemist kontrollib teatatud asutus, kas testimisseadmetel on asjakohane kalibreerimissüsteem ning kas see süsteem on töökorras.

Artikkel 37 ║

Teatamise taotlus

1.   Asutus, keda määratakse täitma kolmanda isikuna ülesandeid toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise käigus, esitab teatamise taotluse selle liikmesriigi teavitavale ametiasutusele, mille territooriumil ta asub.

2.   Taotlusega peab olema kaasas nende teostatavate toimingute ja selle hindamise ja/või kontrollimise korra kirjeldus, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat, ning akrediteerimistunnistus (kui see on olemas), mille on väljastanud määruses (EÜ) nr 765/2008 määratletud riiklik akrediteerimisasutus ja mis tõendab, et kõnealune asutus vastab artiklis 33 sätestatud nõuetele.

3.   Kui kõnesolev asutus ei saa akrediteerimistunnistust esitada, siis esitab ta teavitavale ametiasutusele kõik dokumendid, mille alusel saab kontrollida, tunnustada ja korrapäraselt jälgida tema vastavust artikli 33 nõuetele.

Artikkel 38 ║

Teatamise kord

1.   Teavitavad ametiasutused võivad teatada üksnes nendest asutustest, kes vastavad artikli 33 nõuetele.

2.   Nad kasutavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatamiseks komisjoni väljatöötatud ja hallatavat elektroonilist teavitamisvahendit.

Erandkorras aktsepteeritakse paberkoopiat selliste lõike 3 teises lõigus osutatud horisontaalsete teadete puhul, mille jaoks puudub asjakohane elektrooniline abiahend.

3.   Teatamine hõlmab kõiki üksikasju kõigi täidetavate ülesannete kohta, viidet vastavale ühtlustatud tehnilisele kirjeldusele ja VI lisa punktis 1.4 esitatud süsteemi jaoks asutuse pädevusse kuuluvaid põhiomadusi.

Siiski ei nõuta viidet ühtlustatud tehnilisele kirjeldusele järgmiste põhiomaduste puhul:

| a) | tuletundlikkus; |
| --- | --- |

a)

tuletundlikkus;

| b) | tulepüsivus; |
| --- | --- |

b)

tulepüsivus;

| c) | vastupidavus välisele tulele; |
| --- | --- |

c)

vastupidavus välisele tulele;

| d) | müra neelduvus. |
| --- | --- |

d)

müra neelduvus.

4.   Kui teavitamine ei põhine akrediteerimistunnistusel, esitab teavitav ametiasutus komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõik dokumentaalsed tõendid, mis tõendavad teatatud asutuse pädevust ja kehtivat korda, mis tagab, et asutuse üle teostatakse regulaarset järelvalvet ja ta vastab jätkuvalt artiklis 33 sätestatud nõuetele.

5.   Kõnealune asutus võib teha teatatud asutuse toiminguid üksnes siis, kui komisjoni ja teised liikmesriigid ei esita selle suhtes vastuväiteid kahe nädala jooksul pärast teavitamist, kui kasutatakse akrediteerimistunnistust, ja kahe kuu jooksul pärast teavitamist, kui akrediteerimist ei kasutata.

Ainult sellist asutust peetakse teatatud asutuseks käesoleva määruse kohaldamisel.

6.   Komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest nimetatud teavituses.

Artikkel 39 ║

Tunnuskoodid ja teatatud asutuste nimekirjad

1.   Komisjon annab teatatud asutusele tunnuskoodi.

Ta annab üheainsa numbri, isegi kui asutusest teatatakse mitme erineva ühenduse õigusakti alusel.

2.   Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva määruse alusel teatatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka neile määratud tunnuskoode ja toiminguid, mille teostamiseks neid on määratud.

Komisjon tagab nimekirja ajakohastamise.

Artikkel 40 ║

Muudatused teavituses

1.   Kui teavitav ametiasutus on veendunud või talle on teatatud, et teatatud asutus ei vasta enam artiklis 33 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis teavitav ametiasutus piirab, peatab või tühistab teavituse, sõltuvalt nõuete või kohustuste täitmatajätmise tõsidusest. Ta teatab sellest otsekohe komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

2.   Juhul kui teavitus tühistatakse, seda piiratakse või see peatatakse või kui teatatud asutus peatab oma tegevuse, siis astub asjaomane teavitav liikmesriik vajalikud sammud, millega tagatakse, et juhtumeid menetleb mõni teine teatatud asutus või et neid käsitlevad dokumendid oleks nõudmisel kättesaadavad teavitavatele ja turujärelevalveasutustele.

Artikkel 41 ║

Teatatud asutuste pädevus

1.   Komisjon uurib kõiki juhtumeid, mille puhul tal tekib kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teatatud asutus ei ole enam pädev või teatatud asutus ei täida enam talle esitatud nõudeid ja ülesandeid.

2.   Teavitav liikmesriik esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe, mis on seotud teavitamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega.

3.   Komisjon tagab, et kogu teavet, mille ta oma uurimise käigus on omandatud, käsitletakse konfidentsiaalselt.

4.   Kui komisjon on veendunud, et teatatud asutus ei täida või ei täida enam teavituses olevaid nõudeid, siis teatab ta sellest liikmesriigile ning nõuab, et see võtaks parandusmeetmeid, sealhulgas tühistaks vajaduse korral teavituse.

Artikkel 42 ║

Teatatud asutuste tegevusega seotud kohustused

1.   Teatatud asutused täidavad kolmanda isikuna ülesandeid V lisas sätestatud toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohaselt.

2.   Toimivuse püsivuse hindamist ja kontrollimist korraldatakse proportsionaalselt, vältides majandusettevõtjatele asjatu koorma tekitamist. Teatatud asutused võtavad oma tegevuses arvesse asjaomaste ettevõtete suurust, majandussektorit ja ülesehitust, ehitustoote puhul kasutatud tehnoloogia suhtelist keerukust ning seda, kas on tegemist seeriatootmisega.

Nii toimides arvestab ta siiski toote puhul käesoleva määrusega nõutavat rangusastet ja toote osa ehitustöö ohutuses.

3.   Kui teatatud asutus leiab järelevalve käigus, mille eesmärgiks on valmistatud toote toimivuse püsivuse kontrollimine, et ehitustoote toimivus ei ole enam tootetüübi omaga võrreldes sama, nõuab ta, et tootja võtaks asjakohased parandusmeetmed ning peatab tema sertifikaadi kehtivuse või tühistab selle.

4.   Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, siis piirab, peatab või tühistab teatatud asutus sertifikaadi vastavalt vajadusele.

Artikkel 43 ║

Teatatud asutuste teabekohustus

1.   Teatatud asutus teatab teavitavale ametiasutusele järgmisest:

| a) | sertifikaatide andmisest keeldumisest, nende peatamisest või tühistamisest; |
| --- | --- |

a)

sertifikaatide andmisest keeldumisest, nende peatamisest või tühistamisest;

| b) | teavitamise kohaldamisala ja tingimusi mõjutavatest asjaoludest; |
| --- | --- |

b)

teavitamise kohaldamisala ja tingimusi mõjutavatest asjaoludest;

| c) | toimivuse püsivuse hindamise ja/või kontrollimisega seotud sooritatud toimingute kohta teabe esitamise taotlustest, mille nad on saanud turujärelevalveasutustelt; |
| --- | --- |

c)

toimivuse püsivuse hindamise ja/või kontrollimisega seotud sooritatud toimingute kohta teabe esitamise taotlustest, mille nad on saanud turujärelevalveasutustelt;

| d) | taotluse korral kolmanda isikuna toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohaselt oma volituste raames täidetud ülesannetest ning kõigist muudest sooritatud toimingutest, sealhulgas piiriülesed toimingud ja allhanked. |
| --- | --- |

d)

taotluse korral kolmanda isikuna toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohaselt oma volituste raames täidetud ülesannetest ning kõigist muudest sooritatud toimingutest, sealhulgas piiriülesed toimingud ja allhanked.

2.   Teatatud asutused annavad teistele käesoleva määruse alusel teatatud asutustele, kes täidavaid kolmanda isikuna samasuguseid ülesandeid toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemide kohaselt ning sama ehitustootega seoses, asjakohast teavet küsimustes, mis on seotud negatiivsete ja taotluse korral ka positiivsete hindamis- ja/või kontrollitulemustega.

Artikkel 44 ║

Kogemuste vahetamine

Komisjon korraldab liikmesriikide teavituspoliitika eest vastutavate ametiasutuste kogemuste vahetamist.

Artikkel 45 ║

Teatatud asutuste tegevuse kooskõlastamine

Komisjon tagab, et artikli 29 alusel teatatud asutuste vahel kujundatakse tegevuse hea koordineerimine ja koostöö ning et selleks luuakse teatatud asutuste rühmad nii valdkondlikul kui ka valdkonnaülesel tasandil.

Liikmesriigid tagavad, et nende teatatud asutused osalevad nimetatud rühmade töös kas otse või määratud esindajate kaudu.

VIII PEATÜKK

Turujärelevalve ja kaitsemenetlused

Artikkel 46 ║

Menetlus ohtu põhjustavate ehitustoodetega tegelemiseks riiklikul tasandil

1.   Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 18 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva määruse kohaldamisalasse jääv ehitustoode ei saavuta deklareeritud toimivust ja/või põhjustab ohtu inimeste tervisele või julgeolekule või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitse valdkondadele, siis peavad nad koos asjakohaste ettevõtjatega hindama asjaomast toodet kõiki käesoleva määrusega sätestatud nõudeid järgides. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega koostööd igal vajalikul viisil.

Kui kõnealuse hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et ehitustoode ei vasta käesoleva määrusega sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamata, et asjakohased ettevõtjad võtaksid kõik parandusmeetmed, et toode nimetatud nõuetega vastavusse viia, või kõrvaldaksid toote turult või võtaksid selle turult tagasi mõistliku aja jooksul, arvestades ohu laadi.

Turujärelevalveasutused informeerivad teatatud asutust.

Määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 19 kohaldatakse eespool osutatud meetmete suhtes.

2.   Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et nõuetele mittevastavus ei piirdu ühe liikmesriigi territooriumiga, siis teatavad nad komisjonile ja teistele liikmesriikidele hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad ettevõtjalt nõuavad.

3.   Ettevõtja tagab, et parandusmeetmeid võetakse kõigi asjaomaste tema poolt ühenduse turul kättsaadavaks tehtud ehitustoodete suhtes.

4.   Kui ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus nimetatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik sobivad ajutised meetmed, et selle ehitustoote kättesaadavaks tegemist riiklikul turul keelata või piirata või ehitustoode turult kõrvaldada või tagasi võtta.

Nad teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

5.   Lõikes 4 osutatud teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige nõuetele mittevastava ehitustoote tuvastamiseks vajalikku teavet, ehitustoote päritolu, riski laadi, võetud riiklike meetmete laadi ja kestust ning asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused peavad kindlasti osutama, kas nõuetele mittevastavus on tingitud järgmisest:

| a) | toode ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja julgeoleku või muude avaliku huvi kaitse valdkondadega; |
| --- | --- |

a)

toode ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja julgeoleku või muude avaliku huvi kaitse valdkondadega;

| b) | puudujäägid ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes või tehnilises eridokumentatsioonis. |
| --- | --- |

b)

puudujäägid ühtlustatud tehnilistes kirjeldustes või tehnilises eridokumentatsioonis.

6.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teatavad viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele kõigist võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast lisateabest seoses asjaomase ehitustoote nõuetele mittevastavusega ning kui nad ei ole nõus teatavaks tehtud riikliku meetmega, siis ka oma vastuväited.

7.   Kui viieteistkümne tööpäeva jooksul pärast lõikes 4 osutatud teabe esitamist ei ole komisjon ega teised liikmesriigid esitanud vastuväiteid ajutise meetme suhtes, mille liikmesriik on võtnud asjaomase ehitustoote suhtes, peetakse meedet põhjendatuks.

8.   Liikmesriik tagab, et asjaomase ehitustoote suhtes võetakse viivitamata asjakohased piiravad meetmed, nagu näiteks toote turult kõrvaldamine.

Artikkel 47 ║

Ühenduse kaitsemenetlus

1.   Kui vastavalt artikli 46 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetlusele esitatakse liikmesriigi meetmele vastuväiteid või kui komisjon on seisukohal, et liikmesriigi meede on vastuolus ühenduse õigusaktidega, siis konsulteerib komisjon viivitamata liikmesriikide ja asjakohase ettevõttega (asjakohaste ettevõtetega), et hinnata liikmesriigi meedet. Selle hindamise tulemuste põhjal teeb komisjon otsuse, millega tunnistatakse meede põhjendatuks või mitte.

Komisjoni otsus adresseeritakse kõigile liikmesriikidele ning see edastatakse kohe liikmesriikidele ja asjaomasele ettevõtjale (asjaomastele ettevõtjatele).

2.   Kui liikmesriigi meedet peetakse põhjendatuks, võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmeid, et tagada nõuetele mittevastava ehitustoote kõrvaldamine oma turgudelt. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile. Kui liikmesriigi meedet peetakse põhjendamatuks, tühistab asjaomane liikmesriik selle.

3.   Kui liikmesriigi meedet peetakse põhjendatuks ja ehitustoote nõuetele mittevastavus viitab artikli 46 lõike 5 punktis b osutatud puudustele ühtlustatud standardites, peab komisjon teatama sellest asjaomas(t)ele Euroopa standardiasutus(t)ele ja suunama selle küsimuse direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 lõike 1 alusel loodud komiteele. Komitee peab konsulteerima asjaomase Euroopa standardiasutusega ja esitama viivitamata oma arvamuse.

Kui riiklikku meedet peetakse põhjendatuks ja ehitustoote nõuetele mittevastavus on tingitud artikli 46 lõike 5 punktis b osutatud puudustest Euroopa hindamisdokumentides või ühtlustatud tehnilises kirjelduses, võtab komisjon asjakohased meetmed.

Artikkel 48 ║

Nõuetele vastavad ehitustooted, mis siiski põhjustavad riski tervisele ja ohutusele

1.   Kui liikmesriik leiab peale artikli 46 lõike 1 kohast hindamist, et kuigi ehitustoode on käesoleva määrusega kooskõlas, on see ikkagi riskiks inimeste tervisele või ohutusele või muule avaliku huvi kaitse valdkonnale, siis nõuab ta, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased meetmed tagamaks, et asjaomane ehitustoode ei põhjustaks turuleviimisel enam ohtu, või kõrvaldaks ehitustoote turult või võtaks selle tagasi liikmesriigi määratud mõistliku aja jooksul, mis vastab ohu laadile.

2.   Ettevõtja tagab, et parandusmeetmed võetakse kõigi tema poolt ühenduse turul kättesaadavaks tehtud asjaomaste ehitustoodete suhtes.

3.   Liikmesriik teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Teave sisaldab kõiki üksikasju, eelkõige asjaomase ehitustoote tuvastamiseks vajalikku teavet, toote päritolu ja tarneahelat, ohu laadi, võetud riiklike meetmete laadi ja kestust.

4.   Komisjon alustab viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjakohas(t)e ettevõtja(te)ga, et hinnata liikmesriigi meedet. Kõnealuse hindamise tulemuste põhjal teeb komisjon otsuse, millega tunnistatakse meede põhjendatuks või mitte, ning teeb vajadusel ettepaneku sobivate meetmete kohta.

5.   Komisjoni otsus adresseeritakse kõigile liikmesriikidele ning see edastatakse kohe liikmesriikidele ja asjaomasele ettevõtjale (asjaomastele ettevõtjatele).

Artikkel 49 ║

Vormiline mittevastavus

1.   Ilma et see piiraks artikli 46 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjaomaselt ettevõtjalt nõuete rikkumise lõpetamist, kui ta on avastanud ühe järgmisest:

| a) | CE-vastavusmärgis on kinnitatud artiklit 7 või 8 rikkudes; |
| --- | --- |

a)

CE-vastavusmärgis on kinnitatud artiklit 7 või 8 rikkudes;

| b) | CE-vastavusmärgis on kinnitamata, kui seda nõutakse artikli 7 lõike 1 kohaselt; |
| --- | --- |

b)

CE-vastavusmärgis on kinnitamata, kui seda nõutakse artikli 7 lõike 1 kohaselt;

| c) | ei ole koostatud toimivusdeklaratsiooni, kui seda nõutakse artikli 4 kohaselt; |
| --- | --- |

c)

ei ole koostatud toimivusdeklaratsiooni, kui seda nõutakse artikli 4 kohaselt;

| d) | toimivusdeklaratsiooni ei ole koostatud artikli 4, 5 ja 6 kohaselt; |
| --- | --- |

d)

toimivusdeklaratsiooni ei ole koostatud artikli 4, 5 ja 6 kohaselt;

| e) | tehniline dokumentatsioon ei ole kas kättesaadav või see ei ole täielik. |
| --- | --- |

e)

tehniline dokumentatsioon ei ole kas kättesaadav või see ei ole täielik.

2.   Kui lõikes 1 osutatud nõuete rikkumine jätkub, peab liikmesriik võtma kõik asjakohased meetmed ehitustoote turul kättesaadavaks tegemise piiramiseks või keelamiseks või tagama, et see oleks turult kõrvaldatud või tagasi võetud.

IX PEATÜKK

Lõppsätted

Artikkel 50 ║

Lisade muutmine

1.   Komisjon võib muuta I kuni VI lisa.

2.   Kõnealused meetmed, millega muudetakse käesoleva määruse väheolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 51 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Artikkel 51 ║

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee, mida kutsutakse alaliseks ehituskomiteeks.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud komitee liikmed on ehitustoodete vastavushindamisega seotud isikutest sõltumatud.

Artikkel 52 ║

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiiv 89/106/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 53 ║

Üleminekusätted

1.   Ehitustooteid, mis on viidud turule direktiivi 89/106/EMÜ kohaselt enne 1. juulit 2011, peetakse käesolevale määrusele vastavaks.

2.   Tootjad ja importijad võivad teha toimivusdeklaratsiooni enne 1. juulit 2011 direktiivi 89/106/EMÜ kohaselt väljastatud vastavussertifikaadi või vastavusdeklaratsiooni alusel.

3.   
  Euroopa hindamisdokumentidena võib kasutada
  Euroopa tehnilise tunnustuse suuniseid, mis on avaldatud enne 1. juulit 2011 direktiivi 89/106/EMÜ artikli 11 kohaselt
  , ja direktiivi 89/106/EMÜ artikli 9 lõike 2 põhjal Euroopa Tehnilise Tunnustuse Organisatsiooni poolt enne 1. juulit 2011 vastuvõetud ehitustoodete hindamiskorra ühiseid tõlgendusdokumente
  .
  Kui komisjon leiab, et tehnilise tunnustuse Euroopa juhendi osas on saavutatud piisav teaduslik-tehniline ekspertiis, volitab ta Euroopa standardimisasutusi kehtestama nimetatud juhendi alusel ühtlustatud standardit kooskõlas artikli 20 lõikega 4.

4.   Tootjad ja importijad võivad kasutada enne 1. juulit 2011 direktiivi 89/106/EMÜ artikli 9 kohaselt väljastatud Euroopa tehnilisi tunnustusi nende tunnustuste kehtivuse vältel Euroopa tehniliste hinnangutena.

Artikkel 54 ║

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Siiski kohaldatakse artikleid 3 kuni21, 26, 27, ║ 28, ║ 46 kuni50, 52 ja 53 ning I, II, III ja VI lisa alates 1. juulit 2011.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

presidenteesistuja

Nõukogu nimel

presidenteesistuja

---

(1)  25. veebruari 2009. aasta arvamus (ELTs seni avaldamata).

1

25. veebruari 2009. aasta arvamus (ELTs seni avaldamata).

(2)  ELT C

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 12. ║

4

(5)  
  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

5

ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

(6)  
  ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

6

ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

(7)  
  ELT C 91, 16.4.2003, lk 7. .

7

ELT C 91, 16.4.2003, lk 7. .

(8)  
  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

8

EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

(9)  
  ELT L 218, 13.8.2008, lk 21.

9

ELT L 218, 13.8.2008, lk 21.

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║

10

(11)  ELT L 124, 20.5.2003, lk. 36.

11

(12)  
  5 aastat alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

12

5 aastat alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Reede, 24. aprilli 2009I LISA

Ehitistele esitatavad põhinõuded

Ehitised peavad tervikuna ja eraldi osadena sobima kavandatud kasutuseks
  , võttes arvesse ehitiste elutsükli jooksul seal viibivate inimeste tervist ja turvalisust
  .

Arvestades tavalist hooldust, peab vastavus ehitistele esitatavatele põhinõuetele kestma majanduslikult otstarbeka tööea jooksul.

1.   MEHHAANILINE VASTUPIDAVUS JA STABIILSUS

Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et neile mõjuvad tõenäolised koormused nende ehitamise ja kasutuse ajal ei põhjusta:

| a) | kogu ehitise või selle osa kokkuvarisemist; |
| --- | --- |

a)

kogu ehitise või selle osa kokkuvarisemist;

| b) | olulisi deformatsioone lubamatul määral; |
| --- | --- |

b)

olulisi deformatsioone lubamatul määral;

| c) | kahju ehitise teistele osadele või inventarile või paigaldatud seadmetele kandekonstruktsiooni olulise deformatsiooni tagajärjel; |
| --- | --- |

c)

kahju ehitise teistele osadele või inventarile või paigaldatud seadmetele kandekonstruktsiooni olulise deformatsiooni tagajärjel;

| d) | kahju, mille ulatus on selle algseks põhjuseks oleva sündmusega võrreldes ebaproportsionaalselt suur. |
| --- | --- |

d)

kahju, mille ulatus on selle algseks põhjuseks oleva sündmusega võrreldes ebaproportsionaalselt suur.

2.   TULEOHUTUS

Ehitis peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tulekahju puhkemisel:

| a) | ehitise kandevõime peab konkreetse aja jooksul vastu, |
| --- | --- |

a)

ehitise kandevõime peab konkreetse aja jooksul vastu,

| b) | tule ja suitsu teke ja levik ehitises on piiratud, |
| --- | --- |

b)

tule ja suitsu teke ja levik ehitises on piiratud,

| c) | tule levimine naaberehitistele on piiratud, |
| --- | --- |

c)

tule levimine naaberehitistele on piiratud,

| d) | on arvestatud päästemeeskondade ohutusega. |
| --- | --- |

d)

on arvestatud päästemeeskondade ohutusega.

3.   HÜGIEEN, TERVIS JA KESKKOND

Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et need ei ohusta
  kogu oma elutsükli jooksul töötajate,
  elanike ja naabrite hügieenitingimusi, tervist ega
  ohutust
  ega mõjuta kogu oma elutsükli jooksul ülemääraselt keskkonna kvaliteeti ja kliimat nende ehitamise, kasutamise ja lammutamise ajal eelkõige järgmistel põhjustel:

| a) | mürgiste gaaside eritumine; |
| --- | --- |

a)

mürgiste gaaside eritumine;

| b) | ohtlike ainete, lenduvate orgaaniliste ühendite, kasvuhoonegaaside või ohtlike osakeste eraldumine sise- või välisõhku; |
| --- | --- |

b)

ohtlike ainete, lenduvate orgaaniliste ühendite, kasvuhoonegaaside või ohtlike osakeste eraldumine sise- või välisõhku;

| c) | ohtliku kiirguse eraldumine; |
| --- | --- |

c)

ohtliku kiirguse eraldumine;

| d) | ohtlike ainete eraldumine joogivette, põhjavette, merevette või pinnasesse; |
| --- | --- |

d)

ohtlike ainete eraldumine joogivette, põhjavette, merevette või pinnasesse;

| e) | reovee puudulik puhastamine, suitsugaaside eraldumine või tahkete või vedelate jäätmete puudulik kõrvaldamine; |
| --- | --- |

e)

reovee puudulik puhastamine, suitsugaaside eraldumine või tahkete või vedelate jäätmete puudulik kõrvaldamine;

| f) | niiskuse sisaldumine ehitise osades või ehitise pindadel. |
| --- | --- |

f)

niiskuse sisaldumine ehitise osades või ehitise pindadel.

