# Euroopa Liidu C 161/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.161.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 161 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. aastakäik19. juuni 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.161.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 161

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. aastakäik19. juuni 2010

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2010/C 161/01 | Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas ELT C 148, 5.6.2010 | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2010/C 161/01

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas ELT C 148, 5.6.2010

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2010/C 161/02 | Kohtuasi C-92/07: Euroopa Kohtu (teine koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Madalmaade Kuningriik (EMÜ-Türgi assotsiatsioonileping — Standstill- ja mittediskrimineerimiseeskirjad — Elamisloa taotlemise ja pikendamise eest lõivude maksmise kohustus — Maksmisele kuuluvate lõivude proportsionaalsus — Võrdlus liidu kodanike poolt maksmisele kuuluvate lõivudega — Assotsiatsioonilepingu artikkel 9 — Lisaprotokolli artikli 41 lõige 1 — Assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/80 artikli 10 lõige 1 ja artikkel 13) | 2 |
| 2010/C 161/03 | Kohtuasi C-246/07: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — EÜ artikli 10 ja EÜ artikli 300 lõike 1 rikkumine — Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon — Liikmesriigi ühepoolne ettepanek kanda aine selle konventsiooni A lisasse) | 3 |
| 2010/C 161/04 | Kohtuasi C-423/07: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Hispaania Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 93/37/EMÜ — Artiklid 3 ja 11 — Ehitustööde kontsessioonid — Avaldamiskohustus — Kohustuse ulatus — Hanketeade — Kontsessiooni eseme ja tööde asukoha kirjeldamine — Täiendavad ehitustööd, mida hanketeates ja hankedokumentides sõnaselgelt ette ei nähtud — Võrdse kohtlemise põhimõte) | 3 |
| 2010/C 161/05 | Kohtuasi C-160/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Teenuste riigihange — EÜ artiklid 43 ja 49 — Direktiivid 92/50/EMÜ ja 2004/18/EÜ — Avalikud päästeteenused — Kiirabi transporditeenused ja kvalifitseeritud patsiendiveoteenused — Läbipaistvuse tagamise kohustus — EÜ artikkel 45 — Avaliku võimu teostamisega seotud tegevused — EÜ artikli 86 lõige 2 — Üldist majandushuvi pakkuvad teenused) | 4 |
| 2010/C 161/06 | Kohtuasi C-230/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Østre Landsret (Taani) eelotsusetaotlus) — Dansk Transport og Logistik versus Skatteministret (Ühenduse tolliseadustik — Artikkel 202, artikli 215 lõiked 1 ja 3, artikli 217 lõige 1 ja artikli 233 esimese lõigu punkt d — Kinnipeetud ja samaaegselt või hiljem konfiskeeritud kauba mõiste — Tolliseadustiku rakendusmäärus — Artikkel 867a — Direktiiv 92/12/EMÜ — Artikli 5 lõiked 1 ja 2, artikkel 6, artikli 7 lõige 1 ning artiklid 8 ja 9 — Kuues käibemaksudirektiiv — Artikkel 7, artikli 10 lõige 3 ja artikli 16 lõige 1 — Kauba ebaseaduslik tolliterritooriumile toomine — Kauba vedu TIR-märkmiku alusel — Kinnipidamine ja hävitamine — Tollivõla, aktsiisi ning käibemaksu tasumise kohustuse tekkimise liikmesriigi kindlaksmääramine — Tolli- ja maksuvõla lõppemine) | 4 |
| 2010/C 161/07 | Kohtuasi C-265/08: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. aprilli 2010. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Federutility, Assogas, Libarna Gas spa, Collino Commercio spa, Sadori gas spa, Egea Commerciale, E.On Vendita srl, Sorgenia spa versus Autorità per l'energia elettrica e il gas (Direktiiv 2003/55/EÜ — Maagaasi siseturg — Riigi sekkumine maagaasi tarnimise hinda pärast 1. juulit 2007 — Gaasisektoris tegutsevate ettevõtjate avaliku teenuse osutamise kohustused) | 6 |
| 2010/C 161/08 | Kohtuasi C-340/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (House of Lords’i (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) — The Queen, M jt versus Her Majesty’s Treasury (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika — Osama bin Ladeni, Al Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud piirangud — Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine — Määrus (EÜ) nr 881/2002 — Artikli 2 lõige 2 — Keeld anda rahalisi vahendeid selle määruse I lisas loetletud isikute või üksuste käsutusse — Ulatus — I lisas loetletud isiku abikaasale antavad sotsiaalkindlustushüvitised või sotsiaaltoetused) | 6 |
| 2010/C 161/09 | Kohtuasi C-346/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2001/80/EÜ — Reostus ja saasted — Põletusseadmed — Teatavate õhku eralduvate saasteainete piiramine — Direktiivi kohaldamata jätmine Lynemouthi (Ühendkuningriik) elektrijaama suhtes) | 7 |
| 2010/C 161/10 | Kohtuasi C-446/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Conseil d’État (Prantsusmaa) eelotsusetaotlus) — Solgar Vitamin’s France, Valorimer SARL, Christian Fenioux, L’Arbre de Vie SARL, Source Claire, Nord Plantes EURL, RCS Distribution, Ponroy Santé, Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires versus Ministre de l’Économie, des Finances et de l’Emploi, Ministre de la Santé, de la Jeunesse et des Sports, Ministre de l’Agriculture et de la Pêche (Direktiiv 2002/46/EÜ — Toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine — Vitamiinid ja mineraalained, mida on lubatud kasutada toidulisandite valmistamisel — Maksimumkogused — Liidu tasandil ühtlustamine — Puudumine — Liikmesriikide pädevus — Kõnealuste koguste kehtestamisel järgitavad eeskirjad ja arvessevõetavad kriteeriumid — Siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse kõnealused kogused — Nullkoguse kehtestamine) | 8 |
| 2010/C 161/11 | Kohtuasi C-486/08: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Landesgericht Innsbrucki (Austria) eelotsusetaotlus) — Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols versus Land Tirol (Sotsiaalpoliitika — Osalist tööaega ja tähtajalist tööd käsitlevad raamkokkulepped — Siseriiklike õigusnormidega nende lepinguliste töötajate suhtes ette nähtud ebasoodsamad sätted, kes töötavad osalise tööajaga, teevad juhutöid või töötavad tähtajalise töölepingu alusel — Võrdse kohtlemise põhimõte) | 9 |
| 2010/C 161/12 | Kohtuasi C-510/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Finanzgericht Düsseldorfi (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Vera Mattner versus Finanzamt Velbert (Kapitali vaba liikumine — EÜ artiklid 56 ja 58 — Kinkemaks — Hoonestatud maatükk — Õigus teha maksustatavast summast mahaarvamisi — Residentide ja mitteresidentide erinev kohtlemine) | 10 |
| 2010/C 161/13 | Liidetud kohtuasjad C-536/08 ja C-539/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Staatssecretaris van Financiën versus X (C-536/08), fiscale eenheid Facet BV/Facet Trading BV (C-539/08) (Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 17 lõiked 2 ja 3 — Artikkel 28b A osa lõige 2 — Mahaarvamisõigus — Liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise üleminekukord — Ühendusesisese kauba omandamise koht) | 10 |
| 2010/C 161/14 | Kohtuasi C-62/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) — The Queen, Association of the British Pharmaceutical Industry versus Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency (Direktiiv 2001/83/EÜ — Artikkel 94 — Rahalised soodustused arstipraksistele, mis kirjutavad patsientidele välja teatavaid ravimeid — Riiklikud tervishoiuasutused — Arstid — Ravimite väljakirjutamise vabadus) | 11 |
| 2010/C 161/15 | Kohtuasi C-82/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Symvoulio tis Epikrateias’e eelotsusetaotlus — Kreeka) — Dimos Agios Nikolaos — Kriti versus Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon (Määrus (EÜ) nr 2152/2003 — Metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire — Mõisted — Mõisted mets ja muu metsamaa — Kohaldamisala) | 11 |
| 2010/C 161/16 | Kohtuasi C-102/09: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Tribunale di Firenze (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Camar Srl versus Presidente del Consiglio dei Ministri (Rahvusvahelised lepingud — Yaoundé konventsioon — Neljas AKV-EMÜ Lomé konventsioon — Standstill-klausel — Siseriiklik maks — Banaanid) | 12 |
| 2010/C 161/17 | Kohtuasi C-122/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta aasta otsus (Symvoulio tis Epikatreiase (Kreeka) eelotsusetaotlus) — Enosi Efopliston Aktoploïas jt versus Ypourgos Emporikis Naftilías, Ypourgos Aigaíou (Meretransport — Merekabotaaž — Määrus (EMÜ) nr 3577/92 — Ajutine erand selle määruse kohaldamisest — Liikmesriikide kohustus hoiduda enne erandi tähtaja lõppemist vastu võtmast õigusnorme, mis võivad nimetatud määruse kohaldamist tõsiselt kahjustada) | 12 |
| 2010/C 161/18 | Kohtuasi C-123/09: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Finanzgericht Müncheni eelotsusetaotlus — Saksamaa) — Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co.KG versus Hauptzollamt München (Ühine tollitariifistik — Tariifirubriik — Ratsakinnaste klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuris — Rubriik 3926 — Rubriik 6116) | 13 |
| 2010/C 161/19 | Kohtuasi C-124/09: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Raad van State eelotsusetaotlus — Madalmaad) — Smit Reizen BV versus Minister van Verkeer en Waterstaat (Eelotsusetaotlus — Määrused (EMÜ) nr 3820/85 ja nr 3821/85 — Maanteevedu — Registreerimiskohustus — Puhkeaeg ja muu tööaeg — Aeg, mis kulub sõiduks kohta, kus võetakse üle sõidumeerikuga varustatud sõiduk — Mõiste peamine tegevuskoht) | 13 |
| 2010/C 161/20 | Kohtuasi C-374/09 P: Constantin Hârsulescu 23. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (kuues koda) 22. juuli 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-234/09: Hârsulescu versus Rumeenia | 14 |
| 2010/C 161/21 | Kohtuasi C-109/10 P: Solvay SA 1. märtsil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 17. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-57/01: Solvay versus komisjon | 14 |
| 2010/C 161/22 | Kohtuasi C-110/10 P: Solvay SA 1. märtsil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 17. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-58/01: Solvay versus komisjon | 16 |
| 2010/C 161/23 | Kohtuasi C-124/10 P: Euroopa Komisjoni 8. märtsil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 15. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-156/04: Électricité de France (EDF) versus komisjon | 16 |
| 2010/C 161/24 | Kohtuasi C-125/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundespantentgericht (Saksamaa) 9. märtsil 2010 — Merck & Co Inc versus Deutsches Patent- und Markenamt | 17 |
| 2010/C 161/25 | Kohtuasi C-134/10: 15. märtsil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Belgia Kuningriik | 18 |
| 2010/C 161/26 | Kohtuasi C-136/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curte de Apel Târgu-Mureș (Rumeenia) 15. märtsil 2010 — Daniel Ionel Obreja versus Direcția Generală a Finanțelor Publice a județului Mureș, Administrația Fondului pentru Mediu | 18 |
| 2010/C 161/27 | Kohtuasi C-140/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van Cassatie van België (Belgia) 17. märtsil 2010 — Greenstar-Kanzi Europe NV versus Jean Hustin ja Jo Goossens | 19 |
| 2010/C 161/28 | Kohtuasi C-141/10: 16. märtsil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Madalmaade Kuningriik | 19 |
| 2010/C 161/29 | Kohtuasi C-148/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van Beroep te Brussel (Belgia) 29. märtsil 2010 — NV Express Line versus Belgisch Instituut voor Postdiensten en Telecommunicatie | 20 |
| 2010/C 161/30 | Kohtuasi C-150/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de première instance de Bruxelles (Belgia) 29. märtsil 2010 — Bureau d’Intervention et de restitution belge (BIRB) versus Beneo Orafti SA | 21 |
| 2010/C 161/31 | Kohtuasi C-151/10: Eelotsusetaotlus, mille on 31. märtsil 2010 esitanud Arbeidshof te Antwerpen (Belgia) — NV Dai Cugini versus Rijksdienst voor Sociale Zekerheid | 22 |
| 2010/C 161/32 | Kohtuasi C-155/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court of the United Kingdom 2. aprillil 2010 — Williams jt versus British Airways plc | 23 |
| 2010/C 161/33 | Kohtuasi C-158/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Raad van State (Madalmaad) 6. aprillil 2010 — Johan Leendert Holding B.V. versus Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid | 24 |
| 2010/C 161/34 | Kohtuasi C-159/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Saksamaa) 2. aprillil 2010 — Gerhard Fuchs versus Land Hessen | 24 |
| 2010/C 161/35 | Kohtuasi C-160/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Saksamaa) 2. aprillil 2010 — Peter Köhler versus Land Hessen | 26 |
| 2010/C 161/36 | Kohtuasi C-162/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa) 7. aprillil 2010 — Phonographic Performance (Iirimaa) Ltd versus Iirimaa ja Attorney General | 28 |
| 2010/C 161/37 | Kohtuasi C-163/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Isernia (Itaalia) 2. aprillil 2010 — kriminaalasi Aldo Patriciello süüdistuses | 28 |
| 2010/C 161/38 | Kohtuasi C-164/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Emanuele Ferazzoli versus Ministero dell’Interno | 29 |
| 2010/C 161/39 | Kohtuasi C-165/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Cosima Barberio versus Ministero dell’Interno | 29 |
| 2010/C 161/40 | Kohtuasi C-166/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Patrizia Banchetti versus Ministero dell’Interno | 30 |
| 2010/C 161/41 | Kohtuasi C-167/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Andrea Palomba versus Ministero dell’Interno | 30 |
| 2010/C 161/42 | Kohtuasi C-168/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Michele Fanelli versus Ministero dell’Interno | 30 |
| 2010/C 161/43 | Kohtuasi C-169/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Sandra Castronovo versus Ministero dell’Interno | 31 |
| 2010/C 161/44 | Kohtuasi C-170/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Mirko De Filippo versus Ministero dell’Interno | 31 |
| 2010/C 161/45 | Kohtuasi C-171/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Andrea Sacripanti versus Ministero dell’Interno | 32 |
| 2010/C 161/46 | Kohtuasi C-172/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Emiliano Orru’ versus Ministero dell’Interno | 32 |
| 2010/C 161/47 | Kohtuasi C-173/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Fabrizio Cariulo versus Ministero dell’Interno | 32 |
| 2010/C 161/48 | Kohtuasi C-174/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Paola Tonachella versus Ministero dell’Interno | 33 |
| 2010/C 161/49 | Kohtuasi C-175/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Pietro Calogero versus Ministero dell’Interno | 33 |
| 2010/C 161/50 | Kohtuasi C-176/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Danilo Spina versus Ministero dell’Interno | 34 |
| 2010/C 161/51 | Kohtuasi C-178/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Târgu-Mureș (Rumeenia) 17. märtsil 2010 — Ministerul Economiei și Finanțelor, Direcția Generală a Finanțelor Publice Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș versus SC Darmi SRL | 34 |
| 2010/C 161/52 | Kohtuasi C-179/10: 9. aprillil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Prantsuse Vabariik | 35 |
| 2010/C 161/53 | Kohtuasi C-188/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 16. aprillil 2010 — kriminaalasi Aziz Melki süüdistuses | 35 |
| 2010/C 161/54 | Kohtuasi C-189/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 16. aprillil 2010 — kriminaalasi Sélim Abdeli süüdistuses | 36 |
| 2010/C 161/55 | Kohtuasi C-191/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 19. aprillil 2010 — Äriühing Rastelli Davide et C. versus Jean-Charles Hidoux, äriühingu Médiasucre international pankrotihaldur | 36 |
| 2010/C 161/56 | Kohtuasi C-196/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Düsseldorf (Saksamaa) 22. aprillil 2010 — Paderborner Brauerei Haus Cramer KG versus Hauptzollamt Bielefeld | 37 |
| | Üldkohus |
| 2010/C 161/57 | Liidetud kohtuasjad T-303/06 ja T-337/06: Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — UniCredito Italiano versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Union Investment Privatfonds (UNIWEB) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärkide UNIWEB ja UniCredit Wealth Management taotluses — Varasemad siseriiklikud sõnamärgid UNIFONDS ja UNIRAK ning varasem siseriiklik kujutismärk UNIZINS — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 38 |
| 2010/C 161/58 | Kohtuasi T-392/06: Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — Union Investment Privatfonds versus Siseturu Ühtlustamise Amet OHMI — Unicre-Cartão International De Crédito (unibanco) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi unibanco taotlus — Varasemad siseriiklikud kujutismärgid UniFLEXIO, UniVARIO ja UniZERO — Dokumentide esitamine hilinemisega — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 74 lõikest 2 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 76 lõige 2) tulenev kaalutlusõigus) | 38 |
| 2010/C 161/59 | Kohtuasi T-388/07: Üldkohtu 6. mai 2010. aasta otsus — Comune di Napoli versus komisjon (ERF — Rahalise toetuse vähendamine — Linna pilootprojekt Napoli linna telemaatikavõrgu loomiseks — Mõiste eiramine — Toetuskõlblikud kulud) | 39 |
| 2010/C 161/60 | Kohtuasi T-109/08: Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — Freixenet versus Siseturu Ühtlustamise Amet (valget mattvärvi pudeli kuju) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi, mis kujutab endast valget mattvärvi pudelit, taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3) — Põhjendamiskohustus — Kaitseõigused — Määruse nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 75)) | 39 |
| 2010/C 161/61 | Kohtuasi T-110/08: Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — Freixenet versus Siseturu Ühtlustamise Amet (musta mattvärvi pudeli kuju) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi, mis kujutab endast musta mattvärvi pudelit, taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3) — Põhjendamiskohustus — Kaitseõigused — Määruse nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 75)) | 40 |
| 2010/C 161/62 | Kohtuasi T-586/08: Üldkohtu 29. aprilli 2010. aasta otsus — Kerma versus Siseturu Ühtlustamise Amet (BIOPIETRA) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi BIOPIETRA taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 2 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b) | 40 |
| 2010/C 161/63 | Kohtuasi T-22/09: Üldkohtu 15. aprilli 2010. aasta määrus — Katjes Fassin versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Panda näo kujutis) (Ühenduse kaubamärk — Kontrollija poolne registreerimisest keeldumine — Registreerimistaotluse tagasivõtmine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine) | 40 |
| 2010/C 161/64 | Kohtuasi T-18/10 R: Üldkohtu presidendi 30. aprilli 2010. aasta määrus — Inuit Tapiriit Kanatami jt versus parlament ja nõukogu (Ajutiste meetmete kohaldamine — Määrus (EÜ) nr 1007/2009 — Hülgetoodetega kauplemine — Impordi- ja müügikeeld — Erand inuittide kogukondade toetamiseks — Taotlus kohaldamise peatamiseks — Vastuvõetavus — Fumus boni iuris — Kiireloomulisuse puudumine) | 41 |
| 2010/C 161/65 | Kohtuasi T-103/10 P(R): Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta määrus — parlament versus U (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Teenistusest vabastamise otsus — Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi määrus ajutiste meetmete kohaldamise menetluses — Kiireloomulisuse puudumine) | 41 |
| 2010/C 161/66 | Kohtuasi T-429/09: 21. oktoobril 2009 esitatud hagi — Campailla versus komisjon | 42 |
| 2010/C 161/67 | Kohtuasi T-510/09 P: V 12. aprillil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 21. oktoobri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas F-33/08: V versus komisjon | 42 |
| 2010/C 161/68 | Kohtuasi T-15/10: 25. jaanuaril 2010 esitatud hagi — Noko Ngele versus komisjon | 43 |
| 2010/C 161/69 | Kohtuasi T-154/10: 2. aprillil 2010 esitatud hagi — Prantsusmaa versus komisjon | 43 |
| 2010/C 161/70 | Kohtuasi T-158/10: 9. aprillil 2010 esitatud hagi — Dow Chemical versus nõukogu | 44 |
| 2010/C 161/71 | Kohtuasi T-159/10: 9. aprillil 2010 esitatud hagi — Air France versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Rööpküliku kujutis) | 45 |
| 2010/C 161/72 | Kohtuasi T-162/10: 13. aprillil 2010 esitatud hagi — Niki Luftfahrt versus komisjon | 45 |
| 2010/C 161/73 | Kohtuasi T-163/10: 7. aprillil 2010 esitatud hagi — Entegris versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Optimize Technologies (OPTIMIZE TECHNOLOGIES) | 46 |
| 2010/C 161/74 | Kohtuasi T-164/10: 13. aprillil 2010 esitatud hagi — Pioneer Hi-Bred International versus komisjon | 46 |
| 2010/C 161/75 | Kohtuasi T-167/10: 7. aprillil 2010 esitatud hagi — Evropaïki Dynamiki versus komisjon | 47 |
| 2010/C 161/76 | Kohtuasi T-168/10: 15. aprillil 2010 esitatud hagi — komisjon versus SEMEA | 48 |
| 2010/C 161/77 | Kohtuasi T-170/10: 19. aprillil 2010 esitatud hagi — CTG Luxembourg PSF versus Euroopa Kohus | 48 |
| 2010/C 161/78 | Kohtuasi T-172/10: 8. aprillil 2010 esitatud hagi — Colas versus Siseturu Ühtlustamise Amet — García-Teresa Gárate (BASE-SEAL) | 49 |
| 2010/C 161/79 | Kohtuasi T-175/10: 15. aprillil 2010 esitatud hagi — Milux versus Siseturu Ühtlustamise Amet (FERTILITYINVIVO) | 50 |
| 2010/C 161/80 | Kohtuasi T-176/10: 15. aprillil 2010 esitatud hagi — Seven versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Seven for all mankind (SEVEN FOR ALL MANKIND) | 50 |
| 2010/C 161/81 | Kohtuasi T-177/10: 19. aprillil 2010 esitatud hagi — Alcoa Transformazioni versus komisjon | 51 |
| 2010/C 161/82 | Kohtuasi T-178/10: 21. aprillil 2010 esitatud hagi — Hispaania versus komisjon | 52 |
| 2010/C 161/83 | Kohtuasi T-179/10: 21. aprillil 2010 esitatud hagi — Zitro IP versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Show Ball Informática (BINGO SHOWALL) | 53 |
| 2010/C 161/84 | Kohtuasi T-180/10: 16. aprillil 2010 esitatud hagi — Nickel Institute versus komisjon | 53 |
| 2010/C 161/85 | Kohtuasi T-182/10: 19. aprillil 2010 esitatud hagi — AISCAT versus komisjon | 54 |
| 2010/C 161/86 | Kohtuasi T-188/10: 26. aprillil 2010 esitatud hagi — DTL versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales (Solaria) | 55 |
| 2010/C 161/87 | Kohtuasi T-190/10: 22. aprillil 2010 esitatud hagi — Egan ja Hackett versus parlament | 55 |
| 2010/C 161/88 | Kohtuasi T-200/10: 29. aprillil 2010 esitatud hagi — Avery Dennison versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Dennison Hesperia (AVERY DENNISON) | 56 |
| 2010/C 161/89 | Kohtuasi T-109/04: Üldkohtu 16. aprilli 2010. aasta määrus — DB Schenker Rail Deutschland versus komisjon | 56 |
| 2010/C 161/90 | Kohtuasi T-511/08: Üldkohtu 13. aprilli 2010. aasta määrus — Unity OSG FZE versus nõukogu | 56 |
| | Avaliku Teenistuse Kohus |
| 2010/C 161/91 | Kohtuasi F-19/10: 29. märtsil 2010 esitatud hagi — Marsili versus komisjon | 57 |
| 2010/C 161/92 | Kohtuasi F-21/10: 31. märtsil 2010 esitatud hagi — Marcuccio versus komisjon | 57 |
| 2010/C 161/93 | Kohtuasi F-23/10: 16. aprillil 2010 esitatud hagi — Allen versus komisjon | 58 |
| 2010/C 161/94 | Kohtuasi F-24/10: 21. aprillil 2010 esitatud hagi — Kaskarelis versus komisjon | 58 |
| 2010/C 161/95 | Kohtuasi F-25/10: 28. aprillil 2010 esitatud hagi — AG(*) versus parlament | 58 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2010/C 161/02

