# Europos Sąjungos C 202/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.202.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 202 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. liepos 24d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.202.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 202

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. liepos 24d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 202/01 | Euro kursas | 1 |
| 2010/C 202/02 | Pranešimas apie garantinės veiklos vykdymą pagal Europos mikrofinansų priemonę Progress | 2 |
| 2010/C 202/03 | Komisijos pranešimas dėl dabartinių valstybės pagalbos susigrąžinimo palūkanų normų ir nuo 2010 m. rugpjūčio 1 d. taikomų orientacinių bei diskonto normų 27 valstybėms narėms (Paskelbta remiantis 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 10 straipsniu (OL L 140, 2004 4 30, p. 1)) | 3 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2010/C 202/01

Euro kursas

1

2010/C 202/02

Pranešimas apie garantinės veiklos vykdymą pagal Europos mikrofinansų priemonę Progress

2

2010/C 202/03

Komisijos pranešimas dėl dabartinių valstybės pagalbos susigrąžinimo palūkanų normų ir nuo 2010 m. rugpjūčio 1 d. taikomų orientacinių bei diskonto normų 27 valstybėms narėms (Paskelbta remiantis 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 10 straipsniu (OL L 140, 2004 4 30, p. 1))

(Paskelbta remiantis 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 10 straipsniu (OL L 140, 2004 4 30, p. 1))

3

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2010/C 202/04 | Specifikacijos santraukos paskelbimas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos įgyvendinimo taisykles 18 straipsnio 2 dalį | 4 |
| 2010/C 202/05 | Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 8 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2010/C 202/04

Specifikacijos santraukos paskelbimas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos įgyvendinimo taisykles 18 straipsnio 2 dalį

4

2010/C 202/05

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

8

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 24.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 202/1

---

Euro kursas (1)

2010 m. liepos 23 d.

2010/C 202/01

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,2897 |
| JPY | Japonijos jena | 112,48 |
| DKK | Danijos krona | 7,4520 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,83720 |
| SEK | Švedijos krona | 9,4410 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,3488 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 7,9660 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,180 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 287,17 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,7091 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,0700 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,2648 |
| TRY | Turkijos lira | 1,9577 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4427 |
| CAD | Kanados doleris | 1,3386 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,0200 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7741 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7682 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 546,15 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,5756 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,7446 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,2450 |
| IDR | Indonezijos rupija | 11 668,20 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,1238 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,715 |
| RUB | Rusijos rublis | 39,1430 |
| THB | Tailando batas | 41,577 |
| BRL | Brazilijos realas | 2,2686 |
| MXN | Meksikos pesas | 16,4346 |
| INR | Indijos rupija | 60,5320 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,2897

JPY

Japonijos jena

112,48

DKK

Danijos krona

7,4520

GBP

Svaras sterlingas

0,83720

SEK

Švedijos krona

9,4410

CHF

Šveicarijos frankas

1,3488

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

7,9660

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,180

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

287,17

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,7091

PLN

Lenkijos zlotas

4,0700

RON

Rumunijos lėja

4,2648

TRY

Turkijos lira

1,9577

AUD

Australijos doleris

1,4427

CAD

Kanados doleris

1,3386

HKD

Honkongo doleris

10,0200

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7741

SGD

Singapūro doleris

1,7682

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 546,15

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,5756

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,7446

HRK

Kroatijos kuna

7,2450

IDR

Indonezijos rupija

11 668,20

MYR

Malaizijos ringitas

4,1238

PHP

Filipinų pesas

59,715

RUB

Rusijos rublis

39,1430

THB

Tailando batas

41,577

BRL

Brazilijos realas

2,2686

MXN

Meksikos pesas

16,4346

INR

Indijos rupija

60,5320

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 24.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 202/2

---

Pranešimas apie garantinės veiklos vykdymą pagal Europos mikrofinansų priemonę „Progress“

2010/C 202/02

Šis pranešimas skirtas finansų tarpininkams, tokiems kaip finansų, mikrofinansų ar garantijų įstaigos, kurių tikslas – suteikti mikrokreditus arba mikrokreditų garantijas.

Europos Sąjunga įpareigojo Europos investicijų fondą (EIF) vykdyti garantinę veiklą pagal Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“ (toliau – priemonę) (1). EIF įpareigotas savo vardu, bet Europos Sąjungai prisiimant atsakomybę ir riziką, teikti garantijas mikrokreditams arba mikrokreditų garantijoms (toliau – garantinė veikla).

