# Eiropas Savienības C 230E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.230.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 230E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 26. augusts |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.230.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 230E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 26. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2009.–2010. GADA SESIJA2009. gada 7. un 8. oktobrī plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 41 E, 18.2.2010.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobra |
| 2010/C 230E/01 | G20 valstu augstākā līmeņa sanāksme Pitsburgā 2009. gada 24.–25. septembrīEiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūcija par G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī | 1 |
| 2010/C 230E/02 | Pasaules ekonomikas krīzes ietekme uz jaunattīstības valstīmEiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūcija par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību | 7 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2009.–2010. GADA SESIJA2009. gada 7. un 8. oktobrī plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 41 E, 18.2.2010.PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobra

2010/C 230E/01

G20 valstu augstākā līmeņa sanāksme Pitsburgā 2009. gada 24.–25. septembrīEiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūcija par G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī

1

2010/C 230E/02

Pasaules ekonomikas krīzes ietekme uz jaunattīstības valstīmEiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūcija par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību

7

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2009. gada 7. oktobra |
| 2010/C 230E/03 | Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveide, kompetence, sastāvs un pilnvaru laiksEiropas Parlamenta 2009. gada 7. oktobra lēmums par Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveidi, kompetenci, sastāvu un pilnvaru laiku | 11 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2009. gada 7. oktobra

2010/C 230E/03

Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveide, kompetence, sastāvs un pilnvaru laiksEiropas Parlamenta 2009. gada 7. oktobra lēmums par Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveidi, kompetenci, sastāvu un pilnvaru laiku

11

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobra |
| 2010/C 230E/04 | ES Solidaritātes fonda līdzekļu izmantošana: Itālija, zemestrīce Abruzzo reģionāEiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2009)0445 – C7-0122/2009 – 2009/2083(BUD)) | 13 |
| PIELIKUMS | 14 |
| 2010/C 230E/05 | Jurisdikcijas īstenošanas konfliktu novēršana un atrisināšana kriminālprocesā *Eiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra normatīvā rezolūcija par Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu par Padomes pamatlēmumu 2009/.../TI par jurisdikcijas īstenošanas konfliktu novēršanu un atrisināšanu kriminālprocesā (08535/2009 – C7-0205/2009 – 2009/0802(CNS)) | 15 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobra

2010/C 230E/04

ES Solidaritātes fonda līdzekļu izmantošana: Itālija, zemestrīce Abruzzo reģionāEiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2009)0445 – C7-0122/2009 – 2009/2083(BUD))

13

PIELIKUMS

14

2010/C 230E/05

Jurisdikcijas īstenošanas konfliktu novēršana un atrisināšana kriminālprocesā *Eiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra normatīvā rezolūcija par Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu par Padomes pamatlēmumu 2009/.../TI par jurisdikcijas īstenošanas konfliktu novēršanu un atrisināšanu kriminālprocesā (08535/2009 – C7-0205/2009 – 2009/0802(CNS))

15

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2009.–2010. GADA SESIJA 2009. gada 7. un 8. oktobrī plenārsēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 41 E, 18.2.2010. PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobra

| 26.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 230/1

---

Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobraG20 valstu augstākā līmeņa sanāksme Pitsburgā 2009. gada 24.–25. septembrī

P7_TA(2009)0028

Eiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūcija par G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī

2010/C 230 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Valstu vadītāju paziņojumu, ko sniedza pēc Divdesmit valstu grupas (G-20) augstākā līmeņa sanāksmes Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī,

ņemot vērā Valstu vadītāju paziņojumu (Pasaules atveseļošanas un reformu plāns), kas sniegts pēc Divdesmit valstu grupas (G-20) augstākā līmeņa sanāksmes Londonā 2009. gada 2. aprīlī un tās paziņojumiem “Finanšu sistēmas stiprināšana” un “Resursu sniegšana ar starptautisko finanšu iestāžu starpniecību”,

ņemot vērā tā 2009. gada 24. aprīļa rezolūciju par G-20 augstākā līmeņa sanāksmi Londonā 2009. gada 2. aprīlī (1),

ņemot vērā pēc G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes 2008. gada 15. novembrī Vašingtonā pieņemto deklarāciju par finanšu tirgiem un pasaules ekonomiku,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu “Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā” (COM(2009)0160),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 20. augusta paziņojumu “IKP un ne tikai. Progresa novērtējums mainīgā pasaulē” (COM(2009)0433),

ņemot vērā tā rezolūcijas par klimata pārmaiņām, jo īpaši 2009. gada 4. februāra rezolūciju par 2050. gadu: nākotne sākas jau šodien — ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām (2) un 2009. gada 11. marta rezolūciju par ES stratēģiju, lai Kopenhāgenas sarunās panāktu visaptverošu nolīgumu par klimata pārmaiņām, un atbilstoša finansējuma nodrošināšanu klimata pārmaiņu politikas īstenošanai (3),

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2009. gada 19. jūnija rezolūciju “Atveseļošanās pēc krīzes: Pasaules nodarbinātības pakts”,

ņemot vērā ANO Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM) un dalībvalstu solījumus sniegt atbalstu cīņā pret badu un nabadzību,

ņemot vērā paziņojumu “Saskaņotais viedoklis attiecībā uz G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā”, kas sniegts pēc 2009. gada 17. septembrī Briselē notikušās dalībvalstu un valdību vadītāju neoficiālās sanāksmes,

ņemot vērā Saimnieciskās darbības un sociālā progresa noteikšanas komisijas galīgo ziņojumu par alternatīviem rādītājiem,

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ekonomika vēl nav pilnībā atlabusi; tā kā pieaugošā bezdarba apkarošana joprojām ir ārkārtīgi nozīmīgs un steidzams jautājums; tā kā Eiropas bezdarba rādītāji 2009. gada jūlijā sasniedza augstāko līmeni iepriekšējo 10 gadu laikā, proti, 9,5 %, un ir sagaidāms, ka tas turpinās pieaugt; |
| --- | --- |

A.

tā kā ekonomika vēl nav pilnībā atlabusi; tā kā pieaugošā bezdarba apkarošana joprojām ir ārkārtīgi nozīmīgs un steidzams jautājums; tā kā Eiropas bezdarba rādītāji 2009. gada jūlijā sasniedza augstāko līmeni iepriekšējo 10 gadu laikā, proti, 9,5 %, un ir sagaidāms, ka tas turpinās pieaugt;

| B. | tā kā galvenais uzdevums, kas jāizpilda, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi, ir privātā patēriņa atjaunošana; tā kā izšķiroša nozīme ir izlēmīgām reformām, lai sasniegtu spēcīgu, stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

B.

tā kā galvenais uzdevums, kas jāizpilda, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi, ir privātā patēriņa atjaunošana; tā kā izšķiroša nozīme ir izlēmīgām reformām, lai sasniegtu spēcīgu, stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi;

| C. | tā kā pašreizējās grūtības ekonomikā būtu jāuzskata par iespēju veicināt LisabonasGēteborgas mērķu sasniegšanu un atgādināt par apņemšanos cīnīties ar bezdarbu un klimata pārmaiņām, samazināt enerģijas patēriņu un izstrādāt ES stratēģiju, kas nodrošinātu pāreju no krīzes ārkārtas pārvaldības uz ilgtermiņa un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašreizējās grūtības ekonomikā būtu jāuzskata par iespēju veicināt LisabonasGēteborgas mērķu sasniegšanu un atgādināt par apņemšanos cīnīties ar bezdarbu un klimata pārmaiņām, samazināt enerģijas patēriņu un izstrādāt ES stratēģiju, kas nodrošinātu pāreju no krīzes ārkārtas pārvaldības uz ilgtermiņa un ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos;

| D. | tā kā pašreizējo krīzi lielā mērā ir izraisījušas būtiskas neveiksmes tiesiskā regulējuma un uzraudzības jomā, kā arī apstāklis, ka dažas finanšu iestādes vieglprātīgi un bezatbildīgi ir uzņēmušās risku un ka dažās pasaules daļās nepietiekami stingras monetārās politikas dēļ ir radusies pārmērīga likviditāte; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējo krīzi lielā mērā ir izraisījušas būtiskas neveiksmes tiesiskā regulējuma un uzraudzības jomā, kā arī apstāklis, ka dažas finanšu iestādes vieglprātīgi un bezatbildīgi ir uzņēmušās risku un ka dažās pasaules daļās nepietiekami stingras monetārās politikas dēļ ir radusies pārmērīga likviditāte;

| E. | tā kā ir būtiski ekonomikas jomā nodrošināt uzlabotu starptautisko koordināciju, ir vajadzīga daudzpusēja sadarbība, lai novērstu jebkādas protekcionistiskas tendences un politisku bezdarbību, kas varētu mudināt finanšu iestādes atkal pievērsties “ierastajiem darījumiem”; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir būtiski ekonomikas jomā nodrošināt uzlabotu starptautisko koordināciju, ir vajadzīga daudzpusēja sadarbība, lai novērstu jebkādas protekcionistiskas tendences un politisku bezdarbību, kas varētu mudināt finanšu iestādes atkal pievērsties “ierastajiem darījumiem”;

| F. | tā kā G-20 valstu vadītāji ir kolektīvi atbildīgi par to, lai mazinātu krīzes sociālās sekas, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kuras ir smagi skārusi krīzes netiešā iedarbība; |
| --- | --- |

F.

tā kā G-20 valstu vadītāji ir kolektīvi atbildīgi par to, lai mazinātu krīzes sociālās sekas, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kuras ir smagi skārusi krīzes netiešā iedarbība;

| G. | tā kā ārzonu jurisdikcijas apdraud finanšu pārvaldību un ir šķērslis TAM sasniegšanā, |
| --- | --- |

G.

tā kā ārzonu jurisdikcijas apdraud finanšu pārvaldību un ir šķērslis TAM sasniegšanā,

Vispārīgas piezīmes: izaugsmes atjaunošana

| 1. | atzinīgi vērtē G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē panāktās vienošanās, tostarp arī apņemšanos nepieļaut stimulācijas priekšlaicīgu pārtraukšanu; tomēr ar bažām konstatē, ka daudzās valstīs strauji pieaug valsts parāds un budžeta deficīts; uzsver, ka ir svarīgi panākt valsts finanšu stabilitāti un nodrošināt ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju, lai neradītu pārāk lielu apgrūtinājumu nākamajām paaudzēm; mudina nekavējoties izstrādāt iedarbīgas stratēģijas krīzes novēršanai un tās ieviest, tiklīdz tas būs iespējams, ņemot vērā ekonomikas atlabšanas gaitu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē panāktās vienošanās, tostarp arī apņemšanos nepieļaut stimulācijas priekšlaicīgu pārtraukšanu; tomēr ar bažām konstatē, ka daudzās valstīs strauji pieaug valsts parāds un budžeta deficīts; uzsver, ka ir svarīgi panākt valsts finanšu stabilitāti un nodrošināt ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju, lai neradītu pārāk lielu apgrūtinājumu nākamajām paaudzēm; mudina nekavējoties izstrādāt iedarbīgas stratēģijas krīzes novēršanai un tās ieviest, tiklīdz tas būs iespējams, ņemot vērā ekonomikas atlabšanas gaitu;

| 2. | uzskata, ka papildus IKP ir nepieciešami jauni rādītāji un atskaites sistēmas attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, lai izmērītu labklājību un cilvēka darbības ietekmi uz vidi, un tādējādi tās būtu vadlīnijas, lai orientētos pasaules ekonomikas atveseļošanā un to izvērtētu; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka papildus IKP ir nepieciešami jauni rādītāji un atskaites sistēmas attiecībā uz ilgtspējīgu attīstību, lai izmērītu labklājību un cilvēka darbības ietekmi uz vidi, un tādējādi tās būtu vadlīnijas, lai orientētos pasaules ekonomikas atveseļošanā un to izvērtētu;

| 3. | uzsver, ka ir jānosaka tūlītējas prioritātes, lai panāktu faktiskās ekonomikas spēcīgu un ilgtspējīgu izaugsmi, nodrošinātu kapitāla tirgus un aizdevumu izsniegšanas nevainojamu darbību, atbalstītu un veicinātu nodarbinātību un aizsargātu iedzīvotājus no krīzes negatīvajām sekām, īpašu uzmanību pievēršot nabadzīgākajām un neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir jānosaka tūlītējas prioritātes, lai panāktu faktiskās ekonomikas spēcīgu un ilgtspējīgu izaugsmi, nodrošinātu kapitāla tirgus un aizdevumu izsniegšanas nevainojamu darbību, atbalstītu un veicinātu nodarbinātību un aizsargātu iedzīvotājus no krīzes negatīvajām sekām, īpašu uzmanību pievēršot nabadzīgākajām un neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieki īpaši pievērsās jautājumam par traucējumiem pasaules tirgū, kuri izraisīja finanšu krīzi; norāda — lai nākotnē izvairītos no finanšu krīzes, ir jānovērš tās rašanās iemesli (tostarp pārmērīgs tirdzniecības deficīts un pārpalikums), kas ietekmē ne tikai banku un finanšu regulējumu un institucionālo pārvaldību, bet arī citas jomas; uzskata, ka, vairākām valstīm kopīgi cenšoties panākt efektīvu krīzes risinājumu, ir jānovērš cēloņi, kas izraisījuši valūtas kursa svārstības un patēriņa preču cenu nepastāvību, izmantojot daudzpusējus nolīgumus; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmes dalībnieki īpaši pievērsās jautājumam par traucējumiem pasaules tirgū, kuri izraisīja finanšu krīzi; norāda — lai nākotnē izvairītos no finanšu krīzes, ir jānovērš tās rašanās iemesli (tostarp pārmērīgs tirdzniecības deficīts un pārpalikums), kas ietekmē ne tikai banku un finanšu regulējumu un institucionālo pārvaldību, bet arī citas jomas; uzskata, ka, vairākām valstīm kopīgi cenšoties panākt efektīvu krīzes risinājumu, ir jānovērš cēloņi, kas izraisījuši valūtas kursa svārstības un patēriņa preču cenu nepastāvību, izmantojot daudzpusējus nolīgumus;