4.   KASUTAMISE OHUTUS

Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et nende kasutamisel ja käitamisel ei esine lubamatuid õnnetusohte, nagu näiteks libisemine, kukkumine, kokkupõrge, põletus, surmava elektrilöögi saamine, plahvatusest põhjustatud vigastused.

5.   KAITSE MÜRA EEST

Ehitised peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et kasutajate või läheduses olevate inimeste poolt tajutud müra hoitakse tasemel, mis ei ohusta nende tervist ja laseb neil magada, puhata ja töötada rahuldavates tingimustes.

6.   ENERGIASÄÄSTLIKKUS JA SOOJAPIDAVUS

Ehitised ning nende kütte-, jahutus-,
  valgustus
  - ja ventilatsiooniseadmed peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et kasutamiseks vajaminev energiakogus on väike, arvestades asukoha kliimatingimusi ja kasutajaid.
  Ehitustooted peavad samuti olema energiatõhusad; oma elutsükli jooksul peavad nad energiat kasutama võimalikult vähe.

7.   LOODUSVARADE SÄÄSTEV KASUTAMINE

Ehitised peavad olema projekteeritud, ehitatud ja lammutatud nii, et loodusvarasid kasutatakse säästlikult ning on tagatud
  vähemalt
  järgmine:

| a) | ehitiste, nende materjalide ja osade ringlussevõetavus pärast lammutamist; |
| --- | --- |

a)

ehitiste, nende materjalide ja osade ringlussevõetavus pärast lammutamist;

| b) | ehitiste vastupidavus; |
| --- | --- |

b)

ehitiste vastupidavus;

| c) | keskkonnasõbraliku tooraine ja teisese materjali kasutamine ehitistes. |
| --- | --- |

c)

keskkonnasõbraliku tooraine ja teisese materjali kasutamine ehitistes.

Reede, 24. aprilli 2009II LISA

Euroopa hindamisdokumendi vastuvõtmise ja ühtlustatud standardiga hõlmamata või täielikult hõlmamata ehitustoodetele Euroopa tehnilise hinnangu andmise kord

| 1. | Tehnilise hindamise asutus korraldab hindamise ja annab Euroopa tehnilise hinnangu temale määratud tootevaldkonnas.
  Käesoleva lisa sätteid, mis käsitlevad tootjaid, kohaldatakse ka importijate suhtes. |
| --- | --- |

1.

Tehnilise hindamise asutus korraldab hindamise ja annab Euroopa tehnilise hinnangu temale määratud tootevaldkonnas.

Käesoleva lisa sätteid, mis käsitlevad tootjaid, kohaldatakse ka importijate suhtes.

| 2. | Euroopa hindamisdokumendi väljatöötamine ja vastuvõtmine toimub punktide 2.1 kuni 2.11 kohaselt.








  2.1. | Vastutav tehnilise hindamise asutus viib kooskõlas valitud sihtturu tehnilise hindamise asutustega läbi hindamise vastavalt teise lepingu ja töökava sätetele, annab välja vastava Euroopa tehnilise hinnangu ning edastab selle komisjonile ja teistele tehnilise hindamise asutustele, mis on vastavalt IV lisa tabelile 1 vastutavad sama tootevaldkonna eest. |
| --- | --- | --- |

2.

Euroopa hindamisdokumendi väljatöötamine ja vastuvõtmine toimub punktide 2.1 kuni 2.11 kohaselt.

2.1.

Vastutav tehnilise hindamise asutus viib kooskõlas valitud sihtturu tehnilise hindamise asutustega läbi hindamise vastavalt teise lepingu ja töökava sätetele, annab välja vastava Euroopa tehnilise hinnangu ning edastab selle komisjonile ja teistele tehnilise hindamise asutustele, mis on vastavalt IV lisa tabelile 1 vastutavad sama tootevaldkonna eest.

| 2.2. | Tehnilise hindamise asutus, kes saab ehitustoote Euroopa tehnilise hinnangu taotluse (edaspidi „vastutav tehnilise hindamise asutus”), teatab artikli 25 lõikes 1 osutatud tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile ja komisjonile taotluse sisust ning viitest komisjoni otsusele toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise kohta, mida tehnilise hindamise asutus kavatseb kõnealuse toote suhtes kohaldada, või sellise komisjoni otsuse puudumisest. |
| --- | --- |

2.2.

Tehnilise hindamise asutus, kes saab ehitustoote Euroopa tehnilise hinnangu taotluse (edaspidi „vastutav tehnilise hindamise asutus”), teatab artikli 25 lõikes 1 osutatud tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile ja komisjonile taotluse sisust ning viitest komisjoni otsusele toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise kohta, mida tehnilise hindamise asutus kavatseb kõnealuse toote suhtes kohaldada, või sellise komisjoni otsuse puudumisest.

| 2.3. | Vastutav tehnilise hindamise asutus viib kokkuleppel teiste tehnilise hindamise asutustega läbi hindamise vastavalt teise lepingu ja tööprogrammi projekti sätetele, väljastab vastava Euroopa tehnilise hinnangu ning edastab selle komisjonile ja teistele tehnilise hindamise asutustele, mis on vastavalt IV lisa tabelile 1 vastutavad sama tootevaldkonna eest. |
| --- | --- |

2.3.

Vastutav tehnilise hindamise asutus viib kokkuleppel teiste tehnilise hindamise asutustega läbi hindamise vastavalt teise lepingu ja tööprogrammi projekti sätetele, väljastab vastava Euroopa tehnilise hinnangu ning edastab selle komisjonile ja teistele tehnilise hindamise asutustele, mis on vastavalt IV lisa tabelile 1 vastutavad sama tootevaldkonna eest.

| 2.4. | Vastutav tehnilise hindamise asutus hangib koostöös tootjaga asjakohase teabe toote ja selle kavandatud kasutuse kohta. Vastutav tehnilise hindamise asutus teatab tootjale, kas toode on täielikult või osaliselt kaetud muu ühtlustatud tehnilise kirjeldusega. Seejärel koostab vastutav tehnilise hindamise asutus esimese lepingu projekti, mis tuleb sõlmida tootjaga ning milles määratletakse tööprogrammi väljatöötamise tingimused. |
| --- | --- |

2.4.

Vastutav tehnilise hindamise asutus hangib koostöös tootjaga asjakohase teabe toote ja selle kavandatud kasutuse kohta. Vastutav tehnilise hindamise asutus teatab tootjale, kas toode on täielikult või osaliselt kaetud muu ühtlustatud tehnilise kirjeldusega. Seejärel koostab vastutav tehnilise hindamise asutus esimese lepingu projekti, mis tuleb sõlmida tootjaga ning milles määratletakse tööprogrammi väljatöötamise tingimused.

| 2.5. | Ühe kuu jooksul alates esimese lepingu sõlmimisest esitab tootja vastutavale tehnilise hindamise asutusele tehnilise toimiku, milles kirjeldatakse toodet, selle kavandatud kasutust ja tema kohaldatava tehase tootmisohje üksikasju. |
| --- | --- |

2.5.

Ühe kuu jooksul alates esimese lepingu sõlmimisest esitab tootja vastutavale tehnilise hindamise asutusele tehnilise toimiku, milles kirjeldatakse toodet, selle kavandatud kasutust ja tema kohaldatava tehase tootmisohje üksikasju.

| 2.6. | Ühe kuu jooksul alates tehnilise toimiku kättesaamisest koostab vastutav tehnilise hindamise asutus teise lepingu projekti ja tööprogrammi projekti, mis sisaldab kõiki üksikasjalikke aspekte ja toiminguid, mida ta kavatseb teha, et hinnata toote põhiomaduste toimivust seoses kavandatud kasutusega, ja saadab need tootjale. Tööprogrammi projekt sisaldab vähemalt järgmisi osi:






  a) | 1. osa: hindamisprogramm, milles esitatakse katsemeetodid, arvutusmeetodid, kirjeldusmeetodid, parameetrid ja kõik muud vahendid, sealhulgas hindamiskriteeriumid, mida peetakse sobivaks toote tuvastamisel ja selle toimivuse hindamisel kavandatud kasutusega seotud põhiomaduste suhtes ning selle vastupidavusaspektide hindamisel vastavate põhiomaduste suhtes; |
| --- | --- | --- |

2.6.

Ühe kuu jooksul alates tehnilise toimiku kättesaamisest koostab vastutav tehnilise hindamise asutus teise lepingu projekti ja tööprogrammi projekti, mis sisaldab kõiki üksikasjalikke aspekte ja toiminguid, mida ta kavatseb teha, et hinnata toote põhiomaduste toimivust seoses kavandatud kasutusega, ja saadab need tootjale. Tööprogrammi projekt sisaldab vähemalt järgmisi osi:

a)

1. osa: hindamisprogramm, milles esitatakse katsemeetodid, arvutusmeetodid, kirjeldusmeetodid, parameetrid ja kõik muud vahendid, sealhulgas hindamiskriteeriumid, mida peetakse sobivaks toote tuvastamisel ja selle toimivuse hindamisel kavandatud kasutusega seotud põhiomaduste suhtes ning selle vastupidavusaspektide hindamisel vastavate põhiomaduste suhtes;

| b) | 2. osa: toimingud, mis on seotud selle tehase esmase ülevaatusega, kus taotlusalust toodet toodetakse; |
| --- | --- |

b)

2. osa: toimingud, mis on seotud selle tehase esmase ülevaatusega, kus taotlusalust toodet toodetakse;

| c) | 3. osa: kohad, kus katseid tehakse; |
| --- | --- |

c)

3. osa: kohad, kus katseid tehakse;

| d) | 4. osa: eeldatav aeg ja kulud. |
| --- | --- |

d)

4. osa: eeldatav aeg ja kulud.

| 2.7. | Kui vastutava tehnilise hindamise asutuse ja tootja vahel on sõlmitud teine leping, mis sisaldab kokkulepitud tööprogrammi, saadab vastutav tehnilise hindamise asutus tööprogrammi esimese osa koos tehnilise toimiku osaga, mis on seotud tootekirjelduse ja selle kavandatava kasutusega, kõigile teistele tehnilise hindamise asutustele, kes on määratud tegelema sama ehitustoodete valdkonnaga, nagu on osutatud IV lisa tabelis nr 1. Kõnealused tehnilise hindamise asutused koostavad töörühma, mille tegevust koordineerib vastutav tehnilise hindamise asutus.

  Tootja võib mainitud töörühmalt taotleda tema valitud sõltumatu teaduseksperdi ära kuulamist arutelul, et täiendada tehnilise hindamise asutustele antavat teavet. Töörühm on kohustatud mainitud arutelu korraldama.

  Kahe nädala jooksul alates sellest, kui kõik asjaomased tehnilise hindamise asutused on saanud vastutavalt tehnilise hindamise asutuselt kõnealused dokumendid, koostab töörühm Euroopa hindamisdokumendi projekti, mis sisaldab vastavate põhiomaduste toimivuse hindamise meetodeid ja kriteeriume ning põhineb tööprogrammi esimesel osal ja rühma liikmete esitatud asjakohastel ja põhjendatud tehnilistel arvamustel. |
| --- | --- |

2.7.

Kui vastutava tehnilise hindamise asutuse ja tootja vahel on sõlmitud teine leping, mis sisaldab kokkulepitud tööprogrammi, saadab vastutav tehnilise hindamise asutus tööprogrammi esimese osa koos tehnilise toimiku osaga, mis on seotud tootekirjelduse ja selle kavandatava kasutusega, kõigile teistele tehnilise hindamise asutustele, kes on määratud tegelema sama ehitustoodete valdkonnaga, nagu on osutatud IV lisa tabelis nr 1. Kõnealused tehnilise hindamise asutused koostavad töörühma, mille tegevust koordineerib vastutav tehnilise hindamise asutus.

Kahe nädala jooksul alates sellest, kui kõik asjaomased tehnilise hindamise asutused on saanud vastutavalt tehnilise hindamise asutuselt kõnealused dokumendid, koostab töörühm Euroopa hindamisdokumendi projekti, mis sisaldab vastavate põhiomaduste toimivuse hindamise meetodeid ja kriteeriume ning põhineb tööprogrammi esimesel osal ja rühma liikmete esitatud asjakohastel ja põhjendatud tehnilistel arvamustel.

| 2.8. | Vastutav tehnilise hindamise asutus edastab Euroopa hindamisdokumendi projekti koos tehnilise toimiku vastava osaga, mis sisaldab toote ja selle kavandatava kasutuse kirjeldust, kõigile teistele tehnilise hindamise asutustele.
  Teised kõnealused tehnilise hindamise asutused edastavad kahe nädala jooksul vastutavale tehnilise hindamise asutusele asjakohase teabe, mis on seotud toote ja selle kavandatava kasutuse suhtes vajaduse korral kohaldatavate riiklike ehituseeskirjade ning muude õigus- või haldussätetega. Vastutav tehnilise hindamise asutus teatab töörühma liikmetele ja tootjale kõnealuste saadud vastuste sisust. |
| --- | --- |

2.8.

Vastutav tehnilise hindamise asutus edastab Euroopa hindamisdokumendi projekti koos tehnilise toimiku vastava osaga, mis sisaldab toote ja selle kavandatava kasutuse kirjeldust, kõigile teistele tehnilise hindamise asutustele.

Teised kõnealused tehnilise hindamise asutused edastavad kahe nädala jooksul vastutavale tehnilise hindamise asutusele asjakohase teabe, mis on seotud toote ja selle kavandatava kasutuse suhtes vajaduse korral kohaldatavate riiklike ehituseeskirjade ning muude õigus- või haldussätetega. Vastutav tehnilise hindamise asutus teatab töörühma liikmetele ja tootjale kõnealuste saadud vastuste sisust.

| 2.9. | Vastutav tehnilise hindamise asutus võtab kõnealused vastused pärast töörühmaga konsulteerimist Euroopa hindamisdokumendi projekti, mille ta saadab artikli 25 lõikes 1 osutatud tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile. Pärast Euroopa hindamisdokumendi lõpliku eelnõu saatmist tootjale, kellel on üks nädal aega oma märkuste esitamiseks,
  ning pärast konsulteerimist vähemalt ühe tootja poolt määratud kutseorganisatsiooniga, kui tootja seda soovib,
  võtab tehnilise hindamise asutus Euroopa hindamisdokumendi vastu ajutisel kujul. Tehnilise hindamise asutuste organisatsioon saadab vastuvõetud ajutise Euroopa hindamisdokumendi tootjale ja komisjonile. Kui komisjon saadab viieteistkümne päeva jooksul alates kättesaamisest oma tähelepanekud ajutise Euroopa hindamisdokumendi kohta tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile, muudab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon seda vastavalt. Pärast seda ajavahemikku alustab vastutav tehnilise hindamise asutus ettevalmistusi hindamise korraldamiseks. |
| --- | --- |

2.9.

Vastutav tehnilise hindamise asutus võtab kõnealused vastused pärast töörühmaga konsulteerimist Euroopa hindamisdokumendi projekti, mille ta saadab artikli 25 lõikes 1 osutatud tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile. Pärast Euroopa hindamisdokumendi lõpliku eelnõu saatmist tootjale, kellel on üks nädal aega oma märkuste esitamiseks,
  ning pärast konsulteerimist vähemalt ühe tootja poolt määratud kutseorganisatsiooniga, kui tootja seda soovib,
  võtab tehnilise hindamise asutus Euroopa hindamisdokumendi vastu ajutisel kujul. Tehnilise hindamise asutuste organisatsioon saadab vastuvõetud ajutise Euroopa hindamisdokumendi tootjale ja komisjonile. Kui komisjon saadab viieteistkümne päeva jooksul alates kättesaamisest oma tähelepanekud ajutise Euroopa hindamisdokumendi kohta tehnilise hindamise asutuste organisatsioonile, muudab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon seda vastavalt. Pärast seda ajavahemikku alustab vastutav tehnilise hindamise asutus ettevalmistusi hindamise korraldamiseks.

| 2.10. | Vastutav tehnilise hindamise asutus korraldab hindamise vastuvõetud ajutise Euroopa hindamisdokumendi kohaselt ning annab seejärel vastava Euroopa tehnilise hinnangu. |
| --- | --- |

2.10.

Vastutav tehnilise hindamise asutus korraldab hindamise vastuvõetud ajutise Euroopa hindamisdokumendi kohaselt ning annab seejärel vastava Euroopa tehnilise hinnangu.

| 2.11. | Niipea kui vastutav tehnilise hindamise asutus on ajutise Euroopa hindamisdokumendi põhjal andnud Euroopa tehnilise hinnangu, kohandab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon vajaduse korral kõnealust Euroopa hindamisdokumenti vastutava tehnilise hindamise asutuse ettepaneku põhjal. Lõpliku Euroopa hindamisdokumendi võtab vastu tehnilise hindamise asutuste organisatsioon ja see saadetakse komisjonile. Komisjon avaldab viite lõplikule Euroopa hindamisdokumendile Euroopa Liidu Teataja C-seerias. |
| --- | --- |

2.11.

Niipea kui vastutav tehnilise hindamise asutus on ajutise Euroopa hindamisdokumendi põhjal andnud Euroopa tehnilise hinnangu, kohandab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon vajaduse korral kõnealust Euroopa hindamisdokumenti vastutava tehnilise hindamise asutuse ettepaneku põhjal. Lõpliku Euroopa hindamisdokumendi võtab vastu tehnilise hindamise asutuste organisatsioon ja see saadetakse komisjonile. Komisjon avaldab viite lõplikule Euroopa hindamisdokumendile Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

| 3. | Kui viide lõplikule Euroopa hindamisdokumendile on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, tehakse ettevalmistused kõikideks edaspidiste taotluste põhjal toimuvateks Euroopa tehnilisteks hindamisteks, mis käsitlevad ehitustooteid, mille põhiomadused seoses nende kavandatud kasutusega on samasugused nagu esimeses taotluses, kõnealuse lõpliku Euroopa hindamisdokumendi kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Kui viide lõplikule Euroopa hindamisdokumendile on Euroopa Liidu Teatajas avaldatud, tehakse ettevalmistused kõikideks edaspidiste taotluste põhjal toimuvateks Euroopa tehnilisteks hindamisteks, mis käsitlevad ehitustooteid, mille põhiomadused seoses nende kavandatud kasutusega on samasugused nagu esimeses taotluses, kõnealuse lõpliku Euroopa hindamisdokumendi kohaselt.

| 4. | Komisjoni esindaja võib vaatlejana osaleda punktis 2.7 osutatud töörühma kõikidel koosolekutel. |
| --- | --- |

4.

Komisjoni esindaja võib vaatlejana osaleda punktis 2.7 osutatud töörühma kõikidel koosolekutel.

| 5. | Kui kõik tehnilise hindamise asutused ja tootja ei ole jõudnud Euroopa hindamisdokumendi osas kokkuleppele, suunab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon küsimuse komisjonile asjakohase lahenduse leidmiseks. |
| --- | --- |

5.

Kui kõik tehnilise hindamise asutused ja tootja ei ole jõudnud Euroopa hindamisdokumendi osas kokkuleppele, suunab tehnilise hindamise asutuste organisatsioon küsimuse komisjonile asjakohase lahenduse leidmiseks.

Reede, 24. aprilli 2009III LISA

▐

| 1. | Nr ... (toote kordumatu identifitseerimiskood) |
| --- | --- |

1.

Nr ... (toote kordumatu identifitseerimiskood)

| 2. | Tootja (või tema volitatud esindaja) nimi või tunnus ja aadress:
  ...
  ... |
| --- | --- |

2.

Tootja (või tema volitatud esindaja) nimi või tunnus ja aadress:

...

...

| 3. | Käesolev toimivusdeklaratsioon on välja antud tootja vastutusel:
  ...
  ... |
| --- | --- |

3.

Käesolev toimivusdeklaratsioon on välja antud tootja vastutusel:

...

...

| 4. | Toote identifitseerimine (mis võimaldab toodet jälgida)
  ja andmed kavandatud üldise kasutusotstarbe kohta
  :
  ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Toote identifitseerimine (mis võimaldab toodet jälgida)
  ja andmed kavandatud üldise kasutusotstarbe kohta
  :

...

...

| 5. | Eespool identifitseeritud toote toimivus vastab punktis 7 deklareeritud toimivustele. |
| --- | --- |

5.

Eespool identifitseeritud toote toimivus vastab punktis 7 deklareeritud toimivustele.

| 6. | ... (vajaduse korral teatatud asutuse nimi ja number)
  teostas ...(toimingu kirjeldus)


  kasutades toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi nr ...,


  ning andis välja ... (toote vastavussertifikaadi, tehase tootmisohje vastavussertifikaadi, vajaduse korral katsearuanded):
  ...
  ... |
| --- | --- |

6.

... (vajaduse korral teatatud asutuse nimi ja number)

teostas ...(toimingu kirjeldus)

kasutades toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimise süsteemi nr ...,

ning andis välja ... (toote vastavussertifikaadi, tehase tootmisohje vastavussertifikaadi, vajaduse korral katsearuanded):

...

...

| 7. | Toimivusdeklaratsioon (loetelu, tasemed või klassid ja viide vastavale ühtlustatud tehnilisele kirjeldusele / tehnilisele eridokumentatsioonile, mida on kasutatud deklareeritud põhiomaduste toimivuse hindamiseks)







  Deklareeritud põhiomaduse nimetus | Deklareeritud põhiomaduse toimivuse tase või klass | Viide ühtlustatud tehnilisele kirjeldusele / tehnilisele eridokumentatsioonile |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| | | |
| | | |

7.

Toimivusdeklaratsioon (loetelu, tasemed või klassid ja viide vastavale ühtlustatud tehnilisele kirjeldusele / tehnilisele eridokumentatsioonile, mida on kasutatud deklareeritud põhiomaduste toimivuse hindamiseks)

Deklareeritud põhiomaduse nimetus

Deklareeritud põhiomaduse toimivuse tase või klass

Viide ühtlustatud tehnilisele kirjeldusele / tehnilisele eridokumentatsioonile

nimel allkirjastanud ...

| ...
  (väljaandmise koht ja kuupäev) | ...
  (nimi, ametinimetus)(allkiri) |
| --- | --- |

...

(väljaandmise koht ja kuupäev)

...

(nimi, ametinimetus)(allkiri)

Reede, 24. aprilli 2009IV LISA

Toimivusdeklaratsioonis deklareeritavad ohtlikud ained

1.
     
  Väga ohtlikud ained

| a) | REACHi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (1) kandidaatainete loetelusse kuuluvad ained; |
| --- | --- |

a)

REACHi (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet) (1) kandidaatainete loetelusse kuuluvad ained;

| b) | püsivad, bioakumuleeruvad või toksilised ained (PBT) vastavalt REACHile (määrus (EÜ) nr 1907/2006); |
| --- | --- |

b)

püsivad, bioakumuleeruvad või toksilised ained (PBT) vastavalt REACHile (määrus (EÜ) nr 1907/2006);

| c) | väga püsivad või väga bioakumuleeruvad ained (vPvB) vastavalt REACHile (määrus (EÜ) nr 1907/2006); |
| --- | --- |

c)

väga püsivad või väga bioakumuleeruvad ained (vPvB) vastavalt REACHile (määrus (EÜ) nr 1907/2006);

| d) | 1. ja 2. kategooria kantserogeensed, mutageensed ja reproduktiivtoksilised ained vastavalt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivile 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (2). |
| --- | --- |

d)

1. ja 2. kategooria kantserogeensed, mutageensed ja reproduktiivtoksilised ained vastavalt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivile 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (2).

2.
     
  Teatavatesse kategooriatesse kuuluvad ained

Ained, mis vastavad nõukogu direktiivis 67/548/EMÜ sätestatud liigitamise kriteeriumidele järgmistes kategooriates:

| a) | 3. kategooria kantserogeensed, mutageensed ja reproduktiivtoksilised ained; |
| --- | --- |

a)

3. kategooria kantserogeensed, mutageensed ja reproduktiivtoksilised ained;

| b) | kroonilise mürgisusega ained (R48); |
| --- | --- |

b)

kroonilise mürgisusega ained (R48);

| c) | võimaliku pikaajalise toimega keskkonnaohtlikud ained (R50-53); |
| --- | --- |

c)

võimaliku pikaajalise toimega keskkonnaohtlikud ained (R50-53);

| d) | osoonikihti kahandavad ained (R59); |
| --- | --- |

d)

osoonikihti kahandavad ained (R59);

| e) | ained, mis võivad sissehingamisel sensibiliseerivalt mõjuda (R42); |
| --- | --- |

e)

ained, mis võivad sissehingamisel sensibiliseerivalt mõjuda (R42);

| f) | ained, mis võivad nahale sattumisel sensibiliseerivalt mõjuda (R43). |
| --- | --- |

f)

ained, mis võivad nahale sattumisel sensibiliseerivalt mõjuda (R43).