Garantinės veiklos tikslas – sudaryti sąlygas teikti Europos Sąjungos išteklius, siekiant galutiniams gavėjams padidinti mikrofinansų prieinamumą ir galimybes juos gauti, kaip nustatyta sprendimo, kuriuo nustatoma minėta priemonė, 2 straipsnyje.

Garantinė veikla skirta valstybėse narėse nacionaliniu, regionų ar vietos lygmeniu įsteigtoms viešoms ir privačioms įstaigoms, skiriančioms mikrokreditus arba mikrokreditų garantijas asmenims ir mikroįmonėms Europos Sąjungos valstybėse narėse.

Nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. šiai priemonei iš Sąjungos biudžeto numatoma skirti iš viso apytikriai 100 mln. EUR asignavimų, iš kurių 25 mln. EUR – garantinei veiklai.

Dėl išsamios informacijos apie garantinę veiklą galimi finansų tarpininkai gali kreiptis adresu

| European Investment Fund |
| --- |
| 96, boulevard Konrad Adenauer |
| 2968 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| E-mail: info@eif.org |

European Investment Fund

96, boulevard Konrad Adenauer

2968 Luxembourg

LUXEMBOURG

E-mail: info@eif.org

(speciali pašto dėžutė)

arba apsilankyti EIF interneto svetainėje http://www.eif.org/what_we_do/microfinance/progress/Progress_Microcredit_Guarantees_1.htm

(speciali nuoroda)

Pagal garantinę veiklą EIF suteikta garantija pasinaudojusių finansų tarpininkų informacija ryšiams bus skelbiama EIF interneto svetainėje, kad galutiniai gavėjai su finansų tarpininkais galėtų susisiekti tiesiogiai.

Finansų tarpininkų paraiškas nuolat nagrinės EIF, atsižvelgdamas į numatytų Sąjungos biudžeto asignavimų ribas. EIF sieks užtikrinti geografinę asignavimų pusiausvyrą.

---

(1)  2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 283/2010/ES, nustatantis Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“ (OL L 87, 2010 4 7, p. 1).

---

| 24.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 202/3

---

Komisijos pranešimas dėl dabartinių valstybės pagalbos susigrąžinimo palūkanų normų ir nuo 2010 m. rugpjūčio 1 d. taikomų orientacinių bei diskonto normų 27 valstybėms narėms

(Paskelbta remiantis 2004 m. balandžio 21 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 794/2004 10 straipsniu (OL L 140, 2004 4 30, p. 1))

2010/C 202/03

Bazinės normos apskaičiuotos remiantis Komisijos komunikatu dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6). Atsižvelgus į orientacinės normos taikymą, dar bus pridėtos atitinkamos maržos, kaip nustatyta šiame komunikate. Prie diskonto normos reikės pridėti 100 bazinių punktų maržą. 2008 m. sausio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 271/2008, iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 794/2004, numatyta, kad susigrąžinimo palūkanų norma taip pat bus apskaičiuojama pridedant 100 bazinių punktų, nebent konkrečiame sprendime numatyta kitaip.

Pakeistos normos nurodytos paryškintu šriftu.

Ankstesnė lentelė paskelbta OL C 166, 2010 6 25, p. 6.

| Nuo | Iki | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010 8 1 | ... | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 2010 7 1 | 2010 7 31 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 2010 6 1 | 2010 6 30 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 2010 5 1 | 2010 5 31 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 2010 4 1 | 2010 4 30 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 2010 3 1 | 2010 3 31 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 2010 1 1 | 2010 2 28 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

Nuo

Iki

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

2010 8 1

...

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

2010 7 1

2010 7 31

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

2010 6 1

2010 6 30

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

2010 5 1

2010 5 31

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

2010 4 1

2010 4 30

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

2010 3 1

2010 3 31

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

2010 1 1

2010 2 28

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 24.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 202/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 202/4

---

Specifikacijos santraukos paskelbimas pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1898/2006, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos įgyvendinimo taisykles 18 straipsnio 2 dalį

2010/C 202/04

SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006
   (1)

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO“

EB Nr.: CZ/PGI/0005/0446-29.04.2004

SKVN ( ) SGN ( X )

Šioje santraukoje informacijos tikslais pateikiami pagrindiniai produkto specifikacijos elementai.

1.   Atsakinga valstybės narės institucija:

| Pavadinimas: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Adresas: | Antonína Čermáka 2a |
| 168 00 Praha 6 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Pavadinimas:

Úřad průmyslového vlastnictví

Adresas:

Antonína Čermáka 2a

168 00 Praha 6

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 220383111

Faks.