Kohtuasi C-92/07: Euroopa Kohtu (teine koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Madalmaade Kuningriik (EMÜ-Türgi assotsiatsioonileping — Standstill- ja mittediskrimineerimiseeskirjad — Elamisloa taotlemise ja pikendamise eest lõivude maksmise kohustus — Maksmisele kuuluvate lõivude proportsionaalsus — Võrdlus liidu kodanike poolt maksmisele kuuluvate lõivudega — Assotsiatsioonilepingu artikkel 9 — Lisaprotokolli artikli 41 lõige 1 — Assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/80 artikli 10 lõige 1 ja artikkel 13)

versus

2

2010/C 161/03

Kohtuasi C-246/07: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Rootsi Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — EÜ artikli 10 ja EÜ artikli 300 lõike 1 rikkumine — Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon — Liikmesriigi ühepoolne ettepanek kanda aine selle konventsiooni A lisasse)

versus

3

2010/C 161/04

Kohtuasi C-423/07: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Hispaania Kuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 93/37/EMÜ — Artiklid 3 ja 11 — Ehitustööde kontsessioonid — Avaldamiskohustus — Kohustuse ulatus — Hanketeade — Kontsessiooni eseme ja tööde asukoha kirjeldamine — Täiendavad ehitustööd, mida hanketeates ja hankedokumentides sõnaselgelt ette ei nähtud — Võrdse kohtlemise põhimõte)

versus

3

2010/C 161/05

Kohtuasi C-160/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Teenuste riigihange — EÜ artiklid 43 ja 49 — Direktiivid 92/50/EMÜ ja 2004/18/EÜ — Avalikud päästeteenused — Kiirabi transporditeenused ja kvalifitseeritud patsiendiveoteenused — Läbipaistvuse tagamise kohustus — EÜ artikkel 45 — Avaliku võimu teostamisega seotud tegevused — EÜ artikli 86 lõige 2 — Üldist majandushuvi pakkuvad teenused)

versus

4

2010/C 161/06

Kohtuasi C-230/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Østre Landsret (Taani) eelotsusetaotlus) — Dansk Transport og Logistik versus Skatteministret (Ühenduse tolliseadustik — Artikkel 202, artikli 215 lõiked 1 ja 3, artikli 217 lõige 1 ja artikli 233 esimese lõigu punkt d — Kinnipeetud ja samaaegselt või hiljem konfiskeeritud kauba mõiste — Tolliseadustiku rakendusmäärus — Artikkel 867a — Direktiiv 92/12/EMÜ — Artikli 5 lõiked 1 ja 2, artikkel 6, artikli 7 lõige 1 ning artiklid 8 ja 9 — Kuues käibemaksudirektiiv — Artikkel 7, artikli 10 lõige 3 ja artikli 16 lõige 1 — Kauba ebaseaduslik tolliterritooriumile toomine — Kauba vedu TIR-märkmiku alusel — Kinnipidamine ja hävitamine — Tollivõla, aktsiisi ning käibemaksu tasumise kohustuse tekkimise liikmesriigi kindlaksmääramine — Tolli- ja maksuvõla lõppemine)

versus

4

2010/C 161/07

Kohtuasi C-265/08: Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. aprilli 2010. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Federutility, Assogas, Libarna Gas spa, Collino Commercio spa, Sadori gas spa, Egea Commerciale, E.On Vendita srl, Sorgenia spa versus Autorità per l'energia elettrica e il gas (Direktiiv 2003/55/EÜ — Maagaasi siseturg — Riigi sekkumine maagaasi tarnimise hinda pärast 1. juulit 2007 — Gaasisektoris tegutsevate ettevõtjate avaliku teenuse osutamise kohustused)

versus

6

2010/C 161/08

Kohtuasi C-340/08: Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (House of Lords’i (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) — The Queen, M jt versus Her Majesty’s Treasury (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika — Osama bin Ladeni, Al Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud piirangud — Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine — Määrus (EÜ) nr 881/2002 — Artikli 2 lõige 2 — Keeld anda rahalisi vahendeid selle määruse I lisas loetletud isikute või üksuste käsutusse — Ulatus — I lisas loetletud isiku abikaasale antavad sotsiaalkindlustushüvitised või sotsiaaltoetused)

versus

6

2010/C 161/09

Kohtuasi C-346/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Direktiiv 2001/80/EÜ — Reostus ja saasted — Põletusseadmed — Teatavate õhku eralduvate saasteainete piiramine — Direktiivi kohaldamata jätmine Lynemouthi (Ühendkuningriik) elektrijaama suhtes)

versus

7

2010/C 161/10

Kohtuasi C-446/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Conseil d’État (Prantsusmaa) eelotsusetaotlus) — Solgar Vitamin’s France, Valorimer SARL, Christian Fenioux, L’Arbre de Vie SARL, Source Claire, Nord Plantes EURL, RCS Distribution, Ponroy Santé, Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires versus Ministre de l’Économie, des Finances et de l’Emploi, Ministre de la Santé, de la Jeunesse et des Sports, Ministre de l’Agriculture et de la Pêche (Direktiiv 2002/46/EÜ — Toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine — Vitamiinid ja mineraalained, mida on lubatud kasutada toidulisandite valmistamisel — Maksimumkogused — Liidu tasandil ühtlustamine — Puudumine — Liikmesriikide pädevus — Kõnealuste koguste kehtestamisel järgitavad eeskirjad ja arvessevõetavad kriteeriumid — Siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse kõnealused kogused — Nullkoguse kehtestamine)

versus

8

2010/C 161/11

Kohtuasi C-486/08: Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Landesgericht Innsbrucki (Austria) eelotsusetaotlus) — Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols versus Land Tirol (Sotsiaalpoliitika — Osalist tööaega ja tähtajalist tööd käsitlevad raamkokkulepped — Siseriiklike õigusnormidega nende lepinguliste töötajate suhtes ette nähtud ebasoodsamad sätted, kes töötavad osalise tööajaga, teevad juhutöid või töötavad tähtajalise töölepingu alusel — Võrdse kohtlemise põhimõte)