3.
     
  Prioriteetsed ohtlikud ained

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik) (3) (vee raamdirektiiv) X lisas loetletud prioriteetsed ohtlikud ained.

---

(1)  

  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  

  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

(3)  

  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

Reede, 24. aprill 2010V LISA

Tehnilise hindamise asutuste tootevaldkonnad ja neile esitatavad nõuded

Tabel nr 1 –   Tootevaldkonnad

| Vald-konna kood | Tootevaldkond | Ehitustoodete rühmad |
| --- | --- | --- |
| A | TSIVIILEHITUS | Geotekstiilid ja nendega seotud tooted – liikluskorraldusvahendid – põrandad, sillutis ja teekatted – täitematerjalid – teeehitustooted – olmeveega mitte kokku puuvad torud, mahutid ja nendega seotud tooted – aluspõrandad, sealhulgas maapealse korruse tõstetud põrandad, teed ja muud liiklusalad – üliõhuke asfaltbetoon - kanalisatsioonitehnilised tooted – kukkuvate kivide eest kaitsvad tooted – vedelad sillaplaadi hüdroisolatsioonikomplektid – maanteesildade paisumisvuugid |
| B | MONTEERITAVAD EHITUSELEMENDID (TERVED VÕI OSAD) | Tehases valmistatud sõrestik- ja palkmajade komplektid – külmhoonete komplektid ja külmhoonete väliskesta komplektid – monteeritavad ehituselemendid – betoonkarkasskomplektid – metallkarkasskomplektid |
| C | KANDEMATERJALID JA KOOSTISOSAD | Puitkonstruktsioonid ja lisatooted – tsemendid, ehituslubjad ja muud hüdraulilised sideained – betoonitoodete sarrus- ja pingsarrusterasest elemendid – metallkonstruktsioonid ja lisatooted – betooni, müürisegude ja tsemendimördiga seotud tooted – tugikonstruktsioonid – taribetoontooted – tööstuslikult toodetud trepid – kerged puidupõhised komposiittalad ja -postid – valmisehitatud tarindite eelpingestamise komplektid – ankurpoldid |
| D | KATUSE JA EHITISE VÄLISKEST | Rippfassaadi komplektid – katusekatted, katuse pinnas olevad valgusavad, katuseaknad ja lisatooted – lehtklaas, profiilklaas ja klaasist seinaplokid – välis- ja siseuksed ning -aknad, katuseavad ja katuse pinnas olevad valgusavad – vedelad katuse hüdroisolatsioonikomplektid – välisvooderduskomplektid – hermeetilised klaasimissüsteemid – katustele mõeldud mehaaniliselt kinnitatavate elastsete hüdroisolatsioonikihtide komplektid – isekandvad valgust läbilaskvad katusekomplektid – tehases valmistatud puidupõhised kandvad plaatelemendid ja isekandvad kerged liitelemendid |
| E | SISEMISED/VÄLIMISED EHITUSDETAILID | Sanitaarseadmed – puidupõhised paneelid – müüritis ja sellega seotud tooted – sise- ja välisseinte ning lagede viimistlus – kipstooted – vaheseina tarindite komplektid – märgruumide põrandate ja seinte veekindlad kattekomplektid – isolatsioonimaterjalidest ja/või betoonist õõnesplokkidest või paneelidest koosnevad mittekandvad püsivad raketiskomplektid |
| F | KÜTE/VENTILATSIOON/ISOLATSIOON | Korstnad, suitsutorud ja eritooted – ruumide kütteseadmed – soojusisolatsioonimaterjalid – välised soojusisolatsiooni liitkomplektid – pööratud katuse isolatsioonikomplektid – eelnevalt valmistatud välisseinte välisvoodri soojusisolatsioonikihiga osad |
| G | KINNITUSTE TIHENDAMINE/LIIMID | Ehitusliimid – liigendtapid/tüüblid – kolmedimensionaalsed naelutusralvad – ankurpoldid/kruvid – roostevabast terasest seinaplaadid – vormikilbid – välisvooderduste ja lame- või viilkatuse kinnitaja – betooni kihtelementide tüüblid – gaasi- ja veekindlad torutihendid seina- ja põrandaläbiviikudes – tihenduskomplektid, -profiilid ja tihendid – liitekohti tihendavad segud – elastsed rippkinnitid – tõmbevardad – punktkinniti – pindade katmine tõrjevahenditega ja muud pinnakatted – loodimiskinnitid katustele, seintele ja siseruumidele – hüdroisolatsioonitooted/-töötlused |
| H | KAITSE TULE EEST JA SELLEGA SEOTUD TOOTED | Tooted, mida kasutatakse tulekahjuhäire, tulekahju avastamise ja paiksetes tulekustutus-, tulekahju kontrolli all hoidmise ja suitsutõrjesüsteemides ning plahvatust summutavad tooted – tule levikut tõkestavad ja tulekaitsetooted. |
| I | ELEKTRISEADMETE PAIGALDAMINE | Kõik elektriseadmete paigaldamisega seotud ehitustooted. |
| J | GAASISEADMETE PAIGALDAMINE | Kõik gaasiseadmete paigaldamisega seotud ehitustooted. |
| K | VEEVARUSTUS JA KANALISATSIOON | Osaliselt mehaanilise sulguriga vesilukust koosnev komplekt, mis on monteeritud vesilukuta põrandatrappi – komplekt kontrollkaevu ülaosa jaoks, mis koosneb kaanest ja plastmassist lisarõngastest – torustikukomplektid külma ja sooja vee jaoks, sealhulgas olmevee jaoks – drenaaži ja kanalisatsiooni torustikud, survega või ilma – paindlikud toruliitmikud isevoolse või surve all toimiva kanalisatsiooni või drenaažitoru jaoks – kompostkäimla |

Vald-konna kood

Tootevaldkond

Ehitustoodete rühmad

A

TSIVIILEHITUS

Geotekstiilid ja nendega seotud tooted – liikluskorraldusvahendid – põrandad, sillutis ja teekatted – täitematerjalid – teeehitustooted – olmeveega mitte kokku puuvad torud, mahutid ja nendega seotud tooted – aluspõrandad, sealhulgas maapealse korruse tõstetud põrandad, teed ja muud liiklusalad – üliõhuke asfaltbetoon - kanalisatsioonitehnilised tooted – kukkuvate kivide eest kaitsvad tooted – vedelad sillaplaadi hüdroisolatsioonikomplektid – maanteesildade paisumisvuugid

B

MONTEERITAVAD EHITUSELEMENDID (TERVED VÕI OSAD)

Tehases valmistatud sõrestik- ja palkmajade komplektid – külmhoonete komplektid ja külmhoonete väliskesta komplektid – monteeritavad ehituselemendid – betoonkarkasskomplektid – metallkarkasskomplektid

C

KANDEMATERJALID JA KOOSTISOSAD

Puitkonstruktsioonid ja lisatooted – tsemendid, ehituslubjad ja muud hüdraulilised sideained – betoonitoodete sarrus- ja pingsarrusterasest elemendid – metallkonstruktsioonid ja lisatooted – betooni, müürisegude ja tsemendimördiga seotud tooted – tugikonstruktsioonid – taribetoontooted – tööstuslikult toodetud trepid – kerged puidupõhised komposiittalad ja -postid – valmisehitatud tarindite eelpingestamise komplektid – ankurpoldid

D

KATUSE JA EHITISE VÄLISKEST

Rippfassaadi komplektid – katusekatted, katuse pinnas olevad valgusavad, katuseaknad ja lisatooted – lehtklaas, profiilklaas ja klaasist seinaplokid – välis- ja siseuksed ning -aknad, katuseavad ja katuse pinnas olevad valgusavad – vedelad katuse hüdroisolatsioonikomplektid – välisvooderduskomplektid – hermeetilised klaasimissüsteemid – katustele mõeldud mehaaniliselt kinnitatavate elastsete hüdroisolatsioonikihtide komplektid – isekandvad valgust läbilaskvad katusekomplektid – tehases valmistatud puidupõhised kandvad plaatelemendid ja isekandvad kerged liitelemendid

E

SISEMISED/VÄLIMISED EHITUSDETAILID

Sanitaarseadmed – puidupõhised paneelid – müüritis ja sellega seotud tooted – sise- ja välisseinte ning lagede viimistlus – kipstooted – vaheseina tarindite komplektid – märgruumide põrandate ja seinte veekindlad kattekomplektid – isolatsioonimaterjalidest ja/või betoonist õõnesplokkidest või paneelidest koosnevad mittekandvad püsivad raketiskomplektid

F

KÜTE/VENTILATSIOON/ISOLATSIOON

Korstnad, suitsutorud ja eritooted – ruumide kütteseadmed – soojusisolatsioonimaterjalid – välised soojusisolatsiooni liitkomplektid – pööratud katuse isolatsioonikomplektid – eelnevalt valmistatud välisseinte välisvoodri soojusisolatsioonikihiga osad

G

KINNITUSTE TIHENDAMINE/LIIMID

Ehitusliimid – liigendtapid/tüüblid – kolmedimensionaalsed naelutusralvad – ankurpoldid/kruvid – roostevabast terasest seinaplaadid – vormikilbid – välisvooderduste ja lame- või viilkatuse kinnitaja – betooni kihtelementide tüüblid – gaasi- ja veekindlad torutihendid seina- ja põrandaläbiviikudes – tihenduskomplektid, -profiilid ja tihendid – liitekohti tihendavad segud – elastsed rippkinnitid – tõmbevardad – punktkinniti – pindade katmine tõrjevahenditega ja muud pinnakatted – loodimiskinnitid katustele, seintele ja siseruumidele – hüdroisolatsioonitooted/-töötlused

H

KAITSE TULE EEST JA SELLEGA SEOTUD TOOTED

Tooted, mida kasutatakse tulekahjuhäire, tulekahju avastamise ja paiksetes tulekustutus-, tulekahju kontrolli all hoidmise ja suitsutõrjesüsteemides ning plahvatust summutavad tooted – tule levikut tõkestavad ja tulekaitsetooted.

I

ELEKTRISEADMETE PAIGALDAMINE

Kõik elektriseadmete paigaldamisega seotud ehitustooted.

J

GAASISEADMETE PAIGALDAMINE

Kõik gaasiseadmete paigaldamisega seotud ehitustooted.

K

VEEVARUSTUS JA KANALISATSIOON

Osaliselt mehaanilise sulguriga vesilukust koosnev komplekt, mis on monteeritud vesilukuta põrandatrappi – komplekt kontrollkaevu ülaosa jaoks, mis koosneb kaanest ja plastmassist lisarõngastest – torustikukomplektid külma ja sooja vee jaoks, sealhulgas olmevee jaoks – drenaaži ja kanalisatsiooni torustikud, survega või ilma – paindlikud toruliitmikud isevoolse või surve all toimiva kanalisatsiooni või drenaažitoru jaoks – kompostkäimla

Tabel nr 2 –   tehnilise hindamise asutustele esitatavad nõuded

| Pädevus | Pädevuse kirjeldus | Nõue |
| --- | --- | --- |
| 1. | Riskide analüüsimine |

Pädevus

Pädevuse kirjeldus

Nõue

1.

Riskide analüüsimine

Teha kindlaks uuenduslike ehitustoodete kasutamisega kaasnevad võimalikud riskid ja kasu, kui puudub kinnitatud/konsolideeritud tehniline teave nende toimivuse kohta ehitistesse paigaldamisel.

Tehnilise hindamise asutus ei tohi olla huvirühmadest ega erihuvidest sõltuv.

Lisaks on tehnilise hindamise asutusel personal, kes on:

| a) | objektiivne ja põhjalike tehniliste teadmistega; |
| --- | --- |

a)

objektiivne ja põhjalike tehniliste teadmistega;

| b) | põhjalike teadmistega õigusnormide ja liikmesriikides kehtivate muude nõuete kohta, mis puudutavad asutusele määratud tootevaldkondi; |
| --- | --- |

b)

põhjalike teadmistega õigusnormide ja liikmesriikides kehtivate muude nõuete kohta, mis puudutavad asutusele määratud tootevaldkondi;

| c) | üldteadmistega ehitustavade kohta ja üksikasjalike tehnililiste teadmistega, mis puudutavad asutusele määratud tootevaldkondi; |
| --- | --- |

c)

üldteadmistega ehitustavade kohta ja üksikasjalike tehnililiste teadmistega, mis puudutavad asutusele määratud tootevaldkondi;

| d) | üksikasjalike teadmistega kaasnevate konkreetsete riskide ja ehitusprotsessi tehniliste külgede kohta; |
| --- | --- |

d)

üksikasjalike teadmistega kaasnevate konkreetsete riskide ja ehitusprotsessi tehniliste külgede kohta;

| e) | üksikasjalike teadmistega olemasolevate ühtlustatud standardite ja katsemeetodite kohta asutusele määratud tootevaldkondades; |
| --- | --- |

e)

üksikasjalike teadmistega olemasolevate ühtlustatud standardite ja katsemeetodite kohta asutusele määratud tootevaldkondades;

| f) | asjakohase keeleoskusega. |
| --- | --- |

f)

asjakohase keeleoskusega.

| 2. | Tehniliste kriteeriumide kindlaksmääramine |
| --- | --- |

2.

Tehniliste kriteeriumide kindlaksmääramine

Töötada riskianalüüsi põhjal välja tehnilised kriteeriumid, et hinnata ehitustoodete omadusi ja toimivust seoses kohaldatavate riiklike nõuete täitmisega;

tehniline teave, mida vajavad ehitusprotsessis osalejad ehitustoodete potentsiaalsete kasutajatena (tootjad, projekteerijad, ettevõtjad, paigaldajad).

| 3. | Hindamismeetodite kindlaksmääramine |
| --- | --- |

3.

Hindamismeetodite kindlaksmääramine

Kavandada ja hinnata asjakohaseid meetodeid (katsed või arvutused) ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamiseks, võttes arvesse tehnika taset.

| 4. | Tehase tootmisohje kindlaksmääramine |
| --- | --- |

4.

Tehase tootmisohje kindlaksmääramine

Mõista ja hinnata konkreetse toote valmistamisprotsessi, et teha kindlaks asjakohased meetmed, mis tagavad toote püsivuse kõnealuse valmistamisprotsessi käigus.

Tehnilise hindamise asutusel on personal, kellel on asjakohased teadmised tehase tootmisohje alal valmistamisprotsesside ja tooteomaduste seoste kohta.

| 5. | Toote hindamine |
| --- | --- |

5.

Toote hindamine

Hinnata ehitustoodete põhiomaduste toimivust ühtlustatud meetodite põhjal, kasutades ühtlustatud kriteeriume.

Lisaks punktides 1, 2 ja 3 loetletud nõuetele on tehnilise hindamise asutusel juurdepääs vajalikele vahenditele ja seadmetele ehitustoodete põhiomaduste toimivuse hindamiseks talle määratud tootevaldkondades.

| 6. | Üldjuhtimine |
| --- | --- |

6.

Üldjuhtimine

Tagada järjepidevus, usaldusväärsus, objektiivsus ja jälgitavus asjakohaste juhtimismeetodite pideva kohaldamise teel.

Tehnilise hindamise asutus:

| a) | järgib head haldustava ja seda on tõendatud; |
| --- | --- |

a)

järgib head haldustava ja seda on tõendatud;

| b) | kohaldab tegevuspõhimõtteid ja tugimenetlusi, et tagada tundliku teabe konfidentsiaalsus tehnilise hindamise asutuse raames ja partnerite seas; |
| --- | --- |

b)

kohaldab tegevuspõhimõtteid ja tugimenetlusi, et tagada tundliku teabe konfidentsiaalsus tehnilise hindamise asutuse raames ja partnerite seas;

| c) | kohaldab dokumentide kontrollimise süsteemi, mis tagab kõigi oluliste dokumentide registreerimise, jälgitavuse, hoolduse ja arhiveerimise; |
| --- | --- |

c)

kohaldab dokumentide kontrollimise süsteemi, mis tagab kõigi oluliste dokumentide registreerimise, jälgitavuse, hoolduse ja arhiveerimise;

| d) | kasutab siseauditi ja juhtkonnapoolse läbivaatamise mehhanismi, et tagada asjakohastele juhtimismeetoditele vastavuse korrapärane järelevalve; |
| --- | --- |

d)

kasutab siseauditi ja juhtkonnapoolse läbivaatamise mehhanismi, et tagada asjakohastele juhtimismeetoditele vastavuse korrapärane järelevalve;

| e) | kohaldab menetlust protestide ja kaebuste objektiivseks käsitlemiseks. |
| --- | --- |

e)

kohaldab menetlust protestide ja kaebuste objektiivseks käsitlemiseks.

Reede, 24. aprilli 2009VI LISA

Toimivuse püsivuse hindamine ja kontrollimine

1.   TOIMIVUSE PÜSIVUSE HINDAMISE JA KONTROLLIMISE SÜSTEEMID

| 1.1. | Süsteem 1+
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab:






  i) | tehase tootmisohje; |
| --- | --- | --- | --- |

1.1.

Süsteem 1+
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab:

i)

tehase tootmisohje;

| ii) | tehases võetud proovide edasise katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile; |
| --- | --- |

ii)

tehases võetud proovide edasise katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile;

| b) | teatatud asutus annab välja toote vastavussertifikaadi järgmiste punktide alusel:






  i) | tootetüübi kindlaksmääramine tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- |

b)

teatatud asutus annab välja toote vastavussertifikaadi järgmiste punktide alusel:

i)

tootetüübi kindlaksmääramine tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel;

| ii) | tootva tehase ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus; |
| --- | --- |

ii)

tootva tehase ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus;

| iii) | tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine; |
| --- | --- |

iii)

tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine;

| iv) | tehasest võetud proovide auditeeritud katsetamine. |
| --- | --- |

iv)

tehasest võetud proovide auditeeritud katsetamine.

| 1.2. | Süsteem 1
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab:






  i) | tehase tootmisohje; |
| --- | --- | --- | --- |

1.2.

Süsteem 1
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab:

i)

tehase tootmisohje;

| ii) | tehases võetud proovide tootjapoolse edasise katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile; |
| --- | --- |

ii)

tehases võetud proovide tootjapoolse edasise katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile;

| b) | teatatud asutus annab välja toote vastavussertifikaadi järgmiste punktide alusel:






  i) | tootetüübi kindlaksmääramine tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- |

b)

teatatud asutus annab välja toote vastavussertifikaadi järgmiste punktide alusel:

i)

tootetüübi kindlaksmääramine tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel;

| ii) | tootva tehase ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus; |
| --- | --- |

ii)

tootva tehase ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus;

| iii) | tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine. |
| --- | --- |

iii)

tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine.

| 1.3. | Süsteem 2+
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab:






  i) | tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

Süsteem 2+
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab:

i)

tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (sealhulgas proovivõtt), tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel;

| ii) | tehase tootmisohje; |
| --- | --- |

ii)

tehase tootmisohje;

| iii) | tehases võetud proovide katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile; |
| --- | --- |

iii)

tehases võetud proovide katsetamise vastavalt kindlaksmääratud katsetamisplaanile;

| b) | teatatud asutus annab välja tehase tootmisohje vastavussertifikaadi järgmiste punktide alusel:






  i) | tootva tehase ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus; |
| --- | --- | --- |

b)

teatatud asutus annab välja tehase tootmisohje vastavussertifikaadi järgmiste punktide alusel:

i)

tootva tehase ja tehase tootmisohje esmane ülevaatus;

| ii) | tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine. |
| --- | --- |

ii)

tehase tootmisohje pidev järelevalve ja hindamine.

| 1.4. | Süsteem 3
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab tehase tootmisohje; |
| --- | --- | --- |

1.4.

Süsteem 3
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab tehase tootmisohje;

| b) | teatatud asutus teostab tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (tootja tehtud proovivõtu alusel), tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel. |
| --- | --- |

b)

teatatud asutus teostab tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse (tootja tehtud proovivõtu alusel), tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel.

| 1.5. | Süsteem 4
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:






  a) | tootja teostab:






  i) | tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse, tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel; |
| --- | --- | --- | --- |

1.5.

Süsteem 4
  – Tootja esitatav toote põhiomaduste toimivusdeklaratsioon järgmiste punktide alusel:

a)

tootja teostab:

i)

tootetüübi kindlaksmääramise tüübikatsetuse, tüübiarvutuse, tabeldatud väärtuste või tootekirjeldusdokumentide alusel;

| ii) | tehase tootmisohje; |
| --- | --- |

ii)

tehase tootmisohje;

| b) | teatatud asutusel puuduvad ülesanded. |
| --- | --- |

b)

teatatud asutusel puuduvad ülesanded.

2.   TOIMIVUSE PÜSIVUSE HINDAMISE JA KONTROLLIMISEGA SEOTUD ASUTUSED

Arvestades ehitustoote toimivuse püsivuse hindamise ja kontrollimisega seotud teatatud asutuste ülesannet, eristatakse üksteisest järgmisi asutusi:

| 1) | sertifitseerimisasutus: teatatud asutus, mis on valitsus- või valitsusvälist asutus, millel on vajalik pädevus ja vastutus teostada sertifitseerimist vastavalt kehtivatele menetluskorra- ja halduseeskirjadele; |
| --- | --- |

1)

sertifitseerimisasutus: teatatud asutus, mis on valitsus- või valitsusvälist asutus, millel on vajalik pädevus ja vastutus teostada sertifitseerimist vastavalt kehtivatele menetluskorra- ja halduseeskirjadele;

| 2) | kontrolliasutus: teatatud asutus, millel on vastav korraldus, personal, pädevus ja usaldusväärsus, et täita konkreetsete kriteeriumide kohaselt järgmisi ülesandeid: tootjate kvaliteedikontrollitoimingute hindamine, nende soovitamine heakskiitmiseks ja hilisem audit ning tehases ehitustoodete väljavalimine ja hindamine konkreetsete kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

2)

kontrolliasutus: teatatud asutus, millel on vastav korraldus, personal, pädevus ja usaldusväärsus, et täita konkreetsete kriteeriumide kohaselt järgmisi ülesandeid: tootjate kvaliteedikontrollitoimingute hindamine, nende soovitamine heakskiitmiseks ja hilisem audit ning tehases ehitustoodete väljavalimine ja hindamine konkreetsete kriteeriumide alusel;

| 3) | katselabor: teatatud labor, mis mõõdab, uurib, katsetab, kalibreerib või määrab muul viisil kindlaks materjalide või ehitustoodete omadusi või toimivust. |
| --- | --- |

3)

katselabor: teatatud labor, mis mõõdab, uurib, katsetab, kalibreerib või määrab muul viisil kindlaks materjalide või ehitustoodete omadusi või toimivust.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/483 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/483

---

Reede, 24. aprilli 2009Välismaksed ühenduses ***I

P6_TA(2009)0321

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus välismaksete kohta ühenduses (KOM(2008)0640 – C6-0352/2008 – 2008/0194(COD))

2010/C 184 E/81

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0640);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 95 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0352/2008);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 25. märtsi 2009. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0053/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Reede, 24. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0194

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 piiriüleste maksete kohta ühenduses ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2560/2001

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 924/2009) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/484 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/484

---

Reede, 24. aprilli 2009Elektronrahaasutuste tegevus ***I

P6_TA(2009)0322

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse elektronrahaasutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise üle teostatavat järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ (KOM(2008)0627 – C6-0350/2008 – 2008/0190(COD))

2010/C 184 E/82

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0627);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 47 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0350/2008);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 25. märtsi 2009. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0056/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Reede, 24. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0190

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprilli 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb e-raha asutuste asutamist ja tegevust ning usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ning millega muudetakse direktiive 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/46/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/110/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/485 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/485

---

Reede, 24. aprilli 2009Muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad ***I

P6_TA(2009)0323

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (KOM(2008)0345 – C6-0220/2008 – 2008/0110(COD))

2010/C 184 E/83

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0345);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 152 lõike 4 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0220/2008);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 1. aprilli 2009. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse komisjonile tulevase määrusega [milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste sanitaareeskirjad] („tulevane määrus”) antavaid volitusi;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A6-0087/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | palub komisjonil valmistada ette meetme eelnõu tulevase määruse rakendamiseks vajalikke tehnilisi ekspertteadmisi kasutades, millele arutelude käigus tõendatavalt toetuti, ja enne tulevase määruse kohaldamiskuupäeva, et Euroopa Parlamendi konkreetsemaid ettepanekuid teatavate tehniliste küsimuste lahendamiseks oleks võimalik kõnealuses meetme eelnõus arvesse võtta; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil valmistada ette meetme eelnõu tulevase määruse rakendamiseks vajalikke tehnilisi ekspertteadmisi kasutades, millele arutelude käigus tõendatavalt toetuti, ja enne tulevase määruse kohaldamiskuupäeva, et Euroopa Parlamendi konkreetsemaid ettepanekuid teatavate tehniliste küsimuste lahendamiseks oleks võimalik kõnealuses meetme eelnõus arvesse võtta;

| 4. | palub komisjonil esitada meetme eelnõu Euroopa Parlamendile arvamuste vahetamiseks enne kontrolliga regulatiivmenetluse alustamist, et hõlbustada Euroopa Parlamendi osalusõiguse kasutamist; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil esitada meetme eelnõu Euroopa Parlamendile arvamuste vahetamiseks enne kontrolliga regulatiivmenetluse alustamist, et hõlbustada Euroopa Parlamendi osalusõiguse kasutamist;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Reede, 24. aprilli 2009P6_TC1-COD(2008)0110

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. aprillil 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 1069/2009) lõplikule kujule.)