+420 224324718

El. paštas:

posta@upv.cz

2.   Grupė:

| Pavadinimas: | Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale |
| --- | --- |
| Adresas: | Karolíny Světlé 4 |
| 370 21 České Budějovice |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Pavadinimas:

Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale

Adresas:

Karolíny Světlé 4

370 21 České Budějovice

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 387705111

Faks.

—

El. paštas:

budvar@budvar.cz

Sudėtis:

Gamintojai ir (arba) perdirbėjai ( X ) Kita ( )

3.   Produkto rūšis:

| 2.1 klasė. | Alus |
| --- | --- |

2.1 klasė.

Alus

4.   Specifikacija:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 4 straipsnio 2 dalyje pateiktų reikalavimų santrauka)

4.1.   Pavadinimas:

„Českobudějovické pivo“

4.2.   Aprašymas:

Tai šviesaus salyklo ir Žatec aromatinių apynių būdingo skonio, mažo intensyvumo skonio ir silpno–vidutinio kartumo šviesusis alus; salyklo skonis atsiranda dėl tikro ir jaučiamo susilpnėjimo skirtumo; alaus skoniui gaivumo suteikia natūralus anglies dioksidas, atsiradęs dėl fermentacijos.

Įpiltas į stiklinę, alus yra būdingos blyškios aukso spalvos su tiršta ir vienalyte puta. Žatec aromatiniai apyniai lemia padidėjusį polifenolių kiekį, todėl visų „Českobudějovické pivo“ rūšių alus yra malonus ir ypač vertinamas gėrimas.

„Českobudějovické pivo“ yra penkių skirtingų rūšių, visų jų kilmė yra akivaizdžiai bendra.

Šviesusis lager alus

Alkoholio kiekis (tūrio procentais): 4,6–5,3

Pradinės misos koncentracija (%): 11,4–12,3

Kartumas (IBU vnt.): 20–24

Spalva (EBC vnt.): 9–13

Kvapas: nuo vidutiniško iki stipraus, būdingas Žatec aromatinių apynių aromatas.

Skonis: silpnai arba vidutiniškai kartus, subtiliai arba vidutiniškai aitrus, burnoje jaučiamas vidutiniškai arba stipriai, švelnokas poskonis, ryškus aštrumas.

Antros fermentacijos šviesusis lager alus

Alkoholio kiekis (tūrio procentais): 4,6–5,3

Pradinės misos koncentracija (%): 11,4–12,3

Kartumas (IBU vnt.): 20–24

Spalva (EBC vnt.): 9–13

Kvapas: nuo vidutiniško iki stipraus, aiškiai išreikštas Žatec aromatinių apynių aromatas.

Skonis: silpnai arba vidutiniškai kartus, subtiliai arba vidutiniškai aitrus, burnoje jaučiamas stipriai arba labai stipriai, švelnokas poskonis, ryškus aštrumas.

Šviesusis stalo alus

Alkoholio kiekis (tūrio procentais): 3,5–4,5

Pradinės misos koncentracija (%): 9,5–10,1

Kartumas (IBU vnt.): 18–21

Spalva (EBC vnt.): 8–12

Kvapas: nuo vidutiniško iki stipraus, aiškiai išreikštas Žatec aromatinių apynių aromatas.

Skonis: silpnai arba vidutiniškai kartus, vidutiniškai aitrus, burnoje jaučiamas vidutiniškai, švelnokas poskonis, ryškus aštrumas.

Specialus alus

Alkoholio kiekis (tūrio procentais): 7,4–8,2

Pradinės misos koncentracija (%): 16,0–17,0

Kartumas (IBU vnt.): 24–28

Spalva (EBC vnt.): 11–17

Kvapas: nuo vidutiniško iki stipraus, aiškiai išreikštas Žatec aromatinių apynių aromatas.

Skonis: vidutiniškai ar smarkiai kartus, subtiliai arba vidutiniškai aitrus, burnoje jaučiamas stipriai arba labai stipriai, švelnokas poskonis, ryškus aštrumas.

Nealkoholinis alus

Alkoholio kiekis (tūrio procentais): 0,2–0,5

Pradinės misos koncentracija (%): 3–4

Kartumas (IBU vnt.): 22–26

Spalva (EBC vnt.): 5–7

Kvapas: vidutiniško intensyvumo, aiškiai išreikštas Žatec aromatinių apynių aromatas, šiek tiek primenantis misos kvapą.

Skonis: vidutiniškai kartus, silpnai aitrus, burnoje jaučiamas silpnai, ryškus aštrumas, lengvas misos skonis.