| 5. | pauž nožēlu par to, ka G-20 valstu vadītāji nav izvērtējuši regulējuma un uzraudzības galvenos trūkumus, kas izraisīja finanšu krīzi, lai izvairītos no tām pašām kļūdām regulējumā un uzraudzībā un līdz ar to no līdzīgas krīzes; pauž nožēlu, ka G-20 valstu vadītāji nav panākuši progresu attiecībā uz globālās cīņas pret klimata pārmaiņām finansēšanu; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu par to, ka G-20 valstu vadītāji nav izvērtējuši regulējuma un uzraudzības galvenos trūkumus, kas izraisīja finanšu krīzi, lai izvairītos no tām pašām kļūdām regulējumā un uzraudzībā un līdz ar to no līdzīgas krīzes; pauž nožēlu, ka G-20 valstu vadītāji nav panākuši progresu attiecībā uz globālās cīņas pret klimata pārmaiņām finansēšanu;

| 6. | atzinīgi vērtē atkārtoti apstiprināto apņemšanos sasniegt TAM un pildīt oficiālās attīstības palīdzības (OAP) solījumus, tostarp apņemšanos saistībā ar atbalstu tirdzniecībai, parādu atvieglošanu un Glenīglsas saistībām; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē atkārtoti apstiprināto apņemšanos sasniegt TAM un pildīt oficiālās attīstības palīdzības (OAP) solījumus, tostarp apņemšanos saistībā ar atbalstu tirdzniecībai, parādu atvieglošanu un Glenīglsas saistībām;

| 7. | atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju vienošanos strādāt pie starptautiskas sistēmas izveides, lai ieviestu finanšu darījumu nodokli, un aicina panākt strauju progresu, lai nodrošinātu, ka finanšu nozare sniedz taisnīgu ieguldījumu ekonomikas atveseļošanas un izaugsmes procesā, jo līdz šim krīzes izmaksas gulstas uz nodokļu maksātājiem, citiem iedzīvotājiem un valsts dienestiem; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju vienošanos strādāt pie starptautiskas sistēmas izveides, lai ieviestu finanšu darījumu nodokli, un aicina panākt strauju progresu, lai nodrošinātu, ka finanšu nozare sniedz taisnīgu ieguldījumu ekonomikas atveseļošanas un izaugsmes procesā, jo līdz šim krīzes izmaksas gulstas uz nodokļu maksātājiem, citiem iedzīvotājiem un valsts dienestiem;

Nodarbinātība, nodarbinātība, nodarbinātība

| 8. | atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju lēmumu atveseļošanas un reformēšanas procesa centrā iekļaut pienācīgu nodarbinātību un it īpaši atzinīgi vērtē SDO piešķirto lomu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju lēmumu atveseļošanas un reformēšanas procesa centrā iekļaut pienācīgu nodarbinātību un it īpaši atzinīgi vērtē SDO piešķirto lomu;

| 9. | atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju apņemšanos nodarbinātības krīzi risināt starptautiskā līmenī un stiprināt atbalstu vismazāk aizsargātajiem, jo tieši viņi ir tie, kas visvairāk cietuši no krīzes un kam visvairāk ir vajadzīga kopēja rīcība; tādēļ atzinīgi vērtē Globālās ietekmes un neaizsargātības brīdinājuma sistēmas izveidi; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju apņemšanos nodarbinātības krīzi risināt starptautiskā līmenī un stiprināt atbalstu vismazāk aizsargātajiem, jo tieši viņi ir tie, kas visvairāk cietuši no krīzes un kam visvairāk ir vajadzīga kopēja rīcība; tādēļ atzinīgi vērtē Globālās ietekmes un neaizsargātības brīdinājuma sistēmas izveidi;

| 10. | prasa, lai starptautiskās sabiedrības apņemšanās tiktu pārvērsta konkrētā rīcībā un lai tā tiktu īstenota, it īpaši atbalstot spēcīgu “ekoloģiskās nodarbinātības” programmu; |
| --- | --- |

10.

prasa, lai starptautiskās sabiedrības apņemšanās tiktu pārvērsta konkrētā rīcībā un lai tā tiktu īstenota, it īpaši atbalstot spēcīgu “ekoloģiskās nodarbinātības” programmu;

| 11. | piekrīt, ka nākotnes ekonomiskās izaugsmes sekmēšanai ir svarīgi veidot uz nodarbinātību orientētu sistēmu un ekonomikas atveseļošanas plānos par centrālo uzdevumu noteikt pienācīgas nodarbinātības veicināšanu; |
| --- | --- |

11.

piekrīt, ka nākotnes ekonomiskās izaugsmes sekmēšanai ir svarīgi veidot uz nodarbinātību orientētu sistēmu un ekonomikas atveseļošanas plānos par centrālo uzdevumu noteikt pienācīgas nodarbinātības veicināšanu;

| 12. | atzinīgi vērtē SDO Pasaules nodarbinātības paktu un aicina to nekavējoties īstenot, it īpaši starptautiskā līmenī radīt tādu darbavietu fondu, ko neietekmē ekonomikas cikliskums, un nodrošināt vērienīgas fiskālo stimulu paketes, kas atbalstītu jaunu darbavietu izveidi un saglabāšanu, nodrošinot efektīvus nodarbinātības pakalpojumus un spēcīgu sociālo politiku, lai atbalstītu vismazāk aizsargātās grupas un nodrošinātu minimālo algu pirktspēju; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē SDO Pasaules nodarbinātības paktu un aicina to nekavējoties īstenot, it īpaši starptautiskā līmenī radīt tādu darbavietu fondu, ko neietekmē ekonomikas cikliskums, un nodrošināt vērienīgas fiskālo stimulu paketes, kas atbalstītu jaunu darbavietu izveidi un saglabāšanu, nodrošinot efektīvus nodarbinātības pakalpojumus un spēcīgu sociālo politiku, lai atbalstītu vismazāk aizsargātās grupas un nodrošinātu minimālo algu pirktspēju;

| 13. | uzstāj, ka tādēļ ir būtiska SDO konvenciju ratifikācija un īstenošana, un pieprasa, lai tās iekļautu PTO tirdzniecības līgumos; aicina arī turpināt pastiprināt sadarbību ar nozīmīgākajām starptautiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

13.

uzstāj, ka tādēļ ir būtiska SDO konvenciju ratifikācija un īstenošana, un pieprasa, lai tās iekļautu PTO tirdzniecības līgumos; aicina arī turpināt pastiprināt sadarbību ar nozīmīgākajām starptautiskajām organizācijām;

| 14. | atbalsta iniciatīvas saistībā ar jauniem finanšu pakalpojumu veidiem, tādiem kā mikrofinansējums, kura mērķis ir uzlabot nabadzīgāko iedzīvotāju grupu piekļuvi finanšu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

14.

atbalsta iniciatīvas saistībā ar jauniem finanšu pakalpojumu veidiem, tādiem kā mikrofinansējums, kura mērķis ir uzlabot nabadzīgāko iedzīvotāju grupu piekļuvi finanšu pakalpojumiem;

| 15. | uzstāj, ka ir svarīgi atbalstīt sociālo dialogu visos līmeņos, lai izvairītos no algu deflācijas un nodrošinātu, ka algu pieaugums atbilst produktivitātes pieaugumam; |
| --- | --- |

15.

uzstāj, ka ir svarīgi atbalstīt sociālo dialogu visos līmeņos, lai izvairītos no algu deflācijas un nodrošinātu, ka algu pieaugums atbilst produktivitātes pieaugumam;

Finanšu uzraudzības un regulējuma nostiprināšana

| 16. | atzinīgi vērtē G-20 valstu finanšu ministriem un centrālo banku uzraudzītājiem izteikto prasību panākt vienošanos par starptautiska mēroga reformu šādās svarīgās finanšu nozares jomās:






  — | kvalitatīva kapitāla veidošana un procikliskuma mazināšana, |
| --- | --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē G-20 valstu finanšu ministriem un centrālo banku uzraudzītājiem izteikto prasību panākt vienošanos par starptautiska mēroga reformu šādās svarīgās finanšu nozares jomās:

—

kvalitatīva kapitāla veidošana un procikliskuma mazināšana,

| — | kompensāciju izmaksas kārtības reformēšana, lai panāktu finanšu stabilitāti, |
| --- | --- |

—

kompensāciju izmaksas kārtības reformēšana, lai panāktu finanšu stabilitāti,

| — | ārpusbiržas atvasinājumu tirgus uzlabošana, |
| --- | --- |

—

ārpusbiržas atvasinājumu tirgus uzlabošana,

| — | pievēršanās pārrobežu risinājumiem un sistēmiski nozīmīgām finanšu iestādēm, |
| --- | --- |

—

pievēršanās pārrobežu risinājumiem un sistēmiski nozīmīgām finanšu iestādēm,

| — | finanšu nozares pārraudzības reformēšana, kas atbilstu globālajai sistēmai; |
| --- | --- |

—

finanšu nozares pārraudzības reformēšana, kas atbilstu globālajai sistēmai;

| 17. | apliecina vēlmi pārveidot globālā finanšu regulējuma sistēmu un piekrīt, ka ir panākts ievērojams progress, taču uzskata, ka daudzas pārmaiņas, par kurām ir panākta vienošanās, vēl nav pilnībā īstenotas un ka jādara ir vēl daudz vairāk; |
| --- | --- |

17.

apliecina vēlmi pārveidot globālā finanšu regulējuma sistēmu un piekrīt, ka ir panākts ievērojams progress, taču uzskata, ka daudzas pārmaiņas, par kurām ir panākta vienošanās, vēl nav pilnībā īstenotas un ka jādara ir vēl daudz vairāk;

| 18. | atzīmē G-20 valstu vadītāju apņemšanos nodrošināt vispusīgu uzraudzību pār visām sistēmai svarīgajām iestādēm un finanšu instrumentiem; ir pārliecināts, ka nepieciešama centralizētāka pieeja finanšu tirgus uzraudzībai, lai novērstu turpmākas krīzes rašanos, un uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāstrādā, lai radītu stiprāku finanšu uzraudzības struktūru, kuras centrā būtu vienota finanšu uzraudzības iestāde; |
| --- | --- |

18.

atzīmē G-20 valstu vadītāju apņemšanos nodrošināt vispusīgu uzraudzību pār visām sistēmai svarīgajām iestādēm un finanšu instrumentiem; ir pārliecināts, ka nepieciešama centralizētāka pieeja finanšu tirgus uzraudzībai, lai novērstu turpmākas krīzes rašanos, un uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāstrādā, lai radītu stiprāku finanšu uzraudzības struktūru, kuras centrā būtu vienota finanšu uzraudzības iestāde;

| 19. | uzskata, ka starptautiskās koordinēšanas rezultātā ir jāpanāk piesardzīgas pieejas principu atjaunināšana globālā mērogā, lai novērstu regulatīvo iestāžu arbitrāžu; uzsver, ka ar G-20 valstu panākto progresu plašākā mērogā ievieš zemākā līmeņa saskaņošanas pieeju, kas nenozīmē, ka Eiropas Savienība nedrīkst piemērot augstākus standartus; šajā ziņā atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienībai ir augstāki mērķi attiecībā uz regulējuma un uzraudzības darbības jomu un prasībām, kā to uzskatāmi parāda nesen pieņemtie vai pašreiz izskatāmie tiesību akti; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka starptautiskās koordinēšanas rezultātā ir jāpanāk piesardzīgas pieejas principu atjaunināšana globālā mērogā, lai novērstu regulatīvo iestāžu arbitrāžu; uzsver, ka ar G-20 valstu panākto progresu plašākā mērogā ievieš zemākā līmeņa saskaņošanas pieeju, kas nenozīmē, ka Eiropas Savienība nedrīkst piemērot augstākus standartus; šajā ziņā atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienībai ir augstāki mērķi attiecībā uz regulējuma un uzraudzības darbības jomu un prasībām, kā to uzskatāmi parāda nesen pieņemtie vai pašreiz izskatāmie tiesību akti;

| 20. | atzinīgi vērtē vēlreiz apstiprināto apņemšanos padarīt stingrākus finanšu iestāžu noteikumus attiecībā uz riska uzņemšanos, pārvaldību, kura saskaņo atlīdzību ar ilgtermiņa rezultātiem, un kopumā labāku pārredzamību; ļoti atzinīgi vērtē apņemšanos līdz 2011. gadam pieņemt Bāzeles II sistēmu un ieviest starptautiski saskaņotu aizņemto līdzekļu īpatsvara līmeni; uzskata, ka šie vispārīgie principi un mērķi jāievēro visiem tirgus dalībniekiem, kur vien ir iesaistīta investoru, nodokļu maksātāju vai patērētāju aizsardzība; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē vēlreiz apstiprināto apņemšanos padarīt stingrākus finanšu iestāžu noteikumus attiecībā uz riska uzņemšanos, pārvaldību, kura saskaņo atlīdzību ar ilgtermiņa rezultātiem, un kopumā labāku pārredzamību; ļoti atzinīgi vērtē apņemšanos līdz 2011. gadam pieņemt Bāzeles II sistēmu un ieviest starptautiski saskaņotu aizņemto līdzekļu īpatsvara līmeni; uzskata, ka šie vispārīgie principi un mērķi jāievēro visiem tirgus dalībniekiem, kur vien ir iesaistīta investoru, nodokļu maksātāju vai patērētāju aizsardzība;