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/486 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/486

---

Reede, 24. aprilli 2009Rahalise abi süsteem liikmesriikide maksebilansi toetamiseks *

P6_TA(2009)0324

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (KOM(2009)0169 – C6-0134/2009 – 2009/0053(CNS))

2010/C 184 E/84

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0169);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 308, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0134/2009);

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem, (1) ning Euroopa Parlamendi 6. septembri 2001. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem (2);

võttes arvesse oma 20. novembri 2008. aasta seisukohta (3) ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 332/2002, ning oma sama päeva resolutsiooni keskmise tähtajaga rahalise abi süsteemi loomise kohta liikmesriikide maksebilansi toetamiseks (4);

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 20. aprilli 2009. aasta arvamust ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 332/2002, millega liikmesriikide maksebilansi toetamiseks luuakse keskmise tähtajaga rahalise abi süsteem;

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 134;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0268/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide valitsustele.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Artikkel 1 – punkt 3

  Määrus (EÜ) nr 332/2002
  Artikkel 3a |
| Komisjon ja asjaomased liikmesriigid sõlmivad vastastikuse mõistmise memorandumi, milles käsitletakse üksikasjalikult nõukogu seatud tingimusi. | Komisjon ja asjaomased liikmesriigid sõlmivad vastastikuse mõistmise memorandumi, milles käsitletakse üksikasjalikult nõukogu seatud tingimusi.
  Komisjon edastab selle vastastikuse mõistmise memorandumi Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Artikkel 1 – punkt 4

  Määrus (EÜ) 332/2002
  Artikkel 5 |
| 1.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraste ajavahemike järel kontrollida, kas ühenduselt laenu saava liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas kohandusprogrammi ja teiste tingimustega, mis nõukogu on seadnud vastavalt artiklile 3. Selleks annab liikmesriik kogu vajaliku teabe komisjoni käsutusse ning teeb komisjoniga täielikku koostööd. Sellise kontrollimise tulemuste alusel otsustab komisjon edasiste osamaksete eraldamise pärast seda, kui majandus- ja rahanduskomitee on esitanud oma arvamuse. | 1.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraste ajavahemike järel kontrollida, kas ühenduselt laenu saava liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas kohandusprogrammi ja teiste tingimustega, mis nõukogu on seadnud vastavalt artiklile 3
  , ning artiklis 3a nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumiga.
  Selleks annab liikmesriik kogu vajaliku teabe
  Euroopa Parlamendi ja
  komisjoni käsutusse ning teeb komisjoniga täielikku koostööd. Sellise kontrollimise tulemuste alusel otsustab komisjon edasiste osamaksete eraldamise pärast seda, kui majandus- ja rahanduskomitee on esitanud oma arvamuse. |
| Nõukogu otsustab esialgsetesse majanduspoliitilistesse tingimustesse tehtavate kohanduste üle. | 2.   Nõukogu otsustab esialgsetesse majanduspoliitilistesse tingimustesse tehtavate kohanduste üle
  kooskõlas ühenduse peamiste majanduspoliitiliste eesmärkidega. |
| Muudatusettepanek 3 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Artikkel 1 – punkt 6 a (uus)

  Määrus (EÜ) nr 332/2002
  Artikkel 10 |
| | 6 a) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:




  „Artikkel 10



  Iga kahe aasta tagant kontrollib nõukogu komisjoni aruande alusel ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ning majandus- ja rahanduskomitee arvamuse esitamist, kas loodud süsteem rahuldab oma põhimõtte, korra ja ülemmäärade poolest vajadusi, mis viisid selle loomiseni.” |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 332/2002

Artikkel 3a

Komisjon ja asjaomased liikmesriigid sõlmivad vastastikuse mõistmise memorandumi, milles käsitletakse üksikasjalikult nõukogu seatud tingimusi.

Komisjon ja asjaomased liikmesriigid sõlmivad vastastikuse mõistmise memorandumi, milles käsitletakse üksikasjalikult nõukogu seatud tingimusi.
  Komisjon edastab selle vastastikuse mõistmise memorandumi Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Määrus (EÜ) 332/2002

Artikkel 5

1.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraste ajavahemike järel kontrollida, kas ühenduselt laenu saava liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas kohandusprogrammi ja teiste tingimustega, mis nõukogu on seadnud vastavalt artiklile 3. Selleks annab liikmesriik kogu vajaliku teabe komisjoni käsutusse ning teeb komisjoniga täielikku koostööd. Sellise kontrollimise tulemuste alusel otsustab komisjon edasiste osamaksete eraldamise pärast seda, kui majandus- ja rahanduskomitee on esitanud oma arvamuse.

1.   Komisjon võtab vajalikke meetmeid, et koostöös majandus- ja rahanduskomiteega korrapäraste ajavahemike järel kontrollida, kas ühenduselt laenu saava liikmesriigi majanduspoliitika on kooskõlas kohandusprogrammi ja teiste tingimustega, mis nõukogu on seadnud vastavalt artiklile 3
  , ning artiklis 3a nimetatud vastastikuse mõistmise memorandumiga.
  Selleks annab liikmesriik kogu vajaliku teabe
  Euroopa Parlamendi ja
  komisjoni käsutusse ning teeb komisjoniga täielikku koostööd. Sellise kontrollimise tulemuste alusel otsustab komisjon edasiste osamaksete eraldamise pärast seda, kui majandus- ja rahanduskomitee on esitanud oma arvamuse.

Nõukogu otsustab esialgsetesse majanduspoliitilistesse tingimustesse tehtavate kohanduste üle.

2.   Nõukogu otsustab esialgsetesse majanduspoliitilistesse tingimustesse tehtavate kohanduste üle
  kooskõlas ühenduse peamiste majanduspoliitiliste eesmärkidega.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 6 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 332/2002

Artikkel 10

6 a)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Iga kahe aasta tagant kontrollib nõukogu komisjoni aruande alusel ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ning majandus- ja rahanduskomitee arvamuse esitamist, kas loodud süsteem rahuldab oma põhimõtte, korra ja ülemmäärade poolest vajadusi, mis viisid selle loomiseni.”

---

(1)  EÜT L 53, 23.2.2002, lk 1.

(2)  EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 312.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0560.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0562.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/488 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/488

---

Reede, 24. aprilli 2009Hoiuste intresside maksustamine *

P6_TA(2009)0325

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta (KOM(2008)0727 – C6-0464/2008 – 2008/0215(CNS))

2010/C 184 E/85

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0727);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 94, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0464/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A6-0244/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 26 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt


  Põhjendus 9 a (uus) |
| | (9 a) | Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 1999. aasta mai ja 2000. aasta novembri järelduste kohaselt kaasnes esialgse kavatsusega jätta kõik uuenduslikud finantstooted direktiivi 2003/48/EÜ kohaldamisalast välja ka selgesõnaline kinnitus, et kõnealust küsimust tuleks nimetatud direktiivi esimesel läbivaatamisel uuesti uurida, eesmärgiga leida määratlus, mis hõlmaks kõiki võlakohustustega samaväärseid väärtpabereid, et tagada direktiivi tõhusus muutuvas keskkonnas ja vältida turumoonutusi. Seetõttu on asjakohane lisada direktiivi kohaldamisalasse kõik uuenduslikud finantstooted. Intressimakse määratlus peaks vastavalt hõlmama igasugust sissetulekut kapitali investeerimisest, mille puhul kapitalitulu on eelnevalt fikseeritud ja tehingust pärineva tulu olemus sarnaneb intressituluga. Et tagada kõnealuse sätte ühtne tõlgendus kõigis liikmesriikides, tuleks sättele täiendavalt lisada nimekiri asjaomastest finantstoodetest. Komisjon peaks kõnealuse nimekirja vastu võtma vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuses 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (1) sätestatud regulatiivkomitee menetlusele. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 9 a (uus)

(9 a)

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 1999. aasta mai ja 2000. aasta novembri järelduste kohaselt kaasnes esialgse kavatsusega jätta kõik uuenduslikud finantstooted direktiivi 2003/48/EÜ kohaldamisalast välja ka selgesõnaline kinnitus, et kõnealust küsimust tuleks nimetatud direktiivi esimesel läbivaatamisel uuesti uurida, eesmärgiga leida määratlus, mis hõlmaks kõiki võlakohustustega samaväärseid väärtpabereid, et tagada direktiivi tõhusus muutuvas keskkonnas ja vältida turumoonutusi. Seetõttu on asjakohane lisada direktiivi kohaldamisalasse kõik uuenduslikud finantstooted. Intressimakse määratlus peaks vastavalt hõlmama igasugust sissetulekut kapitali investeerimisest, mille puhul kapitalitulu on eelnevalt fikseeritud ja tehingust pärineva tulu olemus sarnaneb intressituluga. Et tagada kõnealuse sätte ühtne tõlgendus kõigis liikmesriikides, tuleks sättele täiendavalt lisada nimekiri asjaomastest finantstoodetest. Komisjon peaks kõnealuse nimekirja vastu võtma vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuses 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (1) sätestatud regulatiivkomitee menetlusele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 10 a (uus)

| (10 a) | Ühendus peaks edendama globaalset maksuhaldust kooskõlas nõukogu 23. oktoobri 2006. aasta järeldustega, millega nõukogu andis komisjonile ametlikult loa uurida võimalust pidada läbirääkimisi hoiuste intresside maksustamise alaste erilepingute sõlmimiseks Hongkongi, Aomeni ja Singapuriga eesmärgiga sõlmida rahvusvaheline leping samaväärsete meetmete kohaldamise kohta, nagu kohaldatakse liikmesriikides direktiivi 2003/48/EÜ alusel. |
| --- | --- |

(10 a)

Ühendus peaks edendama globaalset maksuhaldust kooskõlas nõukogu 23. oktoobri 2006. aasta järeldustega, millega nõukogu andis komisjonile ametlikult loa uurida võimalust pidada läbirääkimisi hoiuste intresside maksustamise alaste erilepingute sõlmimiseks Hongkongi, Aomeni ja Singapuriga eesmärgiga sõlmida rahvusvaheline leping samaväärsete meetmete kohaldamise kohta, nagu kohaldatakse liikmesriikides direktiivi 2003/48/EÜ alusel.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 12 a (uus)

| (12 a) | Nõukogu 21. jaanuari 2003. aasta järeldustes väljendati seisukohta, et Ameerika Ühendriikides kohaldatakse direktiivis 2003/48/EÜ sätestatutega samaväärseid meetmeid. Siiski on asjakohane tuua direktiivi 2003/48/EÜ I lisa kohaldamisalasse teatavad õiguslikud vormid ja üksused, et tagada tegelik maksustamine. |
| --- | --- |

(12 a)

Nõukogu 21. jaanuari 2003. aasta järeldustes väljendati seisukohta, et Ameerika Ühendriikides kohaldatakse direktiivis 2003/48/EÜ sätestatutega samaväärseid meetmeid. Siiski on asjakohane tuua direktiivi 2003/48/EÜ I lisa kohaldamisalasse teatavad õiguslikud vormid ja üksused, et tagada tegelik maksustamine.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Direktiivi 2003/48/EÜ toimimist läbi vaadates peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu sellistele kapitalitulu liikidele, mis veel ei kuulu kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse, nagu elukindlustustoodetest, pensionikindlustusest, vahetustehingutest ja teatavat liiki pensionidest saadav tulu. |
| --- | --- |

(13 a)

Direktiivi 2003/48/EÜ toimimist läbi vaadates peaks komisjon pöörama erilist tähelepanu sellistele kapitalitulu liikidele, mis veel ei kuulu kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse, nagu elukindlustustoodetest, pensionikindlustusest, vahetustehingutest ja teatavat liiki pensionidest saadav tulu.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt –1 (uus)

Direktiiv 2003/48/EÜ

Põhjendus 8

| –1) | Põhjendus 8 asendatakse järgmise tekstiga:










  „(8) | Käesoleval direktiivil on kaks eesmärki: esiteks võimaldada maksustada hoiuste intresse, mis on ühes liikmesriigis tasutud tegelikele tulusaajatele, kes on teises liikmesriigis residendist füüsilised isikud, viimasena nimetatud liikmesriigi õigusnormide kohaselt, ja teiseks tagada ühes liikmesriigis tegelikele tulusaajatele, kes on teise liikmesriigi residendist füüsilised isikud, tasutud hoiuste intresside tegelik minimaalne maksustamine.” |
| --- | --- | --- |

–1)

Põhjendus 8 asendatakse järgmise tekstiga:

„(8)

Käesoleval direktiivil on kaks eesmärki: esiteks võimaldada maksustada hoiuste intresse, mis on ühes liikmesriigis tasutud tegelikele tulusaajatele, kes on teises liikmesriigis residendist füüsilised isikud, viimasena nimetatud liikmesriigi õigusnormide kohaselt, ja teiseks tagada ühes liikmesriigis tegelikele tulusaajatele, kes on teise liikmesriigi residendist füüsilised isikud, tasutud hoiuste intresside tegelik minimaalne maksustamine.”

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt –1 a (uus)

Direktiiv 2003/48/EÜ

Põhjendus 19

| –1 a) | Põhjendus 19 asendatakse järgmise tekstiga:










  „(19) | Maksude kinnipidamist kohaldavad riigid peaksid suurema osa kõnealusest kinnipeetavast maksust saadavast tulust kandma üle liikmesriigile, mille resident tegelik intressitulusaaja on.Tuluosa, mille asjaomased liikmesriigid võivad kinni pidada, peaks olema proportsionaalne tulude jagamise mehhanismi halduskuludega, võttes seejuures arvesse teabevahetusega kaasnevaid kulusid.” |
| --- | --- | --- |

–1 a)

Põhjendus 19 asendatakse järgmise tekstiga:

„(19)

Maksude kinnipidamist kohaldavad riigid peaksid suurema osa kõnealusest kinnipeetavast maksust saadavast tulust kandma üle liikmesriigile, mille resident tegelik intressitulusaaja on.Tuluosa, mille asjaomased liikmesriigid võivad kinni pidada, peaks olema proportsionaalne tulude jagamise mehhanismi halduskuludega, võttes seejuures arvesse teabevahetusega kaasnevaid kulusid.”

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt -1 b (uus)

Direktiiv 2003/48/EÜ

Põhjendus 24 a (uus)

| -1 b) | Lisatakse järgmine põhjendus:










  „(24 a) | Seni kuni Hongkong, Singapur ja I lisas loetletud riigid ning territooriumid ei kohalda meetmeid, mis on samaväärsed või samad selles direktiivis sätestatuga, võib kapitali väljavool nendesse riikidesse ja territooriumidele ohustada direktiivi eesmärkide täitmist. Seetõttu peab ühendus võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada kokkuleppe saavutamine nende riikide ja territooriumidega tingimustel, mille kohaselt need kohaldavad selliseid meetmeid.” |
| --- | --- | --- |

-1 b)

Lisatakse järgmine põhjendus:

„(24 a)

Seni kuni Hongkong, Singapur ja I lisas loetletud riigid ning territooriumid ei kohalda meetmeid, mis on samaväärsed või samad selles direktiivis sätestatuga, võib kapitali väljavool nendesse riikidesse ja territooriumidele ohustada direktiivi eesmärkide täitmist. Seetõttu peab ühendus võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada kokkuleppe saavutamine nende riikide ja territooriumidega tingimustel, mille kohaselt need kohaldavad selliseid meetmeid.”

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt –1 c (uus)

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 1 – lõige 1

| –1 b) | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:




  „1.
     
  Käesoleva direktiivi eesmärgid on järgmised:








  — | võimaldada maksustada hoiuste intresse, mis on ühes liikmesriigis tasutud tegelikele tulusaajatele, kes on teises liikmesriigis residendist füüsilised isikud, viimasena nimetatud liikmesriigi õigusnormide kohaselt; |
| --- | --- | --- |

–1 b)

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:

„1.
     
  Käesoleva direktiivi eesmärgid on järgmised:

—

võimaldada maksustada hoiuste intresse, mis on ühes liikmesriigis tasutud tegelikele tulusaajatele, kes on teises liikmesriigis residendist füüsilised isikud, viimasena nimetatud liikmesriigi õigusnormide kohaselt;

| — | tagada ühes liikmesriigis tegelikele tulusaajatele, kes on teise liikmesriigi residendist füüsilised isikud, tasutud hoiuste intresside tegelik minimaalne maksustamine.” |
| --- | --- |

—

tagada ühes liikmesriigis tegelikele tulusaajatele, kes on teise liikmesriigi residendist füüsilised isikud, tasutud hoiuste intresside tegelik minimaalne maksustamine.”

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 1

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 1 – lõige 2

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil asutatud makseasutused täidavad käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke ülesandeid, olenemata intressi tootva võlakohustuse võlgniku või väärtpaberi emitendi asukohast.

2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil asutatud
  ettevõtjad ja
  makseasutused täidavad käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke ülesandeid, olenemata intressi tootva võlakohustuse võlgniku või väärtpaberi emitendi asukohast.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt a – alapunkt i

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 2 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Käesolevas direktiivis ja ilma, et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist, tähendab „tegelik tulusaaja” füüsilist isikut, kellele makstakse intresse või kelle jaoks intress on tagatud, kui ta ei esita tõendeid, et intressi ei ole makstud talle või ei ole tagatud tema jaoks, see tähendab, et:

1.   Käesolevas direktiivis ja ilma, et see piiraks artikli 4 lõike 2 kohaldamist, tähendab „tegelik tulusaaja” füüsilist isikut, kellele makstakse
  või oleks tulnud maksta
  intresse või kelle jaoks intress on
  või peaksid olema
  tagatud, kui ta ei esita tõendeid, et intressi ei ole makstud talle või ei ole tagatud tema jaoks, see tähendab, et:

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 3 – lõige 2 – esimene lõik – punkt b

| b) | 1. jaanuaril 2004 või pärast seda sõlmitud lepingusuhete puhul või tehtud toimingute puhul, kui lepingusuhted puuduvad, teeb makseasutus kindlaks tegeliku tulusaaja isiku, st nime, aadressi, sünnikuupäeva ja –koha ning kui tegeliku tulusaaja aadress on II lisas loetletud liikmesriigis või kui ta osutub muul viisil sellise riigi residendiks, talle selle liikmesriigi antud maksukohustuslase identifitseerimisnumbri. |
| --- | --- |

b)

1. jaanuaril 2004 või pärast seda sõlmitud lepingusuhete puhul või tehtud toimingute puhul, kui lepingusuhted puuduvad, teeb makseasutus kindlaks tegeliku tulusaaja isiku, st nime, aadressi, sünnikuupäeva ja –koha ning kui tegeliku tulusaaja aadress on II lisas loetletud liikmesriigis või kui ta osutub muul viisil sellise riigi residendiks, talle selle liikmesriigi antud maksukohustuslase identifitseerimisnumbri.

| b) | 1. jaanuaril 2004 või pärast seda sõlmitud lepingusuhete puhul või tehtud toimingute puhul, kui lepingusuhted puuduvad, teeb makseasutus kindlaks tegeliku tulusaaja isiku, st nime, aadressi, sünnikuupäeva ja –koha ning kui tegeliku tulusaaja aadress on II lisas loetletud liikmesriigis või kui ta osutub muul viisil sellise riigi residendiks, talle selle liikmesriigi antud maksukohustuslase identifitseerimisnumbri
  , kui see on isiku kindlakstegemiseks esitatud dokumentidel olemas
  . |
| --- | --- |

b)

1. jaanuaril 2004 või pärast seda sõlmitud lepingusuhete puhul või tehtud toimingute puhul, kui lepingusuhted puuduvad, teeb makseasutus kindlaks tegeliku tulusaaja isiku, st nime, aadressi, sünnikuupäeva ja –koha ning kui tegeliku tulusaaja aadress on II lisas loetletud liikmesriigis või kui ta osutub muul viisil sellise riigi residendiks, talle selle liikmesriigi antud maksukohustuslase identifitseerimisnumbri
  , kui see on isiku kindlakstegemiseks esitatud dokumentidel olemas
  .

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 3 – lõige 2 – teine lõik

Esimese lõike punktis b osutatud andmed tehakse kindlaks tegeliku tulusaaja esitatud passi või ametliku isikutunnistuse või muu II lisas nimetatud ametliku dokumendi alusel. Passis või ametlikul isikutunnistusel või ametlikul dokumendil puuduvad andmed tehakse kindlaks tegeliku tulusaaja esitatud muu ametliku isikut tõendava dokumendi alusel, mille on andnud välja selle riigi asutus, kus on tema aadress või mille resident ta muul viisil on.

Esimese lõike punktis b osutatud andmed tehakse kindlaks tegeliku tulusaaja esitatud passi või ametliku isikutunnistuse või muu II lisas nimetatud ametliku dokumendi alusel. Passis või ametlikul isikutunnistusel või
  muul
  ametlikul dokumendil puuduvad andmed tehakse kindlaks tegeliku tulusaaja esitatud muu ametliku isikut tõendava dokumendi alusel, mille on andnud välja selle riigi asutus, kus on tema aadress või mille resident ta muul viisil on.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 4 – lõige 2 – teine lõik

Esimese lõigu kohaldamisel loetakse õigusliku üksuse tegeliku juhtimise kohaks riik, kus on alaline aadress isikul, kellele kuulub peamiselt üksuse omandiõigus ja kes haldab peamiselt üksuse vara
  ja
  tulu.

Esimese lõigu kohaldamisel loetakse õigusliku üksuse tegeliku juhtimise kohaks riik, kus on alaline aadress isikul, kellele kuulub peamiselt üksuse omandiõigus ja kes haldab peamiselt üksuse vara
  või
  tulu.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 4 – lõige 2 – seitsmes lõik

Ettevõtja, kes maksab intresse või tagab intresside maksmise III lisa loetellu kuuluvale ettevõttele või õiguslikule üksusele, teatab oma asukohaliikmesriigi pädevale asutusele ettevõtte nime ja tegeliku juhtimise koha või õigusliku üksuse puhul sellise isiku nime ja tegeliku juhtimise koha, kellele kuulub peamiselt õigusliku üksuse omandiõigus ja kes haldab peamiselt õigusliku üksuse vara
  ja
  tulu, ning ettevõttele või õiguslikule üksusele tehtud või tagatud intressimakse kogusumma. Kui ettevõtte või õigusliku üksuse tegeliku juhtimise koht asub teises liikmesriigis, edastab pädev asutus selle teabe kõnealuse liikmesriigi pädevale asutusele.