versus

9

2010/C 161/12

Kohtuasi C-510/08: Euroopa Kohtu (teine koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Finanzgericht Düsseldorfi (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Vera Mattner versus Finanzamt Velbert (Kapitali vaba liikumine — EÜ artiklid 56 ja 58 — Kinkemaks — Hoonestatud maatükk — Õigus teha maksustatavast summast mahaarvamisi — Residentide ja mitteresidentide erinev kohtlemine)

versus

10

2010/C 161/13

Liidetud kohtuasjad C-536/08 ja C-539/08: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Staatssecretaris van Financiën versus X (C-536/08), fiscale eenheid Facet BV/Facet Trading BV (C-539/08) (Kuues käibemaksudirektiiv — Artikli 17 lõiked 2 ja 3 — Artikkel 28b A osa lõige 2 — Mahaarvamisõigus — Liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise üleminekukord — Ühendusesisese kauba omandamise koht)

versus

10

2010/C 161/14

Kohtuasi C-62/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) — The Queen, Association of the British Pharmaceutical Industry versus Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency (Direktiiv 2001/83/EÜ — Artikkel 94 — Rahalised soodustused arstipraksistele, mis kirjutavad patsientidele välja teatavaid ravimeid — Riiklikud tervishoiuasutused — Arstid — Ravimite väljakirjutamise vabadus)

versus

11

2010/C 161/15

Kohtuasi C-82/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Symvoulio tis Epikrateias’e eelotsusetaotlus — Kreeka) — Dimos Agios Nikolaos — Kriti versus Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon (Määrus (EÜ) nr 2152/2003 — Metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire — Mõisted — Mõisted mets ja muu metsamaa — Kohaldamisala)

versus

11

2010/C 161/16

Kohtuasi C-102/09: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Tribunale di Firenze (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Camar Srl versus Presidente del Consiglio dei Ministri (Rahvusvahelised lepingud — Yaoundé konventsioon — Neljas AKV-EMÜ Lomé konventsioon — Standstill-klausel — Siseriiklik maks — Banaanid)

versus

12

2010/C 161/17

Kohtuasi C-122/09: Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta aasta otsus (Symvoulio tis Epikatreiase (Kreeka) eelotsusetaotlus) — Enosi Efopliston Aktoploïas jt versus Ypourgos Emporikis Naftilías, Ypourgos Aigaíou (Meretransport — Merekabotaaž — Määrus (EMÜ) nr 3577/92 — Ajutine erand selle määruse kohaldamisest — Liikmesriikide kohustus hoiduda enne erandi tähtaja lõppemist vastu võtmast õigusnorme, mis võivad nimetatud määruse kohaldamist tõsiselt kahjustada)

versus

12

2010/C 161/18

Kohtuasi C-123/09: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Finanzgericht Müncheni eelotsusetaotlus — Saksamaa) — Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co.KG versus Hauptzollamt München (Ühine tollitariifistik — Tariifirubriik — Ratsakinnaste klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuris — Rubriik 3926 — Rubriik 6116)

versus

13

2010/C 161/19

Kohtuasi C-124/09: Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Raad van State eelotsusetaotlus — Madalmaad) — Smit Reizen BV versus Minister van Verkeer en Waterstaat (Eelotsusetaotlus — Määrused (EMÜ) nr 3820/85 ja nr 3821/85 — Maanteevedu — Registreerimiskohustus — Puhkeaeg ja muu tööaeg — Aeg, mis kulub sõiduks kohta, kus võetakse üle sõidumeerikuga varustatud sõiduk — Mõiste peamine tegevuskoht)

versus

13

2010/C 161/20

Kohtuasi C-374/09 P: Constantin Hârsulescu 23. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (kuues koda) 22. juuli 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-234/09: Hârsulescu versus Rumeenia

versus

14

2010/C 161/21

Kohtuasi C-109/10 P: Solvay SA 1. märtsil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 17. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-57/01: Solvay versus komisjon

versus

14

2010/C 161/22

Kohtuasi C-110/10 P: Solvay SA 1. märtsil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 17. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-58/01: Solvay versus komisjon

versus

16

2010/C 161/23

Kohtuasi C-124/10 P: Euroopa Komisjoni 8. märtsil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 15. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-156/04: Électricité de France (EDF) versus komisjon

versus

16

2010/C 161/24

Kohtuasi C-125/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundespantentgericht (Saksamaa) 9. märtsil 2010 — Merck & Co Inc versus Deutsches Patent- und Markenamt

versus

17

2010/C 161/25

Kohtuasi C-134/10: 15. märtsil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Belgia Kuningriik

versus

18

2010/C 161/26

Kohtuasi C-136/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curte de Apel Târgu-Mureș (Rumeenia) 15. märtsil 2010 — Daniel Ionel Obreja versus Direcția Generală a Finanțelor Publice a județului Mureș, Administrația Fondului pentru Mediu

versus

18

2010/C 161/27

Kohtuasi C-140/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van Cassatie van België (Belgia) 17. märtsil 2010 — Greenstar-Kanzi Europe NV versus Jean Hustin ja Jo Goossens

versus

19

2010/C 161/28

Kohtuasi C-141/10: 16. märtsil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Madalmaade Kuningriik

versus

19

2010/C 161/29

Kohtuasi C-148/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van Beroep te Brussel (Belgia) 29. märtsil 2010 — NV Express Line versus Belgisch Instituut voor Postdiensten en Telecommunicatie

versus

20

2010/C 161/30

Kohtuasi C-150/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de première instance de Bruxelles (Belgia) 29. märtsil 2010 — Bureau d’Intervention et de restitution belge (BIRB) versus Beneo Orafti SA

versus

21

2010/C 161/31

Kohtuasi C-151/10: Eelotsusetaotlus, mille on 31. märtsil 2010 esitanud Arbeidshof te Antwerpen (Belgia) — NV Dai Cugini versus Rijksdienst voor Sociale Zekerheid

versus

22

2010/C 161/32

Kohtuasi C-155/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court of the United Kingdom 2. aprillil 2010 — Williams jt versus British Airways plc

versus

23

2010/C 161/33

Kohtuasi C-158/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Raad van State (Madalmaad) 6. aprillil 2010 — Johan Leendert Holding B.V. versus Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

versus

24

2010/C 161/34

Kohtuasi C-159/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Saksamaa) 2. aprillil 2010 — Gerhard Fuchs versus Land Hessen

versus

24

2010/C 161/35

Kohtuasi C-160/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Saksamaa) 2. aprillil 2010 — Peter Köhler versus Land Hessen

versus

26

2010/C 161/36

Kohtuasi C-162/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa) 7. aprillil 2010 — Phonographic Performance (Iirimaa) Ltd versus Iirimaa ja Attorney General

versus

28

2010/C 161/37

Kohtuasi C-163/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Isernia (Itaalia) 2. aprillil 2010 — kriminaalasi Aldo Patriciello süüdistuses

28

2010/C 161/38

Kohtuasi C-164/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Emanuele Ferazzoli versus Ministero dell’Interno

versus

29

2010/C 161/39

Kohtuasi C-165/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Cosima Barberio versus Ministero dell’Interno

versus

29

2010/C 161/40

Kohtuasi C-166/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Patrizia Banchetti versus Ministero dell’Interno

versus

30

2010/C 161/41

Kohtuasi C-167/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Andrea Palomba versus Ministero dell’Interno

versus

30

2010/C 161/42

Kohtuasi C-168/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Michele Fanelli versus Ministero dell’Interno

versus

30

2010/C 161/43

Kohtuasi C-169/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Sandra Castronovo versus Ministero dell’Interno

versus

31

2010/C 161/44

Kohtuasi C-170/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Mirko De Filippo versus Ministero dell’Interno

versus

31

2010/C 161/45

Kohtuasi C-171/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Andrea Sacripanti versus Ministero dell’Interno

versus

32

2010/C 161/46

Kohtuasi C-172/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Emiliano Orru’ versus Ministero dell’Interno

versus

32

2010/C 161/47

Kohtuasi C-173/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Fabrizio Cariulo versus Ministero dell’Interno

versus

32

2010/C 161/48

Kohtuasi C-174/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Paola Tonachella versus Ministero dell’Interno

versus

33

2010/C 161/49

Kohtuasi C-175/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Pietro Calogero versus Ministero dell’Interno

versus

33

2010/C 161/50

Kohtuasi C-176/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Danilo Spina versus Ministero dell’Interno

versus

34

2010/C 161/51

Kohtuasi C-178/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Târgu-Mureș (Rumeenia) 17. märtsil 2010 — Ministerul Economiei și Finanțelor, Direcția Generală a Finanțelor Publice Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș versus SC Darmi SRL

versus

34

2010/C 161/52

Kohtuasi C-179/10: 9. aprillil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Prantsuse Vabariik

versus

35

2010/C 161/53

Kohtuasi C-188/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 16. aprillil 2010 — kriminaalasi Aziz Melki süüdistuses

35

2010/C 161/54

Kohtuasi C-189/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 16. aprillil 2010 — kriminaalasi Sélim Abdeli süüdistuses

36

2010/C 161/55

Kohtuasi C-191/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 19. aprillil 2010 — Äriühing Rastelli Davide et C. versus Jean-Charles Hidoux, äriühingu Médiasucre international pankrotihaldur

versus

36

2010/C 161/56

Kohtuasi C-196/10: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Düsseldorf (Saksamaa) 22. aprillil 2010 — Paderborner Brauerei Haus Cramer KG versus Hauptzollamt Bielefeld

versus

37

Üldkohus

2010/C 161/57

Liidetud kohtuasjad T-303/06 ja T-337/06: Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — UniCredito Italiano versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Union Investment Privatfonds (UNIWEB) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse sõnamärkide UNIWEB ja UniCredit Wealth Management taotluses — Varasemad siseriiklikud sõnamärgid UNIFONDS ja UNIRAK ning varasem siseriiklik kujutismärk UNIZINS — Suhteline keeldumispõhjus — Segiajamise tõenäosus — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

38

2010/C 161/58

Kohtuasi T-392/06: Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — Union Investment Privatfonds versus Siseturu Ühtlustamise Amet OHMI — Unicre-Cartão International De Crédito (unibanco) (Ühenduse kaubamärk — Vastulausemenetlus — Ühenduse kujutismärgi unibanco taotlus — Varasemad siseriiklikud kujutismärgid UniFLEXIO, UniVARIO ja UniZERO — Dokumentide esitamine hilinemisega — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 74 lõikest 2 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 76 lõige 2) tulenev kaalutlusõigus)

versus

38

2010/C 161/59

Kohtuasi T-388/07: Üldkohtu 6. mai 2010. aasta otsus — Comune di Napoli versus komisjon (ERF — Rahalise toetuse vähendamine — Linna pilootprojekt Napoli linna telemaatikavõrgu loomiseks — Mõiste eiramine — Toetuskõlblikud kulud)

versus

39

2010/C 161/60

Kohtuasi T-109/08: Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — Freixenet versus Siseturu Ühtlustamise Amet (valget mattvärvi pudeli kuju) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi, mis kujutab endast valget mattvärvi pudelit, taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3) — Põhjendamiskohustus — Kaitseõigused — Määruse nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 75))

versus

39

2010/C 161/61

Kohtuasi T-110/08: Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — Freixenet versus Siseturu Ühtlustamise Amet (musta mattvärvi pudeli kuju) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse kaubamärgi, mis kujutab endast musta mattvärvi pudelit, taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3) — Põhjendamiskohustus — Kaitseõigused — Määruse nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 75))

versus

40

2010/C 161/62

Kohtuasi T-586/08: Üldkohtu 29. aprilli 2010. aasta otsus — Kerma versus Siseturu Ühtlustamise Amet (BIOPIETRA) (Ühenduse kaubamärk — Ühenduse sõnamärgi BIOPIETRA taotlus — Absoluutne keeldumispõhjus — Eristusvõime puudumine — Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 2 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b)

versus

40

2010/C 161/63

Kohtuasi T-22/09: Üldkohtu 15. aprilli 2010. aasta määrus — Katjes Fassin versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Panda näo kujutis) (Ühenduse kaubamärk — Kontrollija poolne registreerimisest keeldumine — Registreerimistaotluse tagasivõtmine — Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

versus

40

2010/C 161/64

Kohtuasi T-18/10 R: Üldkohtu presidendi 30. aprilli 2010. aasta määrus — Inuit Tapiriit Kanatami jt versus parlament ja nõukogu (Ajutiste meetmete kohaldamine — Määrus (EÜ) nr 1007/2009 — Hülgetoodetega kauplemine — Impordi- ja müügikeeld — Erand inuittide kogukondade toetamiseks — Taotlus kohaldamise peatamiseks — Vastuvõetavus — Fumus boni iuris — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