| 21. | aicina Komisiju tuvākajā laikā transponēt saistošos EK tiesību aktos G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē noteiktās saistības attiecībā uz atlaidēm; aicina G-20 valstu vadītājus padarīt priekšlikumus stingrākus tādā ziņā, ka attiecīgie tirgus dalībnieki būtu spiesti uzkrāt kapitālu un pārveidot kompensācijas mehānismus, un visā pasaulē nodrošināt konsekventu uzraudzītāju pieeju tajos gadījumos, kad lietas nonāk līdz sankciju piemērošanai; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju tuvākajā laikā transponēt saistošos EK tiesību aktos G-20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē noteiktās saistības attiecībā uz atlaidēm; aicina G-20 valstu vadītājus padarīt priekšlikumus stingrākus tādā ziņā, ka attiecīgie tirgus dalībnieki būtu spiesti uzkrāt kapitālu un pārveidot kompensācijas mehānismus, un visā pasaulē nodrošināt konsekventu uzraudzītāju pieeju tajos gadījumos, kad lietas nonāk līdz sankciju piemērošanai;

| 22. | uzskata, ka steidzami ir jāīsteno principi par pārrobežu sadarbību krīžu pārvaldībā; aicina Finanšu stabilitātes padomi apspriesties ar Parlamentu, pirms tiek apstiprināti priekšlikumi, kas jāpieņem līdz 2010. gada oktobra beigām un kas paredzēti sistēmiski svarīgām finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka steidzami ir jāīsteno principi par pārrobežu sadarbību krīžu pārvaldībā; aicina Finanšu stabilitātes padomi apspriesties ar Parlamentu, pirms tiek apstiprināti priekšlikumi, kas jāpieņem līdz 2010. gada oktobra beigām un kas paredzēti sistēmiski svarīgām finanšu iestādēm;

| 23. | atzīst, ka sekmes cīņā pret jurisdikcijām, kuras nevēlas sadarboties (nodokļu oāzēm), ir ievērojamas, bet ne pietiekamas; mudina Vispasaules Pārredzamības un informācijas apmaiņas forumu uzlabot nodokļu pārredzamību un informācijas apmaiņu, dodot valstīm iespēju pilnībā īstenot spēkā esošos nodokļu likumus, lai aizsargātu šajās valstīs noteiktās nodokļu bāzes; atbalsta G-20 valstu apņemšanos no 2010. gada marta īstenot pasākumus pret nodokļu oāzēm gadījumos, kad jurisdikcijas nevēlas sadarboties; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka sekmes cīņā pret jurisdikcijām, kuras nevēlas sadarboties (nodokļu oāzēm), ir ievērojamas, bet ne pietiekamas; mudina Vispasaules Pārredzamības un informācijas apmaiņas forumu uzlabot nodokļu pārredzamību un informācijas apmaiņu, dodot valstīm iespēju pilnībā īstenot spēkā esošos nodokļu likumus, lai aizsargātu šajās valstīs noteiktās nodokļu bāzes; atbalsta G-20 valstu apņemšanos no 2010. gada marta īstenot pasākumus pret nodokļu oāzēm gadījumos, kad jurisdikcijas nevēlas sadarboties;

| 24. | atzinīgi vērtē progresu banku noslēpuma jomā, it īpaši ESAO Vispasaules foruma par pārredzamību un informācijas apmaiņu paplašināšanu; tomēr norāda, ka dažas teritorijas, kas apņēmās ieviest attiecīgus standartus, vēl to nav izdarījušas; aicina izveidot efektīvu sistēmu, ar kuras palīdzību varētu novērst izvairīšanos no nodokļiem, kā arī atklāt un vajāt tos, kas nemaksā nodokļus; uzsver, cik svarīgi ir izveidot standartizētu ziņošanas sistēmu; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē progresu banku noslēpuma jomā, it īpaši ESAO Vispasaules foruma par pārredzamību un informācijas apmaiņu paplašināšanu; tomēr norāda, ka dažas teritorijas, kas apņēmās ieviest attiecīgus standartus, vēl to nav izdarījušas; aicina izveidot efektīvu sistēmu, ar kuras palīdzību varētu novērst izvairīšanos no nodokļiem, kā arī atklāt un vajāt tos, kas nemaksā nodokļus; uzsver, cik svarīgi ir izveidot standartizētu ziņošanas sistēmu;

| 25. | pauž nožēlu par to, ka G-20 valstu vadītāji nav pievērsuši uzmanību morālā kaitējuma jautājumam un ka jautājums par saikni starp sistēmisku iestāžu piesardzīgiem uzraudzības standartiem un šo iestāžu neveiksmīgas darbības izmaksām ir atlikts līdz 2010. gada oktobrim; aicina iesniegt priekšlikumus par to, kā risināt jautājumu par restrukturizāciju un pārskatīt finanšu sektora uzņēmējdarbības modeļus, lai atrisinātu problēmu “pārāk liels, lai ciestu neveiksmi”; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu par to, ka G-20 valstu vadītāji nav pievērsuši uzmanību morālā kaitējuma jautājumam un ka jautājums par saikni starp sistēmisku iestāžu piesardzīgiem uzraudzības standartiem un šo iestāžu neveiksmīgas darbības izmaksām ir atlikts līdz 2010. gada oktobrim; aicina iesniegt priekšlikumus par to, kā risināt jautājumu par restrukturizāciju un pārskatīt finanšu sektora uzņēmējdarbības modeļus, lai atrisinātu problēmu “pārāk liels, lai ciestu neveiksmi”;

Starptautisko finanšu iestāžu nostiprināšana

| 26. | atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju nodomu reformēt SVF un Pasaules Banku un prasa šīs reformas sākt pēc iespējas drīz; sagaida, ka vispasaules ekonomikas un finanšu pārvaldības reforma būs tālejoša; atbalsta SVF un Pasaules Bankas darbības uzlabošanu kā galveno elementu centienos uzlabot šo iestāžu uzticamību, leģitimitāti un efektivitāti; vēlas, lai tiktu uzlabota jaunattīstības valstu pārstāvība starptautiskajās finanšu iestādēs; atzinīgi vērtē apņemšanos nodot kvotas daļu dinamiskām jaunās tirgus ekonomikas un jaunattīstības valstīm; atgādina, cik svarīgi ir izvairīties no procikliskas politikas, lai spētu veikt atveseļošanās procesu; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju nodomu reformēt SVF un Pasaules Banku un prasa šīs reformas sākt pēc iespējas drīz; sagaida, ka vispasaules ekonomikas un finanšu pārvaldības reforma būs tālejoša; atbalsta SVF un Pasaules Bankas darbības uzlabošanu kā galveno elementu centienos uzlabot šo iestāžu uzticamību, leģitimitāti un efektivitāti; vēlas, lai tiktu uzlabota jaunattīstības valstu pārstāvība starptautiskajās finanšu iestādēs; atzinīgi vērtē apņemšanos nodot kvotas daļu dinamiskām jaunās tirgus ekonomikas un jaunattīstības valstīm; atgādina, cik svarīgi ir izvairīties no procikliskas politikas, lai spētu veikt atveseļošanās procesu;

| 27. | aicina izveidot mehānismu, ar ko daļu no jaunajām īpašajām aizņēmumtiesībām, ko SVF piešķīris atsevišķām SVF dalībvalstīm, nodotu zemu ienākumu valstīm, jo tādējādi varētu divkāršot SVF vidēja termiņa koncesiju aizdevumus; |
| --- | --- |

27.

aicina izveidot mehānismu, ar ko daļu no jaunajām īpašajām aizņēmumtiesībām, ko SVF piešķīris atsevišķām SVF dalībvalstīm, nodotu zemu ienākumu valstīm, jo tādējādi varētu divkāršot SVF vidēja termiņa koncesiju aizdevumus;

| 28. | atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju apņemšanos veidot atvērtu pasaules ekonomiku; uzskata, ka pasaules tirdzniecības atdzimšanai ir būtiska nozīme pasaules valstu izaugsmes atjaunošanā; šajā sakarībā atkārtoti pauž savu nostāju pret jebkuru nepamatotu protekcionisma izpausmi un turpina uzstāt, ka jāpanāk progress tirgus pieejamības nodrošināšanā, nenostādot neizdevīgākā pozīcijā jaunattīstības valstis un likvidējot nepamatotas tarifu un beztarifu barjeras, kā arī panākot brīvas un godīgas tirdzniecības noteikumu ievērošanu; joprojām ir pārliecināts, ka jāpanāk starptautisks, vērienīgs un līdzsvarots Dohas sarunu kārtas noslēgums, kas atbilstu sarunu mandātam, un aicina valstu vadītājus turēt prātā šīs sarunu kārtas gala mērķi — attīstību; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju apņemšanos veidot atvērtu pasaules ekonomiku; uzskata, ka pasaules tirdzniecības atdzimšanai ir būtiska nozīme pasaules valstu izaugsmes atjaunošanā; šajā sakarībā atkārtoti pauž savu nostāju pret jebkuru nepamatotu protekcionisma izpausmi un turpina uzstāt, ka jāpanāk progress tirgus pieejamības nodrošināšanā, nenostādot neizdevīgākā pozīcijā jaunattīstības valstis un likvidējot nepamatotas tarifu un beztarifu barjeras, kā arī panākot brīvas un godīgas tirdzniecības noteikumu ievērošanu; joprojām ir pārliecināts, ka jāpanāk starptautisks, vērienīgs un līdzsvarots Dohas sarunu kārtas noslēgums, kas atbilstu sarunu mandātam, un aicina valstu vadītājus turēt prātā šīs sarunu kārtas gala mērķi — attīstību;

| 29. | atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju pārliecību par to, cik nozīmīga ir ilgtspējīgāka pasaules ekonomika; uzsver, ka izšķirīga nozīme ir tam, vai gaidāmajā ANO Vispārējā konferencē par klimata pārmaiņām (Unfccc konference) Kopenhāgenā tiks panākta saistoša vienošanās par klimata pārmaiņām; tomēr uzsver, ka G-20 valstu vadītājiem būtu jāapzinās pasaules ilgtspējas problēmu plašais mērogs; aicina G-20 valstu finanšu ministrus mobilizēt resursus, lai atbalstītu drīzu klimata pasākumu īstenošanu jaunattīstības valstīs kā izšķirošo elementu kolektīvajai reakcijai uz pasaules ekonomikas krīzi; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē G-20 valstu vadītāju pārliecību par to, cik nozīmīga ir ilgtspējīgāka pasaules ekonomika; uzsver, ka izšķirīga nozīme ir tam, vai gaidāmajā ANO Vispārējā konferencē par klimata pārmaiņām (Unfccc konference) Kopenhāgenā tiks panākta saistoša vienošanās par klimata pārmaiņām; tomēr uzsver, ka G-20 valstu vadītājiem būtu jāapzinās pasaules ilgtspējas problēmu plašais mērogs; aicina G-20 valstu finanšu ministrus mobilizēt resursus, lai atbalstītu drīzu klimata pasākumu īstenošanu jaunattīstības valstīs kā izšķirošo elementu kolektīvajai reakcijai uz pasaules ekonomikas krīzi;

| 30. | uzsver, ka visas saistības, ko G-20 valstu vadītāji uzņēmušies valsts un starptautiskā līmenī, ir pilnībā jāievēro, nekavējoties jāizpilda un jāiegūst rezultāts, lai atjaunotu uzticamību un sekmētu ekonomikas atveseļošanu; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka visas saistības, ko G-20 valstu vadītāji uzņēmušies valsts un starptautiskā līmenī, ir pilnībā jāievēro, nekavējoties jāizpilda un jāiegūst rezultāts, lai atjaunotu uzticamību un sekmētu ekonomikas atveseļošanu;

| 31. | uzskata, ka jautājums par ES pārstāvību G-20 valstu sanāksmēs ir rūpīgi apspriežams sarunās starp trim galvenajām ES iestādēm un dalībvalstīm; pauž pārliecību par to, ka Eiropas Savienībai ir jāvienojas par kopēju nostāju starptautiskos forumos, jo īpaši G-20 valstu sanāksmēs, un uzstājīgi prasa, lai starptautiskās sarunās Eiropas Savienība tiktu pārstāvēta vienotāk un saskanīgāk; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka jautājums par ES pārstāvību G-20 valstu sanāksmēs ir rūpīgi apspriežams sarunās starp trim galvenajām ES iestādēm un dalībvalstīm; pauž pārliecību par to, ka Eiropas Savienībai ir jāvienojas par kopēju nostāju starptautiskos forumos, jo īpaši G-20 valstu sanāksmēs, un uzstājīgi prasa, lai starptautiskās sarunās Eiropas Savienība tiktu pārstāvēta vienotāk un saskanīgāk;

| 32. | uzsver, cik svarīgi ir Unfccc konferencē, kura notiks Kopenhāgenā, vienoties par līdzekļu piešķiršanu nabadzīgākām valstīm, lai tām palīdzētu piemēroties klimata pārmaiņām, un par stingru un paredzamu finansēšanas mehānismu īstenošanu papildus oficiālajai attīstības palīdzībai; pauž nožēlu, ka šā jautājuma izskatīšanu atlika līdz Unfccc konferencei Kopenhāgenā, un atkārtoti pauž uzskatu, ka Eiropas Savienībai jāiegulda taisnīga maksājumu daļa, kas paredzēta, lai mazinātu klimata pārmaiņas un sekmētu pielāgošanos atbilstīgi zinātniskajiem atklājumiem par klimata pārmaiņu apmēru un ar to saistītajām izmaksām; |
| --- | --- |

32.

uzsver, cik svarīgi ir Unfccc konferencē, kura notiks Kopenhāgenā, vienoties par līdzekļu piešķiršanu nabadzīgākām valstīm, lai tām palīdzētu piemēroties klimata pārmaiņām, un par stingru un paredzamu finansēšanas mehānismu īstenošanu papildus oficiālajai attīstības palīdzībai; pauž nožēlu, ka šā jautājuma izskatīšanu atlika līdz Unfccc konferencei Kopenhāgenā, un atkārtoti pauž uzskatu, ka Eiropas Savienībai jāiegulda taisnīga maksājumu daļa, kas paredzēta, lai mazinātu klimata pārmaiņas un sekmētu pielāgošanos atbilstīgi zinātniskajiem atklājumiem par klimata pārmaiņu apmēru un ar to saistītajām izmaksām;

| 33. | vērš uzmanību uz nepārejošo pārtikas krīzi un atzinīgi vērtē lēmumu atbalstīt Pasaules Bankas pārtikas iniciatīvu; aicina līdzekļu devējas valstis nodrošināt pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz pārtikas palīdzības izplatīšanu; |
| --- | --- |

33.

vērš uzmanību uz nepārejošo pārtikas krīzi un atzinīgi vērtē lēmumu atbalstīt Pasaules Bankas pārtikas iniciatīvu; aicina līdzekļu devējas valstis nodrošināt pārredzamību un pārskatatbildību attiecībā uz pārtikas palīdzības izplatīšanu;

*

* *

| 34. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, G-20 valstu valdībām un parlamentiem un Starptautiskajam Valūtas fondam. |
| --- | --- |

34.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Centrālajai bankai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, G-20 valstu valdībām un parlamentiem un Starptautiskajam Valūtas fondam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0330.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0042.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0121.