Ettevõtja, kes maksab intresse või tagab intresside maksmise III lisa loetellu kuuluvale ettevõttele või õiguslikule üksusele, teatab oma asukohaliikmesriigi pädevale asutusele ettevõtte nime ja tegeliku juhtimise koha või õigusliku üksuse puhul sellise isiku nime ja tegeliku juhtimise koha, kellele kuulub peamiselt õigusliku üksuse omandiõigus ja kes haldab peamiselt õigusliku üksuse vara
  või
  tulu, ning ettevõttele või õiguslikule üksusele tehtud või tagatud intressimakse kogusumma. Kui ettevõtte või õigusliku üksuse tegeliku juhtimise koht asub teises liikmesriigis, edastab pädev asutus selle teabe kõnealuse liikmesriigi pädevale asutusele.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 4 – lõige 3

„3.
     
  Selliseid lõikes 2 osutatud ettevõtteid ja õiguslikke üksusi, kelle varadele või tulule ei ole intressimakse saamise ajal vahetut õigust ühelgi tegelikul tulusaajal, võib käsitada käesoleva direktiivi kohaldamisel lõike 2 punktis a osutatud eurofondina või muu avatud investeerimisfondi või –skeemina.

Kui ettevõte või õiguslik üksus kasutab seda võimalust, väljastab tema tegeliku juhtimise koha liikmesriik selle kohta tõendi. Ettevõte või õiguslik üksus esitab kõnealuse tõendi intressimakset tegevale või tagavale ettevõtjale.

Liikmesriigid kehtestavad ettevõtetele ja õiguslikele üksustele, kelle tegeliku juhtimise koht on nende territooriumil, seda võimalust käsitlevad üksikasjalikud eeskirjad ning tagavad, et seda võimalust kasutanud ettevõte või õiguslik üksus tegutseb makseasutusena vastavalt lõikele 1 saadud intressimaksete kogusumma ulatuses iga kord, kui tegelik tulusaaja saab vahetu õiguse tema varadele või tulule.”

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 6 – lõige –1 (uus)

-1.
     
  Ilma et see piiraks käesoleva artikli järgnevate lõigete sätete kohaldamist, on käesoleva direktiivi üldpõhimõtteks, et intressimakse tähendab igasugust sissetulekut kapitali investeerimisest, mille puhul kapitalitulu on eelnevalt fikseeritud ja tehingust pärineva tulu olemus sarnaneb sisuliselt mis tahes intressituluga. Et tagada kõnealuse sätte ühtne tõlgendus kõigis liikmesriikides, tuleks sättele täiendavalt lisada nimekiri asjaomastest finantstoodetest. Komisjon võtab kõnealuse nimekirja vastu hiljemalt ... [nõukogu direktiivi 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta, artikli 2 lõikes 1 määratud kuupäev] käesoleva direktiivi artikli 18 b lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

-1.

Ilma et see piiraks käesoleva artikli järgnevate lõigete sätete kohaldamist, on käesoleva direktiivi üldpõhimõtteks, et intressimakse tähendab igasugust sissetulekut kapitali investeerimisest, mille puhul kapitalitulu on eelnevalt fikseeritud ja tehingust pärineva tulu olemus sarnaneb sisuliselt mis tahes intressituluga. Et tagada kõnealuse sätte ühtne tõlgendus kõigis liikmesriikides, tuleks sättele täiendavalt lisada nimekiri asjaomastest finantstoodetest. Komisjon võtab kõnealuse nimekirja vastu hiljemalt ... [nõukogu direktiivi 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta, artikli 2 lõikes 1 määratud kuupäev] käesoleva direktiivi artikli 18 b lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt c – alapunkt ii

| ii) | ettevõte või õiguslik üksus, kes on kasutanud artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust; |
| --- | --- |

ii)

ii)

ettevõte või õiguslik üksus, kes on kasutanud artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust;

ettevõte või õiguslik üksus, kes on kasutanud artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt d – alapunkt ii

| ii) | ettevõte või õiguslik üksus, kes on kasutanud artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust; |
| --- | --- |

ii)

ii)

ettevõte või õiguslik üksus, kes on kasutanud artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust;

ettevõte või õiguslik üksus, kes on kasutanud artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt e

| (e) | tulu elukindlustuslepingust, kui lepingus on sätestatud biomeetrilise riski katmine, mis väljendatuna keskmisena lepingu kestuse jooksul on väiksem kui
  5 %
  kindlustatud kapitalist ning kui lepingu tegelikud tulemused on
  täielikult
  seotud punktides a, aa, b, c ja d osutatud
  intressi või
  tulu
  liikidega;
  käesoleva sätte kohaldamisel loetakse elukindlustuslepingust saadud tuluks kõigi elukindlustuslepingu kohaselt välja makstud summade ja kõigi sama lepingu kohaselt kindlustusandjale tehtud maksete summa vahe. |
| --- | --- |

(e)

tulu elukindlustuslepingust, kui lepingus on sätestatud biomeetrilise riski katmine, mis väljendatuna keskmisena lepingu kestuse jooksul on väiksem kui
  5 %
  kindlustatud kapitalist ning kui lepingu tegelikud tulemused on
  täielikult
  seotud punktides a, aa, b, c ja d osutatud
  intressi või
  tulu
  liikidega;
  käesoleva sätte kohaldamisel loetakse elukindlustuslepingust saadud tuluks kõigi elukindlustuslepingu kohaselt välja makstud summade ja kõigi sama lepingu kohaselt kindlustusandjale tehtud maksete summa vahe.

5 %

täielikult

intressi või

liikidega;

| (e) | kindlustuslepingute puhul:










  (i) | pensionikindlustuslepingu väljaostmise puhul kindlustushüvitise ja selle eest tasutud maksete summa vahe, kui ei ole tegemist eluaegse pensioni maksmisega; |
| --- | --- | --- |

(e)

kindlustuslepingute puhul:

kindlustuslepingute puhul:

(i)

(i)

pensionikindlustuslepingu väljaostmise puhul kindlustushüvitise ja selle eest tasutud maksete summa vahe, kui ei ole tegemist eluaegse pensioni maksmisega;

pensionikindlustuslepingu väljaostmise puhul kindlustushüvitise ja selle eest tasutud maksete summa vahe, kui ei ole tegemist eluaegse pensioni maksmisega;

| (ii) | tulu elukindlustuslepingust, kui lepingus on sätestatud biomeetrilise riski katmine, mis väljendatuna keskmisena lepingu kestuse jooksul on väiksem kui
  10 % algselt
  kindlustatud kapitalist ning kui lepingu tegelikud tulemused on seotud
  intressiga või kui lepingu tegelikud tulemused on väljendatud või otseselt seotud osakutega ja kui üle 40 % alusvaradest investeeritakse
  punktides a, aa, b, c ja d osutatud tulu
  liikidesse.



  Kui osakutega seotud kindlustuslepingu puhul puudub makseasutusel teave selle kohta, kui suur osa alusvarast on investeeritud võlakohustustesse või asjaomastesse väärtpaberitesse, siis loetakse kõnealuseks osaks rohkem kui 40 %.

  Käesoleva sätte kohaldamisel loetakse elukindlustuslepingust saadud tuluks kõigi elukindlustuslepingu kohaselt välja makstud summade ja kõigi sama lepingu kohaselt kindlustusandjale tehtud maksete summa vahe.

  Kui lepingu allkirjastaja, kindlustatud isik ja tulusaaja ei ole identsed, siis loetakse biomeetriliste riskide katmise ulatuseks vähem kui 10 %. |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

tulu elukindlustuslepingust, kui lepingus on sätestatud biomeetrilise riski katmine, mis väljendatuna keskmisena lepingu kestuse jooksul on väiksem kui
  10 % algselt
  kindlustatud kapitalist ning kui lepingu tegelikud tulemused on seotud
  intressiga või kui lepingu tegelikud tulemused on väljendatud või otseselt seotud osakutega ja kui üle 40 % alusvaradest investeeritakse
  punktides a, aa, b, c ja d osutatud tulu
  liikidesse.

10 % algselt

intressiga või kui lepingu tegelikud tulemused on väljendatud või otseselt seotud osakutega ja kui üle 40 % alusvaradest investeeritakse

liikidesse.

Kui osakutega seotud kindlustuslepingu puhul puudub makseasutusel teave selle kohta, kui suur osa alusvarast on investeeritud võlakohustustesse või asjaomastesse väärtpaberitesse, siis loetakse kõnealuseks osaks rohkem kui 40 %.

Käesoleva sätte kohaldamisel loetakse elukindlustuslepingust saadud tuluks kõigi elukindlustuslepingu kohaselt välja makstud summade ja kõigi sama lepingu kohaselt kindlustusandjale tehtud maksete summa vahe.

Kui lepingu allkirjastaja, kindlustatud isik ja tulusaaja ei ole identsed, siis loetakse biomeetriliste riskide katmise ulatuseks vähem kui 10 %.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt e a (uus)

| (e a) | tulu struktureeritud toodetest. Struktureeritud tooted on võlakirjad, mille puhul tagasimaksekohustuste suurus sõltub mis tahes liiki kokkulepitud baasväärtuse arengust. Tuluna käsitletakse ka struktureeritud toote ostu eest tasutud summa ja müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud tulu vahe; |
| --- | --- |

(e a)

(e a)

tulu struktureeritud toodetest. Struktureeritud tooted on võlakirjad, mille puhul tagasimaksekohustuste suurus sõltub mis tahes liiki kokkulepitud baasväärtuse arengust. Tuluna käsitletakse ka struktureeritud toote ostu eest tasutud summa ja müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud tulu vahe;

tulu struktureeritud toodetest. Struktureeritud tooted on võlakirjad, mille puhul tagasimaksekohustuste suurus sõltub mis tahes liiki kokkulepitud baasväärtuse arengust. Tuluna käsitletakse ka struktureeritud toote ostu eest tasutud summa ja müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud tulu vahe;

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 6 – lõige 1 – punkt e b (uus)

| (e b) | dividendid, mille krediidi- või finantsasutus tegeliku tulusaaja nimel sisse nõuab. |
| --- | --- |

(e b)

(e b)

dividendid, mille krediidi- või finantsasutus tegeliku tulusaaja nimel sisse nõuab.

dividendid, mille krediidi- või finantsasutus tegeliku tulusaaja nimel sisse nõuab.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 6 – lõige 9

9.   Lõike 1 punktis aa osutatud tulu loetakse intressimakseks ainult sellises osas, milles kõnealust tulu tootnud väärtpaberid emiteeriti esmakordselt
  1. detsembril 2008 või pärast seda
  .

1. detsembril 2008 või pärast seda

9.   Lõike 1 punktis aa osutatud tulu loetakse intressimakseks ainult sellises osas, milles kõnealust tulu tootnud väärtpaberid emiteeriti esmakordselt
  kuus kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist või hiljem
  .

kuus kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist või hiljem

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 4

Artikkel 1 – punkt 4

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 6 – lõige 10

10.   Elukindlustuslepingust saadud tulu loetakse intressimakseks vastavalt lõike 1 punktile e ainult sellises osas, milles kõnealust tulu toonud elukindlustuslepingud sõlmiti esmakordselt
  1. detsembril 2008 või pärast seda.

1. detsembril 2008 või pärast seda.

10.   Elukindlustuslepingust saadud tulu loetakse intressimakseks vastavalt lõike 1 punktile e ainult sellises osas, milles kõnealust tulu toonud elukindlustuslepingud sõlmiti esmakordselt
  kuus kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist või hiljem
  .

kuus kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist või hiljem

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 5 a (uus)

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 10 – lõige 2

| 5 a) | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:



  „Üleminekuperiood lõpeb

  mitte hiljem kui 1. juulil 2014

  või

  alltoodud

  kuupäevadest viimasele järgneva esimese täieliku majandusaasta lõpus,

  kui see on varasem kui 1. juuli 2014:







  — | kuupäev, mil nõukogu ühehäälse häälteenamusega jõustub Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni, Liechtensteini Vürstiriigi, San Marino Vabariigi, Monaco Vürstiriigi ja Andorra Vürstiriigi vahel sõlmitud

  viimane

  kokkulepe, millega nähakse taotluse korral ette teabevahetus vastavalt määratlusele OECD 18. aprillil 2002 avaldatud näidisleppes maksuküsimustealase teabevahetuse kohta (edaspidi „OECD näidislepe”) seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad sellise riigi territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, kus direktiivi kohaldatakse, lisaks sellele kohaldavad samad riigid samal ajal selliste maksete suhtes kinnipeetavat maksu, mille määr on kindlaks määratud artikli 11 lõikes 1 osutatud vastavateks ajavahemikeks; |
| --- | --- | --- |

5 a)

5 a)

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:

„Üleminekuperiood lõpeb

  mitte hiljem kui 1. juulil 2014

  või

  alltoodud

  kuupäevadest viimasele järgneva esimese täieliku majandusaasta lõpus,

  kui see on varasem kui 1. juuli 2014:

„Üleminekuperiood lõpeb

mitte hiljem kui 1. juulil 2014

või

alltoodud

kuupäevadest viimasele järgneva esimese täieliku majandusaasta lõpus,

kui see on varasem kui 1. juuli 2014

—

kuupäev, mil nõukogu ühehäälse häälteenamusega jõustub Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni, Liechtensteini Vürstiriigi, San Marino Vabariigi, Monaco Vürstiriigi ja Andorra Vürstiriigi vahel sõlmitud

  viimane

  kokkulepe, millega nähakse taotluse korral ette teabevahetus vastavalt määratlusele OECD 18. aprillil 2002 avaldatud näidisleppes maksuküsimustealase teabevahetuse kohta (edaspidi „OECD näidislepe”) seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad sellise riigi territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, kus direktiivi kohaldatakse, lisaks sellele kohaldavad samad riigid samal ajal selliste maksete suhtes kinnipeetavat maksu, mille määr on kindlaks määratud artikli 11 lõikes 1 osutatud vastavateks ajavahemikeks;

kuupäev, mil nõukogu ühehäälse häälteenamusega jõustub Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni, Liechtensteini Vürstiriigi, San Marino Vabariigi, Monaco Vürstiriigi ja Andorra Vürstiriigi vahel sõlmitud

viimane

kokkulepe, millega nähakse taotluse korral ette teabevahetus vastavalt määratlusele OECD 18. aprillil 2002 avaldatud näidisleppes maksuküsimustealase teabevahetuse kohta (edaspidi „OECD näidislepe”) seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad sellise riigi territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, kus direktiivi kohaldatakse, lisaks sellele kohaldavad samad riigid samal ajal selliste maksete suhtes kinnipeetavat maksu, mille määr on kindlaks määratud artikli 11 lõikes 1 osutatud vastavateks ajavahemikeks;

| — | kuupäev, mil nõukogu on ühehäälselt nõus, et Ameerika Ühendriigid on valmis OECD näidisleppes määratletud teabevahetuseks, kui seda taotletakse seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad tema territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi; |
| --- | --- |

—

kuupäev, mil nõukogu on ühehäälselt nõus, et Ameerika Ühendriigid on valmis OECD näidisleppes määratletud teabevahetuseks, kui seda taotletakse seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad tema territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi;

kuupäev, mil nõukogu on ühehäälselt nõus, et Ameerika Ühendriigid on valmis OECD näidisleppes määratletud teabevahetuseks, kui seda taotletakse seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad tema territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi;

| — | kuupäev, mil nõukogu on ühehäälselt nõus, et Hongkong, Singapur ja muud I lisas loetletud riigid ja territooriumid on valmis OECD näidisleppes määratletud teabevahetuseks, kui seda taotletakse seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad tema territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi.” |
| --- | --- |

—

kuupäev, mil nõukogu on ühehäälselt nõus, et Hongkong, Singapur ja muud I lisas loetletud riigid ja territooriumid on valmis OECD näidisleppes määratletud teabevahetuseks, kui seda taotletakse seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad tema territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi.”

kuupäev, mil nõukogu on ühehäälselt nõus, et Hongkong, Singapur ja muud I lisas loetletud riigid ja territooriumid on valmis OECD näidisleppes määratletud teabevahetuseks, kui seda taotletakse seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad tema territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi.”

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 6 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 6 a (uus)

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 12 – lõiked 1 ja 2

| 6 a) | Artikli 12 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:




  „1.
     Liikmesriigid, kes kohaldavad kinnipeetavat maksu artikli 11 lõike 1 kohaselt, jätavad endale

  10 %

  oma tulust ja kannavad

  90 %

  tulust üle liikmesriigile, mille resident tegeliku intressitulu saaja on.


  2.   Liikmesriigid, kes kohaldavad kinnipeetavat maksu artikli 11 lõike 5 kohaselt, jätavad endale

  10 %

  tulust ja kannavad

  90 %

  tulust üle teistele liikmesriikidele proportsionaalselt käesoleva artikli lõike 1 kohaste ülekannetega.” |
| --- | --- |

6 a)

6 a)

Artikli 12 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

Artikli 12 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.
     Liikmesriigid, kes kohaldavad kinnipeetavat maksu artikli 11 lõike 1 kohaselt, jätavad endale

  10 %

  oma tulust ja kannavad

  90 %

  tulust üle liikmesriigile, mille resident tegeliku intressitulu saaja on.

„1.

Liikmesriigid, kes kohaldavad kinnipeetavat maksu artikli 11 lõike 1 kohaselt, jätavad endale

10 %

oma tulust ja kannavad

90 %

tulust üle liikmesriigile, mille resident tegeliku intressitulu saaja on.

2.   Liikmesriigid, kes kohaldavad kinnipeetavat maksu artikli 11 lõike 5 kohaselt, jätavad endale

  10 %

  tulust ja kannavad

  90 %

  tulust üle teistele liikmesriikidele proportsionaalselt käesoleva artikli lõike 1 kohaste ülekannetega.”

2.

Liikmesriigid, kes kohaldavad kinnipeetavat maksu artikli 11 lõike 5 kohaselt, jätavad endale

10 %

tulust ja kannavad

90 %

tulust üle teistele liikmesriikidele proportsionaalselt käesoleva artikli lõike 1 kohaste ülekannetega.”

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 10

Artikkel 1 – punkt 10

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 18

| 10) | Artikli 18 esimene lause
  asendatakse järgmisega:
  „Komisjon esitab nõukogule iga kolme aasta järel aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta V lisas nimetatud statistiliste andmete alusel, mida kõik liikmesriigid peavad komisjonile esitama.” |
| --- | --- |

10)

Artikli 18 esimene lause
  asendatakse järgmisega:

Artikli 18 esimene lause

„Komisjon esitab nõukogule iga kolme aasta järel aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta V lisas nimetatud statistiliste andmete alusel, mida kõik liikmesriigid peavad komisjonile esitama.”

| 10) | Artikkel 18
  asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 18


  Läbivaatamine



  1.
     
  Hiljemalt 2010. aasta 31. detsembriks esitab komisjon võrdleva uuringu, milles analüüsitakse nii teabevahetuse kui kinnipeetava maksu eeliseid ja puudusi, et hinnata maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise kaotamise eesmärki. Selles võrdlevas uuringus tuleks eelkõige arvesse võtta läbipaistvuse, liikmesriikide maksundusalase suveräänsuse austamise, maksustamise õigluse ja mõlema süsteemiga seotud halduskoormuse aspekte.




  2.
     Komisjon esitab nõukogule
  ja Euroopa Parlamendile
  iga kolme aasta järel aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta V lisas nimetatud statistiliste andmete alusel, mida kõik liikmesriigid peavad komisjonile esitama.
  Kõnealuse aruande ja lõikes 1 viidatud uuringu alusel ning eelkõige seoses artikli 10 lõikes 2 viidatud üleminekuperioodi lõpuga esitab komisjon vajaduse korral nõukogule käesoleva direktiivi muudatusettepanekud, et tagada hoiuste intresside tegelik maksustamine ja kõrvaldada ebasoovitavad konkurentsimoonutused.




  3.
     
  Komisjon uurib lõigetes 1 ja 2 viidatud uuringu ja aruannete raames eeskätt, kas on asjakohane laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala kõikidele finantstulu liikidele, sh dividendidele ja kapitali kasvutulule, samuti kõigile juriidilistele isikutele tehtavatele maksetele.” |
| --- | --- |

10)

Artikkel 18
  asendatakse järgmisega:

Artikkel 18

„Artikkel 18

„Artikkel 18

Läbivaatamine

Läbivaatamine

1.
     
  Hiljemalt 2010. aasta 31. detsembriks esitab komisjon võrdleva uuringu, milles analüüsitakse nii teabevahetuse kui kinnipeetava maksu eeliseid ja puudusi, et hinnata maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise kaotamise eesmärki. Selles võrdlevas uuringus tuleks eelkõige arvesse võtta läbipaistvuse, liikmesriikide maksundusalase suveräänsuse austamise, maksustamise õigluse ja mõlema süsteemiga seotud halduskoormuse aspekte.

1.

Hiljemalt 2010. aasta 31. detsembriks esitab komisjon võrdleva uuringu, milles analüüsitakse nii teabevahetuse kui kinnipeetava maksu eeliseid ja puudusi, et hinnata maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise kaotamise eesmärki. Selles võrdlevas uuringus tuleks eelkõige arvesse võtta läbipaistvuse, liikmesriikide maksundusalase suveräänsuse austamise, maksustamise õigluse ja mõlema süsteemiga seotud halduskoormuse aspekte.

2.
     Komisjon esitab nõukogule
  ja Euroopa Parlamendile
  iga kolme aasta järel aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta V lisas nimetatud statistiliste andmete alusel, mida kõik liikmesriigid peavad komisjonile esitama.
  Kõnealuse aruande ja lõikes 1 viidatud uuringu alusel ning eelkõige seoses artikli 10 lõikes 2 viidatud üleminekuperioodi lõpuga esitab komisjon vajaduse korral nõukogule käesoleva direktiivi muudatusettepanekud, et tagada hoiuste intresside tegelik maksustamine ja kõrvaldada ebasoovitavad konkurentsimoonutused.

2.

ja Euroopa Parlamendile

Kõnealuse aruande ja lõikes 1 viidatud uuringu alusel ning eelkõige seoses artikli 10 lõikes 2 viidatud üleminekuperioodi lõpuga esitab komisjon vajaduse korral nõukogule käesoleva direktiivi muudatusettepanekud, et tagada hoiuste intresside tegelik maksustamine ja kõrvaldada ebasoovitavad konkurentsimoonutused.

3.
     
  Komisjon uurib lõigetes 1 ja 2 viidatud uuringu ja aruannete raames eeskätt, kas on asjakohane laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala kõikidele finantstulu liikidele, sh dividendidele ja kapitali kasvutulule, samuti kõigile juriidilistele isikutele tehtavatele maksetele.”

3.

Komisjon uurib lõigetes 1 ja 2 viidatud uuringu ja aruannete raames eeskätt, kas on asjakohane laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala kõikidele finantstulu liikidele, sh dividendidele ja kapitali kasvutulule, samuti kõigile juriidilistele isikutele tehtavatele maksetele.”

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 11

Artikkel 1 – punkt 11

Direktiiv 2003/48/EÜ

Artikkel 18 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Komisjon annab komitee abiga iga kahe aasta järel alates 1. jaanuarist 2010 artiklis 18 a osutatud menetlustele, dokumentidele ja ühistele vormidele hinnangu ning võtab artikli 18 b lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt vastu vajalikud parandusmeetmed.

3 a.