Pagrindinės „Českobudějovické pivo“ gamybai naudojamos žaliavos – vanduo, salyklas ir apyniai, taip pat žemutinės fermentacijos mielių atmainos. Visos šios žaliavos gaunamos iš nustatytų geografinių vietovių ir pasižymi nurodytomis savybėmis.

5.   Geografinė vietovė:

Gamybos, žaliavų perdirbimo ir produkto gaminimo vietovė apibrėžta geografine teritorija, kurioje yra įmanoma išgauti Česke Budejovicų baseino požeminio ežero vandenį.

Žatec apynių auginimo regionas sutampa su Žatec regionu, kurio kadastrinė teritorija sudaryta iš Chomutov, Kladno, Louny, Plzeň-sever, Rakovník ir Rokycany apskričių komunų.

Salykliniai miežiai auginami Moravijoje.

5.1.   Kilmės įrodymas:

Alus Česke Budejovicuose gaminamas nuo 1265 m., kai miestelis buvo įkurtas; alus visada vadinosi savo kilmės vietos vardu.

„Českobudějovické pivo“ pavadinimas tapo toks garsus, kad 1967 m. remiantis nacionaline registracija „Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Biére de České Budějovice/Budweis Beer“ pavadinimu buvo įrašytas į Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos kilmės vietų registrą (Nr. 49). Taip pat šis pavadinimas buvo apsaugotas su Portugalija sudarytu dvišaliu susitarimu.

Siekiant užtikrinti produkto atsekamumą, kompetentingos kontrolės įstaiga įtraukia su šia geografine nuoroda susijusių gamintojų pavadinimus į tikrinamų objektų registrą; į jį įtraukiama informacija apie gamintoją, gamybos pradžios datą, tikrinimų rezultatus, rekomenduotas taikyti priemones ir pan. Kontrolės įstaiga atlieka patikrinimus, kad būtų nustatyta, ar geografinę nuorodą naudojantys gamintojai tinkamai laikosi atitinkamos specifikacijos reikalavimų.

5.2.   Gamybos būdas:

Visi gamybos, žaliavų perdirbimo ir „Českobudějovické pivo“ gaminimo etapai vyksta tik nustatytoje geografinėje vietovėje.

„Českobudějovické pivo“ gaminti skirta misa yra produktas, gaunamas tik naudojant dviejų etapų mentalo metodą, misą atvirai filtruojant ir užverdant ją esant normaliam atmosferos slėgiui.

Procesui pradėti naudojama žemutinės fermentacijos mielių atmaina, kuri yra atskirta alaus darykloje, ten dabar auginama ir saugoma. Fermentacija vyksta vertikaliose cilindro–kūgio formos cisternose esant kontroliuojamai 6–11 °C temperatūrai, o brandinimo etapas vyksta atskirai nuo fermentacijos (dviejų laikotarpių procesas) ir tik horizontaliose cisternose. Brandinimo trukmė priklauso nuo principų, kurie reguliuoja antrinę pailgintą fermentaciją, vykstančią ne aukštesnėje kaip 3 °C temperatūroje. Pasibaigus antrinei fermentacijai, alus filtruojamas ir išpilstomas į transportavimui ar vartojimui skirtas talpas.

„Českobudějovické pivo“ gamybos procesams ir įrangai didelę reikšmę turėjo aludarių kartų patirtis ir profesionalumas, o aludarystei tobulėjant, jie taip pat buvo tobulinami. Iš pradžių alaus gamyba buvo kelių žmonių privilegija. Besivystant pramonei alaus gamyba buvo sutelkta į Česke Budejovicus, taip atsirado Česke Budejovicų alaus daryklos. Ši tradicija gyva ir šiandien.

5.3.   Ryšys:

Dėl laikui bėgant įgyto „Českobudějovické pivo“ pripažinimo ir pastovios kokybės šis alus šiandien yra įsitvirtinęs užsienio rinkoje – jį galima rasti daugiau nei penkiasdešimtyje šalių. Dėl gero vardo šis alus yra viena iš žymiausių pasaulyje parduodamų markių alaus.

Juslines „Českobudějovické pivo“ savybes daugiausia lemia iš vietinio šaltinio gaunamo vandens mineralinė sudėtis, taip pat bendra pagrindinių žaliavų savybių įtaka, alaus daryklos mielių atmaina, gamybos cisternų konfigūracija ir pagrindinių gamybos operacijų sinchronizavimas.

„Českobudějovické pivo“ gamyba neatskiriama nuo Česke Budejovicų miesto, tai pažymima daugumoje Čekijos ir užsienio enciklopedijų, jose šio miesto pavadinimas susiejamas su šia veikla.