---

| 26.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 230/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 230/7

---

Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobraPasaules ekonomikas krīzes ietekme uz jaunattīstības valstīm

P7_TA(2009)0029

Eiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūcija par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību

2010/C 230 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušo G20 grupas valstu augstākā līmeņa sanāksmi un tajā pieņemto paziņojumu par vispārējo atveseļošanas un reformu plānu,

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi izstrādāti kritēriji, tostarp nabadzības un bada izskaušanai,

ņemot vērā Pasaules Bankas un Starptautiskā valūtas fonda (SVF) 2009. gada aprīļa publikāciju “2009. gada globālās uzraudzības ziņojums — ārkārtas stāvoklis attīstības jomā”,

ņemot vērā Pasaules Bankas 2009. gada jūnija publikāciju “Pasaules attīstības finansēšana — plānojot pasaules ekonomikas atveseļošanos 2009”,

ņemot vērā ANO konferenci par pasaules finanšu un ekonomikas krīzi un tās ietekmi uz attīstību, kā arī šīs konferences rezultātu apstiprināšanu ANO Ģenerālajā asamblejā (2009. gada 9. jūlija Rezolūcija 63/303),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu “Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanas jomā” (COM(2009)0160),

ņemot vērā 2009. gada 18. un 19. maija Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes secinājumus par palīdzību jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā,

ņemot vērā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Starptautiskā Valūtas fonda stratēģijas pārskatīšanu (1),

ņemot vērā profesora Ngaire Woods pētījumu par starptautisko reakciju uz pasaules mēroga krīzi un starptautiskās finanšu un palīdzības sistēmas reformu (2),

ņemot vērā 2009. gada 28. un 29. maijā Parīzē notikušo konferenci par novatoriskiem finansēšanas veidiem un starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu, kas no 2008. gada 28. novembrim līdz 2. decembrim notika Dohā,

ņemot vērā 2009. gada 17. marta ziņojumu “Krīzes ietekme uz Āfrikas valstu ekonomiku — attīstības nodrošināšana un nabadzības mazināšana”, ko sagatavoja krīzes uzraudzībai izveidotā Āfrikas valstu finanšu ministru un centrālo banku vadītāju komiteja,

ņemot vērā 2009. gada 3. septembra jautājumu Komisijai par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un uz attīstības sadarbību (O-0088/2009 – B7-0209/2009),

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| 1. | uzsver, ka jaunattīstības valstis neizraisīja pasaules finanšu un ekonomikas krīzi, taču šī krīze tās ietekmē nesamērīgi smagi, jo minētajās valstīs strauji samazinās izaugsme un nodarbinātība, pasliktinās tirdzniecības un maksājumu bilance, strauji sarūk privātā neto kapitāla ieplūde un ārzemju tiešie ieguldījumi, samazinās iespējas piekļūt kredītiem un tirdzniecības finansējumam, sarūk naudas pārvedumi, notiek lielas un straujas maiņas kursa svārstības, būtiski samazinās rezervju apjoms, svarīgāko izejvielu cenas kļūst nestabilas un krītas, kā arī samazinās ienākumi no tūrisma; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka jaunattīstības valstis neizraisīja pasaules finanšu un ekonomikas krīzi, taču šī krīze tās ietekmē nesamērīgi smagi, jo minētajās valstīs strauji samazinās izaugsme un nodarbinātība, pasliktinās tirdzniecības un maksājumu bilance, strauji sarūk privātā neto kapitāla ieplūde un ārzemju tiešie ieguldījumi, samazinās iespējas piekļūt kredītiem un tirdzniecības finansējumam, sarūk naudas pārvedumi, notiek lielas un straujas maiņas kursa svārstības, būtiski samazinās rezervju apjoms, svarīgāko izejvielu cenas kļūst nestabilas un krītas, kā arī samazinās ienākumi no tūrisma;

| 2. | atbalsta ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-Moon viedokli, ka pasaules finanšu krīze pastiprinājusi ārkārtas stāvokli attīstības jomā, jo tā mazina un dažos gadījumos pat iznīcina grūti panāktos sasniegumus nabadzības, bada un bērnu mirstības samazināšanā un pamatizglītības, dzimumu līdztiesības, tīra dzeramā ūdens piekļuves un atbilstošas higiēnas nodrošināšanā, tādējādi apdraudot TAM sasniegšanu, jo īpaši veselības jomā; |
| --- | --- |

2.

atbalsta ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-Moon viedokli, ka pasaules finanšu krīze pastiprinājusi ārkārtas stāvokli attīstības jomā, jo tā mazina un dažos gadījumos pat iznīcina grūti panāktos sasniegumus nabadzības, bada un bērnu mirstības samazināšanā un pamatizglītības, dzimumu līdztiesības, tīra dzeramā ūdens piekļuves un atbilstošas higiēnas nodrošināšanā, tādējādi apdraudot TAM sasniegšanu, jo īpaši veselības jomā;

| 3. | ar lielu satraukumu atzīmē, ka šī krīze, kas tik drīz seko iepriekšējai krīzei pārtikas un degvielas cenu jomā, jau prasa lielus cilvēku upurus un tai ir postoša ietekme uz vismazāk aizsargātajām un pašām nabadzīgākajām valstīm, jo paredzams, ka tikai 2009. gadā vien bezdarbnieku skaits palielināsies par 23 miljoniem, bet galējā nabadzībā dzīvojošo skaits — par teju 90 miljoniem, ir apdraudēta dzīvību glābjošu medikamentu izsniegšana 1,7 miljoniem ar HIV vīrusu inficēto, savukārt bērnu mirstības apjoms palielināsies par vidēji 200 000 līdz 400 000 gadījumiem gadā (laikā no 2009. gada līdz 2015. gadam, kas ir termiņš TAM sasniegšanai jaunattīstības valstīs); |
| --- | --- |

3.

ar lielu satraukumu atzīmē, ka šī krīze, kas tik drīz seko iepriekšējai krīzei pārtikas un degvielas cenu jomā, jau prasa lielus cilvēku upurus un tai ir postoša ietekme uz vismazāk aizsargātajām un pašām nabadzīgākajām valstīm, jo paredzams, ka tikai 2009. gadā vien bezdarbnieku skaits palielināsies par 23 miljoniem, bet galējā nabadzībā dzīvojošo skaits — par teju 90 miljoniem, ir apdraudēta dzīvību glābjošu medikamentu izsniegšana 1,7 miljoniem ar HIV vīrusu inficēto, savukārt bērnu mirstības apjoms palielināsies par vidēji 200 000 līdz 400 000 gadījumiem gadā (laikā no 2009. gada līdz 2015. gadam, kas ir termiņš TAM sasniegšanai jaunattīstības valstīs);

| 4. | vērš uzmanību uz daudzu jaunattīstības valstu secinājumu, ka krīze ietekmējusi pilnīgi visus attīstības finansējuma avotus un ka tās nespēs nosargāt ar lielām pūlēm gūtos panākumus ekonomikas attīstībā, ja netiks sniegta plaša ārējā palīdzība; |
| --- | --- |

4.

vērš uzmanību uz daudzu jaunattīstības valstu secinājumu, ka krīze ietekmējusi pilnīgi visus attīstības finansējuma avotus un ka tās nespēs nosargāt ar lielām pūlēm gūtos panākumus ekonomikas attīstībā, ja netiks sniegta plaša ārējā palīdzība;

| 5. | aicina ES rīkoties, lai novērstu ļaunprātības, kas saistītas ar t.s. nodokļu oāzēm, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālu kapitāla aizplūšanu no jaunattīstības valstīm; tāpēc aicina panākt jaunu saistošu pasaules mēroga finanšu nolīgumu, atbilstoši kuram starptautiskajām uzņēmējsabiedrībām vajadzētu sniegt informāciju par katrā no valstīm gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem, tādējādi nodrošinot pārredzamību par samaksātajām summām katrā no jaunattīstības valstīm, kurā šīs uzņēmējsabiedrības darbojas; |
| --- | --- |

5.

aicina ES rīkoties, lai novērstu ļaunprātības, kas saistītas ar t.s. nodokļu oāzēm, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelegālu kapitāla aizplūšanu no jaunattīstības valstīm; tāpēc aicina panākt jaunu saistošu pasaules mēroga finanšu nolīgumu, atbilstoši kuram starptautiskajām uzņēmējsabiedrībām vajadzētu sniegt informāciju par katrā no valstīm gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem, tādējādi nodrošinot pārredzamību par samaksātajām summām katrā no jaunattīstības valstīm, kurā šīs uzņēmējsabiedrības darbojas;

| 6. | atzīmē G20 grupas valstu atzinumu par tās kolektīvo atbildību krīzes sociālo seku mazināšanā, lai pēc iespējas nepieļautu ilgtermiņa kaitējumu pasaules mēroga potenciālam, šo valstu atkārtoti apstiprinātos agrākos palīdzības solījumus un solījumu piešķirt papildu resursus, tostarp USD 50 000 miljonus, lai atbalstītu sociālo aizsardzību, sekmētu tirdzniecību un nodrošinātu attīstību valstīs ar zemiem ienākumiem, kā arī būtisku krīzes atbalsta palielinājumu jaunattīstības valstīm un papildu resursu piešķiršanu sociālajai aizsardzībai nabadzīgākajās valstīs; |
| --- | --- |

6.

atzīmē G20 grupas valstu atzinumu par tās kolektīvo atbildību krīzes sociālo seku mazināšanā, lai pēc iespējas nepieļautu ilgtermiņa kaitējumu pasaules mēroga potenciālam, šo valstu atkārtoti apstiprinātos agrākos palīdzības solījumus un solījumu piešķirt papildu resursus, tostarp USD 50 000 miljonus, lai atbalstītu sociālo aizsardzību, sekmētu tirdzniecību un nodrošinātu attīstību valstīs ar zemiem ienākumiem, kā arī būtisku krīzes atbalsta palielinājumu jaunattīstības valstīm un papildu resursu piešķiršanu sociālajai aizsardzībai nabadzīgākajās valstīs;

| 7. | atzinīgi vērtē G8 grupas valstu vadītāju 2009. gada jūlija augstākā līmeņa sanāksmē (Akvilā, Itālijā) pieņemto lēmumu piešķirt USD 20 000 miljonus lauku attīstības un pārtikas nekaitīguma nodrošināšanai; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē G8 grupas valstu vadītāju 2009. gada jūlija augstākā līmeņa sanāksmē (Akvilā, Itālijā) pieņemto lēmumu piešķirt USD 20 000 miljonus lauku attīstības un pārtikas nekaitīguma nodrošināšanai;

| 8. | pauž bažas, ka solītie finanšu līdzekļi var nebūt pietiekami, tie var netikt piešķirti tieši visnabadzīgākajām valstīm un iedzīvotāju grupām un ka tos nevarēs izmantot pietiekami ātri un elastīgi, lai nodrošinātu jaunattīstības valstīm nepieciešamos uzlabojumus; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas, ka solītie finanšu līdzekļi var nebūt pietiekami, tie var netikt piešķirti tieši visnabadzīgākajām valstīm un iedzīvotāju grupām un ka tos nevarēs izmantot pietiekami ātri un elastīgi, lai nodrošinātu jaunattīstības valstīm nepieciešamos uzlabojumus;

| 9. | atbalsta G8 grupas valstu vadītāju aicinājumu 2010. gadā veikt TAM sasniegšanas politikas virzienu starptautisku pārskatīšanu; |
| --- | --- |

9.

atbalsta G8 grupas valstu vadītāju aicinājumu 2010. gadā veikt TAM sasniegšanas politikas virzienu starptautisku pārskatīšanu;

| 10. | atzīmē, ka SVF un citu starptautisko finanšu iestāžu rīcībā esošie līdzekļi palielinās; atzinīgi vērtē nesenās SVF reformas, tostarp nozīmīgākas lomas piešķiršanu jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka SVF un citu starptautisko finanšu iestāžu rīcībā esošie līdzekļi palielinās; atzinīgi vērtē nesenās SVF reformas, tostarp nozīmīgākas lomas piešķiršanu jaunattīstības valstīm;

| 11. | pauž nopietnas bažas par to, ka līdz 2009. gada jūlijam Eiropas valstīm bija piešķirti 82 %, bet Āfrikas valstīm — tikai 1,6 % no SVF jaunāko aizdevumu apjoma, kas apliecina, ka lielākā daļa resursu tiek atvēlēti jaunajām tirgus ekonomikas valstīm ar lieliem ienākumiem un valstīm ar vidējiem ienākumiem, kuras, visticamāk, spēs atmaksāt saņemtos aizdevumus; uzsver, ka attīstības procesa pārtraukšanai vidējā termiņā būs daudz smagākas un ilgstošākas sekas vismazāk attīstītajās valstīs, nevis attīstītajās valstīs, kuras krīze piemeklē tikai ierobežotu laika posmu; |
| --- | --- |