Komisjon annab komitee abiga iga kahe aasta järel alates 1. jaanuarist 2010 artiklis 18 a osutatud menetlustele, dokumentidele ja ühistele vormidele hinnangu ning võtab artikli 18 b lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt vastu vajalikud parandusmeetmed.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Lisa – punkt 2

Lisa – punkt 2

Direktiiv 2003/48/EÜ

I lisa

KOMISJONI ETTEPANEK

Reede, 24. aprilli 2009I LISA

„Selliste ettevõtete ja õiguslike üksuste õiguslikud vormid, mille suhtes kohaldatakse artikli 2 lõiget 3, sest nende tegeliku juhtimise koht asub teatavate riikide territooriumil või teatava jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil”

| 1. | Ettevõtted ja õiguslikud üksused, mille tegeliku juhtimise koht on sellises riigis või sellise jurisdiktsiooni all, mis jääb väljapoole artikli 7 kohast direktiivi territoriaalset kohaldamisala ning mida ei ole nimetatud artikli 17 lõikes 2:










  Antigua ja Barbuda | International business company |
| --- | --- | --- |
| Bahama | Usaldusfond




  Foundation




  International business company |
| Bahrein | Finantsusaldusfond |
| Barbados | Usaldusfond |
| Belize | Usaldusfond




  International business company |
| Bermuda | Usaldusfond |
| Brunei | Usaldusfond




  International business company




  International trust




  International Limited Partnership |
| Cooki saared | Usaldusfond




  International trust




  International company




  International partnership |
| Costa Rica | Usaldusfond |
| Djibouti | Maksuvabastusega äriühing




  (Välismaine) usaldusfond |
| Dominica | Usaldusfond




  International business company |
| Fidži | Usaldusfond |
| Prantsuse Polüneesia | Société (äriühing)




  Société de personnes (ühing)




  Société en participation (ühine ettevõtja)




  (Välismaine) usaldusfond |
| Guam | Company




  Füüsilisest isikust ettevõtja




  Partnership




  (Välismaine) usaldusfond |
| Guatemala | Usaldusfond




  Fundación (sihtasutus) |
| Hongkong | Usaldusfond |
| Kiribati | Usaldusfond |
| Labuan (Malaisia) | Offshore company




  Malaysian offshore bank




  Offshore limited partnership




  Offshore trust |
| Liibanon | Äriühingud, mille suhtes rakendatakse offshore-äriühingute korda |
| Aomen | Usaldusfond




  Fundação (sihtasutus) |
| Maldiivid | Kõik äriühingud, ühingud ja välismaised usaldusfondid |
| Põhja-Mariaanid | Foreign Sales Corporations




  Offshore banking corporation




  (Välismaine) usaldusfond |
| Marshalli Saared | Usaldusfond |
| Mauritius | Usaldusfond




  Global business company cat. 1 and 2 |
| Mikroneesia | Company




  Partnership




  (Välismaine) usaldusfond |
| Nauru | Trusts/nominee company




  Company




  Partnership




  Füüsilisest isikust ettevõtja




  Välismaine testament




  Välismaine pärand




  Muud valitsusega läbi räägitavad ettevõtlusvormid |
| Uus-Kaledoonia | Société (äriühing)




  Société civile (tsiviilõiguslik äriühing)




  Société de personnes (ühing)




  Ühine ettevõtja




  Surnu pärand




  (Välismaine) usaldusfond |
| Niue | Usaldusfond




  International business company |
| Panama | Fideicomiso (usaldusfond)




  Fundación de interés privado (sihtasutus) |
| Belau | Company




  Partnership




  Füüsilisest isikust ettevõtja




  Esindusbüroo




  Credit union (rahandusühistu)




  Cooperative




  (Välismaine) usaldusfond |
| Filipiinid | Usaldusfond |
| Puerto Rico | Estate




  Usaldusfond




  International banking entity |
| Saint Kitts ja Nevis | Usaldusfond




  Sihtasutus




  Maksuvabastusega äriühing |
| Saint Lucia | Usaldusfond |
| Saint Vincent ja Grenadiinid | Usaldusfond |
| Samoa | Usaldusfond




  International trust




  International company




  Offshore bank




  Offshore insurance company




  International partnership




  Usaldusühing |
| Seišellid | Usaldusfond




  International business company |
| Singapur | Usaldusfond |
| Saalomoni Saared | Company




  Partnership




  Usaldusfond |
| Lõuna-Aafrika | Usaldusfond |
| Tonga | Usaldusfond |
| Tuvalu | Usaldusfond




  Provident fund |
| Araabia Ühendemiraadid | Usaldusfond |
| USA Neitsisaared | Usaldusfond




  Maksuvabastusega äriühing |
| Uruguay | Usaldusfond |
| Vanuatu | Usaldusfond




  Maksuvabastusega äriühing




  International company |

1.

Ettevõtted ja õiguslikud üksused, mille tegeliku juhtimise koht on sellises riigis või sellise jurisdiktsiooni all, mis jääb väljapoole artikli 7 kohast direktiivi territoriaalset kohaldamisala ning mida ei ole nimetatud artikli 17 lõikes 2:

Antigua ja Barbuda

International business company

Bahama

Usaldusfond

Foundation

International business company

Bahrein

Finantsusaldusfond

Barbados

Usaldusfond

Belize

Usaldusfond

International business company

Bermuda

Usaldusfond

Brunei

Usaldusfond

International business company

International trust

International Limited Partnership

Cooki saared

Usaldusfond

International trust

International company

International partnership

Costa Rica

Usaldusfond

Djibouti

Maksuvabastusega äriühing

(Välismaine) usaldusfond

Dominica

Usaldusfond

International business company

Fidži

Usaldusfond

Prantsuse Polüneesia

Société (äriühing)

Société de personnes (ühing)

Société en participation (ühine ettevõtja)

(Välismaine) usaldusfond

Guam

Company

Füüsilisest isikust ettevõtja

Partnership

(Välismaine) usaldusfond

Guatemala

Usaldusfond

Fundación (sihtasutus)

Hongkong

Usaldusfond

Kiribati

Usaldusfond

Labuan (Malaisia)

Offshore company

Malaysian offshore bank

Offshore limited partnership

Offshore trust

Liibanon

Äriühingud, mille suhtes rakendatakse offshore-äriühingute korda

Aomen

Usaldusfond

Fundação (sihtasutus)

Maldiivid

Kõik äriühingud, ühingud ja välismaised usaldusfondid

Põhja-Mariaanid

Foreign Sales Corporations

Offshore banking corporation

(Välismaine) usaldusfond

Marshalli Saared

Usaldusfond

Mauritius

Usaldusfond

Global business company cat. 1 and 2

Mikroneesia

Company

Partnership

(Välismaine) usaldusfond

Nauru

Trusts/nominee company

Company

Partnership

Füüsilisest isikust ettevõtja

Välismaine testament

Välismaine pärand

Muud valitsusega läbi räägitavad ettevõtlusvormid

Uus-Kaledoonia

Société (äriühing)

Société civile (tsiviilõiguslik äriühing)

Société de personnes (ühing)

Ühine ettevõtja

Surnu pärand

(Välismaine) usaldusfond

Niue

Usaldusfond

International business company

Panama

Fideicomiso (usaldusfond)

Fundación de interés privado (sihtasutus)

Belau

Company

Partnership

Füüsilisest isikust ettevõtja

Esindusbüroo

Credit union (rahandusühistu)

Cooperative

(Välismaine) usaldusfond

Filipiinid

Usaldusfond

Puerto Rico

Estate

Usaldusfond

International banking entity

Saint Kitts ja Nevis

Usaldusfond

Sihtasutus

Maksuvabastusega äriühing

Saint Lucia

Usaldusfond

Saint Vincent ja Grenadiinid

Usaldusfond

Samoa

Usaldusfond

International trust

International company

Offshore bank

Offshore insurance company

International partnership

Usaldusühing

Seišellid

Usaldusfond

International business company

Singapur

Usaldusfond

Saalomoni Saared

Company

Partnership

Usaldusfond

Lõuna-Aafrika

Usaldusfond

Tonga

Usaldusfond

Tuvalu

Usaldusfond

Provident fund

Araabia Ühendemiraadid

Usaldusfond

USA Neitsisaared

Usaldusfond

Maksuvabastusega äriühing

Uruguay

Usaldusfond

Vanuatu

Usaldusfond

Maksuvabastusega äriühing

International company

| 2. | Ettevõtted ja õiguslikud üksused, mille tegeliku juhtimise koht asub artikli 17 lõikes 2 loetletud riigis või jurisdiktsiooni all ja mille suhtes kohaldatakse artikli 2 lõiget 3, kuni asjaomases riigis või asjaomase jurisdiktsiooni all võetakse vastu artikli 4 lõike 2 sätetega samaväärsed normid.










  Andorra | Usaldusfond |
| --- | --- | --- |
| Anguilla | Usaldusfond |
| Aruba | Stichting (sihtasutus)




  Äriühingud, mille suhtes rakendatakse offshore-äriühingute korda |
| Briti Neitsisaared | Usaldusfond




  International business company |
| Kaimanisaared | Usaldusfond




  Maksuvabastusega äriühing |
| Guernsey | Usaldusfond




  Nullmaksuga äriühing |
| Man | Usaldusfond |
| Jersey | Usaldusfond |
| Liechtenstein | Anstalt (usaldusfond)




  Stiftung (sihtasutus) |
| Monaco | Usaldusfond




  Fondation (sihtasutus) |
| Montserrat | Usaldusfond |
| Hollandi Antillid | Usaldusfond




  Stichting (sihtasutus) |
| San Marino | Usaldusfond




  Fondazione (sihtasutus) |
| Šveits | Usaldusfond




  Sihtasutus |
| Turks ja Caicos | Maksuvabastusega äriühing




  Usaldusühing




  Usaldusfond |

2.

Ettevõtted ja õiguslikud üksused, mille tegeliku juhtimise koht asub artikli 17 lõikes 2 loetletud riigis või jurisdiktsiooni all ja mille suhtes kohaldatakse artikli 2 lõiget 3, kuni asjaomases riigis või asjaomase jurisdiktsiooni all võetakse vastu artikli 4 lõike 2 sätetega samaväärsed normid.

Andorra

Usaldusfond

Anguilla

Usaldusfond

Aruba

Stichting (sihtasutus)

Äriühingud, mille suhtes rakendatakse offshore-äriühingute korda

Briti Neitsisaared

Usaldusfond

International business company

Kaimanisaared

Usaldusfond

Maksuvabastusega äriühing

Guernsey

Usaldusfond

Nullmaksuga äriühing

Man

Usaldusfond

Jersey

Usaldusfond

Liechtenstein

Anstalt (usaldusfond)

Stiftung (sihtasutus)

Monaco

Usaldusfond

Fondation (sihtasutus)

Montserrat

Usaldusfond

Hollandi Antillid

Usaldusfond

Stichting (sihtasutus)

San Marino

Usaldusfond

Fondazione (sihtasutus)

Šveits

Usaldusfond

Sihtasutus

Turks ja Caicos

Maksuvabastusega äriühing

Usaldusühing

Usaldusfond

MUUDATUSETTEPANEK

Reede, 24. aprilli 2009I LISA

| 1. | Artikli 2 lõiget 3 kohaldatakse järgmiste ettevõtete ja õiguslike üksuste õiguslike vormide suhtes:







  — | piiratud vastutusega äriühingud, mille vastutus on piiratud osaluse, tagatise või muu mehhanismiga; |
| --- | --- | --- |

1.

—

piiratud vastutusega äriühingud, mille vastutus on piiratud osaluse, tagatise või muu mehhanismiga;

| — | piiratud vastutusega ettevõtted, mille vastutus on piiratud osaluse, tagatise või muu mehhanismiga; |
| --- | --- |

—

piiratud vastutusega ettevõtted, mille vastutus on piiratud osaluse, tagatise või muu mehhanismiga;

| — | rahvusvahelised äriühingud või ettevõtted; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised äriühingud või ettevõtted;

| — | rahvusvahelised kommertsäriühingud või -ettevõtted; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised kommertsäriühingud või -ettevõtted;

| — | maksuvabastusega äriühingud või ettevõtted; |
| --- | --- |

—

maksuvabastusega äriühingud või ettevõtted;

| — | kaitstud osadega äriühingud või ettevõtted (protected cell companies); |
| --- | --- |

—

kaitstud osadega äriühingud või ettevõtted (protected cell companies);

| — | registreeritud osadega äriühingud või ettevõtted (incorporated cell companies); |
| --- | --- |

—

registreeritud osadega äriühingud või ettevõtted (incorporated cell companies);

| — | rahvusvahelised pangad, sh sarnase nimega ettevõtted; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised pangad, sh sarnase nimega ettevõtted;

| — | offshore-pangad, sh sarnase nimega ettevõtted; |
| --- | --- |

—

offshore-pangad, sh sarnase nimega ettevõtted;

| — | kindlustusseltsid või -ettevõtted; |
| --- | --- |

—

kindlustusseltsid või -ettevõtted;

| — | edasikindlustusseltsid või -ettevõtted; |
| --- | --- |

—

edasikindlustusseltsid või -ettevõtted;

| — | kooperatiivid; |
| --- | --- |

—

kooperatiivid;

| — | krediidiühistud; |
| --- | --- |

—

krediidiühistud;

| — | igasugust liiki ühingud, sh (piiramata vastutusega) täisühingud, usaldusühingud, piiratud vastutusega ühingud, rahvusvahelised ühingud ja rahvusvahelised äriühingud; |
| --- | --- |

—

igasugust liiki ühingud, sh (piiramata vastutusega) täisühingud, usaldusühingud, piiratud vastutusega ühingud, rahvusvahelised ühingud ja rahvusvahelised äriühingud;

| — | ühisettevõtted; |
| --- | --- |

—

ühisettevõtted;

| — | usaldusfondid; |
| --- | --- |

—

usaldusfondid;

| — | likvideerimisel olevad ettevõtted; |
| --- | --- |

—

likvideerimisel olevad ettevõtted;

| — | sihtasutused; |
| --- | --- |

—

sihtasutused;

| — | päranditombud; |
| --- | --- |

—

päranditombud;

| — | igasugused fondid; |
| --- | --- |

—

igasugused fondid;

| — | loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste filiaalid; |
| --- | --- |

—

loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste filiaalid;

| — | loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste esindusbürood; |
| --- | --- |

—

loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste esindusbürood;

| — | loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste püsivad tegevuskohad; |
| --- | --- |

—

loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste püsivad tegevuskohad;

| — | erinevat liiki sihtasutused määratlusest sõltumata |
| --- | --- |

—

erinevat liiki sihtasutused määratlusest sõltumata

| 2. | Teatavad riigid või jurisdiktsioonid, mis jäävad väljapoole artikli 7 kohast direktiivi territoriaalset kohaldamisala ning mida ei ole nimetatud artikli 17 lõikes 2 ja mille suhtes kohaldatakse seoses käesoleva lisa 1. osas osutatud ettevõtete ja õiguslike üksuste õiguslike vormidega artikli 2 lõiget 3, kui nende tegeliku juhtimise koht asub asjaomases riigis või asjaomase jurisdiktsiooni all, on järgmised:







  — | Ndzwani |
| --- | --- | --- |

2.

—

Ndzwani

| — | Antigua ja Barbuda |
| --- | --- |

—

Antigua ja Barbuda

| — | Bahama |
| --- | --- |

—

Bahama

| — | Bahrein |
| --- | --- |

—

Bahrein

| — | Barbados |
| --- | --- |

—

Barbados

| — | Belize |
| --- | --- |

—

Belize

| — | Bermuda |
| --- | --- |

—

Bermuda

| — | Brunei |
| --- | --- |

—

Brunei

| — | Cooki saared |
| --- | --- |

—

Cooki saared

| — | Costa Rica |
| --- | --- |

—

Costa Rica

| — | Djibouti |
| --- | --- |

—

Djibouti

| — | Dominica |
| --- | --- |

—

Dominica

| — | Dubai |
| --- | --- |

—

Dubai

| — | Fidži |
| --- | --- |

—

Fidži

| — | Prantsuse Polüneesia |
| --- | --- |

—

Prantsuse Polüneesia

| — | Ghana |
| --- | --- |

—

Ghana

| — | Grenada |
| --- | --- |

—

Grenada

| — | Guam |
| --- | --- |

—

Guam

| — | Guatemala |
| --- | --- |

—

Guatemala

| — | Hongkong |
| --- | --- |

—

Hongkong

| — | Kiribati |
| --- | --- |

—

Kiribati

| — | Labuan (Malaisia) |
| --- | --- |

—

Labuan (Malaisia)

| — | Liibanon |
| --- | --- |

—

Liibanon

| — | Libeeria |
| --- | --- |

—

Libeeria

| — | Aomen |
| --- | --- |

—

Aomen

| — | Makedoonia Vabariik |
| --- | --- |

—

Makedoonia Vabariik

| — | Maldiivid |
| --- | --- |

—

Maldiivid

| — | Montenegro |
| --- | --- |

—

Montenegro

| — | Põhja-Mariaanid |
| --- | --- |

—

Põhja-Mariaanid

| — | Marshalli Saared |
| --- | --- |

—

Marshalli Saared

| — | Mauritius |
| --- | --- |

—

Mauritius

| — | Mikroneesia |
| --- | --- |

—

Mikroneesia

| — | Nauru |
| --- | --- |

—

Nauru

| — | Uus-Kaledoonia |
| --- | --- |

—

Uus-Kaledoonia

| — | Niue |
| --- | --- |

—

Niue

| — | Panama |
| --- | --- |

—

Panama

| — | Belau |
| --- | --- |

—

Belau

| — | Filipiinid |
| --- | --- |

—

Filipiinid

| — | Puerto Rico |
| --- | --- |

—

Puerto Rico

| — | Saint Kitts ja Nevis |
| --- | --- |

—

Saint Kitts ja Nevis

| — | Saint Lucia |
| --- | --- |

—

Saint Lucia

| — | Saint Vincent ja Grenadiinid |
| --- | --- |

—

Saint Vincent ja Grenadiinid

| — | Samoa |
| --- | --- |

—

Samoa

| — | São Tomé ja Príncipe |
| --- | --- |

—

São Tomé ja Príncipe

| — | Seišellid |
| --- | --- |

—

Seišellid

| — | Singapur |
| --- | --- |

—

Singapur

| — | Saalomoni Saared |
| --- | --- |

—

Saalomoni Saared

| — | Somaalia |
| --- | --- |

—

Somaalia

| — | Lõuna-Aafrika |
| --- | --- |

—

Lõuna-Aafrika

| — | Tonga |
| --- | --- |

—

Tonga

| — | Tuvalu |
| --- | --- |

—

Tuvalu

| — | Araabia Ühendemiraadid |
| --- | --- |

—

Araabia Ühendemiraadid

| — | Ameerika Ühendriikide Delaware'i osariik |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriikide Delaware'i osariik

| — | Ameerika Ühendriikide Nevada osariik |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriikide Nevada osariik

| — | USA Neitsisaared |
| --- | --- |

—

USA Neitsisaared

| — | Uruguay |
| --- | --- |

—

Uruguay

| — | Vanuatu |
| --- | --- |

—

Vanuatu

| 3. | Artikli 17 lõikes 2 loetletud teatavad riigid või jurisdiktsioonid, mille suhtes kohaldatakse artikli 2 lõiget 3, kuni asjaomases riigis või jurisdiktsiooni all võetakse vastu artikli 4 lõike 2 sätetega samaväärsed normid seoses käesoleva lisa 1. osas osutatud ettevõtete ja õiguslike üksuste õiguslike vormidega, mille tegelik juhtimise koht asub asjaomases riigis või asjaomase jurisdiktsiooni all, on järgmised:







  — | Andorra |
| --- | --- | --- |

3.

—

Andorra

| — | Anguilla |
| --- | --- |

—

Anguilla

| — | Aruba |
| --- | --- |

—

Aruba

| — | Briti Neitsisaared |
| --- | --- |

—

Briti Neitsisaared

| — | Kaimanisaared |
| --- | --- |

—

Kaimanisaared

| — | Guernsey, Alderney või Sark |
| --- | --- |

—

Guernsey, Alderney või Sark

| — | Man |
| --- | --- |

—

Man

| — | Jersey |
| --- | --- |

—

Jersey

| — | Liechtenstein |
| --- | --- |

—

Liechtenstein

| — | Monaco |
| --- | --- |

—

Monaco

| — | Montserrat |
| --- | --- |

—

Montserrat

| — | Hollandi Antillid |
| --- | --- |

—

Hollandi Antillid

| — | San Marino |
| --- | --- |

—

San Marino

| — | Šveits |
| --- | --- |

—

Šveits

| — | Turks ja Caicos |
| --- | --- |

—

Turks ja Caicos

| 4. | Käesoleva lisa 1. osas osutatud ettevõtete ja õiguslike üksuste mis tahes õiguslike vormide suhtes kohaldatakse artikli 2 lõiget 3, kui nende tegeliku juhtimise koht asub käesoleva lisa 2. ja 3. osas osutatud riigis või jurisdiktsiooni all, tingimusel et:









  a. | 2. ja 3. osas osutatud riik või jurisdiktsioon võib esitada artiklis 18 b osutatud komiteele taotluse arvata 1. osas osutatud ettevõtte ja õigusliku üksuse mis tahes vorm nende riigi või jurisdiktsiooni puhul nimekirjast välja, kuna osutatud ettevõtte ja õigusliku üksuse vormi tegeliku juhtimise koht ei saa olla nimetatud riigis või jurisdiktsiooni all või kuna nendele juriidilistele isikutele või õiguslikele üksustele makstava intressitulu nõuetekohane maksustamine on tegelikult tagatud; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

2. ja 3. osas osutatud riik või jurisdiktsioon võib esitada artiklis 18 b osutatud komiteele taotluse arvata 1. osas osutatud ettevõtte ja õigusliku üksuse mis tahes vorm nende riigi või jurisdiktsiooni puhul nimekirjast välja, kuna osutatud ettevõtte ja õigusliku üksuse vormi tegeliku juhtimise koht ei saa olla nimetatud riigis või jurisdiktsiooni all või kuna nendele juriidilistele isikutele või õiguslikele üksustele makstava intressitulu nõuetekohane maksustamine on tegelikult tagatud;

| b. | komitee avaldab oma otsuse koos põhjendustega 3 kuu jooksul pärast sellise taotluse esitamist ning teavitab teatud perioodiks taotluse esitanud riiki või jurisdiktsiooni 1. osast välja arvatud ettevõtte ja õigusliku üksuse õiguslikest vormidest, kusjuures nimetatud periood ei ületa kahte aastat ja seda võib pikendada riigi või jurisdiktsiooni taotluse alusel, mis tuleb esitada mitte varem kui kuus kuud enne perioodi lõppemist. |
| --- | --- |

b.

komitee avaldab oma otsuse koos põhjendustega 3 kuu jooksul pärast sellise taotluse esitamist ning teavitab teatud perioodiks taotluse esitanud riiki või jurisdiktsiooni 1. osast välja arvatud ettevõtte ja õigusliku üksuse õiguslikest vormidest, kusjuures nimetatud periood ei ületa kahte aastat ja seda võib pikendada riigi või jurisdiktsiooni taotluse alusel, mis tuleb esitada mitte varem kui kuus kuud enne perioodi lõppemist.

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Lisa – punkt 2

Lisa – punkt 2

Direktiiv 2003/48/EÜ

III lisa

KOMISJONI ETTEPANEK

Reede, 24. aprilli 2009III LISA

Artikli 4 lõikes 2 sätestatud vastuvõtvad makseasutused

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Usaldusfondid ja sarnased õiguslikud üksused on nimetatud liikmesriikide puhul, kus puudub riiklik maksusüsteem tulu maksustamiseks, mida saab sellise õigusliku üksuse nimel isik, kellel kuulub peamiselt üksuse omandiõigus ja kes haldab peamiselt üksuse vara ja tulu ning kes on asjaomase riigi resident. Käesolevas loetelus nimetatakse usaldusfonde ja sarnaseid õiguslikke üksusi, mille vallasvara tegeliku juhtimise koht on nimetatud riikides (peamise usaldusisiku või muu vallasvara eest vastutava halduri elukoht), olenemata õigusaktidest, mille alusel kõnealused usaldusfondid ja sarnased õiguslikud üksused asutatud on.

| Riigid | Ettevõtted ja üksused | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Belgia | — | Société de droit commun / maatschap (õigusliku seisundita tsiviilõiguslik või äriühing) |

Riigid

Ettevõtted ja üksused

Märkused

Belgia

—

Société de droit commun / maatschap (õigusliku seisundita tsiviilõiguslik või äriühing)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (õigusliku seisundita äriühing, mille eesmärk on tegeleda ühe või mitme spetsiifilise äritoiminguga) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (õigusliku seisundita äriühing, mille eesmärk on tegeleda ühe või mitme spetsiifilise äritoiminguga)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (õigusliku seisundita äriühing, mille kaudu on ühel või mitmel isikul huvi(d) tegevustes, mida haldab (haldavad) tema (nende) nimel üks või mitu muud isikut) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (õigusliku seisundita äriühing, mille kaudu on ühel või mitmel isikul huvi(d) tegevustes, mida haldab (haldavad) tema (nende) nimel üks või mitu muud isikut)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Vt Belgia äriseadustiku artiklid 46, 47 ja 48.