41

2010/C 161/65

Kohtuasi T-103/10 P(R): Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta määrus — parlament versus U (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Teenistusest vabastamise otsus — Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi määrus ajutiste meetmete kohaldamise menetluses — Kiireloomulisuse puudumine)

versus

41

2010/C 161/66

Kohtuasi T-429/09: 21. oktoobril 2009 esitatud hagi — Campailla versus komisjon

versus

42

2010/C 161/67

Kohtuasi T-510/09 P: V 12. aprillil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 21. oktoobri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas F-33/08: V versus komisjon

versus

42

2010/C 161/68

Kohtuasi T-15/10: 25. jaanuaril 2010 esitatud hagi — Noko Ngele versus komisjon

versus

43

2010/C 161/69

Kohtuasi T-154/10: 2. aprillil 2010 esitatud hagi — Prantsusmaa versus komisjon

versus

43

2010/C 161/70

Kohtuasi T-158/10: 9. aprillil 2010 esitatud hagi — Dow Chemical versus nõukogu

versus

44

2010/C 161/71

Kohtuasi T-159/10: 9. aprillil 2010 esitatud hagi — Air France versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Rööpküliku kujutis)

versus

45

2010/C 161/72

Kohtuasi T-162/10: 13. aprillil 2010 esitatud hagi — Niki Luftfahrt versus komisjon

versus

45

2010/C 161/73

Kohtuasi T-163/10: 7. aprillil 2010 esitatud hagi — Entegris versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Optimize Technologies (OPTIMIZE TECHNOLOGIES)

versus

46

2010/C 161/74

Kohtuasi T-164/10: 13. aprillil 2010 esitatud hagi — Pioneer Hi-Bred International versus komisjon

versus

46

2010/C 161/75

Kohtuasi T-167/10: 7. aprillil 2010 esitatud hagi — Evropaïki Dynamiki versus komisjon

versus

47

2010/C 161/76

Kohtuasi T-168/10: 15. aprillil 2010 esitatud hagi — komisjon versus SEMEA

versus

48

2010/C 161/77

Kohtuasi T-170/10: 19. aprillil 2010 esitatud hagi — CTG Luxembourg PSF versus Euroopa Kohus

versus

48

2010/C 161/78

Kohtuasi T-172/10: 8. aprillil 2010 esitatud hagi — Colas versus Siseturu Ühtlustamise Amet — García-Teresa Gárate (BASE-SEAL)

versus

49

2010/C 161/79

Kohtuasi T-175/10: 15. aprillil 2010 esitatud hagi — Milux versus Siseturu Ühtlustamise Amet (FERTILITYINVIVO)

versus

50

2010/C 161/80

Kohtuasi T-176/10: 15. aprillil 2010 esitatud hagi — Seven versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Seven for all mankind (SEVEN FOR ALL MANKIND)

versus

50

2010/C 161/81

Kohtuasi T-177/10: 19. aprillil 2010 esitatud hagi — Alcoa Transformazioni versus komisjon

versus

51

2010/C 161/82

Kohtuasi T-178/10: 21. aprillil 2010 esitatud hagi — Hispaania versus komisjon

versus

52

2010/C 161/83

Kohtuasi T-179/10: 21. aprillil 2010 esitatud hagi — Zitro IP versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Show Ball Informática (BINGO SHOWALL)

versus

53

2010/C 161/84

Kohtuasi T-180/10: 16. aprillil 2010 esitatud hagi — Nickel Institute versus komisjon

versus

53

2010/C 161/85

Kohtuasi T-182/10: 19. aprillil 2010 esitatud hagi — AISCAT versus komisjon

versus

54

2010/C 161/86

Kohtuasi T-188/10: 26. aprillil 2010 esitatud hagi — DTL versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales (Solaria)

versus

55

2010/C 161/87

Kohtuasi T-190/10: 22. aprillil 2010 esitatud hagi — Egan ja Hackett versus parlament

versus

55

2010/C 161/88

Kohtuasi T-200/10: 29. aprillil 2010 esitatud hagi — Avery Dennison versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Dennison Hesperia (AVERY DENNISON)

versus

56

2010/C 161/89

Kohtuasi T-109/04: Üldkohtu 16. aprilli 2010. aasta määrus — DB Schenker Rail Deutschland versus komisjon

versus

56

2010/C 161/90

Kohtuasi T-511/08: Üldkohtu 13. aprilli 2010. aasta määrus — Unity OSG FZE versus nõukogu

versus

56

Avaliku Teenistuse Kohus

2010/C 161/91

Kohtuasi F-19/10: 29. märtsil 2010 esitatud hagi — Marsili versus komisjon

versus

57

2010/C 161/92

Kohtuasi F-21/10: 31. märtsil 2010 esitatud hagi — Marcuccio versus komisjon

versus

57

2010/C 161/93

Kohtuasi F-23/10: 16. aprillil 2010 esitatud hagi — Allen versus komisjon

versus

58

2010/C 161/94

Kohtuasi F-24/10: 21. aprillil 2010 esitatud hagi — Kaskarelis versus komisjon

versus

58

2010/C 161/95

Kohtuasi F-25/10: 28. aprillil 2010 esitatud hagi — AG(*) versus parlament

versus

58

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/1

---

(2010/C 161/01)

Euroopa Kohtu viimane väljaanne Euroopa Liidu Teatajas

ELT C 148, 5.6.2010

Eelmised väljaanded

ELT C 134, 22.5.2010

ELT C 113, 1.5.2010

ELT C 100, 17.4.2010

ELT C 80, 27.3.2010

ELT C 63, 13.3.2010

ELT C 51, 27.2.2010

Käesolevad tekstid on kättesaadavad:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/2

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Madalmaade Kuningriik

(Kohtuasi C-92/07) (1)

(EMÜ-Türgi assotsiatsioonileping - Standstill- ja mittediskrimineerimiseeskirjad - Elamisloa taotlemise ja pikendamise eest lõivude maksmise kohustus - Maksmisele kuuluvate lõivude proportsionaalsus - Võrdlus liidu kodanike poolt maksmisele kuuluvate lõivudega - Assotsiatsioonilepingu artikkel 9 - Lisaprotokolli artikli 41 lõige 1 - Assotsiatsiooninõukogu otsuse nr 1/80 artikli 10 lõige 1 ja artikkel 13)

(2010/C 161/02)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: P.J. Kuijper ja S. Boelaert)

Kostja: Madalmaade Kuningriik (esindaja: H. G. Sevenster ja C. Wissels ning M. de Grave)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: M. Lumma ja J. Möller)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — 12. septembril 1963. aastal Ankaras allkirjastatud lepingu assotsiatsiooni loomiseks Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel, mille nõukogu on sõlminud ühenduse nimel 23. detsembri 1963. aasta otsusega nr 64/732/EMÜ (EÜT 1964, 217, lk 3685; ELT eriväljaanne 11/11, lk 10) artikli 9, lisaprotokolli, mille ühenduse nimel on heaks kiitnud ja kinnitanud nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrusega (EMÜ) nr 2760/72 (EÜT L 293, lk 1; ELT eriväljaanne 11/11, lk 41) artikli 41 ja 19. septembri 1980. aasta otsuse nr 1/80 Euroopa Ühenduse ja Türgi vahelise assotsiatsiooni arengu kohta artikli 10 lõike 1 ja artikli 13 rikkumine — Elamislubadega seonduvad diskrimineerivad lõivud

Resolutsioon

| 1. | Kuna Madalmaade Kuningriik on kehtestanud ja säilitanud elamislubade väljastamise eeskirjad, mis näevad ette ebaproportsionaalsed lõivud võrreldes nendega, mis on kehtestatud liikmesriikide kodanike suhtes samalaadsete dokumentide väljastamise eest, ning kuna ta kohaldab neid eeskirju Türgi kodanike suhtes, kellel on Madalmaades elamisõigus vastavalt:






  — | assotsiatsioonilepingule Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel, millele kirjutasid 12. septembril 1963 Ankaras alla ühelt poolt Türgi Vabariik ning teiselt poolt EMÜ liikmesriigid ja ühendus ning mis sõlmiti, kiideti heaks ja kinnitati ühenduse nimel nõukogu 23. detsembri 1963. aasta otsusega 64/732/EMÜ, |
| --- | --- | --- |

1.

Kuna Madalmaade Kuningriik on kehtestanud ja säilitanud elamislubade väljastamise eeskirjad, mis näevad ette ebaproportsionaalsed lõivud võrreldes nendega, mis on kehtestatud liikmesriikide kodanike suhtes samalaadsete dokumentide väljastamise eest, ning kuna ta kohaldab neid eeskirju Türgi kodanike suhtes, kellel on Madalmaades elamisõigus vastavalt:

—

assotsiatsioonilepingule Euroopa Majandusühenduse ja Türgi vahel, millele kirjutasid 12. septembril 1963 Ankaras alla ühelt poolt Türgi Vabariik ning teiselt poolt EMÜ liikmesriigid ja ühendus ning mis sõlmiti, kiideti heaks ja kinnitati ühenduse nimel nõukogu 23. detsembri 1963. aasta otsusega 64/732/EMÜ,

| — | 23. novembril 1970 Brüsselis allkirjastatud lisaprotokollile, mis sõlmiti, kiideti heaks ja kinnitati ühenduse nimel nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrusega (EMÜ) nr 2760/72, ning |
| --- | --- |

—

23. novembril 1970 Brüsselis allkirjastatud lisaprotokollile, mis sõlmiti, kiideti heaks ja kinnitati ühenduse nimel nõukogu 19. detsembri 1972. aasta määrusega (EMÜ) nr 2760/72, ning

| — | otsusele nr 1/80, mille võttis 19. septembril 1980. aastal vastu assotsiatsiooninõukogu, mis loodi assotsiatsioonilepinguga ja mis koosneb ühelt poolt liikmesriikide valitsuste, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmetest ning teiselt poolt Türgi valitsuse liikmetest, |
| --- | --- |

—

otsusele nr 1/80, mille võttis 19. septembril 1980. aastal vastu assotsiatsiooninõukogu, mis loodi assotsiatsioonilepinguga ja mis koosneb ühelt poolt liikmesriikide valitsuste, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni liikmetest ning teiselt poolt Türgi valitsuse liikmetest,

siis on Madalmaade Kuningriik rikkunud temale assotsiatsioonilepingu artiklist 9, lisaprotokolli artiklist 41 ning otsuse nr 1/80 artikli 10 lõikest 1 ja artiklist 13 tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Madalmaade Kuningriigilt. Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Madalmaade Kuningriigilt. Jätta Saksamaa Liitvabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 95, 28.4.2007.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/3

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Rootsi Kuningriik

(Kohtuasi C-246/07) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - EÜ artikli 10 ja EÜ artikli 300 lõike 1 rikkumine - Püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioon - Liikmesriigi ühepoolne ettepanek kanda aine selle konventsiooni A lisasse)

(2010/C 161/03)

Kohtumenetluse keel: rootsi

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Valero Jordana ja C. Tufvesson)

Kostja: Rootsi Kuningriik (esindajad: A. Kruse ja A. Falk)

Kostja toetuseks menetlusse astujad: Taani Kuningriik (esindajad: C. Pilgaard Zinglersen ja R. Holdgaard), Madalmaade Kuningriik (esindajad: C. M. Wissels ja D. J. M. de Grave), Soome Vabariik (esindaja: J. Heliskoski), Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindaja: V. Jackson ja D. Anderson, QC)

Ese

Liikmesriigi kohustuse rikkumine — EÜ artikli 10 ja EÜ artikli 300 lõike 1 rikkumine — Ühepoolne ettepanek lisada teatud aine, perfluorooktaansulfonaat, püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse

Resolutsioon

| 1. | Kuna Rootsi Kuningriik tegi ühepoolselt ettepaneku lisada teatud aine, perfluorooktaansulfonaat, püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse, siis on ta rikkunud EÜ artiklist 10 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Rootsi Kuningriik tegi ühepoolselt ettepaneku lisada teatud aine, perfluorooktaansulfonaat, püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni A lisasse, siis on ta rikkunud EÜ artiklist 10 tulenevaid kohustusi.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt. |
| --- | --- |

3.

Mõista Euroopa Komisjoni kohtukulud välja Rootsi Kuningriigilt.

| 4. | Taani Kuningriik, Madalmaade Kuningriik, Soome Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

4.

Taani Kuningriik, Madalmaade Kuningriik, Soome Vabariik ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 183, 4.8.2007.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/3

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Hispaania Kuningriik

(Kohtuasi C-423/07) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 93/37/EMÜ - Artiklid 3 ja 11 - Ehitustööde kontsessioonid - Avaldamiskohustus - Kohustuse ulatus - Hanketeade - Kontsessiooni eseme ja tööde asukoha kirjeldamine - Täiendavad ehitustööd, mida hanketeates ja hankedokumentides sõnaselgelt ette ei nähtud - Võrdse kohtlemise põhimõte)

(2010/C 161/04)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: D. Kukovec, M. Konstantinidis, S. Pardo Quintillán ja abogada M. Canal Fontcuberta)

Kostja: Hispaania Kuningriik (esindaja: F. Díez Moreno)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37/EMÜ, millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord (EÜT L 199, lk 54; ELT eriväljaanne 06/02, lk 163), artikli 3 ning artikli 11 lõigete 3, 6, 7 ja 12 rikkumine — Võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtete rikkumine — Tööd, mis ei ole kontsessioonilepingu ese — Lepingu sõlmimine pärast kontsessioonilepingu sõlmimist

Resolutsioon

| 1. | Kuna Iberpistasega sõlmiti 5. novembril 1999 leping






  — | kolmanda sõiduraja ehitamiseks kummaski sõidusuunas kiirtee A-6 Villalba ja Valle de los Caídose vahelisele tasulisele lõigule, |
| --- | --- | --- |

1.

Kuna Iberpistasega sõlmiti 5. novembril 1999 leping

—

kolmanda sõiduraja ehitamiseks kummaski sõidusuunas kiirtee A-6 Villalba ja Valle de los Caídose vahelisele tasulisele lõigule,

| — | kolmanda pööratava sõidusuunaga sõiduraja ja uue tunneli ehitamiseks kiirtee A-6 Valle de los Caídose ja San Rafaeli linna vahelisele tasulisele lõigule ja |
| --- | --- |

—

kolmanda pööratava sõidusuunaga sõiduraja ja uue tunneli ehitamiseks kiirtee A-6 Valle de los Caídose ja San Rafaeli linna vahelisele tasulisele lõigule ja

| — | neljanda sõiduraja ehitamiseks kummaski sõidusuunas kiirtee A-6 Madridi ja Villalba vahelisele tasuta lõigule, |
| --- | --- |

—

neljanda sõiduraja ehitamiseks kummaski sõidusuunas kiirtee A-6 Madridi ja Villalba vahelisele tasuta lõigule,

ilma et need tööd oleks olnud nimetatud riiklike ehitustööde kontsessioonilepingu esemes, nii nagu see oli kirjeldatud Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud hanketeates ja hankedokumentides, siis on Hispaania Kuningriik rikkunud kohustusi, mis tulenevad nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/37/EMÜ (millega kooskõlastatakse riiklike ehitustöölepingute sõlmimise kord) artikli 3 lõikest 1 ning artikli 11 lõigetest 3 ja 6, tõlgendatuna koosmõjus selle direktiivi V lisaga.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Mõista kohtukulud välja Hispaania Kuningriigilt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja Hispaania Kuningriigilt.