11.

pauž nopietnas bažas par to, ka līdz 2009. gada jūlijam Eiropas valstīm bija piešķirti 82 %, bet Āfrikas valstīm — tikai 1,6 % no SVF jaunāko aizdevumu apjoma, kas apliecina, ka lielākā daļa resursu tiek atvēlēti jaunajām tirgus ekonomikas valstīm ar lieliem ienākumiem un valstīm ar vidējiem ienākumiem, kuras, visticamāk, spēs atmaksāt saņemtos aizdevumus; uzsver, ka attīstības procesa pārtraukšanai vidējā termiņā būs daudz smagākas un ilgstošākas sekas vismazāk attīstītajās valstīs, nevis attīstītajās valstīs, kuras krīze piemeklē tikai ierobežotu laika posmu;

| 12. | aicina no SVF zelta rezervju pārdošanas iegūtos papildu USD 6 000 miljonus steidzami izmantot nabadzīgāko valstu finansēšanai ar atvieglotiem un elastīgiem noteikumiem; ar lielām bažām piemin SVF aplēses, ka šī organizācija spēj nodrošināt vien aptuveni 2 % no valstu ar zemiem ienākumiem bruto ārējā finansējuma vajadzībām, kas apliecina nepieciešamību arī citām struktūrām un līdzekļu devējiem piešķirt papildu resursus un aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem; |
| --- | --- |

12.

aicina no SVF zelta rezervju pārdošanas iegūtos papildu USD 6 000 miljonus steidzami izmantot nabadzīgāko valstu finansēšanai ar atvieglotiem un elastīgiem noteikumiem; ar lielām bažām piemin SVF aplēses, ka šī organizācija spēj nodrošināt vien aptuveni 2 % no valstu ar zemiem ienākumiem bruto ārējā finansējuma vajadzībām, kas apliecina nepieciešamību arī citām struktūrām un līdzekļu devējiem piešķirt papildu resursus un aizdevumus ar atvieglotiem noteikumiem;

| 13. | pauž nožēlu, ka Pasaules Bankai nākas rīkoties vienatnē, izmantojot vienīgi tās rīcībā esošos resursus un struktūras, kaut gan efektīvai rīcībai krīzes sakarā vajadzētu būt saistītai ar jaunu un apjomīgu līdzekļu piešķiršanu, turklāt G20 grupas valstis ir devušas solījumu piešķirt līdzekļus sociālajai aizsardzībai nabadzīgākajās valstīs, tostarp gan ieguldot ilgtermiņa nodrošināšanā ar pārtiku, gan arī brīvprātīgi veicot divpusējas iemaksas Pasaules Bankas vismazākās aizsargātības sistēmā, tostarp infrastruktūras krīzes instrumentā un ātras sociālās reaģēšanas fondā; |
| --- | --- |

13.

pauž nožēlu, ka Pasaules Bankai nākas rīkoties vienatnē, izmantojot vienīgi tās rīcībā esošos resursus un struktūras, kaut gan efektīvai rīcībai krīzes sakarā vajadzētu būt saistītai ar jaunu un apjomīgu līdzekļu piešķiršanu, turklāt G20 grupas valstis ir devušas solījumu piešķirt līdzekļus sociālajai aizsardzībai nabadzīgākajās valstīs, tostarp gan ieguldot ilgtermiņa nodrošināšanā ar pārtiku, gan arī brīvprātīgi veicot divpusējas iemaksas Pasaules Bankas vismazākās aizsargātības sistēmā, tostarp infrastruktūras krīzes instrumentā un ātras sociālās reaģēšanas fondā;

| 14. | uzskata, ka šobrīd svarīgākais būtu vienkārši atbalstīt tos politikas virzienus, ar kuriem samazina nabadzību, vienlaikus nodrošinot nodokļu maksātāju līdzekļu vislabāko atdevi un arvien respektējot ikviena jaunattīstības valstu iedzīvotāja cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka šobrīd svarīgākais būtu vienkārši atbalstīt tos politikas virzienus, ar kuriem samazina nabadzību, vienlaikus nodrošinot nodokļu maksātāju līdzekļu vislabāko atdevi un arvien respektējot ikviena jaunattīstības valstu iedzīvotāja cilvēka cieņu;

| 15. | uzskata, ka godīga un savstarpēji izdevīga tirdzniecība ir starptautisko finanšu tirgu stabilitātes pamats; atzīmē, ka ES šajā ziņā jāsniedz savs ieguldījums, samazinot tirdzniecību kropļojošās subsīdijas un tirdzniecības barjeras, kas rada tik lielu kaitējumu jaunattīstības valstu ekonomikai; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka godīga un savstarpēji izdevīga tirdzniecība ir starptautisko finanšu tirgu stabilitātes pamats; atzīmē, ka ES šajā ziņā jāsniedz savs ieguldījums, samazinot tirdzniecību kropļojošās subsīdijas un tirdzniecības barjeras, kas rada tik lielu kaitējumu jaunattīstības valstu ekonomikai;

| 16. | atzīmē kaitējumu, ko ikvienas tautsaimniecības kapitāla struktūrai nodara intelektuālā darbaspēka emigrācija; turklāt norāda, ka tā ir nopietna un aktuāla problēma daudzos pasaules reģionos, no kuriem uz ārzemēm dodas vislabākie un gudrākie cilvēki — tieši tādi, kurus jaunattīstības valstis nevarētu atļauties zaudēt; tāpēc aicina veikt pasākumus, lai sekmētu cirkulāro migrāciju; |
| --- | --- |

16.

atzīmē kaitējumu, ko ikvienas tautsaimniecības kapitāla struktūrai nodara intelektuālā darbaspēka emigrācija; turklāt norāda, ka tā ir nopietna un aktuāla problēma daudzos pasaules reģionos, no kuriem uz ārzemēm dodas vislabākie un gudrākie cilvēki — tieši tādi, kurus jaunattīstības valstis nevarētu atļauties zaudēt; tāpēc aicina veikt pasākumus, lai sekmētu cirkulāro migrāciju;

| 17. | ar lielām bažām atzīmē, ka minēto apstākļu dēļ Pasaules Banka nespēj reaģēt uz stāvokli vairākās valstīs, kuras gan ir īpaši smagi cietušas no krīzes, taču neatbilst ne Starptautiskās Rekonstrukcijas un attīstības bankas un Starptautiskās attīstības asociācijas atbilstības kritērijiem, ne arī līdzekļu piešķiršanas modeļiem, atbilstoši kuriem jāapliecina aizņēmēja kredītspēja un labi rezultāti iepriekšējos gados; uzskata, ka šī neatbilstība attiecībā uz finansējumu atspoguļo pamatproblēmas Pasaules Bankas pārvaldībā, proti, uz palīdzību lūdzošo jaunattīstības dalībvalstu rēķina tiek samazināts iestādes risks un to valstu risks, kurām aizņemšanās nav nepieciešama; |
| --- | --- |

17.

ar lielām bažām atzīmē, ka minēto apstākļu dēļ Pasaules Banka nespēj reaģēt uz stāvokli vairākās valstīs, kuras gan ir īpaši smagi cietušas no krīzes, taču neatbilst ne Starptautiskās Rekonstrukcijas un attīstības bankas un Starptautiskās attīstības asociācijas atbilstības kritērijiem, ne arī līdzekļu piešķiršanas modeļiem, atbilstoši kuriem jāapliecina aizņēmēja kredītspēja un labi rezultāti iepriekšējos gados; uzskata, ka šī neatbilstība attiecībā uz finansējumu atspoguļo pamatproblēmas Pasaules Bankas pārvaldībā, proti, uz palīdzību lūdzošo jaunattīstības dalībvalstu rēķina tiek samazināts iestādes risks un to valstu risks, kurām aizņemšanās nav nepieciešama;

| 18. | uzsver, ka Bretonvudsas iestāžu nespēja pienācīgi reaģēt uz vajadzībām, kādas saistībā ar krīzes pārvarēšanu rodas valstīs ar zemiem ienākumiem, ir galvenokārt saistīta ar šo iestāžu pārvaldības novēlotajām reformām, kurām vajadzētu palielināt minēto iestāžu nozīmi, leģitimitāti, efektivitāti un spēju izprast jaunattīstības valstu vajadzības un attiecīgi uz tām reaģēt; aicina steidzami veikt šādas reformas; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka Bretonvudsas iestāžu nespēja pienācīgi reaģēt uz vajadzībām, kādas saistībā ar krīzes pārvarēšanu rodas valstīs ar zemiem ienākumiem, ir galvenokārt saistīta ar šo iestāžu pārvaldības novēlotajām reformām, kurām vajadzētu palielināt minēto iestāžu nozīmi, leģitimitāti, efektivitāti un spēju izprast jaunattīstības valstu vajadzības un attiecīgi uz tām reaģēt; aicina steidzami veikt šādas reformas;

| 19. | aicina ES un tās dalībvalstis kā nozīmīgus starptautiskās sabiedrības pārstāvjus uzņemties atbildību un rīkoties, lai steidzami īstenotu Bretonvudsas iestāžu reformas, savukārt līdz tam novērst lielos trūkumus, kādus krīzes risināšanā pieļāvušas G20 grupas valstis, SVF un Pasaules Banka, t.i. ātri sniegt nepieciešamo palīdzību jaunattīstības valstīm un nodrošināt, ka līdzekļi tiek piešķirti tām valstīm, kuru ieguldījumi TAM sasniegšanā tagad ir apdraudēti ārēju iemeslu dēļ, proti, sakarā ar finanšu krīzi, kuru šīs valstis nedz paredzēja, nedz var kontrolēt; šajā procesā ES un tās dalībvalstīm pastāvīgi vajadzētu ievērot visaugstākos atbildības un palīdzības efektivitātes standartus attiecībā uz publiskā finansējuma līdzekļu izmantošanu līdzekļu saņēmējās valstīs; |
| --- | --- |

19.

aicina ES un tās dalībvalstis kā nozīmīgus starptautiskās sabiedrības pārstāvjus uzņemties atbildību un rīkoties, lai steidzami īstenotu Bretonvudsas iestāžu reformas, savukārt līdz tam novērst lielos trūkumus, kādus krīzes risināšanā pieļāvušas G20 grupas valstis, SVF un Pasaules Banka, t.i. ātri sniegt nepieciešamo palīdzību jaunattīstības valstīm un nodrošināt, ka līdzekļi tiek piešķirti tām valstīm, kuru ieguldījumi TAM sasniegšanā tagad ir apdraudēti ārēju iemeslu dēļ, proti, sakarā ar finanšu krīzi, kuru šīs valstis nedz paredzēja, nedz var kontrolēt; šajā procesā ES un tās dalībvalstīm pastāvīgi vajadzētu ievērot visaugstākos atbildības un palīdzības efektivitātes standartus attiecībā uz publiskā finansējuma līdzekļu izmantošanu līdzekļu saņēmējās valstīs;

| 20. | pauž nopietnas bažas par to, ka dažu ES dalībvalstu palīdzība 2008. gadā reālajā izteiksmē ir samazinājusies; aicina ES dalībvalstis steidzami līdz 2010. gadam izpildīt oficiālās attīstības palīdzības saistības, ņemot vērā to, ka vairākumu jaunattīstības valstu nopietni skārušas pasaules finanšu krīzes sekas; |
| --- | --- |

20.

pauž nopietnas bažas par to, ka dažu ES dalībvalstu palīdzība 2008. gadā reālajā izteiksmē ir samazinājusies; aicina ES dalībvalstis steidzami līdz 2010. gadam izpildīt oficiālās attīstības palīdzības saistības, ņemot vērā to, ka vairākumu jaunattīstības valstu nopietni skārušas pasaules finanšu krīzes sekas;

| 21. | atzinīgi vērtē ES plānus priekšlaicīgi piešķirt EUR 8 800 miljonus attīstības palīdzībai, budžeta atbalstam un lauksaimniecības finansējumam, lai varētu rīkoties nekavējoties, kā arī ierosinājumu piešķirt EUR 500 miljonus, lai atbalstītu sociālos izdevumus jaunattīstības valstīs, izmantojot ad hoc neaizsargātības FLEX mehānismu Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs; rosina budžeta atbalstu galvenokārt izmantot palīdzībai veselības, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības, izglītības, sociālo pakalpojumu un videi draudzīgas izaugsmes jomās, sniedzot budžeta atbalstu pa nozarēm; aicina ES un dalībvalstis izpildīt finanšu saistības, kas paredzētas ES darba kārtībā par rīcību attiecībā uz TAM; atzīst līdzdalības principu, uzsverot jaunattīstības valstu lomu politikas un stratēģijas virzienu un attīstības programmu noteikšanā, kā arī ES un tās partneru savstarpējo atbildību par attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē ES plānus priekšlaicīgi piešķirt EUR 8 800 miljonus attīstības palīdzībai, budžeta atbalstam un lauksaimniecības finansējumam, lai varētu rīkoties nekavējoties, kā arī ierosinājumu piešķirt EUR 500 miljonus, lai atbalstītu sociālos izdevumus jaunattīstības valstīs, izmantojot ad hoc neaizsargātības FLEX mehānismu Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīs; rosina budžeta atbalstu galvenokārt izmantot palīdzībai veselības, pienācīgas kvalitātes nodarbinātības, izglītības, sociālo pakalpojumu un videi draudzīgas izaugsmes jomās, sniedzot budžeta atbalstu pa nozarēm; aicina ES un dalībvalstis izpildīt finanšu saistības, kas paredzētas ES darba kārtībā par rīcību attiecībā uz TAM; atzīst līdzdalības principu, uzsverot jaunattīstības valstu lomu politikas un stratēģijas virzienu un attīstības programmu noteikšanā, kā arī ES un tās partneru savstarpējo atbildību par attīstības mērķu sasniegšanu;

| 22. | vērš uzmanību uz Parlamenta atkārtotajiem aicinājumiem iekļaut Eiropas Attīstības Fonda (EAF) Kopienas budžetā, lai būtu iespējams veikt demokrātisko kontroli pār tā izmantošanu; |
| --- | --- |