Neil „äriühingutel” (nimi on antud prantsuse ja hollandi keeles) ei ole õiguslikku seisundit ning maksustamisel kohaldatakse läbivaatluse meetodit.

Bulgaaria

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (sihtotstarbeline investeerimisühing) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (sihtotstarbeline investeerimisühing)

| — | Investicionno drujestvo (investeerimisühing, mis ei kuulu artikli 6 kohaldamisalasse) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (investeerimisühing, mis ei kuulu artikli 6 kohaldamisalasse)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Ettevõtte tulumaksust vabastatud üksus.

Bulgaarias on lubatud usaldusfonde avalikult pakkuda ja need on vabastatud ettevõtte tulumaksust.

Tšehhi Vabariik

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. or V.O.S.) (ühing) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. or V.O.S.) (ühing)

| — | Sdruženi (ühendus) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (ühendus)

| — | Družstvo (ühistu) |
| --- | --- |

—

Družstvo (ühistu)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Taani

| — | Interessentskaber (täisühing) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (täisühing)

| — | Kommanditselskaber (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (usaldusühing)

| — | Partnerselskaber (partnerlusäriühing) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (partnerlusäriühing)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Saksamaa

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (tsiviilõiguslik ühing) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (tsiviilõiguslik ühing)

| — | Kommanditgesellschaft – KG, offene Handelsgesellschaft – OHG (kommandiitühing) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft – KG, offene Handelsgesellschaft – OHG (kommandiitühing)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Euroopa Majandushuviühing EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Euroopa Majandushuviühing EEIG))

Eesti

| — | Täisühing - TÜ |
| --- | --- |

—

Täisühing - TÜ

| — | Usaldusühing - UÜ |
| --- | --- |

—

Usaldusühing - UÜ

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Täis- ja usaldusühinguid maksustatakse eraldi maksustatavate üksustena, mille jaotatavad tulud loetakse dividendideks (mille suhtes kohaldatakse dividendimaksu).

Iirimaa

| — | Partnership and investment club (partnerlus- ja investeerimisfond) |
| --- | --- |

—

Partnership and investment club (partnerlus- ja investeerimisfond)

| — | Euroopa Majandushuviühing |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandushuviühing

Iirimaa residendist usaldusisik tasub maksu fondist saadavalt tulult.

Kreeka

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (täisühing) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (täisühing)

| — | Eterorythmos Eteria (EE) (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Eterorythmos Eteria (EE) (usaldusühing)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Täis- ja usaldusühingute suhtes kohaldatakse ettevõtte tulumaksu.50 % nende ühingute kasumist maksustatakse siiski üksikisikutest osanike kaudu nende isikliku maksumäära alusel.

Hispaania

Üksused, mille suhtes kohaldatakse kasumiosa maksustamise süsteemi:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (juriidilise isikuta tsiviilõiguslik ühing) |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (juriidilise isikuta tsiviilõiguslik ühing)

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Herencias yacentes (surnu pärand) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (surnu pärand)

| — | Comunidad de bienes (ühisomand) |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (ühisomand)

| — | Muud juriidilise isikuta üksused, mis kujutavad endast eraldi majandusüksust või eraldi varade rühma (Ley General Tributaria artikli 35 lõige 4) |
| --- | --- |

—

Muud juriidilise isikuta üksused, mis kujutavad endast eraldi majandusüksust või eraldi varade rühma (Ley General Tributaria artikli 35 lõige 4)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Prantsusmaa

| — | Société en participation (ühine ettevõtja) |
| --- | --- |

—

Société en participation (ühine ettevõtja)

| — | Société ou association de fait (de facto äriühing) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (de facto äriühing)

| — | Indivision (ühisomand) |
| --- | --- |

—

Indivision (ühisomand)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Itaalia

| — | Società semplice (tsiviilõiguslik ühing ja seotud üksus) |
| --- | --- |

—

Società semplice (tsiviilõiguslik ühing ja seotud üksus)

| — | Juriidilise isikuta mitte-äriline üksus |
| --- | --- |

—

Juriidilise isikuta mitte-äriline üksus

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Società semplice’na koheldavate üksuste kategooriasse kuuluvad:Società di fatto (seadusvälised või de facto ühingud), mille eesmärk ei ole äritegevus, ning „associazioni” (ühenduse) vormis juriidilise isikuta ühendused, mida kunstnikud või kutsealade esindajad organiseerivad oma kunsti- või kutsealade praktiseerimiseks.

Juriidilise isikuta mitte-äriliste üksuste kategooria on lai ja võib hõlmata eri liiki organisatsioone:ühendused, sündikaadid, komiteed, mittetulundusühingud jms.

Küpros

| — | Syneterismos (ühing) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (ühing)

| — | syndesmos or somatio (ühendus) |
| --- | --- |

—

syndesmos or somatio (ühendus)

| — | Synergatikes (ühistu) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (ühistu)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

| — | Ekswxwria Eteria (Offshore-äriühing) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (Offshore-äriühing)

Küprose jurisdiktsiooni all asutatud usaldusfondide maksustamist loetakse läbipaistvaks.

Läti

| — | Pilnsabiedrîba (täisühing); |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrîba (täisühing);

| — | Komandîtsabiedrîba (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Komandîtsabiedrîba (usaldusühing)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG));

| — | Biedrîbas un nodibinâjumi (ühendus ja sihtasutus) |
| --- | --- |

—

Biedrîbas un nodibinâjumi (ühendus ja sihtasutus)

| — | Lauksaimniecîbas kooperatîvi (põllumajandusühistu) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecîbas kooperatîvi (põllumajandusühistu)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Leedu

| — | Europos ekonominių interesų grupės (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Asociacija (ühendus) |
| --- | --- |

—

Asociacija (ühendus)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Ühenduste teenitavad intressid ja kapitalikasvutulu aktsiatelt ja võlakirjadelt on ettevõtte tulumaksust vabastatud.

Luksemburg

| — | Société en nom collectif (täisühing) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (täisühing)

| — | Société en commandite simple (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (usaldusühing)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Ungari

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Ungari tunnustab usaldusfonde riiklike õigusnormide kohaselt „isikutena”.

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia („en commandite” ühing), mille kapitali ei jaotata osadeks |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia („en commandite” ühing), mille kapitali ei jaotata osadeks

| — | Arrangement in participation („En participation” ühendus) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation („En participation” ühendus)

| — | Investment club (investeerimisfond) |
| --- | --- |

—

Investment club (investeerimisfond)

| — | Soċjetà Kooperattiva (ühistuline ühendus) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (ühistuline ühendus)

„En commandite” ühingute suhtes, mille kapital on osadeks jaotatud, kohaldatakse üldist ettevõtte tulumaksu.

Madalmaad

| — | Vennootschap onder firma (täisühing) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (täisühing)

| — | Commanditaire vennootschap (suletud usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (suletud usaldusühing)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Vereniging (ühendus) |
| --- | --- |

—

Vereniging (ühendus)

| — | Stichting (sihtasutus) |
| --- | --- |

—

Stichting (sihtasutus)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Täisühingute, suletud usaldusühingute ja Euroopa Majandushuviühingute maksustamine on läbipaistev.

Verenigingen (ühendused) ja stichtingen (sihtasutused) on maksust vabastatud, kui nad ei tegele kaubanduse või äriga.

Austria

| — | Personengesellschaft (ühing); |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (ühing);

| — | Offene Personengesellschaft (äriline täisühing) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (äriline täisühing)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (kommandiitühing) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (kommandiitühing)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (tsiviilõiguslik ühing) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (tsiviilõiguslik ühing)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (kutsealane täisühing) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (kutsealane täisühing)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (kutsealane kommandiitühing) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (kutsealane kommandiitühing)

| — | Stille Gesellschaft (vaikiv ühing) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (vaikiv ühing)

| — | Einzelfirma (ühemeheettevõte) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (ühemeheettevõte)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Euroopa Majandushuviühing EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Euroopa Majandushuviühing EEIG))

| — | Privatstiftung (erasihtasutus) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (erasihtasutus)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Ühingut loetakse läbipaistvaks, isegi kui seda nähakse kasumit taotleva üksusena.

Koheldakse tavalise „ühinguna”.

Maksustatakse äriühinguna, intressitulu maksustatakse vähendatud määraga 12,5 %.

Poola

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (täisühing) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (täisühing)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (usaldusühing)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (aktsiatega usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (aktsiatega usaldusühing)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (kutseühing) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (kutseühing)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Portugal

| — | Sociedade civil (ühing), mis ei ole asutatud ärilises vormis |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (ühing), mis ei ole asutatud ärilises vormis

| — | Kutsetegevustega hõivatud juriidilise isiku õigustega äriühingud, mille kõik partnerid on samal kutsealal kvalifitseeritud üksikisikud |
| --- | --- |

—

Kutsetegevustega hõivatud juriidilise isiku õigustega äriühingud, mille kõik partnerid on samal kutsealal kvalifitseeritud üksikisikud

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (omamaine majandushuviühing) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (omamaine majandushuviühing)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Valdusäriühingud, mis on kas perekonna kontrolli all või kuuluvad täielikult kuni viiele liikmele) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Valdusäriühingud, mis on kas perekonna kontrolli all või kuuluvad täielikult kuni viiele liikmele)

| — | Herança jacente (surnu pärand) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (surnu pärand)

| — | Juriidilise isiku õigusteta ühendus |
| --- | --- |

—

Juriidilise isiku õigusteta ühendus

| — | Madeira või Assooride saare Santa Maria vabasadamates tegutsevad offshore-äriühingud |
| --- | --- |

—

Madeira või Assooride saare Santa Maria vabasadamates tegutsevad offshore-äriühingud

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Ärilise juriidilise isikuna asutamata ühingute, kindlaksmääratud kutsealadega hõivatud juriidilise isiku õigustega äriühingute, ACEde (teatud liiki juriidilise isiku õigustega ühisettevõtted), Euroopa Majandushuviühingute ning selliste äriühingute, mis valdavad varasid, mida kontrollib perekond või mis kuuluvad täielikult maksimaalselt viiele inimesele, maksustamine on läbipaistev.

Ülejäänud juriidiliste isikutena asutatud ühinguid koheldakse äriühingutena ja maksustatakse üldiste ettevõtte tulumaksu eeskirjade kohaselt.

Madeira või Assooride saare Santa Maria vabasadamates tegutsevad offshore-äriühingud on välismaisele emaettevõtjale makstavate dividendide, intresside ja autoritasude ning sarnaste maksete osas vabastatud ettevõtte tulumaksust ja kinnipeetavast maksust.

Ainsad Portugali õigusnormide kohaselt aktsepteeritavad usaldusfondid on Madeira Rahvusvahelises Ärikeskuses juriidiliste isikute poolt rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud usaldusfondid ning nende varad moodustavad autonoomse osa usaldusisikuna tegutseva juriidilise isiku õigustest.

Rumeenia

| — | Ühendus (ühing); |
| --- | --- |

—

Ühendus (ühing);

| — | Cooperative (ühistu) |
| --- | --- |

—

Cooperative (ühistu)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Sloveenia

| — | Samostojni podjetnik (füüsilisest isikust ettevõtja) |
| --- | --- |

—

Samostojni podjetnik (füüsilisest isikust ettevõtja)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Slovakkia

| — | Verejná obchodná spoločnosť (täisühing) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (täisühing)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Komanditná spoločnosť (usaldusühing), mille puhul omistatakse tulu täisosanikele |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (usaldusühing), mille puhul omistatakse tulu täisosanikele

| — | Združenie (ühendus) |
| --- | --- |

—

Združenie (ühendus)

| — | Üksused, mis ei ole asutatud äritegevuse eesmärgil:kutseühingud, vabatahtlikud kodanikeühendused, Nadácia (sihtasutused) |
| --- | --- |

—

Üksused, mis ei ole asutatud äritegevuse eesmärgil:kutseühingud, vabatahtlikud kodanikeühendused, Nadácia (sihtasutused)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Maksustatav baas arvutatakse kõigepealt usaldusühingu jaoks tervikuna ning omistatakse siis täisosanikele ja usaldusosanikele.Usaldusühingu täisosanike saadavaid kasumiosi maksustatakse täisosanike tasandil. Ülejäänud usaldusosanike tulu maksustatakse kõigepealt ühingu tasandil vastavalt äriühingute suhtes kohaldatavatele eeskirjadele.

Maksust vabastatud tulu hulka kuulub organisatsiooni loomise eesmärgiks olevatest tegevustest saadav tulu, v.a tulu, mille suhtes kohaldatakse kinnipeetavat maksu.

Soome

| — | Yksityisliike (registreerimata äriühing) |
| --- | --- |

—

Yksityisliike (registreerimata äriühing)

| — | Avoin yhtiö / öppet bolag (täisühing) |
| --- | --- |

—

Avoin yhtiö / öppet bolag (täisühing)

| — | Kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (usaldusühing)

| — | Kuolinpesä / dödsbo (surnu pärand) |
| --- | --- |

—

Kuolinpesä / dödsbo (surnu pärand)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Rootsi

| — | Handelsbolag (täisühing) |
| --- | --- |

—

Handelsbolag (täisühing)

| — | Kommanditbolag (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Kommanditbolag (usaldusühing)

| — | Enkelt bolag (ühing) |
| --- | --- |

—

Enkelt bolag (ühing)

| — | „Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond” või muu sarnane õiguslik üksus

Ühendkuningriik

| — | Täisühing |
| --- | --- |

—

Täisühing

| — | Usaldusühing |
| --- | --- |

—

Usaldusühing

| — | Piiratud vastutusega ühing |
| --- | --- |

—

Piiratud vastutusega ühing

| — | Euroopa Majandushuviühing |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandushuviühing

| — | Investeerimisfond (kus liikmetel on õigus kindlale osale varadest) |
| --- | --- |

—

Investeerimisfond (kus liikmetel on õigus kindlale osale varadest)

Täisühingute, usaldusühingute, piiratud vastutusega ühingute ja Euroopa Majandushuviühingute maksustamine on läbipaistev.

MUUDATUSETTEPANEK

Reede, 24. aprilli 2009III LISA

Artikli 4 lõikes 2 sätestatud vastuvõtvad makseasutused

SISSEJUHATAV MÄRKUS

Usaldusfondid ja sarnased õiguslikud üksused on nimetatud liikmesriikide puhul, kus puudub riiklik maksusüsteem tulu maksustamiseks, mida saab sellise õigusliku üksuse nimel isik, kellel kuulub peamiselt üksuse omandiõigus ja kes haldab peamiselt üksuse vara ja tulu ning kes on asjaomase riigi resident. Käesolevas loetelus nimetatakse usaldusfonde ja sarnaseid õiguslikke üksusi, mille vallasvara tegeliku juhtimise koht on nimetatud riikides (peamise usaldusisiku või muu vallasvara eest vastutava halduri elukoht), olenemata õigusaktidest, mille alusel kõnealused usaldusfondid ja sarnased õiguslikud üksused asutatud on.

| Riigid | Ettevõtted ja üksused | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Belgia | — | Société de droit commun / maatschap (õigusliku seisundita tsiviilõiguslik või äriühing) |

Riigid

Ettevõtted ja üksused

Märkused

Belgia

—

Société de droit commun / maatschap (õigusliku seisundita tsiviilõiguslik või äriühing)

| — | Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (õigusliku seisundita äriühing, mille eesmärk on tegeleda ühe või mitme spetsiifilise äritoiminguga) |
| --- | --- |

—

Société momentanée / tijdelijke handelsvennootschap (õigusliku seisundita äriühing, mille eesmärk on tegeleda ühe või mitme spetsiifilise äritoiminguga)

| — | Société interne / stille handelsvennootschap (õigusliku seisundita äriühing, mille kaudu on ühel või mitmel isikul huvi(d) tegevustes, mida haldab (haldavad) tema (nende) nimel üks või mitu muud isikut) |
| --- | --- |

—

Société interne / stille handelsvennootschap (õigusliku seisundita äriühing, mille kaudu on ühel või mitmel isikul huvi(d) tegevustes, mida haldab (haldavad) tema (nende) nimel üks või mitu muud isikut)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Vt Belgia äriseadustiku artiklid 46, 47 ja 48.

Neil „äriühingutel” (nimi on antud prantsuse ja hollandi keeles) ei ole õiguslikku seisundit ning maksustamisel kohaldatakse läbivaatluse meetodit.

Bulgaaria

| — | Drujestvo sys specialna investicionna cel (sihtotstarbeline investeerimisühing) |
| --- | --- |

—

Drujestvo sys specialna investicionna cel (sihtotstarbeline investeerimisühing)

| — | Investicionno drujestvo (investeerimisühing, mis ei kuulu artikli 6 kohaldamisalasse) |
| --- | --- |

—

Investicionno drujestvo (investeerimisühing, mis ei kuulu artikli 6 kohaldamisalasse)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Ettevõtte tulumaksust vabastatud üksus.

Bulgaarias on lubatud usaldusfonde avalikult pakkuda ja need on vabastatud ettevõtte tulumaksust.

Tšehhi Vabariik

| — | Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. or V.O.S.) (ühing) |
| --- | --- |

—

Veřejná obchodní společnost (ver. obch. spol. or V.O.S.) (ühing)

| — | Sdruženi (ühendus) |
| --- | --- |

—

Sdruženi (ühendus)

| — | Družstvo (ühistu) |
| --- | --- |

—

Družstvo (ühistu)

| — | Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Tšehhi Vabariik

Taani

| — | Interessentskaber (täisühing) |
| --- | --- |

—

Interessentskaber (täisühing)

| — | Kommanditselskaber (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Kommanditselskaber (usaldusühing)

| — | Partnerselskaber (partnerlusäriühing) |
| --- | --- |

—

Partnerselskaber (partnerlusäriühing)

| — | Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europæisk økonomisk firmagrupper (EØFG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Saksamaa

| — | Gesellschaft bürgerlichen Rechts (tsiviilõiguslik ühing) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft bürgerlichen Rechts (tsiviilõiguslik ühing)

| — | Kommanditgesellschaft – KG, offene Handelsgesellschaft – OHG (kommandiitühing) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft – KG, offene Handelsgesellschaft – OHG (kommandiitühing)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Euroopa Majandushuviühing EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Euroopa Majandushuviühing EEIG))

| — | „Usaldusfond”, sihtasutus või muu sarnane õigulik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”, sihtasutus või muu sarnane õigulik üksus

Eesti

| — | Täisühing - TÜ |
| --- | --- |

—

Täisühing - TÜ

| — | Usaldusühing - UÜ |
| --- | --- |

—

Usaldusühing - UÜ

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Täis- ja usaldusühinguid maksustatakse eraldi maksustatavate üksustena, mille jaotatavad tulud loetakse dividendideks (mille suhtes kohaldatakse dividendimaksu).

Iirimaa

| — | Partnership and investment club (partnerlus- ja investeerimisfond) |
| --- | --- |

—

Partnership and investment club (partnerlus- ja investeerimisfond)

| — | Euroopa Majandushuviühing |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandushuviühing

| — | General partnership (täisühing) |
| --- | --- |

—

General partnership (täisühing)

| — | Limited partnership (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Limited partnership (usaldusühing)

| — | Investment partnership (investeerimisühing) |
| --- | --- |

—

Investment partnership (investeerimisühing)

| — | Non-resident limited liability company (piiratud vastutusega äriühing, mille maksustamise koht ei ole asjaomases riigis) |
| --- | --- |

—

Non-resident limited liability company (piiratud vastutusega äriühing, mille maksustamise koht ei ole asjaomases riigis)

| — | Irish common contractual fund (Iiri lepinguline fond) |
| --- | --- |

—

Irish common contractual fund (Iiri lepinguline fond)

| — | „Usaldusfond”, sihtasutus või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”, sihtasutus või muu sarnane õiguslik üksus

Iirimaa residendist usaldusisik tasub maksu fondist saadavalt tulult.

Kreeka

| — | Omorrythmos Eteria (OE) (täisühing) |
| --- | --- |

—

Omorrythmos Eteria (OE) (täisühing)

| — | Eterorrythmos Eteria (EE) (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Eterorrythmos Eteria (EE) (usaldusühing)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Täis- ja usaldusühingute suhtes kohaldatakse ettevõtte tulumaksu. 50 % nende ühingute kasumist maksustatakse siiski üksikisikutest osanike kaudu nende isikliku maksumäära alusel.

Hispaania

Üksused, mille suhtes kohaldatakse kasumiosa maksustamise süsteemi:

| — | Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (juriidilise isikuta tsiviilõiguslik ühing) |
| --- | --- |

—

Sociedad civil con o sin personalidad jurídica (juriidilise isikuta tsiviilõiguslik ühing)

| — | Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupación europea de interés económico (AEIE) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Herencias yacentes (surnu pärand) |
| --- | --- |

—

Herencias yacentes (surnu pärand)

| — | Comunidad de bienes (ühisomand) |
| --- | --- |

—

Comunidad de bienes (ühisomand)

| — | Muud juriidilise isikuta üksused, mis kujutavad endast eraldi majandusüksust või eraldi varade rühma (Ley General Tributaria artikli 35 lõige 4) |
| --- | --- |

—

Muud juriidilise isikuta üksused, mis kujutavad endast eraldi majandusüksust või eraldi varade rühma (Ley General Tributaria artikli 35 lõige 4)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Prantsusmaa

| — | Société en participation (ühine ettevõtja) |
| --- | --- |

—

Société en participation (ühine ettevõtja)

| — | Société ou association de fait (de facto äriühing) |
| --- | --- |

—

Société ou association de fait (de facto äriühing)

| — | Indivision (ühisomand) |
| --- | --- |

—

Indivision (ühisomand)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Itaalia

| — | Società semplice (tsiviilõiguslik ühing ja seotud üksus) |
| --- | --- |

—

Società semplice (tsiviilõiguslik ühing ja seotud üksus)

| — | Juriidilise isikuta mitte-äriline üksus |
| --- | --- |

—

Juriidilise isikuta mitte-äriline üksus

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Società semplice’na koheldavate üksuste kategooriasse kuuluvad: Società di fatto (seadusvälised või de facto ühingud), mille eesmärk ei ole äritegevus, ning „associazioni” (ühenduse) vormis juriidilise isikuta ühendused, mida kunstnikud või kutsealade esindajad organiseerivad oma kunsti- või kutsealade praktiseerimiseks.

Juriidilise isikuta mitte-äriliste üksuste kategooria on lai ja võib hõlmata eri liiki organisatsioone: ühendused, sündikaadid, komiteed, mittetulundusühingud jms.

Küpros

| — | Syneterismos (ühing) |
| --- | --- |

—

Syneterismos (ühing)

| — | syndesmos or somatio (ühendus) |
| --- | --- |

—

syndesmos or somatio (ühendus)

| — | Synergatikes (ühistu) |
| --- | --- |

—

Synergatikes (ühistu)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

| — | Ekswxwria Eteria (Offshore-äriühing) |
| --- | --- |

—

Ekswxwria Eteria (Offshore-äriühing)

Küprose jurisdiktsiooni all asutatud usaldusfondide maksustamist loetakse läbipaistvaks.