---

(1)  ELT C 297, 8.12.2007.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/4

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Saksamaa Liitvabariik

(Kohtuasi C-160/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Teenuste riigihange - EÜ artiklid 43 ja 49 - Direktiivid 92/50/EMÜ ja 2004/18/EÜ - Avalikud päästeteenused - Kiirabi transporditeenused ja kvalifitseeritud patsiendiveoteenused - Läbipaistvuse tagamise kohustus - EÜ artikkel 45 - Avaliku võimu teostamisega seotud tegevused - EÜ artikli 86 lõige 2 - Üldist majandushuvi pakkuvad teenused)

(2010/C 161/05)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: M. Kellerbauer ja D. Kukovec)

Kostja: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: M. Lumma ja J. Möller)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Saksamaa Liitvabariik (esindajad: M. Lumma ja J. Möller)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — EÜ artiklite 43 ja 49 ning nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EÜ, millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord, (EÜT L 209, lk 1; ELT eriväljaanne 06/01, lk 322) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, lk 114; ELT eriväljaanne 06/07, lk 132) rikkumine — Kohalike ametivõimude praktika, mis seisneb päästeteenuste osutamist puudutavate lepingute sõlmimist ja kontsessioonide andmist ilma avatud menetluse läbiviimiseta riigihankelepingute sõlmimiseks, rikkudes läbipaistvuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid

Resolutsioon

| 1. | Kuna Saksamaa Liitvabariik ei avaldanud Saksi-Anhaldi, Nordrhein-Westfaleni ja Alam Saksi ning Saksi liidumaal hankemudeli kohaselt korraldatud avalike kiirabi transporditeenuste ja kvalifitseeritud patsiendiveoteenuste hankemenetluste tulemuste kohta teateid, siis on ta rikkunud nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ (millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord) artiklist 10 koostoimes kõnealuse direktiivi artikliga 16, või alates 1. veebruarist 2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) artiklist 22 koostoimes kõnealuse direktiivi artikli 35 lõikega 4 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Saksamaa Liitvabariik ei avaldanud Saksi-Anhaldi, Nordrhein-Westfaleni ja Alam Saksi ning Saksi liidumaal hankemudeli kohaselt korraldatud avalike kiirabi transporditeenuste ja kvalifitseeritud patsiendiveoteenuste hankemenetluste tulemuste kohta teateid, siis on ta rikkunud nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/50/EMÜ (millega kooskõlastatakse riiklike teenuslepingute sõlmimise kord) artiklist 10 koostoimes kõnealuse direktiivi artikliga 16, või alates 1. veebruarist 2006 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) artiklist 22 koostoimes kõnealuse direktiivi artikli 35 lõikega 4 tulenevaid kohustusi.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Euroopa Komisjon, Saksmaa Liitvabariik ja Madalmaade Kuningriik kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Komisjon, Saksmaa Liitvabariik ja Madalmaade Kuningriik kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 209, 15.8.2008.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/4

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Østre Landsret (Taani) eelotsusetaotlus) — Dansk Transport og Logistik versus Skatteministret

(Kohtuasi C-230/08) (1)

(Ühenduse tolliseadustik - Artikkel 202, artikli 215 lõiked 1 ja 3, artikli 217 lõige 1 ja artikli 233 esimese lõigu punkt d - „Kinnipeetud ja samaaegselt või hiljem konfiskeeritud” kauba mõiste - Tolliseadustiku rakendusmäärus - Artikkel 867a - Direktiiv 92/12/EMÜ - Artikli 5 lõiked 1 ja 2, artikkel 6, artikli 7 lõige 1 ning artiklid 8 ja 9 - Kuues käibemaksudirektiiv - Artikkel 7, artikli 10 lõige 3 ja artikli 16 lõige 1 - Kauba ebaseaduslik tolliterritooriumile toomine - Kauba vedu TIR-märkmiku alusel - Kinnipidamine ja hävitamine - Tollivõla, aktsiisi ning käibemaksu tasumise kohustuse tekkimise liikmesriigi kindlaksmääramine - Tolli- ja maksuvõla lõppemine)

(2010/C 161/06)

Kohtumenetluse keel: taani

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Østre Landsret

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Dansk Transport og Logistik

Kostja: Skatteministret

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Østre Landsret — Nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1; ELT eriväljaanne 02/04, lk 307), artiklite 215 ja 233, komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93, millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1; ELT eriväljaanne 02/06, lk 3), artikli 454, nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 179) artiklite 5 ja 6 ning nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) artiklite 7 ja 10 tõlgendamine — Tollivõla lõppemine seoses ühenduse tolliterritooriumile ebaseaduslikult toodud kauba konfiskeerimise ja hävitamisega liikmesriigi ametivõimude poolt

Resolutsioon

| 1. | Kaup, mille kohalik maksuhaldur on ebaseaduslikul ühenduse tolliterritooriumile toomisel kinni pidanud tsoonis, kus asub esimene tolliasutus ühenduse välispiiril, ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, on hõlmatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, muudetud 13. aprilli 1999. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 955/1999) artikli 233 esimese lõigu punktis d sisalduva „kinnipeetud ja samaaegselt või hiljem konfiskeeritud” kauba mõistega, nii et selle sätte alusel lõpeb tollivõlg. |
| --- | --- |

1.

Kaup, mille kohalik maksuhaldur on ebaseaduslikul ühenduse tolliterritooriumile toomisel kinni pidanud tsoonis, kus asub esimene tolliasutus ühenduse välispiiril, ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, on hõlmatud nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik, muudetud 13. aprilli 1999. aasta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 955/1999) artikli 233 esimese lõigu punktis d sisalduva „kinnipeetud ja samaaegselt või hiljem konfiskeeritud” kauba mõistega, nii et selle sätte alusel lõpeb tollivõlg.

| 2. | Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (muudetud nõukogu 30. detsembri 1996. aasta direktiiviga 96/99/EÜ) artikli 5 lõike 1 kolmandat lõiku ja artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kaup, mille kohalik maksuhaldur on ühendusse toomisel kinni pidanud ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, ei ole ühendusse imporditud, nii et aktsiisi tasumise kohustuse tekkimiseks vajalik teokoosseis selle kauba suhtes ei teki. Kauba osas, mis on kinni peetud pärast ebaseaduslikku ühenduse tolliterritooriumile toomist, nimelt pärast seda, kui kaup on väljunud tsoonist, kus asub esimene tolliasutus ühenduse tolliterritooriumil, ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, ei ole „aktsiis peatatud” selle direktiivi artikli 5 lõike 2 esimese taande ja artikli 6 lõike 1 punkti c tähenduses koosmõjus määruse nr 2913/92 (muudetud määrusega nr 955/1999) artikli 84 lõike 1 punkti a, artikli 98 ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele nr 2913/92, muudetud komisjoni 28. juuli 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1662/1999) artikliga 867a, nii et selle kauba osas on aktsiisi tasumise kohustuse tekkimiseks vajalik teokoosseis tekkinud ja seega on aktsiis selle kauba osas muutunud sissenõutavaks. |
| --- | --- |

2.

Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta (muudetud nõukogu 30. detsembri 1996. aasta direktiiviga 96/99/EÜ) artikli 5 lõike 1 kolmandat lõiku ja artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et kaup, mille kohalik maksuhaldur on ühendusse toomisel kinni pidanud ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, ei ole ühendusse imporditud, nii et aktsiisi tasumise kohustuse tekkimiseks vajalik teokoosseis selle kauba suhtes ei teki. Kauba osas, mis on kinni peetud pärast ebaseaduslikku ühenduse tolliterritooriumile toomist, nimelt pärast seda, kui kaup on väljunud tsoonist, kus asub esimene tolliasutus ühenduse tolliterritooriumil, ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, ei ole „aktsiis peatatud” selle direktiivi artikli 5 lõike 2 esimese taande ja artikli 6 lõike 1 punkti c tähenduses koosmõjus määruse nr 2913/92 (muudetud määrusega nr 955/1999) artikli 84 lõike 1 punkti a, artikli 98 ja komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele nr 2913/92, muudetud komisjoni 28. juuli 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1662/1999) artikliga 867a, nii et selle kauba osas on aktsiisi tasumise kohustuse tekkimiseks vajalik teokoosseis tekkinud ja seega on aktsiis selle kauba osas muutunud sissenõutavaks.

| 3. | Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (muudetud nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta direktiiviga 1999/85/EÜ) artikli 2 punkti 2 ning artiklit 7 ja artikli 10 lõiget 3 tuleb tõlgendada selliselt, et kaup, mille kohalik maksuhaldur on ühendusse toomisel kinni pidanud ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, ei ole ühendusse imporditud, nii et selle osas ei teki käibemaksu tasumise kohustuse tekkimiseks vajalikku teokoosseisu ning seega ei muutu see maks sissenõutavaks. Siiski tuleb selle direktiivi artikli 10 lõike 3 teist lõiku ja artikli 16 lõike 1 B osa punkti c koosmõjus määruse nr 2454/93 (muudetud määrusega nr 1662/1999) artikliga 867a tõlgendada nii, et kauba osas, mille see maksuhaldur on kinni pidanud pärast kauba sellele territooriumile ebaseaduslikku toomist, st pärast seda, kui kaup on väljunud tsoonist, kus asub esimene tollibüroo mainitud territooriumil, ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, tekib käibemaksu tasumise kohustuse tekkimiseks vajalik teokoosseis ja see maks muutub sissenõutavaks isegi siis, kui kaup suunatakse hiljem mõnele tolliprotseduurile. |
| --- | --- |

3.

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (muudetud nõukogu 22. oktoobri 1999. aasta direktiiviga 1999/85/EÜ) artikli 2 punkti 2 ning artiklit 7 ja artikli 10 lõiget 3 tuleb tõlgendada selliselt, et kaup, mille kohalik maksuhaldur on ühendusse toomisel kinni pidanud ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, ei ole ühendusse imporditud, nii et selle osas ei teki käibemaksu tasumise kohustuse tekkimiseks vajalikku teokoosseisu ning seega ei muutu see maks sissenõutavaks. Siiski tuleb selle direktiivi artikli 10 lõike 3 teist lõiku ja artikli 16 lõike 1 B osa punkti c koosmõjus määruse nr 2454/93 (muudetud määrusega nr 1662/1999) artikliga 867a tõlgendada nii, et kauba osas, mille see maksuhaldur on kinni pidanud pärast kauba sellele territooriumile ebaseaduslikku toomist, st pärast seda, kui kaup on väljunud tsoonist, kus asub esimene tollibüroo mainitud territooriumil, ja mille see maksuhaldur on samaaegselt või hiljem hävitanud ning mis viimati mainitud juhul ei ole tema valdusest kordagi välja läinud, tekib käibemaksu tasumise kohustuse tekkimiseks vajalik teokoosseis ja see maks muutub sissenõutavaks isegi siis, kui kaup suunatakse hiljem mõnele tolliprotseduurile.

| 4. | Määruse nr 2913/92 (muudetud määrusega nr 955/1999) artiklit 202, artikli 215 lõikeid 1 ja 3 ning artiklit 217 ning kuuenda direktiivi 77/388 (muudetud direktiiviga 1999/85) artikli 7 lõiget 2 ja artikli 10 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et tollivõlga ja käibemaksu on pädevad sisse nõudma selle ühenduse välispiiril asuva liikmesriigi ametivõimud, mille kaudu kaup ebaseaduslikult ühenduse tolliterritooriumile toodi, ja seda ka juhul, kui kaup toimetati hiljem teise liikmesriiki, kus see avastati ja järgnevalt kinni peeti. Direktiivi 92/12 (muudetud direktiiviga 96/99) artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et aktsiisi on pädevad sisse nõudma viimati mainitud liikmesriigi ametivõimud, juhul kui kaupa hoitakse kaubanduslikul eesmärgil. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kindlaks tegema, kas talle lahendamiseks esitatud vaidluse puhul on see tingimus täidetud. |
| --- | --- |

4.

Määruse nr 2913/92 (muudetud määrusega nr 955/1999) artiklit 202, artikli 215 lõikeid 1 ja 3 ning artiklit 217 ning kuuenda direktiivi 77/388 (muudetud direktiiviga 1999/85) artikli 7 lõiget 2 ja artikli 10 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et tollivõlga ja käibemaksu on pädevad sisse nõudma selle ühenduse välispiiril asuva liikmesriigi ametivõimud, mille kaudu kaup ebaseaduslikult ühenduse tolliterritooriumile toodi, ja seda ka juhul, kui kaup toimetati hiljem teise liikmesriiki, kus see avastati ja järgnevalt kinni peeti. Direktiivi 92/12 (muudetud direktiiviga 96/99) artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et aktsiisi on pädevad sisse nõudma viimati mainitud liikmesriigi ametivõimud, juhul kui kaupa hoitakse kaubanduslikul eesmärgil. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kindlaks tegema, kas talle lahendamiseks esitatud vaidluse puhul on see tingimus täidetud.

---

(1)  ELT C 197, 2.8.2008.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/6

---

Euroopa Kohtu (suurkoda) 20. aprilli 2010. aasta otsus (Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Federutility, Assogas, Libarna Gas spa, Collino Commercio spa, Sadori gas spa, Egea Commerciale, E.On Vendita srl, Sorgenia spa versus Autorità per l'energia elettrica e il gas

(Kohtuasi C-265/08) (1)

(Direktiiv 2003/55/EÜ - Maagaasi siseturg - Riigi sekkumine maagaasi tarnimise hinda pärast 1. juulit 2007 - Gaasisektoris tegutsevate ettevõtjate avaliku teenuse osutamise kohustused)

(2010/C 161/07)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Federutility, Assogas, Libarna Gas spa, Collino Commercio spa, Sadori gas spa, Egea Commerciale, E.On Vendita srl, Sorgenia spa

Kostja: Autorità per l’energia elettrica e il gas

Ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 176, lk 57; ELT eriväljaanne 12/02, lk 230) artikli 3 lõike 2 ja artikli 23 tõlgendamine — Siseriiklikud õigusnormid, mis näevad ette kodutarbijatele maagaasi tarnimise hindade kindlaksmääramise

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/55/EÜ maagaasi siseturu ühiseeskirjade kohta ning direktiivi 98/30/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 3 lõikega 2 ja artikli 23 lõikega 1 ei ole vastuolus siseriiklikud õigusnormid, nagu põhikohtuasjas kõne all, mis võimaldavad pärast 1. juulit 2007 maagaasi tarnimise hinnataseme kindlaks määrata „võrdlushindade” määratlemisega, nagu põhikohtuasjas käsitlusel, pärast 1. juulit 2007, kui see sekkumine:

| — | järgib üldist majandushuvi tagada maagaasi hind lõpptarbijale mõistlikul tasemel, arvestades seda, et liikmesriigid peavad ühitama maagaasi sektori olukorda silmas pidades direktiivis 2003/55 taotletud liberaliseerimise eesmärgi ja lõpptarbija vajaliku kaitsmise eesmärgi; |
| --- | --- |

—

järgib üldist majandushuvi tagada maagaasi hind lõpptarbijale mõistlikul tasemel, arvestades seda, et liikmesriigid peavad ühitama maagaasi sektori olukorda silmas pidades direktiivis 2003/55 taotletud liberaliseerimise eesmärgi ja lõpptarbija vajaliku kaitsmise eesmärgi;

| — | kahjustab maagaasi tarnimise hindade vaba kehtestamist pärast 1. juulit 2007 üksnes ulatuses, mis on vajalik taotletava üldise majandushuvi eesmärgi saavutamiseks, ning järelikult ka paratamatult piiratud aja jooksul, ja |
| --- | --- |

—

kahjustab maagaasi tarnimise hindade vaba kehtestamist pärast 1. juulit 2007 üksnes ulatuses, mis on vajalik taotletava üldise majandushuvi eesmärgi saavutamiseks, ning järelikult ka paratamatult piiratud aja jooksul, ja

| — | on selgelt määratletud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja kontrollitav ning tagab Euroopa Liidu gaasiettevõtjatele võrdse juurepääsu liikmesriikide tarbijaskonnale. |
| --- | --- |

—

on selgelt määratletud, läbipaistev, mittediskrimineeriv ja kontrollitav ning tagab Euroopa Liidu gaasiettevõtjatele võrdse juurepääsu liikmesriikide tarbijaskonnale.