Vartotojams kokybę reiškia ir tradicijos gilumas – tai suteikia papildomą vertę ir garantiją. Tai, kad alus yra pagamintas Česke Budejovicuose, reiškia, kad galima pagrįstai tikėtis specifinių šiame regione gaminamam alui būdingų savybių.

Česke Budejovicų vardą vartotojai visada siejo su kokybišku alumi, juslinėmis savybėmis išsiskiriančiu iš kituose regionuose gaminamo alaus.

5.4.   Kontrolės įstaiga:

| Pavadinimas: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře |
| --- | --- |
| Adresas: | Purkyňova 2533 |
| 390 02 Tábor |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Pavadinimas:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře

Adresas:

Purkyňova 2533

390 02 Tábor

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 381257111

Faks.

—

El. paštas:

—

5.5.   Ženklinimas:

„Českobudějovické pivo“ turi būti ženklinamas etiketėmis laikantis geografinių nuorodų naudojimą reglamentuojančių taisyklių, ir ypač taisyklių, kuriomis reglamentuojamas saugomų geografinių nuorodų Bendrijos logotipas, bei kitų atitinkamų ES reikalavimų dėl ženklinimo. Ženklinant etiketėmis taip pat būtina laikytis Stojimo sutarties nuostatų.

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---

| 24.7.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 202/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 202/8

---

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2010/C 202/05

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„TEKOVSKÝ SALÁMOVÝ SYR“

EB Nr.: SK-PGI-0005-0693-14.04.2008

SGN ( X ) SKVN ( )

1.   Pavadinimas:

„Tekovský salámový syr“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis:

Slovakijos Respublika

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1.   Produkto rūšis (žr. II priedą):

| 1.3 klasė. | Sūriai |
| --- | --- |

1.3 klasė.

Sūriai

3.2.   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

„Tekovský salámový syr“ – tai puskietis riebus fermentinis rūkytas arba nerūkytas 30–32 ilgio ir 9–9,5 cm skersmens cilindro formos sūris. Jis gaminamas sutraukiant termiškai apdorotą pieną. Tokiu būdu gauta sutrauka sudedama į tradicinę cilindro formą. Suslėgtas gaminys išimamas iš cilindro, paruošiamas ir rankomis patikrinamas. Prireikus, pasūdytas ir padžiovintas sūris rūkomas.

Pati cilindro forma, kuri primena dešrą, lemia sūrio organoleptines savybes. Iš čia ir kilo liaudinis jo pavadinimas salámový syr (dešros formos sūris). Sūris minkštos, lanksčios ir elastingos konsistencijos, perpjovus akučių nesimato, tačiau mažos akutės leistinos. Pakankamai trumpai brandintas sūris įgauna aštresnį, kiek rūgštoką skonį.

„Tekovský salámový syr“ parduodamas supakuotas į maistinę plėvelę. Pakuotų atskirų sūrių svoris šiek tiek skiriasi.

Savybės

| Spalva | : | kreminė, jei sūris rūkytas – geltona arba tamsesnė geltona. |
| --- | --- | --- |
| Konsistencija | : | sūris minkštas ir elastingas, perpjovus neakytas arba su nedidelėmis akutėmis. |
| Skonis ir kvapas | : | rūgštokas, jaučiamas pienas, kvapas švelnus, truputį pasūdytas, jei sūris rūkytas, jaučiamas dūmų aromatas. |
| Sudėtis | : | sausosios medžiagos | : | 53,5–58,5 %, |
| riebalų sausojoje medžiagoje | : | 43,0–47,5 %, |
| valgomosios druskos ne daugiau kaip | : | 2,5 %. |

Spalva

:

kreminė, jei sūris rūkytas – geltona arba tamsesnė geltona.

Konsistencija

:

sūris minkštas ir elastingas, perpjovus neakytas arba su nedidelėmis akutėmis.

Skonis ir kvapas

:

rūgštokas, jaučiamas pienas, kvapas švelnus, truputį pasūdytas, jei sūris rūkytas, jaučiamas dūmų aromatas.

Sudėtis

:

sausosios medžiagos

:

53,5–58,5 %,

riebalų sausojoje medžiagoje

:

43,0–47,5 %,

valgomosios druskos ne daugiau kaip

:

2,5 %.

Mikrobiologinės savybės

:

„Tekovský salámový syr“ gaminamas iš pasterizuoto pieno, į kurį įdedama grynų pieno rūgšties Lactococcus arba Streptococcus bakterijų kultūrų.