22.

vērš uzmanību uz Parlamenta atkārtotajiem aicinājumiem iekļaut Eiropas Attīstības Fonda (EAF) Kopienas budžetā, lai būtu iespējams veikt demokrātisko kontroli pār tā izmantošanu;

| 23. | tomēr pauž nožēlu, ka gandrīz visi izdevumi izriet no jau agrāk pieņemtajām saistībām (izņemot EUR 100 miljonus ES-Āfrikas infrastruktūras ieguldījumu fondam) un aicina piešķirt vairāk papildu līdzekļu; pauž bažas par to, kā Komisija gatavojas kompensēt finansējuma trūkumu nākamajos gados, ņemot vērā to, ka budžeta atbalsts šobrīd tiek sniegts priekšlaicīgi; |
| --- | --- |

23.

tomēr pauž nožēlu, ka gandrīz visi izdevumi izriet no jau agrāk pieņemtajām saistībām (izņemot EUR 100 miljonus ES-Āfrikas infrastruktūras ieguldījumu fondam) un aicina piešķirt vairāk papildu līdzekļu; pauž bažas par to, kā Komisija gatavojas kompensēt finansējuma trūkumu nākamajos gados, ņemot vērā to, ka budžeta atbalsts šobrīd tiek sniegts priekšlaicīgi;

| 24. | uzsver, ka oficiālās attīstības palīdzības apjomi ir nepietiekami, lai steidzami apmierinātu krīzes izraisītās un strauji pieaugušās jaunattīstības valstu vajadzības un aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot starptautiskās saistības un turpināt sniegt ieguldījumu TAM sasniegšanā; aicina Komisiju steidzami ierosināt jaunus novatoriskus finansēšanas mehānismus; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka oficiālās attīstības palīdzības apjomi ir nepietiekami, lai steidzami apmierinātu krīzes izraisītās un strauji pieaugušās jaunattīstības valstu vajadzības un aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot starptautiskās saistības un turpināt sniegt ieguldījumu TAM sasniegšanā; aicina Komisiju steidzami ierosināt jaunus novatoriskus finansēšanas mehānismus;

| 25. | uzver nepieciešamību nodrošināt lielāku saskaņu starp ES tirdzniecības, budžeta, klimata pārmaiņu un attīstības politikas virzieniem; |
| --- | --- |

25.

uzver nepieciešamību nodrošināt lielāku saskaņu starp ES tirdzniecības, budžeta, klimata pārmaiņu un attīstības politikas virzieniem;

| 26. | tāpēc iesaka izmantot ekonomisko partnerattiecību nolīgumus kā līdzekli attīstības vajadzību risināšanai, nodrošinot ĀKK valstīm tirdzniecības priekšrocības un sekmējot TAM sasniegšanu, un vienlaikus dodot ĀKK valstīm iespēju neattiecināt sarunas uz paaugstināta riska ražojumiem un nozarēm, piemēram, ieguldījumiem un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

26.

tāpēc iesaka izmantot ekonomisko partnerattiecību nolīgumus kā līdzekli attīstības vajadzību risināšanai, nodrošinot ĀKK valstīm tirdzniecības priekšrocības un sekmējot TAM sasniegšanu, un vienlaikus dodot ĀKK valstīm iespēju neattiecināt sarunas uz paaugstināta riska ražojumiem un nozarēm, piemēram, ieguldījumiem un pakalpojumiem;

| 27. | ņemot to vērā, norāda, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem vajadzētu būt līdzeklim ĀKK valstu reģionālās integrācijas un ekonomikas sekmēšanai, ka ir jāievēro saistības attiecībā uz finansējumu; |
| --- | --- |

27.

ņemot to vērā, norāda, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem vajadzētu būt līdzeklim ĀKK valstu reģionālās integrācijas un ekonomikas sekmēšanai, ka ir jāievēro saistības attiecībā uz finansējumu;

| 28. | uzsver, ka daudz aktīvāk un pārredzamāk vajadzētu iesaistīt Eiropas Investīciju banku, jo tā ir līderis jaunu finansēšanas mehānismu izstrādē; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka daudz aktīvāk un pārredzamāk vajadzētu iesaistīt Eiropas Investīciju banku, jo tā ir līderis jaunu finansēšanas mehānismu izstrādē;

| 29. | aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu ātri ieviešot šādus mehānismus, tostarp mikrokredītus un mezokredītus, lai jo īpaši nodrošinātu finansējuma pieejamību arī mazāk aizsargātām grupām, piemēram, sievietēm un zemniekiem; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu ātri ieviešot šādus mehānismus, tostarp mikrokredītus un mezokredītus, lai jo īpaši nodrošinātu finansējuma pieejamību arī mazāk aizsargātām grupām, piemēram, sievietēm un zemniekiem;

| 30. | aicina ES nodrošināt atbilstošu pasaules mēroga regulējošu pasākumu ieviešanu, lai nākotnē vairs nepieļautu finanšu krīžu atkārtošanos; |
| --- | --- |

30.

aicina ES nodrošināt atbilstošu pasaules mēroga regulējošu pasākumu ieviešanu, lai nākotnē vairs nepieļautu finanšu krīžu atkārtošanos;

| 31. | aicina dalībvalstis ievērot un pildīt oficiālās attīstības palīdzības saistības; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis ievērot un pildīt oficiālās attīstības palīdzības saistības;

| 32. | uzsver to, cik svarīga attīstības jomā ir politikas virzienu saskaņotība, jo īpaši tādās nozarēs kā ekonomika, tirdzniecība, vide un lauksaimniecība, lai tādējādi novērstu iespēju, ka pasaules finanšu un ekonomikas krīze vēl smagāk iespaido jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

32.

uzsver to, cik svarīga attīstības jomā ir politikas virzienu saskaņotība, jo īpaši tādās nozarēs kā ekonomika, tirdzniecība, vide un lauksaimniecība, lai tādējādi novērstu iespēju, ka pasaules finanšu un ekonomikas krīze vēl smagāk iespaido jaunattīstības valstis;

| 33. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO organizācijām, SVF un Pasaules Bankai, ES dalībvalstu pilnvarotajiem SVF un Pasaules Bankā un G20 grupas valstīm. |
| --- | --- |

33.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO organizācijām, SVF un Pasaules Bankai, ES dalībvalstu pilnvarotajiem SVF un Pasaules Bankā un G20 grupas valstīm.

---

(1)  OV C 291 E, 30.11.2006., 118. lpp.

(2)  Pētījums veikts DG EXPO Politikas departamenta uzdevumā, drīzumā tas tiks publicēts.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2009. gada 7. oktobra

| 26.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 230/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 230/11

---

Trešdiena, 2009. gada 7. oktobraFinanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveide, kompetence, sastāvs un pilnvaru laiks

P7_TA(2009)0025

Eiropas Parlamenta 2009. gada 7. oktobra lēmums par Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveidi, kompetenci, sastāvu un pilnvaru laiku

2010/C 230 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2009. gada 17. septembra lēmumu ierosināt Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašās komitejas izveidi un noteikt tās kompetences, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu,

ņemot vērā Reglamenta 184. pantu,

| 1. | nolemj izveidot Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašo komiteju, kuras kompetence ir šāda:






  a) | analizēt un novērtēt finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes apmēru, tās ietekmi uz Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, kā arī situāciju krīzes pārvaldībā pasaulē un ierosināt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem ilgtermiņā atjaunot normālu un stabilu finanšu tirgu darbību, lai visos līmeņos veicinātu ilgstošu izaugsmi, sociālo kohēziju un darbavietas, kā arī sagatavot novērtējumu par šo pasākumu ietekmi un izmaksām bezdarbības gadījumā; |
| --- | --- | --- |

1.

nolemj izveidot Finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes īpašo komiteju, kuras kompetence ir šāda:

a)

analizēt un novērtēt finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes apmēru, tās ietekmi uz Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, kā arī situāciju krīzes pārvaldībā pasaulē un ierosināt atbilstīgus pasākumus, ar kuriem ilgtermiņā atjaunot normālu un stabilu finanšu tirgu darbību, lai visos līmeņos veicinātu ilgstošu izaugsmi, sociālo kohēziju un darbavietas, kā arī sagatavot novērtējumu par šo pasākumu ietekmi un izmaksām bezdarbības gadījumā;

| b) | analizēt un novērtēt Kopienas tiesību aktu pašreizējo īstenošanu visās attiecīgajās jomās, kā arī dalībvalstu uzsākto pasākumu koordinēšanu, lai sekmētu ilglaicīgu un kvalitatīvu izaugsmi un ilgtermiņa ieguldījumus, tā novēršot bezdarbu un reaģējot uz demogrāfijas un klimatiskajām problēmām un vienlaicīgi ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

b)

analizēt un novērtēt Kopienas tiesību aktu pašreizējo īstenošanu visās attiecīgajās jomās, kā arī dalībvalstu uzsākto pasākumu koordinēšanu, lai sekmētu ilglaicīgu un kvalitatīvu izaugsmi un ilgtermiņa ieguldījumus, tā novēršot bezdarbu un reaģējot uz demogrāfijas un klimatiskajām problēmām un vienlaicīgi ievērojot subsidiaritātes principu;

| c) | tādēļ izveidot nepieciešamos kontaktus un organizēt uzklausīšanu, iesaistot Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstu, Eiropas valstu un starptautiskās iestādes un forumus, dalībvalstu un trešo valstu parlamentus un valdības, kā arī zinātniskās kopienas, uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, tostarp sociālos partnerus, turklāt cieši sadarbojoties ar pastāvīgajām komitejām; |
| --- | --- |

c)

tādēļ izveidot nepieciešamos kontaktus un organizēt uzklausīšanu, iesaistot Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstu, Eiropas valstu un starptautiskās iestādes un forumus, dalībvalstu un trešo valstu parlamentus un valdības, kā arī zinātniskās kopienas, uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, tostarp sociālos partnerus, turklāt cieši sadarbojoties ar pastāvīgajām komitejām;

| 2. | nolemj, ka īpašā komiteja ciešā sadarbībā ar pastāvīgajām komitejām varēs sagatavot ierosinājumus par veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām, jo Eiropas Parlamenta atbildīgo pastāvīgo komiteju pilnvaras saistībā ar šajā jomā esošo Kopienas tiesību aktu pieņemšanu, uzraudzību un īstenošanu nemainās; |
| --- | --- |

2.

nolemj, ka īpašā komiteja ciešā sadarbībā ar pastāvīgajām komitejām varēs sagatavot ierosinājumus par veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām, jo Eiropas Parlamenta atbildīgo pastāvīgo komiteju pilnvaras saistībā ar šajā jomā esošo Kopienas tiesību aktu pieņemšanu, uzraudzību un īstenošanu nemainās;

| 3. | nolemj, ka speciālajā komitejā būs 45 locekļi; |
| --- | --- |

3.

nolemj, ka speciālajā komitejā būs 45 locekļi;

| 4. | nolemj, ka īpašās komitejas pilnvaru laiks ir 12 mēneši, sākot no 2009. gada 8. oktobra, un tās darbības laiku iespējams pagarināt; šī komiteja sagatavos Parlamentam termiņa vidusposma ziņojumu un galīgo ziņojumu, kuros ietvers ieteikumus veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām. |
| --- | --- |

4.

nolemj, ka īpašās komitejas pilnvaru laiks ir 12 mēneši, sākot no 2009. gada 8. oktobra, un tās darbības laiku iespējams pagarināt; šī komiteja sagatavos Parlamentam termiņa vidusposma ziņojumu un galīgo ziņojumu, kuros ietvers ieteikumus veicamajiem pasākumiem un iniciatīvām.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobra

| 26.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 230/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 230/13

---

Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobraES Solidaritātes fonda līdzekļu izmantošana: Itālija, zemestrīce Abruzzo reģionā

P7_TA(2009)0026

Eiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2009)0445 – C7-0122/2009 – 2009/2083(BUD))

2010/C 230 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0445 – C7-0122/2009),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

ņemot vērā 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju par Solidaritātes fondu,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0021/2009),

| 1. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

---

Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobraPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 26. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 26. punktu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (2),

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība ir izveidojusi Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (turpmāk “Fonds”), lai apliecinātu solidaritāti ar katastrofu skarto reģionu iedzīvotājiem.

| (2) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 1 miljards gadā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu EUR 1 miljards gadā.

| (3) | Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēta Fonda izmantošanas kārtība. |
| --- | --- |

(3)

Regulā (EK) Nr. 2012/2002 ir paredzēta Fonda izmantošanas kārtība.

| (4) | Itālija ir iesniegusi pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar zemestrīces izraisītu katastrofu, |
| --- | --- |

(4)

Itālija ir iesniegusi pieteikumu Fonda izmantošanai saistībā ar zemestrīces izraisītu katastrofu,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžetā Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai piešķirtu EUR 493 771 159 saistību un maksājumu apropriācijās.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, ...