---

(1)  ELT C 236, 13.9.2008.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/6

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (House of Lords’i (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) — The Queen, M jt versus Her Majesty’s Treasury

(Kohtuasi C-340/08) (1)

(Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Osama bin Ladeni, Al Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud piirangud - Rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine - Määrus (EÜ) nr 881/2002 - Artikli 2 lõige 2 - Keeld anda rahalisi vahendeid selle määruse I lisas loetletud isikute või üksuste käsutusse - Ulatus - I lisas loetletud isiku abikaasale antavad sotsiaalkindlustushüvitised või sotsiaaltoetused)

(2010/C 161/08)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

House of Lords

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: The Queen, M jt

Vastustaja: Her Majesty’s Treasury

Ese

Eelotsusetaotlus — House of Lords — Nõukogu 27. mai 2002. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist (EÜT L 139, lk 9; ELT eriväljaanne 18/01, lk 294) artikli 2 lõike 2 tõlgendamine — Majandusressursside määruse I lisas loetletud isikute käsutusse andmise keelu ulatus — Riigi poolt sellise isiku abikaasale antavad sotsiaalkindlustushüvitised või sotsiaaltoetused

Resolutsioon

Nõukogu 27. mai 2002. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, muudetud nõukogu 27. märtsi 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 561/2003, artikli 2 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et see ei ole kohaldatav Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1267 (1999) lõike 6 alusel loodud komitee kindlaksmääratud ja selle määruse I lisas loetletud isiku abikaasale riigi poolt makstavatele sotsiaalkindlustushüvitistele või sotsiaaltoetustele üksnes sel põhjusel, et abikaasa elab nimetatud isikuga koos ja kasutab või võib kasutada osa rahast selliste kaupade või teenuste eest tasumiseks, mida nimetatud isik tarbib või millest ta kasu saab.

---

(1)  ELT C 260, 11.10.2008.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/7

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus — Euroopa Komisjon versus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik

(Kohtuasi C-346/08) (1)

(Liikmesriigi kohustuste rikkumine - Direktiiv 2001/80/EÜ - Reostus ja saasted - Põletusseadmed - Teatavate õhku eralduvate saasteainete piiramine - Direktiivi kohaldamata jätmine Lynemouthi (Ühendkuningriik) elektrijaama suhtes)

(2010/C 161/09)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: P. Oliver ja A. Alcover San Pedro)

Kostja: Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (esindajad: L. Seeboruth ja QC D. Wyatt,)

Ese

Liikmesriigi kohustuste rikkumine — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta (EÜT L 309, lk 1; ELT eriväljaanne 15/06, lk 299) rikkumine seoses Lynemouthis, Northumberlandi maakonnas, asuva elektrijaamaga — Kõnealuse elektrijaama heitkoguste märkimisväärse vähendamise kohustuse täitmata jätmine nimetatud direktiivi artikli 4 lõikes 3 ettenähtud tähtaja jooksul.

Resolutsioon

| 1. | Kuna Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ei ole taganud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta kohaldamist elektrijaama suhtes, mida käitab Inglismaa idarannikul Lynemouthis Rio Tinto Alcan Smelting and Power (UK) Ltd, on Suurbritannia ja Põhja Iiri Ühendkuningriik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Kuna Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik ei ole taganud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/80/EÜ teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate saasteainete piiramise kohta kohaldamist elektrijaama suhtes, mida käitab Inglismaa idarannikul Lynemouthis Rio Tinto Alcan Smelting and Power (UK) Ltd, on Suurbritannia ja Põhja Iiri Ühendkuningriik rikkunud sellest direktiivist tulenevaid kohustusi.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigilt.

---

(1)  ELT C 260, 11.10.2008.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/8

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Conseil d’État (Prantsusmaa) eelotsusetaotlus) — Solgar Vitamin’s France, Valorimer SARL, Christian Fenioux, L’Arbre de Vie SARL, Source Claire, Nord Plantes EURL, RCS Distribution, Ponroy Santé, Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires versus Ministre de l’Économie, des Finances et de l’Emploi, Ministre de la Santé, de la Jeunesse et des Sports, Ministre de l’Agriculture et de la Pêche

(Kohtuasi C-446/08) (1)

(Direktiiv 2002/46/EÜ - Toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine - Vitamiinid ja mineraalained, mida on lubatud kasutada toidulisandite valmistamisel - Maksimumkogused - Liidu tasandil ühtlustamine - Puudumine - Liikmesriikide pädevus - Kõnealuste koguste kehtestamisel järgitavad eeskirjad ja arvessevõetavad kriteeriumid - Siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse kõnealused kogused - Nullkoguse kehtestamine)

(2010/C 161/10)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: Solgar Vitamin's France, Valorimer SARL, Christian Fenioux, L’Arbre de Vie SARL, Source Claire, Nord Plantes EURL, RCS Distribution, Ponroy Santé, Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires

Kostjad: Ministre de l’Économie, des Finances et de l’Emploi, Ministre de la Santé, de la Jeunesse et des Sports, Ministre de l’Agriculture et de la Pêche

Menetluses osales: Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires

Ese

Eelotsusetaotlus — Conseil d’État (Prantsusmaa) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 183, lk 51; ELT eriväljaanne 13/29, lk 490), eriti selle artikli 5 lõike 4 ja artikli 11 lõike 2 tõlgendamine — Liikmesriikide pädevus kehtestada toidulisandites lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkogused, kui ühenduse õigusnormid vastavas valdkonnas puuduvad — Maksimumsisalduse kindlaksmääramisel arvessevõetavad kriteeriumid — Floori kasutamise täielik keeld, mille liikmesriigi ametiasutused on kehtestanud eespool nimetatud direktiivi artiklis 12 sätestatud reegleid järgimata — Kaubavahetuse koguseline piirang, mis on EÜ artiklitega 28 ja 30 vastuolus

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikidele jääb seni pädevus võtta vastu õigusnormid toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste kohta, kuni Euroopa Komisjon ei ole neid koguseid selle direktiivi artikli 5 lõike 4 alusel kehtestanud, ja ilma et see piiraks asutamislepingu kohaldamist. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/46/EÜ toidulisandeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta tuleb tõlgendada nii, et liikmesriikidele jääb seni pädevus võtta vastu õigusnormid toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste kohta, kuni Euroopa Komisjon ei ole neid koguseid selle direktiivi artikli 5 lõike 4 alusel kehtestanud, ja ilma et see piiraks asutamislepingu kohaldamist.

| 2. | Lisaks kohustusele järgida EÜ artikleid 28 ja 30 peavad liikmesriigid toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste kehtestamiseks selle ajani, kuni Euroopa Komisjon ei ole neid koguseid artikli 5 lõike 4 alusel veel kehtestanud, lähtuma ka direktiivi 2002/46 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 toodud teguritest, sealhulgas nõudest viia läbi üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhinev riskianalüüs. |
| --- | --- |

2.

Lisaks kohustusele järgida EÜ artikleid 28 ja 30 peavad liikmesriigid toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste kehtestamiseks selle ajani, kuni Euroopa Komisjon ei ole neid koguseid artikli 5 lõike 4 alusel veel kehtestanud, lähtuma ka direktiivi 2002/46 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 toodud teguritest, sealhulgas nõudest viia läbi üldtunnustatud teaduslikel andmetel põhinev riskianalüüs.

| 3. | Direktiivi 2002/46 tuleb tõlgendada nii, et niisuguses olukorras nagu põhikohtuasjas, kus toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud mineraalaine maksimumkoguse kehtestamisel on võimatu täpselt kindlaks määrata, kui suur on muust toidust saadava mineraalaine kogus, ning selle ajani, kuni Euroopa Komisjon ei ole toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguseid vastavalt direktiivi artikli 5 lõikele 4 kehtestanud, võib liikmesriik juhul, kui on täheldatud ohtu, et need kogused ulatuvad kõnealuse mineraalaine puhul kindlaks tehtud ohutu ülempiirini, kehtestada EÜ artiklite 28 ja 30 järgimise korral niisuguseks maksimumkoguseks 0, kasutamata sealjuures direktiivi artiklis 12 ette nähtud menetlust. |
| --- | --- |

3.

Direktiivi 2002/46 tuleb tõlgendada nii, et niisuguses olukorras nagu põhikohtuasjas, kus toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud mineraalaine maksimumkoguse kehtestamisel on võimatu täpselt kindlaks määrata, kui suur on muust toidust saadava mineraalaine kogus, ning selle ajani, kuni Euroopa Komisjon ei ole toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguseid vastavalt direktiivi artikli 5 lõikele 4 kehtestanud, võib liikmesriik juhul, kui on täheldatud ohtu, et need kogused ulatuvad kõnealuse mineraalaine puhul kindlaks tehtud ohutu ülempiirini, kehtestada EÜ artiklite 28 ja 30 järgimise korral niisuguseks maksimumkoguseks 0, kasutamata sealjuures direktiivi artiklis 12 ette nähtud menetlust.

| 4. | Direktiivi 2002/46 artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et asjakohane märgistus võib selle adressaadiks olevat tarbijarühma veenda mitte kasutama toitainet, mis on sellele rühmale väikestes annustes kasulik, ei ole toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste kehtestamise puhul asjakohane tegur. Eri tarbijarühmade tundlikkuse taseme erinevuse arvessevõtmine lubab liikmesriigil kohaldada kogu elanikkonna suhtes konkreetsele tarbijarühmale, näiteks lastele kohandatud maksimumkogust üksnes juhul, kui niisugune meede piirdub sellega, mis on sellesse rühma kuuluvate isikute tervise kaitse tagamiseks vajalik, ja kui asjaomane meede on proportsionaalne taotletud eesmärgiga, kuivõrd seda ei ole võimalik saavutada liidusisest kaubandust vähem piiravate meetmetega, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

4.

Direktiivi 2002/46 artiklit 5 tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et asjakohane märgistus võib selle adressaadiks olevat tarbijarühma veenda mitte kasutama toitainet, mis on sellele rühmale väikestes annustes kasulik, ei ole toidulisandite valmistamisel kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste kehtestamise puhul asjakohane tegur. Eri tarbijarühmade tundlikkuse taseme erinevuse arvessevõtmine lubab liikmesriigil kohaldada kogu elanikkonna suhtes konkreetsele tarbijarühmale, näiteks lastele kohandatud maksimumkogust üksnes juhul, kui niisugune meede piirdub sellega, mis on sellesse rühma kuuluvate isikute tervise kaitse tagamiseks vajalik, ja kui asjaomane meede on proportsionaalne taotletud eesmärgiga, kuivõrd seda ei ole võimalik saavutada liidusisest kaubandust vähem piiravate meetmetega, mida peab kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.

| 5. | Direktiivi 2002/46 tuleb tõlgendada nii, et direktiiviga on vastuolus toidulisandites kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste kehtestamine, kui ohtu inimeste tervisele ei ole tuvastatud ning seega ei ole selliste vitamiinide ja mineraalainete ohutuid ülempiire kindlaks määratud, välja arvatud siis, kui selline meede on ettevaatuspõhimõttest lähtuvalt põhjendatud juhul, kui teaduslik riskianalüüs näitab, et reaalsete ohtude olemasolu või nende ulatuse osas rahvatervisele valitseb veel teaduslik ebakindlus. Kui ohutud ülempiirid on kindlaks määratud, ei saa välistada võimalust kehtestada niisugused maksimumkogused, mis on neist ülempiiridest tunduvalt väiksemad, juhul kui nende maksimumkoguste kehtestamine võib olla direktiivi 2002/46 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 toodud tegureid arvesse võttes põhjendatud ja kui see on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Seda peab igal üksikjuhtumil hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus. |
| --- | --- |

5.

Direktiivi 2002/46 tuleb tõlgendada nii, et direktiiviga on vastuolus toidulisandites kasutada lubatud vitamiinide ja mineraalainete maksimumkoguste kehtestamine, kui ohtu inimeste tervisele ei ole tuvastatud ning seega ei ole selliste vitamiinide ja mineraalainete ohutuid ülempiire kindlaks määratud, välja arvatud siis, kui selline meede on ettevaatuspõhimõttest lähtuvalt põhjendatud juhul, kui teaduslik riskianalüüs näitab, et reaalsete ohtude olemasolu või nende ulatuse osas rahvatervisele valitseb veel teaduslik ebakindlus. Kui ohutud ülempiirid on kindlaks määratud, ei saa välistada võimalust kehtestada niisugused maksimumkogused, mis on neist ülempiiridest tunduvalt väiksemad, juhul kui nende maksimumkoguste kehtestamine võib olla direktiivi 2002/46 artikli 5 lõigetes 1 ja 2 toodud tegureid arvesse võttes põhjendatud ja kui see on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas. Seda peab igal üksikjuhtumil hindama eelotsusetaotluse esitanud kohus.

---

(1)  ELT C 327, 20.12.2008.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/9

---

Euroopa Kohtu (esimene koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Landesgericht Innsbrucki (Austria) eelotsusetaotlus) — Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols versus Land Tirol

(Kohtuasi C-486/08) (1)

(Sotsiaalpoliitika - Osalist tööaega ja tähtajalist tööd käsitlevad raamkokkulepped - Siseriiklike õigusnormidega nende lepinguliste töötajate suhtes ette nähtud ebasoodsamad sätted, kes töötavad osalise tööajaga, teevad juhutöid või töötavad tähtajalise töölepingu alusel - Võrdse kohtlemise põhimõte)

(2010/C 161/11)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesgericht Innsbruck

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols

Kostja: Land Tirol

Ese

Eelotsusetaotlus — Landesgericht Innsbruck — Nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta; ELT 1998, L 14, lk 9; ELT eriväljaanne 05/03, lk 267) lisa klausli 4 lõigete 1 ja 2, nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta; ELT 1999, L 175, lk 43; ELT eriväljaanne 05/03, lk 368) klausli 4, Euroopa parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ, meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, lk 23) tõlgendamine — Siseriiklikud õigusnormid lepingu alusel töötavate töötajate kohta, millega jäetakse sätete kohaldamisalast välja teatud töötajate kategooriad ja nimelt osalise tööajaga, määratud tähtajaga töölepingute alusel ning juhutöid tegevad töövõtjad — Ebasoodsad õigusnormid iga-aastase põhipuhkuse väljavõtmise osas neile töötajatele, kelle tööaeg väheneb täistööajalt osalisele tööajale ning nendele, kes jäävad kaheaastasele vanemapuhkusele — Võrdse kohtlemise põhimõte mees- ja naissoost töötajate, täis- ja osalise tööajaga töötajate ning tähtajalise ja tähtajatu lepingu alusel töötajate puhul

Resolutsioon

| 1. | Asjakohast liidu õigust ja eelkõige 6. juunil 1997 sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe — mis on ära toodud nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta lisas, mida on muudetud nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiviga 98/23/EÜ — klausli 4 punkti 2 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus selline siseriiklik säte nagu 8. novembri 2000. aasta Tiroler Landes-Vertragsbedienstetengesetz’i (Tirooli liidumaa lepinguliste töötajate seadus) § 55 lõige 5 selle kuni 1. veebruarini 2009 kehtinud redaktsioonis, mille kohaselt tuleb töötaja tööajanormi muutmisel kohandada veel kasutamata põhipuhkuse osa selliselt, et täistööajalt osalisele tööajale üle läinud töötaja õigust iga-aastasele tasulisele puhkusele, mille ta sai täistööajaga töötamise ajal ning mida tal ei ole olnud võimalik kasutada, vähendatakse või võimaldatakse tal kasutada seda puhkuseosa vaid väiksema puhkusetasuga. |
| --- | --- |

1.