3.3.   Žaliavos (taikoma tik apdorotiems produktams):

„Tekovský salámový syr“ gaminamas iš pasterizuoto karvės pieno, pridėjus į jį pieno rūgšties bakterijų kultūrų. Pieno kokybę nuolat tikrina pieną perdirbanti įmonė. Stebimi duomenys: inhibitoriai, temperatūra, rūgštingumas, riebalų kiekis, konkretus svoris ir sausoji neriebalinė medžiaga.

Patvirtintose laboratorijose nustatomas bendras mikroorganizmų ir somatinių ląstelių kiekis.

3.4.   Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

—

3.5.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Gaminio kokybė nepriklauso nuo žalio pieno kilmės.

Visi gamybos etapai vykdomi nustatytoje geografinėje vietovėje, o ketvirtasis etapas ypač svarbus.

Gamybos procesas

| 1 etapas | : | žalias karvės pienas pasterizuojamas 73–79 °C temperatūroje. |
| --- | --- | --- |
| 2 etapas | : | fermentacija naudojant šliužo fermentą, sutraukos smulkinimas ir nuvarvinimas, sūrio grūdelių paruošimas atitinka standartinius puskiečio sūrio gamybos procesus. |
| 3 etapas | : | sūrio grūdelių ir išrūgų mišinys sudedamas į formas. Sūris slegiamas, kol tampa reikiamos konsistencijos. Paprastai slegiama apie 80 minučių. |
| 4 etapas | : | siekiant geriau užtikrinti sūrio kokybę ir formą, rankomis atliekami šie slėgto sūrio gamybos etapai:






  a) | sūrio atpjovimas ir aplipinimas nuo formos; |

1 etapas

:

žalias karvės pienas pasterizuojamas 73–79 °C temperatūroje.

2 etapas

:

fermentacija naudojant šliužo fermentą, sutraukos smulkinimas ir nuvarvinimas, sūrio grūdelių paruošimas atitinka standartinius puskiečio sūrio gamybos procesus.

3 etapas

:

sūrio grūdelių ir išrūgų mišinys sudedamas į formas. Sūris slegiamas, kol tampa reikiamos konsistencijos. Paprastai slegiama apie 80 minučių.

4 etapas

:

siekiant geriau užtikrinti sūrio kokybę ir formą, rankomis atliekami šie slėgto sūrio gamybos etapai:

a)

sūrio atpjovimas ir aplipinimas nuo formos;

| b) | sūrio išėmimas iš formos ir galuose esančių atplaišų nupjaustymas; |
| --- | --- |

b)

sūrio išėmimas iš formos ir galuose esančių atplaišų nupjaustymas;

| c) | paruoštų ir patikrintų sūrių sudėjimas ant sūdymo padėklų. |
| --- | --- |

c)

paruoštų ir patikrintų sūrių sudėjimas ant sūdymo padėklų.

5 etapas

:

sūdymas. Sūris sūdomas jį 24 valandoms pamerkiant į sūrymą, kurio vertės yra: NaCl koncentracija 16–18 Be; rūgštingumas pH 4,6–5,3; temperatūra 12–18 °C.

6 etapas

:

24 valandas trunkantis sūrio džiovinimas apie 13 °C temperatūroje.

7 etapas

:

gaminant rūkytą sūrį:

rūkymas. Sūris pjuvenų dūmais tiesiogiai ir šaltai 30–35 °C temperatūroje rūkomas rūkykloje su oro cirkuliavimo įranga, kol tampa tamsiai geltonos spalvos.

8 etapas

:

brandinimas. Sūris ne trumpiau kaip dvi savaites laikomas ant padėklų 8–12 °C temperatūroje, esant ne didesniam kaip 90 % santykiniam oro drėgniui.

9 etapas

:

pakavimas. Sūris pakuojamas į maistinę plėvelę. Ant jos yra spalvota etiketė su užrašu „Tekovský salámový syr“ arba „Tekovský salámový syr údený“, jei tai rūkytas sūris.

3.6.   Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės:

—

3.7.   Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

Kiekvienas „Tekovský salámový syr“ gamintojas, kuris šį sūrį gamina laikydamasis šios specifikacijos, pavadinimą „Tekovský salámový syr“ gali naudoti etiketėse, taip pat šio gaminio reklamai ir prekybai.

Etiketėje, kuria ženklinamas produktas, privalomi užrašai:

| — | aiškiai matomas pavadinimas „Tekovský salámový syr“, |
| --- | --- |

—

aiškiai matomas pavadinimas „Tekovský salámový syr“,

| — | užrašas „saugoma geografinė nuoroda“ arba santrumpa „SGN“ bei atitinkamas Europos Bendrijos simbolis. |
| --- | --- |

—

užrašas „saugoma geografinė nuoroda“ arba santrumpa „SGN“ bei atitinkamas Europos Bendrijos simbolis.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Tekovas – istorinis regiono, kuris mūsų laikais yra ant Nitros ir Banska Bistricos administracinių regionų ribos, pavadinimas.