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

║

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

║

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

2

---

| 26.8.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 230/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 230/15

---

Ceturtdiena, 2009. gada 8. oktobraJurisdikcijas īstenošanas konfliktu novēršana un atrisināšana kriminālprocesā *

P7_TA(2009)0027

Eiropas Parlamenta 2009. gada 8. oktobra normatīvā rezolūcija par Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu par Padomes pamatlēmumu 2009/.../TI par jurisdikcijas īstenošanas konfliktu novēršanu un atrisināšanu kriminālprocesā (08535/2009 – C7-0205/2009 – 2009/0802(CNS))

2010/C 230 E/05

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu (08535/2009),

ņemot vērā ES līguma 39. panta 1. punktu un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Padome apspriedās ar Parlamentu (C7-0205/2009),

ņemot vērā Reglamenta 100. pantu un 55. pantu,

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A7-0011/2009),

| 1. | apstiprina grozīto Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu;

| 2. | aicina Padomi atbilstīgi grozīt tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi atbilstīgi grozīt tekstu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu;

| 5. | aicina Padomi nepieņemt iniciatīvu tikai formāli pirms Lisabonas līguma stāšanās spēka, lai ļautu pabeigt nobeiguma aktu, nodrošinot Eiropas Kopienu Tiesas, Komisijas un Parlamenta (Lisabonas līguma protokols par pārejas noteikumiem) lomas un kontroles pilnīgu īstenošanu. Ņemot vērā šos nosacījumus, iestājas par jebkura turpmāka priekšlikuma izskatīšanu steidzamības kārtībā; |
| --- | --- |

5.

aicina Padomi nepieņemt iniciatīvu tikai formāli pirms Lisabonas līguma stāšanās spēka, lai ļautu pabeigt nobeiguma aktu, nodrošinot Eiropas Kopienu Tiesas, Komisijas un Parlamenta (Lisabonas līguma protokols par pārejas noteikumiem) lomas un kontroles pilnīgu īstenošanu. Ņemot vērā šos nosacījumus, iestājas par jebkura turpmāka priekšlikuma izskatīšanu steidzamības kārtībā;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes valdībām. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes valdībām.

| PADOMES PROJEKTS | GROZĪJUMS |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva


  4. apsvērums |
| (4) | Starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jānotiek tiešām apspriedēm nolūkā vienoties par efektīvu risinājumu, lai izvairītos no nelabvēlīgām sekām, ko rada paralēla tiesvedība, un lai novērstu attiecīgo kompetento iestāžu laika un resursu izšķērdēšanu. Tāds efektīvs risinājums jo īpaši varētu būt krimināltiesvedības apvienošana vienā dalībvalstī, piemēram, nododot krimināltiesvedību. Tas varētu būt arī jebkurš cits risinājums, kas ļautu minētajai tiesvedībai notikt iedarbīgi un pieņemami, tostarp saistībā ar atvēlēto laiku
  , piemēram, lietas nodošana Eurojust, ja kompetentās iestādes nespēj vienoties
  . Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta jautājumam par pierādījumu vākšanu, ko var ietekmēt paralēli notiekoša tiesvedība. |

PADOMES PROJEKTS

GROZĪJUMS

Grozījums Nr. 1

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

4. apsvērums

(4)

Starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jānotiek tiešām apspriedēm nolūkā vienoties par efektīvu risinājumu, lai izvairītos no nelabvēlīgām sekām, ko rada paralēla tiesvedība, un lai novērstu attiecīgo kompetento iestāžu laika un resursu izšķērdēšanu. Tāds efektīvs risinājums jo īpaši varētu būt krimināltiesvedības apvienošana vienā dalībvalstī, piemēram, nododot krimināltiesvedību. Tas varētu būt arī jebkurš cits risinājums, kas ļautu minētajai tiesvedībai notikt iedarbīgi un pieņemami, tostarp saistībā ar atvēlēto laiku
  , piemēram, lietas nodošana Eurojust, ja kompetentās iestādes nespēj vienoties
  . Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta jautājumam par pierādījumu vākšanu, ko var ietekmēt paralēli notiekoša tiesvedība.

| (4) | Starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jānotiek tiešām apspriedēm nolūkā vienoties par efektīvu risinājumu, lai izvairītos no nelabvēlīgām sekām, ko rada paralēla tiesvedība, un lai novērstu attiecīgo kompetento iestāžu laika un resursu izšķērdēšanu. Tāds efektīvs risinājums jo īpaši varētu būt kriminālprocesa apvienošana vienā dalībvalstī, piemēram, nododot krimināllietu. Tas varētu būt arī jebkurš cits risinājums, kas ļautu minētajai tiesvedībai notikt iedarbīgi un pieņemami, tostarp saistībā ar atvēlēto laiku. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta jautājumam par pierādījumu vākšanu, ko var ietekmēt paralēli notiekoša tiesvedība. |
| --- | --- |

(4)

Starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu jānotiek tiešām apspriedēm nolūkā vienoties par efektīvu risinājumu, lai izvairītos no nelabvēlīgām sekām, ko rada paralēla tiesvedība, un lai novērstu attiecīgo kompetento iestāžu laika un resursu izšķērdēšanu. Tāds efektīvs risinājums jo īpaši varētu būt kriminālprocesa apvienošana vienā dalībvalstī, piemēram, nododot krimināllietu. Tas varētu būt arī jebkurš cits risinājums, kas ļautu minētajai tiesvedībai notikt iedarbīgi un pieņemami, tostarp saistībā ar atvēlēto laiku. Šajā sakarā īpaša uzmanība būtu jāvelta jautājumam par pierādījumu vākšanu, ko var ietekmēt paralēli notiekoša tiesvedība.

Grozījums Nr. 2

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

7. apsvērums

| (7) | Kompetentajai iestādei, pie kuras ir vērsusies citas dalībvalsts kompetentā iestāde, vajadzētu
  būt vispārējam pienākumam
  atbildēt uz iesniegto lūgumu.
  Saziņas iestāde tiek mudināta noteikt termiņu, līdz kuram lūguma saņēmējai iestādei būtu jāsniedz atbilde, ja tas iespējams.
  Visā saziņas procedūras laikā kompetentām iestādēm būtu pilnīgi jāņem vērā īpašā situācija, kādā atrodas personas, kurām piemērota brīvības atņemšana. |
| --- | --- |

(7)

Kompetentajai iestādei, pie kuras ir vērsusies citas dalībvalsts kompetentā iestāde, vajadzētu
  būt vispārējam pienākumam
  atbildēt uz iesniegto lūgumu.
  Saziņas iestāde tiek mudināta noteikt termiņu, līdz kuram lūguma saņēmējai iestādei būtu jāsniedz atbilde, ja tas iespējams.
  Visā saziņas procedūras laikā kompetentām iestādēm būtu pilnīgi jāņem vērā īpašā situācija, kādā atrodas personas, kurām piemērota brīvības atņemšana.

| (7) | Kompetentai iestādei, pie kuras ir vērsusies citas dalībvalsts kompetentā iestāde, vajadzētu atbildēt uz iesniegto lūgumu
  līdz noteiktajam termiņam
  . Visā saziņas procedūras laikā kompetentām iestādēm būtu pilnīgi jāņem vērā īpašā situācija, kādā atrodas personas, kurām piemērota brīvības atņemšana. |
| --- | --- |

(7)

Kompetentai iestādei, pie kuras ir vērsusies citas dalībvalsts kompetentā iestāde, vajadzētu atbildēt uz iesniegto lūgumu
  līdz noteiktajam termiņam
  . Visā saziņas procedūras laikā kompetentām iestādēm būtu pilnīgi jāņem vērā īpašā situācija, kādā atrodas personas, kurām piemērota brīvības atņemšana.

Grozījums Nr. 3

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

8. apsvērums

| (8) | Tiešai saziņai starp kompetentām iestādēm vajadzētu būt galvenajam principam, veicot saskaņā ar šo pamatlēmumu izveidoto sadarbību.
  Atbilstīgi dalībvalstu procesuālās autonomijas principam būtu jādod dalībvalstīm rīcības brīvība lemt par to, kuras iestādes ir kompetentas rīkoties saskaņā ar šo pamatlēmumu, ar nosacījumu, ka tādas iestādes ir kompetentas iesaistīties un pieņemt lēmumu saskaņā ar tā noteikumiem. |
| --- | --- |

(8)

Tiešai saziņai starp kompetentām iestādēm vajadzētu būt galvenajam principam, veicot saskaņā ar šo pamatlēmumu izveidoto sadarbību.
  Atbilstīgi dalībvalstu procesuālās autonomijas principam būtu jādod dalībvalstīm rīcības brīvība lemt par to, kuras iestādes ir kompetentas rīkoties saskaņā ar šo pamatlēmumu, ar nosacījumu, ka tādas iestādes ir kompetentas iesaistīties un pieņemt lēmumu saskaņā ar tā noteikumiem.

| (8) | Tiešai saziņai starp kompetentām iestādēm
  un Eurojust iesaistīšanai
  vajadzētu būt galvenajam principam, veicot saskaņā ar šo pamatlēmumu izveidoto sadarbību. |
| --- | --- |

(8)

Tiešai saziņai starp kompetentām iestādēm
  un Eurojust iesaistīšanai
  vajadzētu būt galvenajam principam, veicot saskaņā ar šo pamatlēmumu izveidoto sadarbību.

Grozījums Nr. 4

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

9. apsvērums

| (9) | Cenšoties panākt vienošanos par efektīvu risinājumu ar mērķi izvairīties no nelabvēlīgām sekām, kuras rada paralēla tiesvedība, kas notiek divās vai vairāk dalībvalstīs, kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā, ka katra lieta ir īpaša, un jāapsver visi tās fakti un apstākļi.
  Lai panāktu vienošanos, kompetentām iestādēm būtu jāņem vērā atbilstīgi kritēriji, kuri var ietvert kritērijus, kas noteikti Eurojust 2003. gada ziņojumā publicētajās pamatnostādnēs, kuras bija izstrādātas speciālistu vajadzībām, un jāņem vērā, piemēram, vieta, kur ir izdarīta noziedzīgā nodarījuma lielākā daļa; vieta, kur ir radīts vislielākais zaudējums; aizdomās turamās vai apsūdzētās personas atrašanās vieta un iespējas panākt viņas nodošanu vai izdošanu citām jurisdikcijām; aizdomās turamās vai apsūdzētās personas valstspiederība vai pastāvīgā uzturēšanās vieta; aizdomās turamās vai apsūdzētās personas būtiskas intereses; cietušo un liecinieku būtiskas intereses; pierādījumu pieņemamība un iespējami aizkavējumi. |
| --- | --- |

(9)

Cenšoties panākt vienošanos par efektīvu risinājumu ar mērķi izvairīties no nelabvēlīgām sekām, kuras rada paralēla tiesvedība, kas notiek divās vai vairāk dalībvalstīs, kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā, ka katra lieta ir īpaša, un jāapsver visi tās fakti un apstākļi.
  Lai panāktu vienošanos, kompetentām iestādēm būtu jāņem vērā atbilstīgi kritēriji, kuri var ietvert kritērijus, kas noteikti Eurojust 2003. gada ziņojumā publicētajās pamatnostādnēs, kuras bija izstrādātas speciālistu vajadzībām, un jāņem vērā, piemēram, vieta, kur ir izdarīta noziedzīgā nodarījuma lielākā daļa; vieta, kur ir radīts vislielākais zaudējums; aizdomās turamās vai apsūdzētās personas atrašanās vieta un iespējas panākt viņas nodošanu vai izdošanu citām jurisdikcijām; aizdomās turamās vai apsūdzētās personas valstspiederība vai pastāvīgā uzturēšanās vieta; aizdomās turamās vai apsūdzētās personas būtiskas intereses; cietušo un liecinieku būtiskas intereses; pierādījumu pieņemamība un iespējami aizkavējumi.

| (9) | Cenšoties panākt vienošanos par efektīvu risinājumu ar mērķi izvairīties no nelabvēlīgām sekām, kuras rada paralēla tiesvedība, kas notiek divās vai vairāk dalībvalstīs, kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā, ka katra lieta ir īpaša, un jāapsver visi tās fakti un apstākļi. |
| --- | --- |

(9)

Cenšoties panākt vienošanos par efektīvu risinājumu ar mērķi izvairīties no nelabvēlīgām sekām, kuras rada paralēla tiesvedība, kas notiek divās vai vairāk dalībvalstīs, kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā, ka katra lieta ir īpaša, un jāapsver visi tās fakti un apstākļi.

Grozījums Nr. 5

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

16. apsvērums

| (16) | Šim pamatlēmumam nevajadzētu būt par pamatu pārmērīgam administratīvajam slogam, ja tajā risinātās problēmas var atrisināt ar jau pieejamiem citiem piemērotākiem līdzekļiem. Tādējādi, ja dalībvalstis jau savstarpēji izmanto elastīgākus instrumentus vai mehānismus, tiem būtu jāprevalē pār šo pamatlēmumu. |
| --- | --- |

(16)

Šim pamatlēmumam nevajadzētu būt par pamatu pārmērīgam administratīvajam slogam, ja tajā risinātās problēmas var atrisināt ar jau pieejamiem citiem piemērotākiem līdzekļiem. Tādējādi, ja dalībvalstis jau savstarpēji izmanto elastīgākus instrumentus vai mehānismus, tiem būtu jāprevalē pār šo pamatlēmumu.

| (16) | Šim pamatlēmumam nevajadzētu būt par pamatu pārmērīgam administratīvajam slogam, ja tajā risinātās problēmas var atrisināt ar jau pieejamiem citiem piemērotākiem līdzekļiem. Tādējādi, ja dalībvalstis jau savstarpēji izmanto elastīgākus instrumentus vai mehānismus, tad tie prevalē pār šo pamatlēmumu
  ar nosacījumu, ka netiek samazināta aizdomās turētajam vai apsūdzētajam piešķirtā aizsardzība
  . |
| --- | --- |

(16)

Šim pamatlēmumam nevajadzētu būt par pamatu pārmērīgam administratīvajam slogam, ja tajā risinātās problēmas var atrisināt ar jau pieejamiem citiem piemērotākiem līdzekļiem. Tādējādi, ja dalībvalstis jau savstarpēji izmanto elastīgākus instrumentus vai mehānismus, tad tie prevalē pār šo pamatlēmumu
  ar nosacījumu, ka netiek samazināta aizdomās turētajam vai apsūdzētajam piešķirtā aizsardzība
  .