Asjakohast liidu õigust ja eelkõige 6. juunil 1997 sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe — mis on ära toodud nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta lisas, mida on muudetud nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiviga 98/23/EÜ — klausli 4 punkti 2 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus selline siseriiklik säte nagu 8. novembri 2000. aasta Tiroler Landes-Vertragsbedienstetengesetz’i (Tirooli liidumaa lepinguliste töötajate seadus) § 55 lõige 5 selle kuni 1. veebruarini 2009 kehtinud redaktsioonis, mille kohaselt tuleb töötaja tööajanormi muutmisel kohandada veel kasutamata põhipuhkuse osa selliselt, et täistööajalt osalisele tööajale üle läinud töötaja õigust iga-aastasele tasulisele puhkusele, mille ta sai täistööajaga töötamise ajal ning mida tal ei ole olnud võimalik kasutada, vähendatakse või võimaldatakse tal kasutada seda puhkuseosa vaid väiksema puhkusetasuga.

| 2. | 18. märtsil 1999 sõlmitud tähtajalist tööd käsitleva raamkokkuleppe — mis on ära toodud nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ (milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta) lisas — klauslit 4 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus selline siseriiklik säte nagu 8. novembri 2000. aasta Tiroler Landes-Vertragsbedienstetengesetz’i § 1 lõike 2 punkt m selle kuni 1. veebruarini 2009 kehtinud redaktsioonis, mis välistab selle seaduse kohaldamise isikute suhtes, kes töötavad kuni 6-kuulise tähtajalise töölepingu alusel või kes teevad juhutöid. |
| --- | --- |

2.

18. märtsil 1999 sõlmitud tähtajalist tööd käsitleva raamkokkuleppe — mis on ära toodud nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ (milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta) lisas — klauslit 4 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus selline siseriiklik säte nagu 8. novembri 2000. aasta Tiroler Landes-Vertragsbedienstetengesetz’i § 1 lõike 2 punkt m selle kuni 1. veebruarini 2009 kehtinud redaktsioonis, mis välistab selle seaduse kohaldamise isikute suhtes, kes töötavad kuni 6-kuulise tähtajalise töölepingu alusel või kes teevad juhutöid.

| 3. | 14. detsembril 1995 sõlmitud lapsehoolduspuhkust käsitleva raamkokkuleppe — mis on ära toodud nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiivi 96/34/EÜ (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta) lisas, mida on muudetud nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/75/EÜ — klausli 2 punkti 6 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus selline siseriiklik säte nagu 8. novembri 2000. aasta Tiroler Landes-Vertragsbedienstetengesetz’i § 60 viimane lause selle kuni 1. veebruarini 2009 kehtinud redaktsioonis, mille kohaselt töötajad, kes kasutavad kaheaastast lapsehoolduspuhkust, kaotavad selle aja jooksul enne lapse sündi töötatud aasta eest väljateenitud õiguse iga-aastasele tasustatud põhipuhkusele. |
| --- | --- |

3.

14. detsembril 1995 sõlmitud lapsehoolduspuhkust käsitleva raamkokkuleppe — mis on ära toodud nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiivi 96/34/EÜ (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta) lisas, mida on muudetud nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/75/EÜ — klausli 2 punkti 6 tuleb tõlgendada selliselt, et sellega on vastuolus selline siseriiklik säte nagu 8. novembri 2000. aasta Tiroler Landes-Vertragsbedienstetengesetz’i § 60 viimane lause selle kuni 1. veebruarini 2009 kehtinud redaktsioonis, mille kohaselt töötajad, kes kasutavad kaheaastast lapsehoolduspuhkust, kaotavad selle aja jooksul enne lapse sündi töötatud aasta eest väljateenitud õiguse iga-aastasele tasustatud põhipuhkusele.

---

(1)  ELT C 44, 21.2.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/10

---

Euroopa Kohtu (teine koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Finanzgericht Düsseldorfi (Saksamaa) eelotsusetaotlus) — Vera Mattner versus Finanzamt Velbert

(Kohtuasi C-510/08) (1)

(Kapitali vaba liikumine - EÜ artiklid 56 ja 58 - Kinkemaks - Hoonestatud maatükk - Õigus teha maksustatavast summast mahaarvamisi - Residentide ja mitteresidentide erinev kohtlemine)

(2010/C 161/12)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Vera Mattner

Kostja: Finanzamt Velbert

Ese

Eelotsusetaotlus — Finanzgericht Düsseldorf — EÜ artiklite 39 ja 43 ning EÜ artikli 56 koostoimes EÜ artikliga 58 tõlgendamine — Siseriiklik kinkemaksu reguleeriv õigusnorm, mis näeb välisriigis resideeruva kinkija või kingisaaja korral kinnisasja kinkimisel ette ainult 1 100 euro suuruse maksuvaba summa, samas kui maksuvaba summa tõuseb 205 000 euroni juhul, kui kinkija või kingisaaja elukoht on kõnealuses liikmesriigis

Resolutsioon

EÜ artikli 56 sätteid koostoimes EÜ artikli 58 sätetega tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus liikmesriigi eeskiri nagu põhikohtuasjas, mis näeb kinkemaksu arvutamisel ette, et selle riigi territooriumil asuva kinnisasja kinkimisel arvatakse maksustatavast summast maha väiksem summa, kui kinkija ja kingisaaja elasid kinke tegemise päeval teises liikmesriigis, võrreldes mahaarvamisega, mis oleks tehtud siis, kui vähemalt üks tehingu pooltest oleks elanud samal päeval esimeses liikmesriigis.

---

(1)  ELT C 44, 21.2.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/10

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Hoge Raad der Nederlandeni (Madalmaad) eelotsusetaotlus) — Staatssecretaris van Financiën versus X (C-536/08), fiscale eenheid Facet BV/Facet Trading BV (C-539/08)

(Liidetud kohtuasjad C-536/08 ja C-539/08) (1)

(Kuues käibemaksudirektiiv - Artikli 17 lõiked 2 ja 3 - Artikkel 28b A osa lõige 2 - Mahaarvamisõigus - Liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise üleminekukord - Ühendusesisese kauba omandamise koht)

(2010/C 161/13)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hoge Raad der Nederlanden

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Staatssecretaris van Financiën

Kostjad: X (C-536/08), fiscale eenheid Facet BV/Facet Trading BV (C-539/08)

Ese

Eelotsusetaotlus — Hoge Raad der Nederlanden Den Haag — Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artikli 17 lõigete 2 ja 3 ning artikli 28b lõike 2 tõlgendamine — Ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 23) — Liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise üleminekukord — Kauba ühendusesisese omandamise koht

Resolutsioon

Nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — Ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas, nõukogu 14. detsembri 1992. aasta direktiiviga 92/111/EMÜ kehtestatud versioonis, artikli 17 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 28b A osa lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et maksukohustuslasel, kes kuulub viimati nimetatud sätte esimese lõigu kohaldamisalasse, ei ole õigust ühendusesiseselt kauba omandamiselt tasumisele kuuluvat sisendkäibemaksu kohe maha arvata.

---

(1)  ELT C 44, 21.2.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/11

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) (Ühendkuningriik) eelotsusetaotlus) — The Queen, Association of the British Pharmaceutical Industry versus Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency

(Kohtuasi C-62/09) (1)

(Direktiiv 2001/83/EÜ - Artikkel 94 - Rahalised soodustused arstipraksistele, mis kirjutavad patsientidele välja teatavaid ravimeid - Riiklikud tervishoiuasutused - Arstid - Ravimite väljakirjutamise vabadus)

(2010/C 161/14)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitajad: The Queen, Association of the British Pharmaceutical Industry

Vastustaja: Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency

menetluses osales: NHS Confederation (Employers) Company Ltd

Ese

Eelotsusetaotlus — High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, lk 67; ELT eriväljaanne 13/27, lk 69) artikli 94 lõike 1 tõlgendamine — Riiklikku tervishoiusüsteemi kuuluva avalik-õigusliku isiku rakendatav rahaline soodustusprogramm arstipraksistele, mis kirjutavad patsientidele välja teatavaid ravimeid

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiviga 2004/27/EÜ, artikli 94 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole vastuolus põhikohtuasjas kõne all olevate taolised rahalised soodustusprogrammid, mille on sisse seadnud rahvatervise eest vastutavad liikmesriigi ametiasutused, et vähendada oma valdkonna kulutusi ja soodustada seda, et arstid kirjutavad teatavate patoloogiate raviks välja konkreetse nimetusega ravimeid, mis sisaldavad muud toimeainet kui varem välja kirjutatud ravim või siis ravim, mis oleks võidud soodustusprogrammi puudumisel välja kirjutada.

---

(1)  ELT C 90, 18.4.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/11

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta otsus (Symvoulio tis Epikrateias’e eelotsusetaotlus — Kreeka) — Dimos Agios Nikolaos — Kriti versus Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon

(Kohtuasi C-82/09) (1)

(Määrus (EÜ) nr 2152/2003 - Metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire - Mõisted - Mõisted „mets” ja „muu metsamaa” - Kohaldamisala)

(2010/C 161/15)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Symvoulio tis Epikrateias

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Dimos Agios Nikolaos — Kriti

Kostja: Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon

Ese

Eelotsusetaotlus — Symvoulio tis Epikrateias — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) (ELT L 324, lk 1; ELT eriväljaanne 03/41, lk 285) artikli 3 punktide a ja b tõlgendamine — Mõisted „mets” ja „muu metsamaa” — Mõistete erinevad määratlused määruses

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus) artikli 3 punktide a ja b sätteid, mis määratlevad selle määruse kohaldamisel kasutatavad mõisted „mets” ja „metsamaa”, tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mis sisaldavad neist mõistetest erinevaid määratlusi seoses tegevusega, mida see määrus ei reguleeri.

---

(1)  ELT C 102, 1.5.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/12

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Tribunale di Firenze (Itaalia) eelotsusetaotlus) — Camar Srl versus Presidente del Consiglio dei Ministri

(Kohtuasi C-102/09) (1)

(Rahvusvahelised lepingud - Yaoundé konventsioon - Neljas AKV-EMÜ Lomé konventsioon - Standstill-klausel - Siseriiklik maks - Banaanid)

(2010/C 161/16)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Firenze (Itaalia)

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Camar Srl

Kostja: Presidente del Consiglio dei Ministri

Kohtuasja ese

Eelotsusetaotlus — Tribunale di Firenze — Ühine turukorraldus — Banaanid — Esimese Yaoundé konventsiooni artikli 14 ja AKV-EMÜ Lomé konventsiooniga reguleeritud impordikorra ühtesobivus siseriiklike õigusnormidega, millega kehtestatakse tarbimismaks Somaaliast pärit banaanidele

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Majandusühenduse ja selle ühendusega assotsieerunud Aafrika ning Madagaskari riikide vahelise assotsiatsioonikonventsiooni, mis on allkirjastatud 20. juulil 1963 Yaoundé’s, artikliga 14 ei ole vastuolus selline Somaaliast pärit banaanide impordi maksustamine, nagu on ette nähtud 9. oktoobri 1964. aasta seadusega nr 986/1964. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Majandusühenduse ja selle ühendusega assotsieerunud Aafrika ning Madagaskari riikide vahelise assotsiatsioonikonventsiooni, mis on allkirjastatud 20. juulil 1963 Yaoundé’s, artikliga 14 ei ole vastuolus selline Somaaliast pärit banaanide impordi maksustamine, nagu on ette nähtud 9. oktoobri 1964. aasta seadusega nr 986/1964.

| 2. | Siseriiklik kohus ei pea uurima konkreetset mõju, mida avaldavad niisuguse Somaaliast pärit banaanide impordi suhtes kehtiva maksu — nagu on ette nähtud põhikohtuasjas kõne all olevates õigusnormides — suurendamised võrreldes enne 1976. aasta 1. aprilli valitsenud olukorraga, et hinnata, kas need suurendamised on kooskõlas 15. detsembril 1989 Lomé’s allkirjastatud neljandale AKV-EMÜ konventsioonile lisatud protokolli nr 5 (banaanide kohta) artiklis 1 sätestatud standstill-klausliga. Sellised maksu suurendamised, mis piirduvad selle korrigeerimisega tulenevalt inflatsioonist, ei ole siiski mainitud klausliga vastuolus. |
| --- | --- |

2.

Siseriiklik kohus ei pea uurima konkreetset mõju, mida avaldavad niisuguse Somaaliast pärit banaanide impordi suhtes kehtiva maksu — nagu on ette nähtud põhikohtuasjas kõne all olevates õigusnormides — suurendamised võrreldes enne 1976. aasta 1. aprilli valitsenud olukorraga, et hinnata, kas need suurendamised on kooskõlas 15. detsembril 1989 Lomé’s allkirjastatud neljandale AKV-EMÜ konventsioonile lisatud protokolli nr 5 (banaanide kohta) artiklis 1 sätestatud standstill-klausliga. Sellised maksu suurendamised, mis piirduvad selle korrigeerimisega tulenevalt inflatsioonist, ei ole siiski mainitud klausliga vastuolus.

---

(1)  ELT C 129, 6.6.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/12

---

Euroopa Kohtu (neljas koda) 22. aprilli 2010. aasta aasta otsus (Symvoulio tis Epikatreiase (Kreeka) eelotsusetaotlus) — Enosi Efopliston Aktoploïas jt versus Ypourgos Emporikis Naftilías, Ypourgos Aigaíou

(Kohtuasi C-122/09) (1)

(Meretransport - Merekabotaaž - Määrus (EMÜ) nr 3577/92 - Ajutine erand selle määruse kohaldamisest - Liikmesriikide kohustus hoiduda enne erandi tähtaja lõppemist vastu võtmast õigusnorme, mis võivad nimetatud määruse kohaldamist tõsiselt kahjustada)

(2010/C 161/17)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Symvoulio tis Epikatreias

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Enosi Efopliston Aktoploïas jt

Kostjad: Ypourgos Emporikis Naftilías, Ypourgos Aigaíou

Ese

Eelotsusetaotlus — Symvoulio tis Epikrateias — Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) (EÜT L 364, lk 7; ELT eriväljaanne 06/03, lk 10) artiklite 1, 2 ja 4 ning artikli 6 lõike 3 tõlgendamine — Ajutine erand määruse kohaldamisest — Liikmesriikide kohustus mitte võtta enne erandi kehtivuse lõppu vastu õigusnorme, mis võivad ohustada määruse täielikku kohaldamist — Eraõiguslike isikute õigus tugineda sellise mõjuga siseriiklike sätete kehtivuse vaidlustamiseks määruse sätetele

Resolutsioon

Kui eeldada, et ajal, mil Kreeka Vabariigi suhtes kehtis nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3577/92 teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž) ette nähtud erand selle määruse kohaldamisest, oli Kreeka seadusandja kohustatud hoiduma vastu võtmast õigusnorme, mis võivad tõsiselt kahjustada nimetatud määruse täielikku ja tõhusat kohaldamist alates 1. jaanuarist 2004 — s.o kuupäev, millal nimetatud erandi tähtaeg lõppes —, ei kahjusta tõsiselt määruse nr 3577/92 täielikku ja tõhusat kohaldamist ainuüksi asjaolu, et Kreeka seadusandja võttis 2001. aastal vastu ammendavad ja alalised õigusnormid, mis on vastuolus määrusega nr 3577/92 ning milles ei nähta ette nende kehtetuks muutumist alates 1. jaanuarist 2004.