„Tekovský salámový syr“ gaminamas Tekovo regione, kuris tęsiasi nuo derlingose pietvakarių Slovakijos lygumose esančių Jur nad Hronom, Dolná Seč ir Žemliare savivaldybių iki šiaurėje esančių Štiavnica kalnų papėdės. Rytinė riba eina nuo Uhlíská iki Demandice ir nuo Jabloňovce iki Krškany savivaldybių.

Tekovas – lygumų vietovė, kurioje pramonė nelabai išvystyta, tačiau čia gaminama daug pieno. Regiono pavadinimas tapo sūrio pavadinimo dalimi – „Tekovský salámový syr“. Šio sūrio gamyba tapo itin svarbi po Antrojo pasaulinio karo, nes ji suteikė darbo moterims ir tapo regiono gyventojų pragyvenimo šaltiniu. Iki šių dienų Tekovo pavadinimas prekyboje ir šnekamojoje kalboje naudojamas šiam maisto produktui apibūdinti. Dabar žodis Tekov reiškia neoficialų regiono pavadinimą, tačiau jis ir toliau plačiai vartojamas ir žinomas.

5.   Ryšys su geografine vietove:

5.1.   Geografinės vietovės ypatumai:

Tekovas – daugiausia lygumų regionas, kurio šiaurėje yra kalvų. Jis žinomas ne tik kaip vynuogynų kraštas, bet ir kraštas, kuriame užsiimama ekstensyviu galvijų auginimu. Tai vienas iš Slovakijos regionų, kuriame pagaminama daugiausia pieno, skirto sūriui gaminti.

Pieną perdirbti į sūrį šiame regione pradėta 1905 m., kai Bátovce mieste buvo įsteigtas pirmasis Slovakijoje pieno kooperatyvas.

Tačiau puskietį dešros formos sūrį imta gaminti tik 1949 m. Tekovské Lužany pieninėje. Jai užsidarius sūrio gamyba perkelta į Šahy esančią pieninę, paskui į Levice, kur toks sūris gaminamas iki šiol. „Tekovský salámový syr“ visada gamintas ir toliau gaminamas nustatytoje geografinėje vietovėje, o jo gamyba susijusi su specialiomis ir unikaliomis gamintojų žiniomis. Ankstesnių kartų įgūdžiai, patirtis ir žinios sudarė sąlygas išlaikyti tokį pat gamybos procesą, specifinę produkto formą ir kokybę.

5.2.   Produkto ypatumai:

„Tekovský salámový syr“ sūris ypatingas savo forma, kuri sūriams paprastai nebūdinga. Dalis gamybos etapų atitinka įprastinius puskiečio sūrio gamybos procesus (sutraukos paruošimas, slėgimas), tačiau likusiai proceso daliai būtini ypatingi gamintojų įgūdžiai. Suslėgtas dar šiltas sūris rankomis išimamas iš formos, delnuose atsargiai apverčiant, kad nesideformuotų. Tada apžiūrima sūrio forma ir rankomis pašalinami bet kokie slegiant susidarę defektai, kad sūris išlaikytų taisyklingą cilindro formą. Paskui jis atsargiai rankomis padedamas ant sūdymo padėklų.

5.3.   Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys:

Saugomos geografinės nuorodos „Tekovský salámový syr“ registravimo paraiška grindžiama neįprasta šiam sūriui būdinga dešros forma, kuri minima pačiame sūrio pavadinime, taip pat jo kokybe bei geru vardu.

Tekovas yra pietvakarinėje Slovakijos dalyje, kurioje dominuoja lygumos. Šis regionas žinomas tuo, kad jame pagaminama daug karvės pieno. Didžioji jo dalis ir mūsų dienomis sunaudojama puskiečiui „Tekovský salámový syr“ sūriui gaminti.

„Dešros pavidalo sūrį kartu su sūrininkais Rudo Pudelka ir Štefanu Slančíku sukūrė Jozefas Socas, kuris buvo pieno įmonės ir sūrinės Dobra Nivoje savininkas. Medinės sūrio formos buvo gaminamos račiaus Štefano Ľuptáko dirbtuvėje. Jo dirbtuvėje taip pat buvo gaminami bukmedžio cilindrai, skirti sūriams brandinti. Presai ir metaliniai įrankiai buvo gaminami greta Jozefo Soco sūrinės esančioje spynų meistro Karolio Mozolo įmonėje. Dešros pavidalo sūrį imta gaminti 1921 metais.“ (Ján Keresteš, Ján Selecký ir kiti, Mliekarstvo a syrárstvo na strednom Slovensku (Pieno ir sūrio gamybos pramonė centrinėje Slovakijoje), 2003, p. 87.)