Grozījums Nr. 6

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

18. apsvērums

| (18) | Tādu personas datu apstrādei, ar ko apmainās saskaņā ar šo pamatlēmumu, būtu jāpiemēro Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās. |
| --- | --- |

(18)

Tādu personas datu apstrādei, ar ko apmainās saskaņā ar šo pamatlēmumu, būtu jāpiemēro Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās.

| (18) | Tādu personas datu apstrādei, ar ko apmainās saskaņā ar šo pamatlēmumu, būtu jāpiemēro Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās.
  Tādas informācijas pārsūtīšana, kas saistīta ar tā dēvēto “rases” vai etnisko izcelsmi, reliģisko pārliecību vai ticību un dzimumorientāciju, ir kategoriski aizliegta, ja vien, piemērojot šo pamatlēmumu, tā nav absolūti nepieciešama, lai atrisinātu jurisdikcijas īstenošanas konfliktu; |
| --- | --- |

(18)

Tādu personas datu apstrādei, ar ko apmainās saskaņā ar šo pamatlēmumu, būtu jāpiemēro Padomes Pamatlēmums 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās.
  Tādas informācijas pārsūtīšana, kas saistīta ar tā dēvēto “rases” vai etnisko izcelsmi, reliģisko pārliecību vai ticību un dzimumorientāciju, ir kategoriski aizliegta, ja vien, piemērojot šo pamatlēmumu, tā nav absolūti nepieciešama, lai atrisinātu jurisdikcijas īstenošanas konfliktu;

Grozījums Nr. 7

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

20. apsvērums

| (20) | Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, |
| --- | --- |

(20)

Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,

| (20) | Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , jo īpaši tās 50. pantā
  , |
| --- | --- |

(20)

Šajā pamatlēmumā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā
  , jo īpaši tās 50. pantā
  ,

Grozījums Nr. 8

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

3. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

| (b) | “kompetentā iestāde” ir
  tiesu iestāde
  vai cita iestāde, kura saskaņā ar savas dalībvalsts tiesību aktiem ir kompetenta veikt šā pamatlēmuma 2. panta 1. punktā minētās darbības; |
| --- | --- |

(b)

“kompetentā iestāde” ir
  tiesu iestāde
  vai cita iestāde, kura saskaņā ar savas dalībvalsts tiesību aktiem ir kompetenta veikt šā pamatlēmuma 2. panta 1. punktā minētās darbības;

| (b) | “kompetentā iestāde”
  ir tiesnesis, izmeklēšanas tiesnesis vai valsts prokurors,
  vai cita
  tiesu varas
  iestāde, kura saskaņā ar savas dalībvalsts tiesību aktiem ir kompetenta veikt šā pamatlēmuma 2. panta 1. punktā minētās darbības; |
| --- | --- |

(b)

“kompetentā iestāde”
  ir tiesnesis, izmeklēšanas tiesnesis vai valsts prokurors,
  vai cita
  tiesu varas
  iestāde, kura saskaņā ar savas dalībvalsts tiesību aktiem ir kompetenta veikt šā pamatlēmuma 2. panta 1. punktā minētās darbības;

Grozījums Nr. 9

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

5. pants – 3.a punkts (jauns)

3a.
     
  Saskaņā ar lēmumu par Eurojust saziņas iestāde vienlaicīgi informē arī Eurojust.

Grozījums Nr. 10

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

6. pants – 1. punkts

1.   Atbildi uz lūgumu, kas iesniegts saskaņā ar 5. panta 1. punktu, lūguma saņēmēja iestāde sniedz pieņemamā termiņā, ko norādījusi saziņas iestāde, vai, ja termiņš nav norādīts,
  bez liekas kavēšanās
  un informē saziņas iestādi par to, vai šajā dalībvalstī notiek paralēla tiesvedība. Ja saziņas iestāde ir informējusi lūguma saņēmēju iestādi, ka aizdomās turamajai vai apsūdzētajai personai ir piemērots ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, lūguma saņēmēja iestāde jautājumu izskata nekavējoties.

1.   Atbildi uz lūgumu, kas iesniegts saskaņā ar 5. panta 1. punktu, lūguma saņēmēja iestāde sniedz pieņemamā termiņā, ko norādījusi saziņas iestāde, vai, ja termiņš nav norādīts,
  30 dienu laikā
  un informē saziņas iestādi par to, vai šajā dalībvalstī notiek paralēla tiesvedība. Ja saziņas iestāde ir informējusi lūguma saņēmēju iestādi, ka aizdomās turamajai vai apsūdzētajai personai ir piemērots ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, lūguma saņēmēja iestāde jautājumu izskata nekavējoties.

Grozījums Nr. 11

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

8. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| (c) | visi attiecīgie dati par
  aizdomās turamās vai apsūdzētās personas
  identitāti
  un par cietušajiem, ja tādi ir; |
| --- | --- |

(c)

visi attiecīgie dati par
  aizdomās turamās vai apsūdzētās personas
  identitāti
  un par cietušajiem, ja tādi ir;

| (c) | aizdomās turamās vai apsūdzētās personas, un
  cietušo
  , ja tādi ir,
  vārds, valstspiederība, dzimšanas datums un adrese, kā arī citi svarīgi dati, ja ir šaubas, ka aizdomās turamās vai apsūdzētās personas identitāte norādīta nepatiesi
  ; |
| --- | --- |

(c)

aizdomās turamās vai apsūdzētās personas, un
  cietušo
  , ja tādi ir,
  vārds, valstspiederība, dzimšanas datums un adrese, kā arī citi svarīgi dati, ja ir šaubas, ka aizdomās turamās vai apsūdzētās personas identitāte norādīta nepatiesi
  ;

Grozījums Nr. 12

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

10. pants – 1. punkts

1.   Ja ir konstatēts, ka notiek paralēla tiesvedība, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes sāk tiešas apspriedes, lai vienotos par efektīvu risinājumu ar mērķi izvairīties no nelabvēlīgām sekām, ko rada tāda paralēla tiesvedība. Apspriežu rezultātā vajadzības gadījumā krimināltiesvedību var apvienot vienā dalībvalstī.

1.   Ja ir konstatēts, ka notiek paralēls kriminālprocess, attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes
  bez liekas kavēšanās
  sāk tiešas apspriedes, lai vienotos par efektīvu risinājumu ar mērķi izvairīties no nelabvēlīgām sekām, ko rada tāda paralēla tiesvedība. Apspriežu rezultātā vajadzības gadījumā kriminālprocesu var apvienot vienā dalībvalstī.
  Ja aizdomās turamā vai apsūdzētā persona tiek turēta iepriekšējā apcietinājumā vai ieslodzījumā, tiešu apspriežu mērķis ir steidzamā kārtā panākt konsensu.

Grozījums Nr. 13

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

11. pants

Iesaistoties tiešās apspriedēs par kādu lietu, lai panāktu vienošanos saskaņā ar 10. pantu, dalībvalstu kompetentās iestādes ņem vērā šīs lietas faktus un apstākļus, un
  visus
  faktorus
  , ko tās uzskata par svarīgiem.

Iesaistoties tiešās apspriedēs par kādu lietu, lai panāktu vienošanos saskaņā ar 10. pantu, dalībvalstu kompetentās iestādes ņem vērā šīs lietas faktus un apstākļus, un
  , piemēram, šādus
  faktorus
  :

| — | vieta, kur ir izdarīta noziedzīgā nodarījuma lielākā daļa, |
| --- | --- |

—

vieta, kur ir izdarīta noziedzīgā nodarījuma lielākā daļa,

| — | vieta, kur ir radīts vislielākais zaudējums, |
| --- | --- |

—

vieta, kur ir radīts vislielākais zaudējums,

| — | aizdomās turamās vai apsūdzētās personas atrašanās vieta un iespējas panākt tās nodošanu vai izdošanu citām jurisdikcijām, |
| --- | --- |

—

aizdomās turamās vai apsūdzētās personas atrašanās vieta un iespējas panākt tās nodošanu vai izdošanu citām jurisdikcijām,

| — | aizdomās turamās vai apsūdzētās personas valstspiederība vai pastāvīgās uzturēšanās vieta; |
| --- | --- |

—

aizdomās turamās vai apsūdzētās personas valstspiederība vai pastāvīgās uzturēšanās vieta;

| — | aizdomās turamās vai apsūdzētās personas jebkādas būtiskas intereses, |
| --- | --- |

—

aizdomās turamās vai apsūdzētās personas jebkādas būtiskas intereses,

| — | cietušo un liecinieku jebkādas būtiskas intereses, |
| --- | --- |

—

cietušo un liecinieku jebkādas būtiskas intereses,

| — | pierādījumu pieņemamība vai |
| --- | --- |

—

pierādījumu pieņemamība vai

| — | iespējama kavēšanās. |
| --- | --- |

—

iespējama kavēšanās.

Grozījums Nr. 14

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

11.a pants (jauns)

11.a pants

Procesuālās garantijas

Oficiāli apsūdzētam personām tiesas stadijā:

| — | paziņo par dalībvalstu iestāžu, kā arī dalībvalstu iestāžu un Eurojust veikto informācijas apmaiņu un apspriešanos, un izvēlētajiem risinājumiem vai nespēju panākt vienošanos saskaņā ar šo pamatlēmumu, tostarp par iesaistītajiem dalībniekiem, informācijas saturu un iemesliem; |
| --- | --- |

—

paziņo par dalībvalstu iestāžu, kā arī dalībvalstu iestāžu un Eurojust veikto informācijas apmaiņu un apspriešanos, un izvēlētajiem risinājumiem vai nespēju panākt vienošanos saskaņā ar šo pamatlēmumu, tostarp par iesaistītajiem dalībniekiem, informācijas saturu un iemesliem;

| — | ir tiesības iesniegt iebildumus attiecībā uz piemērotāku piekritību pirms risinājuma izvēles; |
| --- | --- |

—

ir tiesības iesniegt iebildumus attiecībā uz piemērotāku piekritību pirms risinājuma izvēles;

| — | ir tiesības pārsūdzēt jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 10. panta 1. punktu, vai nespēju panākt vienošanos, lai panāktu jautājuma atkārtotu izskatīšanu. |
| --- | --- |

—

ir tiesības pārsūdzēt jebkuru lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 10. panta 1. punktu, vai nespēju panākt vienošanos, lai panāktu jautājuma atkārtotu izskatīšanu.

Dalībvalstis nodrošina, ka šai personai tiek garantēti rakstiskas un mutiskas tulkošanas pakalpojumi un juridiskā palīdzība.

Grozījums Nr. 15

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

11.b pants (jauns)

11.b pants

Pamattiesības

Konsensam, kas panākts saskaņā ar 10. panta 1. punktu, ir jābūt taisnīgam, neatkarīgam un objektīvam, un, tas jāpanāk, piemērojot principus, kas atzīti Līguma par Eiropas Savienību 6. pantā un izklāstīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā, lai nodrošinātu aizdomās turēto un apsūdzēto cilvēktiesību aizsardzību.

Grozījums Nr. 16

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

12. pants – 1.a punkts (jauns)

1a.
     
  Jebkurai valsts iestādei jebkurā procesa stadijā valsts līmenī ir tiesības lūgt Eurojust padomu un nodot tam izskatīšanai īpaši sarežģītas lietas, kad rodas jautājums par labāko piemērojamo jurisdikciju.

Grozījums Nr. 17

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

12. pants – 2.a punkts (jauns)

2a.
     
  Ja dalībvalstis pieņem lēmumu nepildīt Eurojust atzinumā noteikto, tās rakstiski informē Eurojust par savu lēmumu saskaņā ar Lēmuma par Eurojust 7. pantu.

Grozījums Nr. 18

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

15. pants – 1. punkts – ievaddaļa

1.   Ciktāl citi juridiskie instrumenti vai mehānismi ļauj paplašināt šā pamatlēmuma mērķus vai palīdzēt vienkāršot vai atvieglināt procedūru, lai valstu iestādes apmainītos ar informāciju par savu krimināltiesvedību, sāktu tiešas apspriedes un censtos vienoties par efektīvu risinājumu ar mērķi izvairīties no nelabvēlīgām sekām, ko rada paralēla tiesvedība, dalībvalstis var:

1.   Ciktāl citi juridiskie instrumenti vai mehānismi ļauj šā pamatlēmuma mērķus paplašināt vai palīdzēt vienkāršot vai atvieglināt procedūru, lai valstu iestādes apmainītos ar informāciju par savu kriminālprocesu, sāktu tiešas apspriedes un censtos vienoties par efektīvu risinājumu ar mērķi izvairīties no nelabvēlīgām sekām, ko rada paralēls kriminālprocess,
  un ja netiek mazināta aizdomās turamai vai apsūdzētai personai sniegtā aizsardzība,
  dalībvalstis var:

Grozījums Nr. 19

Čehijas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Slovākijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīva

15.a pants (jauns)

15.a pants

Iekļaušana gada ziņojumā

Eurojust gada ziņojumā tiek iekļauta atsauce par Eurojust nodotajām lietām, attiecībā uz kurām dalībvalstis nav panākušas vienošanos.

---