Läti

| — | Pilnsabiedrîba (täisühing); |
| --- | --- |

—

Pilnsabiedrîba (täisühing);

| — | Komandîtsabiedrîba (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Komandîtsabiedrîba (usaldusühing)

| — | Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)); |
| --- | --- |

—

Eiropas Ekonomisko interešu grupām (EEIG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG));

| — | Biedrîbas un nodibinâjumi (ühendus ja sihtasutus) |
| --- | --- |

—

Biedrîbas un nodibinâjumi (ühendus ja sihtasutus)

| — | Lauksaimniecîbas kooperatîvi (põllumajandusühistu) |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecîbas kooperatîvi (põllumajandusühistu)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Leedu

| — | Europos ekonominių interesų grupės (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europos ekonominių interesų grupės (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Asociacija (ühendus) |
| --- | --- |

—

Asociacija (ühendus)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Ühenduste teenitavad intressid ja kapitalikasvutulu aktsiatelt ja võlakirjadelt on ettevõtte tulumaksust vabastatud.

Luksemburg

| — | Société en nom collectif (täisühing) |
| --- | --- |

—

Société en nom collectif (täisühing)

| — | Société en commandite simple (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Société en commandite simple (usaldusühing)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Ungari

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Ungari tunnustab usaldusfonde riiklike õigusnormide kohaselt „isikutena”.

Malta

| — | Soċjetà in akomonditia („en commandite” ühing), mille kapitali ei jaotata osadeks |
| --- | --- |

—

Soċjetà in akomonditia („en commandite” ühing), mille kapitali ei jaotata osadeks

| — | Arrangement in participation („En participation” ühendus) |
| --- | --- |

—

Arrangement in participation („En participation” ühendus)

| — | Investment club (investeerimisfond) |
| --- | --- |

—

Investment club (investeerimisfond)

| — | Soċjetà Kooperattiva (ühistuline ühendus) |
| --- | --- |

—

Soċjetà Kooperattiva (ühistuline ühendus)

| — | „Usaldusfond”, sihtasutus või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”, sihtasutus või muu sarnane õiguslik üksus

„En commandite” ühingute suhtes, mille kapital on osadeks jaotatud, kohaldatakse üldist ettevõtte tulumaksu.

Madalmaad

| — | Vennootschap onder firma (täisühing) |
| --- | --- |

—

Vennootschap onder firma (täisühing)

| — | Commanditaire vennootschap (suletud usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Commanditaire vennootschap (suletud usaldusühing)

| — | Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europese economische samenwerkingsverbanden (EESV) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Vereniging (ühendus) |
| --- | --- |

—

Vereniging (ühendus)

| — | Stichting (sihtasutus) |
| --- | --- |

—

Stichting (sihtasutus)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Täisühingute, suletud usaldusühingute ja Euroopa Majandushuviühingute maksustamine on läbipaistev.

Verenigingen (ühendused) ja stichtingen (sihtasutused) on maksust vabastatud, kui nad ei tegele kaubanduse või äriga.

Austria

| — | Personengesellschaft (ühing); |
| --- | --- |

—

Personengesellschaft (ühing);

| — | Offene Personengesellschaft (äriline täisühing) |
| --- | --- |

—

Offene Personengesellschaft (äriline täisühing)

| — | Kommanditgesellschaft, KG (kommandiitühing) |
| --- | --- |

—

Kommanditgesellschaft, KG (kommandiitühing)

| — | Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (tsiviilõiguslik ühing) |
| --- | --- |

—

Gesellschaft nach bürgerlichem Recht, GesBR (tsiviilõiguslik ühing)

| — | Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (kutsealane täisühing) |
| --- | --- |

—

Offene Erwerbsgeselllschaft (OEG) (kutsealane täisühing)

| — | Kommandit-Erwerbsgesellschaft (kutsealane kommandiitühing) |
| --- | --- |

—

Kommandit-Erwerbsgesellschaft (kutsealane kommandiitühing)

| — | Stille Gesellschaft (vaikiv ühing) |
| --- | --- |

—

Stille Gesellschaft (vaikiv ühing)

| — | Einzelfirma (ühemeheettevõte) |
| --- | --- |

—

Einzelfirma (ühemeheettevõte)

| — | Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Euroopa Majandushuviühing EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europäische Wirtschaftliche Interessenvereinigung (Euroopa Majandushuviühing EEIG))

| — | Privatstiftung (erasihtasutus) |
| --- | --- |

—

Privatstiftung (erasihtasutus)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Ühingut loetakse läbipaistvaks, isegi kui seda nähakse kasumit taotleva üksusena.

Koheldakse tavalise „ühinguna”.

Maksustatakse äriühinguna, intressitulu maksustatakse vähendatud määraga 12,5 %.

Poola

| — | Spólka jawna (Sp. j.) (täisühing) |
| --- | --- |

—

Spólka jawna (Sp. j.) (täisühing)

| — | Spólka komandytowa (Sp. k.) (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowa (Sp. k.) (usaldusühing)

| — | Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (aktsiatega usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Spólka komandytowo-akcyjna (S.K.A.) (aktsiatega usaldusühing)

| — | Spólka partnerska (Sp. p.) (kutseühing) |
| --- | --- |

—

Spólka partnerska (Sp. p.) (kutseühing)

| — | Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Europejskie ugrupowanie interesów gospodarczych (EUIG) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Portugal

| — | Sociedade civil (ühing), mis ei ole asutatud ärilises vormis |
| --- | --- |

—

Sociedade civil (ühing), mis ei ole asutatud ärilises vormis

| — | Kutsetegevustega hõivatud juriidilise isiku õigustega äriühingud, mille kõik partnerid on samal kutsealal kvalifitseeritud üksikisikud |
| --- | --- |

—

Kutsetegevustega hõivatud juriidilise isiku õigustega äriühingud, mille kõik partnerid on samal kutsealal kvalifitseeritud üksikisikud

| — | Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (omamaine majandushuviühing) |
| --- | --- |

—

Agrupamento de Interesse Económico (AIE) (omamaine majandushuviühing)

| — | Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Agrupamento Europeu de Interesse Económico (AEIE) (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Valdusäriühingud, mis on kas perekonna kontrolli all või kuuluvad täielikult kuni viiele liikmele) |
| --- | --- |

—

Sociedada gestora de participacoes sociais (SGPS) (Valdusäriühingud, mis on kas perekonna kontrolli all või kuuluvad täielikult kuni viiele liikmele)

| — | Herança jacente (surnu pärand) |
| --- | --- |

—

Herança jacente (surnu pärand)

| — | Juriidilise isiku õigusteta ühendus |
| --- | --- |

—

Juriidilise isiku õigusteta ühendus

| — | Madeira või Assooride saare Santa Maria vabasadamates tegutsevad offshore-äriühingud |
| --- | --- |

—

Madeira või Assooride saare Santa Maria vabasadamates tegutsevad offshore-äriühingud

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Ärilise juriidilise isikuna asutamata ühingute, kindlaksmääratud kutsealadega hõivatud juriidilise isiku õigustega äriühingute, ACEde (teatud liiki juriidilise isiku õigustega ühisettevõtted), Euroopa Majandushuviühingute ning selliste äriühingute, mis valdavad varasid, mida kontrollib perekond või mis kuuluvad täielikult maksimaalselt viiele inimesele, maksustamine on läbipaistev.

Ülejäänud juriidiliste isikutena asutatud ühinguid koheldakse äriühingutena ja maksustatakse üldiste ettevõtte tulumaksu eeskirjade kohaselt.

Madeira või Assooride saare Santa Maria vabasadamates tegutsevad offshore-äriühingud on välismaisele emaettevõtjale makstavate dividendide, intresside ja autoritasude ning sarnaste maksete osas vabastatud ettevõtte tulumaksust ja kinnipeetavast maksust.

Ainsad Portugali õigusnormide kohaselt aktsepteeritavad usaldusfondid on Madeira Rahvusvahelises Ärikeskuses juriidiliste isikute poolt rahvusvahelise õiguse kohaselt asutatud usaldusfondid ning nende varad moodustavad autonoomse osa usaldusisikuna tegutseva juriidilise isiku õigustest.

Rumeenia

| — | Ühendus (ühing); |
| --- | --- |

—

Ühendus (ühing);

| — | Cooperative (ühistu) |
| --- | --- |

—

Cooperative (ühistu)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Sloveenia

| — | Samostojni podjetnik (füüsilisest isikust ettevõtja) |
| --- | --- |

—

Samostojni podjetnik (füüsilisest isikust ettevõtja)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Slovakkia

| — | Verejná obchodná spoločnosť (täisühing) |
| --- | --- |

—

Verejná obchodná spoločnosť (täisühing)

| — | Európske združenie hospodárskych záujmov (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

Európske združenie hospodárskych záujmov (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | Komanditná spoločnosť (usaldusühing), mille puhul omistatakse tulu täisosanikele |
| --- | --- |

—

Komanditná spoločnosť (usaldusühing), mille puhul omistatakse tulu täisosanikele

| — | Združenie (ühendus) |
| --- | --- |

—

Združenie (ühendus)

| — | Üksused, mis ei ole asutatud äritegevuse eesmärgil: kutseühingud, vabatahtlikud kodanikeühendused, Nadácia (sihtasutused) |
| --- | --- |

—

Üksused, mis ei ole asutatud äritegevuse eesmärgil: kutseühingud, vabatahtlikud kodanikeühendused, Nadácia (sihtasutused)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Maksustatav baas arvutatakse kõigepealt usaldusühingu jaoks tervikuna ning omistatakse siis täisosanikele ja usaldusosanikele. Usaldusühingu täisosanike saadavaid kasumiosi maksustatakse täisosanike tasandil. Ülejäänud usaldusosanike tulu maksustatakse kõigepealt ühingu tasandil vastavalt äriühingute suhtes kohaldatavatele eeskirjadele.

Maksust vabastatud tulu hulka kuulub organisatsiooni loomise eesmärgiks olevatest tegevustest saadav tulu, v.a tulu, mille suhtes kohaldatakse kinnipeetavat maksu.

Soome

| — | Yksityisliike (registreerimata äriühing) |
| --- | --- |

—

Yksityisliike (registreerimata äriühing)

| — | Avoin yhtiö / öppet bolag (täisühing) |
| --- | --- |

—

Avoin yhtiö / öppet bolag (täisühing)

| — | Kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Kommandiittiyhtiö / kommanditbolag (usaldusühing)

| — | Kuolinpesä / dödsbo (surnu pärand) |
| --- | --- |

—

Kuolinpesä / dödsbo (surnu pärand)

| — | eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Euroopa Majandushuviühing (EEIG)) |
| --- | --- |

—

eurooppalaisesta taloudellisesta etuyhtymästä (ETEY) / europeiska ekonomiska intressegrupperingar (Euroopa Majandushuviühing (EEIG))

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Rootsi

| — | Handelsbolag (täisühing) |
| --- | --- |

—

Handelsbolag (täisühing)

| — | Kommanditbolag (usaldusühing) |
| --- | --- |

—

Kommanditbolag (usaldusühing)

| — | Enkelt bolag (ühing) |
| --- | --- |

—

Enkelt bolag (ühing)

| — | „Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”
  , sihtasutus
  või muu sarnane õiguslik üksus

Ühendkuningriik

| — | Täisühing |
| --- | --- |

—

Täisühing

| — | Usaldusühing |
| --- | --- |

—

Usaldusühing

| — | Piiratud vastutusega ühing |
| --- | --- |

—

Piiratud vastutusega ühing

| — | Euroopa Majandushuviühing |
| --- | --- |

—

Euroopa Majandushuviühing

| — | Investeerimisfond (kus liikmetel on õigus kindlale osale varadest) |
| --- | --- |

—

Investeerimisfond (kus liikmetel on õigus kindlale osale varadest)

| — | „Usaldusfond”, sihtasutus või muu sarnane õiguslik üksus |
| --- | --- |

—

„Usaldusfond”, sihtasutus või muu sarnane õiguslik üksus

| — | ettevõtted ja õiguslikud üksused, mille tegelik juhtimise koht asub Gibraltari jurisdiktsiooni all, sealhulgas:








  — | piiratud vastutusega äriühingud, mille vastutus on piiratud osaluse, tagatise või muu mehhanismiga; |
| --- | --- | --- |

—

ettevõtted ja õiguslikud üksused, mille tegelik juhtimise koht asub Gibraltari jurisdiktsiooni all, sealhulgas:

—

piiratud vastutusega äriühingud, mille vastutus on piiratud osaluse, tagatise või muu mehhanismiga;

| — | piiratud vastutusega ettevõtted, mille vastutus on piiratud osaluse, tagatise või muu mehhanismiga; |
| --- | --- |

—

piiratud vastutusega ettevõtted, mille vastutus on piiratud osaluse, tagatise või muu mehhanismiga;

| — | rahvusvahelised äriühingud või ettevõtted; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised äriühingud või ettevõtted;

| — | rahvusvahelised kaubandusäriühingud või -ettevõtted; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised kaubandusäriühingud või -ettevõtted;

| — | maksuvabastusega äriühingud või ettevõtted; |
| --- | --- |

—

maksuvabastusega äriühingud või ettevõtted;

| — | kaitstud osadega äriühingud või ettevõtted; |
| --- | --- |

—

kaitstud osadega äriühingud või ettevõtted;

| — | registreeritud osadega äriühingud või ettevõtted; |
| --- | --- |

—

registreeritud osadega äriühingud või ettevõtted;

| — | rahvusvahelised pangad, sh sarnase nimega ettevõtted; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised pangad, sh sarnase nimega ettevõtted;

| — | offshore-pangad, sh sarnase nimega ettevõtted; |
| --- | --- |

—

offshore-pangad, sh sarnase nimega ettevõtted;

| — | kindlustusseltsid või -ettevõtted; |
| --- | --- |

—

kindlustusseltsid või -ettevõtted;

| — | edasikindlustusseltsid või -ettevõtted; |
| --- | --- |

—

edasikindlustusseltsid või -ettevõtted;

| — | ühistud; |
| --- | --- |

—

ühistud;

| — | krediidiühistud; |
| --- | --- |

—

krediidiühistud;

| — | igasugust liiki ühingud, sh (piiramata vastutusega) täisühingud, usaldusühingud, piiratud vastutusega ühingud, rahvusvahelised ühingud ja rahvusvahelised äriühingud; |
| --- | --- |

—

igasugust liiki ühingud, sh (piiramata vastutusega) täisühingud, usaldusühingud, piiratud vastutusega ühingud, rahvusvahelised ühingud ja rahvusvahelised äriühingud;

| — | ühisettevõtted; |
| --- | --- |

—

ühisettevõtted;

| — | usaldusfondid; |
| --- | --- |

—

usaldusfondid;

| — | likvideerimisel olevad ettevõtted; |
| --- | --- |

—

likvideerimisel olevad ettevõtted;

| — | sihtasutused; |
| --- | --- |

—

sihtasutused;

| — | päranditombud; |
| --- | --- |

—

päranditombud;

| — | igasugused fondid; |
| --- | --- |

—

igasugused fondid;

| — | loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste filiaalid; |
| --- | --- |

—

loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste filiaalid;

| — | loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste esindusbürood; |
| --- | --- |

—

loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste esindusbürood;

| — | loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste püsivad tegevuskohad; |
| --- | --- |

—

loetletud ettevõtete ja õiguslike üksuste püsivad tegevuskohad;

| — | erinevat liiki sihtasutused määratlusest sõltumata. |
| --- | --- |

—

erinevat liiki sihtasutused määratlusest sõltumata.

Täisühingute, usaldusühingute, piiratud vastutusega ühingute ja Euroopa Majandushuviühingute maksustamine on läbipaistev.

---

(1)  

  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

1

EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

| 8.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 184/519 |
| --- | --- | --- | --- |

8.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 184/519

---

Reede, 24. aprilli 2009Ühine käibemaksusüsteem seoses maksudest kõrvalehoidumisega importimisel ja muude piiriüleste tehingute tegemisel *

P6_TA(2009)0326

Euroopa Parlamendi 24. aprilli 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses maksudest kõrvalehoidumisega importimisel ja muude piiriüleste tehingute tegemisel (KOM(2008)0805 – C6-0039/2009 – 2008/0228(CNS))

2010/C 184 E/86

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0805);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 93, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0039/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0189/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt


  Põhjendus 5 |
| (5) | Käibemaksu peab maksma maksuasutuse maksukohustuslane. Käibemaksu tasumise tagamiseks võivad liikmesriigid sätestada, et teatavatel asjaoludel vastutab käibemaksu tasumise eest solidaarselt mõni teine isik. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 5

(5)

Käibemaksu peab maksma maksuasutuse maksukohustuslane. Käibemaksu tasumise tagamiseks võivad liikmesriigid sätestada, et teatavatel asjaoludel vastutab käibemaksu tasumise eest solidaarselt mõni teine isik.

| (5) | Käibemaksu peab maksma maksuasutuse maksukohustuslane. Käibemaksu tasumise tagamiseks võivad liikmesriigid sätestada, et teatavatel asjaoludel vastutab käibemaksu tasumise eest solidaarselt mõni teine isik.
  Seejuures peaksid liikmesriigid tagama, et kõik pettustevastased meetmed oleksid proportsionaalsed ja suunatud pettuse toime pannud isikute vastu. |
| --- | --- |

(5)

Käibemaksu peab maksma maksuasutuse maksukohustuslane. Käibemaksu tasumise tagamiseks võivad liikmesriigid sätestada, et teatavatel asjaoludel vastutab käibemaksu tasumise eest solidaarselt mõni teine isik.
  Seejuures peaksid liikmesriigid tagama, et kõik pettustevastased meetmed oleksid proportsionaalsed ja suunatud pettuse toime pannud isikute vastu.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Põhjendus 6

| (6) | Tuleb sätestada võimalus tagamaks, et kaupade tarnija, kes soodustab käibemaksust kõrvalehoidumist, kui käibemaksuvabalt tarnitud kaubad on soetanud teine isik, vastutaks solidaarselt sellise käibemaksu tasumise eest, mis tuleneb kõnealuste kaupade ühendusesisesest soetamisest liikmesriigis, kus asjaomane tarnija ei ole asutatud (liikmesriigiväline tarnija). |
| --- | --- |

(6)

Tuleb sätestada võimalus tagamaks, et kaupade tarnija, kes soodustab käibemaksust kõrvalehoidumist, kui käibemaksuvabalt tarnitud kaubad on soetanud teine isik, vastutaks solidaarselt sellise käibemaksu tasumise eest, mis tuleneb kõnealuste kaupade ühendusesisesest soetamisest liikmesriigis, kus asjaomane tarnija ei ole asutatud (liikmesriigiväline tarnija).

| (6) | Tuleb sätestada võimalus tagamaks, et kaupade tarnija, kes soodustab käibemaksust kõrvalehoidumist, kui käibemaksuvabalt tarnitud kaubad on soetanud teine isik, vastutaks solidaarselt sellise käibemaksu tasumise eest, mis tuleneb kõnealuste kaupade ühendusesisesest soetamisest liikmesriigis, kus asjaomane tarnija ei ole asutatud (liikmesriigiväline tarnija).
  Komisjon peaks hindama ... (1) solidaarvastutuse toimimist ja esitama vajadusel ettepaneku selle muutmiseks. |
| --- | --- |

(6)

Tuleb sätestada võimalus tagamaks, et kaupade tarnija, kes soodustab käibemaksust kõrvalehoidumist, kui käibemaksuvabalt tarnitud kaubad on soetanud teine isik, vastutaks solidaarselt sellise käibemaksu tasumise eest, mis tuleneb kõnealuste kaupade ühendusesisesest soetamisest liikmesriigis, kus asjaomane tarnija ei ole asutatud (liikmesriigiväline tarnija).
  Komisjon peaks hindama ... (1) solidaarvastutuse toimimist ja esitama vajadusel ettepaneku selle muutmiseks.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 205 – lõige 2

2.   Artiklis 200 osutatud juhul vastutab isik, kes tarnib kaupu artiklis 138 sätestatud tingimustel, solidaarselt kaupade ühendusesisesel soetamisel maksmisele kuuluva käibemaksu tasumise eest, kui ta ei ole täitnud artiklites 262 ja 263 sätestatud kohustust esitada koondaruanne, mis sisaldab teavet tarne kohta, või kui esitatud koondaruanne ei hõlma kõnealust tarnet käsitlevat teavet, nagu on nõutud artikliga 264.

2.   Artiklis 200 osutatud juhul vastutab isik, kes tarnib kaupu artikli 138 kohaselt, solidaarselt kaupade ühendusesisesel soetamisel maksmisele kuuluva käibemaksu tasumise eest, kui see isik ei ole täitnud artiklites 262 ja 263 sätestatud kohustust esitada koondaruanne, mis sisaldab teavet tarne kohta, või kui esitatud koondaruanne ei hõlma kõnealust tarnet käsitlevat teavet, nagu on nõutud artikliga 264.

Enne kui artikli 138 kohaselt kaupu tarniva isiku suhtes kohaldatakse solidaarvastutust, teatavad ametiasutused, kellele antud isik peab vastavalt artiklile 262 koondaruande esitama, talle oma kohustuste täitmata jätmisest ja annavad talle võimaluse oma puudusi põhjendada ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui kaks kuud.

Esimest lõiku ei kohaldata järgmistel juhtudel:

Esimest lõiku ei kohaldata, kui:

| (a) | klient on ajavahemiku jooksul, mil asjaomane tehing kuulub maksustamisele, esitanud artikli 250 kohaselt käibedeklaratsiooni, mis sisaldab kogu teavet kõnealuse tehingu kohta; |
| --- | --- |

(a)

klient on ajavahemiku jooksul, mil asjaomane tehing kuulub maksustamisele, esitanud artikli 250 kohaselt käibedeklaratsiooni, mis sisaldab kogu teavet kõnealuse tehingu kohta;

| (a) | klient on ajavahemiku jooksul, mil asjaomane tehing kuulub maksustamisele, esitanud artikli 250 kohaselt käibedeklaratsiooni, mis sisaldab kogu teavet kõnealuse tehingu kohta; |
| --- | --- |

(a)

klient on ajavahemiku jooksul, mil asjaomane tehing kuulub maksustamisele, esitanud artikli 250 kohaselt käibedeklaratsiooni, mis sisaldab kogu teavet kõnealuse tehingu kohta;

| (b) | artiklis 138 sätestatud tingimuste kohaselt kaupu tarniv isik suudab pädevatele asutustele nõuetekohaselt põhjendada kõnealuse lõike esimeses lõigus osutatud puudusi.” |
| --- | --- |

(b)

artiklis 138 sätestatud tingimuste kohaselt kaupu tarniv isik suudab pädevatele asutustele nõuetekohaselt põhjendada kõnealuse lõike esimeses lõigus osutatud puudusi.”

| (b) | artikli 138 kohaselt kaupu tarniv isik suudab pädevatele asutustele
  , kellele tuleb vastavalt artiklile 262 esitada koondaruanne,
  nõuetekohaselt põhjendada kõnealuse lõike esimeses lõigus osutatud puudusi; või |
| --- | --- |

(b)

artikli 138 kohaselt kaupu tarniv isik suudab pädevatele asutustele
  , kellele tuleb vastavalt artiklile 262 esitada koondaruanne,
  nõuetekohaselt põhjendada kõnealuse lõike esimeses lõigus osutatud puudusi; või

| (c) | rohkem kui kaks aastat on möödunud kaupade tarnimisest kuni kuupäevani, mil artikli 138 kohaselt kaupu tarniv isik sai käesoleva lõike teises lõigus osutatud teate. |
| --- | --- |

(c)

rohkem kui kaks aastat on möödunud kaupade tarnimisest kuni kuupäevani, mil artikli 138 kohaselt kaupu tarniv isik sai käesoleva lõike teises lõigus osutatud teate.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv – muutmisakt

Artikkel 1 a (uus)

Artikkel 1 a

Komisjoni hinnang

Komisjon koostab ... (2) aruande, milles hinnatakse direktiivi 2006/112/EÜ artikli 205 kohase solidaarvastutuse mõju, võttes muu hulgas arvesse selle mõju tarnijate halduskuludele ja liikmesriikidele laekuvatele maksutuludele. Komisjon esitab vajadusel ja kui ta suudab näidata, et käibemaksuteabe vahetamise süsteemi (VIES) andmekogu ning liikmesriikide vaheline teabevahetus toimivad nõuetekohaselt, ettepaneku direktiivi 2006/112/EÜ artikli 205 muutmiseks.

---

(1)  
  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(2)  
  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

---