Per Antrąjį pasaulinį karą Dobra Nivoje esanti pieninė ir sūrinė buvo visiškai sugriauta ir veiklos neatnaujino. Po 1948 m. privačios Čekoslovakijos įmonės ir kooperatyvai buvo nacionalizuoti ir pakeisti valstybinėmis įmonėmis, kurios specializavosi gaminti tam tikrus produktus. Įvykus šioms permainoms, dešros pavidalo sūrio gamyba perkelta į Tekovské Lužany.

„Puskietį dešros formos sūrį imta gaminti 1949 m. Tekovské Lužany pieninėje“. (Hľadáme pôvodné slovenské výrobky – rubrika, skirta slovakiškiems produktams, laikraštis Hospodárske noviny, 2008 m. birželio 23 d.)

Istoriniai duomenys liudija, kad „Tekovský salámový syr“ sūris šiame regione iš pradžių nuo 1949 m. iki 1953 m. gamintas Tekovské Lužany pienėje, paskui gamyba perkelta į netoliese esančią Šahy pieninę, kurioje šis sūris gamintas iki 1996 m. Kai pastaroji sustabdė veiklą, dešros pavidalo sūrio gamyba perkelta į Levice esančią Levické mliekarne pieninę, kurioje imta gaminti dvi šio sūrio rūšis: rūkytą ir nerūkytą. Dėl perkeltos gamybos sūrio kokybė nepablogėjo – 1996 m. vykusiame nacionaliniame konkurse šiam produktui suteiktas geriausio pieno gaminio apdovanojimas.

Šis produktas nustatytoje geografinėje vietovėje gamintas nepertraukiamai. Visos trys – Tekovské Lužany, Šahy ir Levice – pieninės yra nustatytoje geografinėje vietovėje – Tekovo regione. Šiuo metu šis sūris gaminamas tik Levice esančioje Levické mliekarne pieninėje.

Svarbu tai, kad nepaisant kelis kartus keistos gamybos vietos, tradicinis „Tekovský salámový syr“ sūrio gamybos procesas iki šių dienų išliko beveik nepakitęs. Šis sūris taip pat išliko toks pat kokybiškas. Tai liudija 2003 m. ir 2006 m. Nacionalinio pieno produktų konkurso sūrių kategorijoje laimėti apdovanojimai.

Tekovo regione ir toliau pagaminama daugiausia pieno Slovakijoje ir jo kokybė geriausia. Gamintojai stengiasi, kad produkcija ir toliau išliktų labai kokybiška. Apie „Tekovský salámový syr“ sūrio gerą vardą ir gamybos tradicijas taip pat liudija straipsniai spaudoje.

„Jis žinomas ne tik Slovakijos, bet ir Čekijos ir net Briuselio vartotojams [...] šis gardus sūris Slovakiją ir Tekovo regioną išgarsino užsienyje.“ (2007 m. gegužės 21 d. laikraštis Nitrianske noviny)

„Tekovský salámový syr“ sūris gerą vardą turi ne tik Slovakijoje, bet ir užsienyje – tai įrodo jo laimėti prestižiniai apdovanojimai. Jis pristatytas svarbiuose regioniniuose ir nacionaliniuose renginiuose (Pasaulinių sūrio dienų renginiuose, Pohronské dni šventėje), specializuotuose tarptautiniuose renginiuose (kaip dalis 2006 m. IMFM (angl. International Management Forum Milk)) ir įvairiuose renginiuose bei parodose Slovakijoje ir užsienyje (Poznanėje, Maskvoje, Londone).

„Šis sūris ypatingas dėl to, kad nuo seno gaminamas tokiu pat būdu. Levické mliekarne pieninėje, laikantis gamybos tradicijų, jis gaminamas rankomis.“ (2007 m. gegužės 21 d. laikraštis Nitrianske noviny)

„Tekovský salámový syr“ sūris ypatingas dėl savo formos, kuri sūriams paprastai nebūdinga, ir tuo, kad gaminamas taikant tradicinį gamybos metodą, kai sūris itin rūpestingai paruošiamas ir sūrio forma patikrinama rankomis.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

http://www.upv.sk/pdf/speciftekov_ek2.pdf

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

---