---

(1)  ELT C 141, 20.6.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/13

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Finanzgericht Müncheni eelotsusetaotlus — Saksamaa) — Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co.KG versus Hauptzollamt München

(Kohtuasi C-123/09) (1)

(Ühine tollitariifistik - Tariifirubriik - Ratsakinnaste klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuris - Rubriik 3926 - Rubriik 6116)

(2010/C 161/18)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht München

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co.KG

Kostja: Hauptzollamt München

Ese

Eelotsusetaotlus — Finanzgericht München — Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistikku kohta (EÜT 256, lk 1; ELT eriväljaanne 02/02, lk 382), mida on muudetud komisjoni 11. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1789/2003 (ELT L 281, 30.10.2003, lk 1; ELT eriväljaanne 02/14, lk 3), I lisa tõlgendamine — Tekstiiltoode, mida on ühelt poolt karustatud, selleks et võimaldada plastkatte tugevamat kinnitumist — Klassifitseerimine kombineeritud nomenklatuuri alamrubriiki 3926 20 00

Resolutsioon

Kombineeritud nomenklatuuri, mis asub nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta I lisas, mida on muudetud komisjoni 11. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1789/2003, tuleb tõlgendada nii, et niisugused ratsakindad nagu põhikohtuasjas käsitlusel, mis koosnevad ühelt poolt karustatud ja plastikust kihiga kaetud tekstiilmaterjalist, kusjuures tekstiilist tugevduskiht on ühelt poolt karustatud ja seejärel on see karustatud kiht üleni kaetud polüuretaanvahuga, millel on nende kinnaste kasutamisel ratsakinnastena põhifunktsioon, tuleb klassifitseerida KN-i alamrubriiki 3926 20 00.

---

(1)  ELT C 129, 6.6.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/13

---

Euroopa Kohtu (kolmas koda) 29. aprilli 2010. aasta otsus (Raad van State eelotsusetaotlus — Madalmaad) — Smit Reizen BV versus Minister van Verkeer en Waterstaat

(Kohtuasi C-124/09) (1)

(Eelotsusetaotlus - Määrused (EMÜ) nr 3820/85 ja nr 3821/85 - Maanteevedu - Registreerimiskohustus - Puhkeaeg ja muu tööaeg - Aeg, mis kulub sõiduks kohta, kus võetakse üle sõidumeerikuga varustatud sõiduk - Mõiste „peamine tegevuskoht”)

(2010/C 161/19)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad van State

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Smit Reizen BV

Kostja: Minister van Verkeer en Waterstaat

Ese

Eelotsusetaotlus — Raad van State — Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 370, lk 1; ELT eriväljaanne 05/01, lk 319) artikli 1 ja nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, lk 8; ELT eriväljaanne 07/001) artikli 15 tõlgendamine — Sõiduki juhtimise katkestamine, puhkeajad ja tööaeg — Mõiste — Registreerimise kohustus — Aeg, mis kulub jõudmiseks sõiduki ülevõtmise asukohta, mis ei asu ettevõtte tegevuskohas — Tegevuskoht — Mõiste — Juhi kohaletoimetamine kolmanda isiku poolt

Resolutsioon

| 1. | Mõistet „peamine tegevuskoht”, mis esineb 18. jaanuari 2001. aasta otsuse kohtuasjas C-297/99: Skills Motor Coaches jt punktis 21 ja järgmistes punktides, tuleb määratleda kui asukohta, mis on juhiga konkreetselt seotud, nimelt transpordiettevõtte rajatis, kus ta oma töökohustuste tavapärase täitmise raames reeglipäraselt oma teenuse osutamist alustab ja kuhu ta selle lõpetamisel naaseb, ilma et ta saaks oma tööandjalt erijuhiseid. |
| --- | --- |

1.

Mõistet „peamine tegevuskoht”, mis esineb 18. jaanuari 2001. aasta otsuse kohtuasjas C-297/99: Skills Motor Coaches jt punktis 21 ja järgmistes punktides, tuleb määratleda kui asukohta, mis on juhiga konkreetselt seotud, nimelt transpordiettevõtte rajatis, kus ta oma töökohustuste tavapärase täitmise raames reeglipäraselt oma teenuse osutamist alustab ja kuhu ta selle lõpetamisel naaseb, ilma et ta saaks oma tööandjalt erijuhiseid.

| 2. | Asjaolu, kas kõne all olev juht sõidab ise kohta, kus ta sõidumeerikuga varustatud sõiduki üle võtab või kas keegi teine sõidutab ta sellesse kohta, ei mõjuta sõiduaja kvalifitseerimist tulenevalt mõistest „puhkus” nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta artikli 1 punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

2.

Asjaolu, kas kõne all olev juht sõidab ise kohta, kus ta sõidumeerikuga varustatud sõiduki üle võtab või kas keegi teine sõidutab ta sellesse kohta, ei mõjuta sõiduaja kvalifitseerimist tulenevalt mõistest „puhkus” nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta artikli 1 punkti 5 tähenduses.

---

(1)  ELT C 129, 6.6.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/14

---

Constantin Hârsulescu 23. septembril 2009 esitatud apellatsioonkaebus Esimese Astme Kohtu (kuues koda) 22. juuli 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-234/09: Hârsulescu versus Rumeenia

(Kohtuasi C-374/09 P)

(2010/C 161/20)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Pooled

Apellant: Constantin Hârsulescu (esindaja: C. Stanciu)

Teine menetluspool: Rumeenia

4. märtsi 2010. aasta määrusega jättis Euroopa Kohus (viies koda) apellatsioonkaebuse rahuldamata.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/14

---

Solvay SA 1. märtsil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 17. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-57/01: Solvay versus komisjon

(Kohtuasi C-109/10 P)

(2010/C 161/21)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Solvay SA (esindajad: advokaadid P.-A. Foriers, R. Jafferali, F. Louis, A. Vallery)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | tühistada 17. detsembri 2009. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada 17. detsembri 2009. aasta otsus;

| — | vaadata uuesti läbi hagi need punktid, mis tühistati, ja tühistada komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsus kas tervikuna või osaliselt, olenevalt esitatud väidete ulatusest; |
| --- | --- |

—

vaadata uuesti läbi hagi need punktid, mis tühistati, ja tühistada komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsus kas tervikuna või osaliselt, olenevalt esitatud väidete ulatusest;

| — | tühistada 19 miljoni euro suurune trahv, või trahvi tühistamata jätmise korral vähendada seda oluliselt, võttes aluseks tõsise kahju, mis hagejale tekitati erakordselt kaua kestnud menetlusega; |
| --- | --- |

—

tühistada 19 miljoni euro suurune trahv, või trahvi tühistamata jätmise korral vähendada seda oluliselt, võttes aluseks tõsise kahju, mis hagejale tekitati erakordselt kaua kestnud menetlusega;

| — | mõista apellatsiooniastme ja Üldkohtu kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista apellatsiooniastme ja Üldkohtu kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab oma apellatsioonkaebuse toetuseks üheksa väidet.

Esimeses väites, mis koosneb viiest osast, väidab hageja, et rikutud on õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul, kuivõrd komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsus 2003/6/EÜ (1) võeti vastu rohkem kui kuus aastat pärast menetluse algust, või igal juhul pärast seda, kui hagejale komisjoni etteheidetest teatamisega alustati menetlust. Solvay heidab Üldkohtule ette eelkõige järgmist: nii haldus- kui kohtumenetlust hõlmavat tähtaega ei hinnatud üldiselt (esimene osa); Üldkohtu menetluse kestust ei võetud arvesse (teine osa); mõistliku tähtaja ületamisega seotud sanktsiooni kohaldamiseks pidi näitama hageja kaitseõiguste konkreetset rikkumist, samas kui need kaks põhimõtet on iseseisvad ja erinevad (kolmas osa); järeldati, et niisugust rikkumist käesolevas asjas ei esine (neljas osa); ja moonutati fakte, kuivõrd Üldkohus leidis, et hageja on teise võimalusena loobunud taotlemast trahvi vähendamist, kuna mõistlik tähtaeg oli ületatud (viies osa), samas kui hageja oli sõnaselgelt palunud sellel põhjusel tühistada või vähemalt vähendada trahvi.

Teise väitega, mis koosneb kolmest osast, väidab Solvay, et rikutud on nõukogu määruse nr 17/62 (2) artikleid 14 ja 20, kuivõrd Üldkohus andis komisjonile loa ELTL artikli 102 alusel algatatud menetluse raames kasutada kontrollimise käigus saadud dokumente, mis puudutavad võimalikku osalemist kartellides ja/või kooskõlastatud tegevustes ELTL artikli 101 alusel (esimene osa). hageja heidab Üldkohtule ette veel seda, et komisjonil lubati kasutada dokumente, mis olid tema kätte sattunud juhuslikult, samas kui ta asjassepuutuval hetkel kahtluste puudumise tõttu ei asunud nende dokumentide saamiseks kontrollimist läbi viima (teine osa). Lõpuks heidab ta Üldkohtule ette faktide moonutamist, kuna kohus tunnistas sisulist sarnasust asjaoludes, et kontrollimise otsuse eesmärk oli uurimist läbi viia, ning neis, mille alusel tehti süüdimõistev otsus (kolmas osa).

Kolmanda väitega, mis koosneb kuuest osast, väidab hageja, et Üldkohus rikkus kaitseõigusi, kuna kohus nõudis, et ta näitaks toimikust vaid neid tõendeid, mille komisjon oli ära kaotanud, mis oleksid võinud olla kasulikud tema kaitsmisel (esimene osa). Tegelikult ei oleks ta toimiku esialgse hindamise puudumise korral omal algatusel välistanud, et kõnealused dokumendid oleksid võinud mõjutada komisjoni otsust (teine ja kolmas osa). Lõpuks vaidlustab ta Üldkohtu hinnangu, mille kohaselt on ta esitanud vaid kadunud dokumente, mis võiksid olla kasulikud tema kaitsmisel seoses turgu valitseva seisundiga (neljas osa), ta vaidlustab ka Saint-Gobaini kontsernile antud tagastuse (viies osa) ja asjakohase geograafilise turu määratluse (kuues osa).

Neljandas väites väidab Solvay, et rikutud on kaitseõigusi, tõendamiskohutuse reegleid ja süütuse presumptsiooni, kuivõrd Üldkohus otsustas, et toimikust kadunud tõendid ei oleks tema kaitsmisel olnud kasulikud, samas kui nendest tõenditest piisas, et lubada tal toetada eelnevalt sõnastatud väiteid, mitte aga esitada uusi (esimene osa), ja et neil oli kasvõi vähim võimalus mõjutada vaidlustatud otsuse sisu (teine osa).

Viienda väitega väidab hageja, et rikuti tema õigust olla ära kuulatud pärast seda, kui Üldkohus oli tühistanud esimese otsuse, millega talle määrati trahv, ja enne seda, kui komisjon võttis vastu vaidlustatud otsuse. Tegelikult ei vastatud vaidlustatud kohtuotsus tema tühistamishagile ja selles keelduti tunnistamast komisjoni kohustust asjaomane ettevõtja ära kuulata, kui Üldkohtu varasemas otsuses on tuvastatud, et menetlusreeglite rikkumine mõjutas ettevalmistavaid meetmeid.

Kuuenda väitega heidab hageja Üldkohtule ette, et rikuti ELTL artiklit 102 ja ei täidetud piisavalt põhjendamiskohustus, kiites heaks asjaomase geograafilise turu alternatiivse määratluse, mis puudutab ühenduse ulatusega turgu ja siseriiklikku turgu.

Seitsmenda väitega kritiseerib Solvay seoses põhjendamiskohustusega ja ELTL artikliga 102 turgu valitsevale seisundile Üldkohtu poolt vaidlustatud kohtuotsuses antud hinnangut, et asjaomane turg on kas ühenduse ulatusega (esimene osa) või siseriiklik turg (teine osa). lisaks heidab ta Üldkohtule ette, et see ei võtnud arvesse erakorralisi asjaolusid, mis näitavad turgu valitseva seisundi puudumist (kolmas osa).

Kaheksanda väitega väidab hageja, et rikuti ELTL artiklit 102 ja ei esitatud põhjendusi, kuivõrd Üldkohus leidis, et Saint-Gobaini kontsernile antud 1,5 % tagastus kujutab endast püsikliendi allahindlust, mis väljendus konkurentsitingimuste mõjutamises.

Üheksanda väitega viitab hageja põhjenduste puudumisele ja ELTL artikli 102 rikkumisele, kuivõrd Üldkohus tuvastas et äripartneritele antud allahindluse süsteemist tuleneva diskrimineeriva praktika olemasolu, samas kui ei kontrollitud, kas niisugune praktika oli loonud domineeriva tarnija klientide vahel konkurentsi kahjustava olukorra või mitte (esimene osa). Lõpuks heidab Solvay Üldkohtule ette, et ei võetud arvesse seda vähest osa, mida naatriumkarbonaat esindab tema klientide tootmiskuludes (teine osa).

---

(1)  Komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsus 2003/6/EÜ, mis käsitleb [EÜ] artikli 82 kohaldamise menetlust (juhtum COMP/33.133 — C: naatriumkarbonaat — Solvay) (ELT 2003, L 10, lk 10).

(2)  Nõukogu 6. veebruari 1962. aasta määrus nr 17, esimene määrus [EÜ] artiklite [81 ja 82] rakendamise kohta (EÜT 13, lk 204, ELT eriväljaanne 08/01, lk 3).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/16

---

Solvay SA 1. märtsil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 17. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-58/01: Solvay versus komisjon

(Kohtuasi C-110/10 P)

(2010/C 161/22)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Solvay SA (esindajad: advokaadid P.-A. Foriers, R. Jafferali, F. Louis, A. Vallery)

Teine menetlusosaline: Euroopa Komisjon

Apellandi nõuded

| — | liita käesolev asi apellatsioonkaebusega, mille apellant esitas Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-57/01; |
| --- | --- |

—

liita käesolev asi apellatsioonkaebusega, mille apellant esitas Üldkohtu 17. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-57/01;

| — | tühistada 17. detsembri 2009. aasta kohtuotsus; |
| --- | --- |

—

tühistada 17. detsembri 2009. aasta kohtuotsus;

| — | vaadata uuesti läbi hagi need punktid, mis tühistati, ja tühistada komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsus tervikuna; |
| --- | --- |

—

vaadata uuesti läbi hagi need punktid, mis tühistati, ja tühistada komisjoni 13. detsembri 2000. aasta otsus tervikuna;

| — | tühistada 2,25 miljoni euro suurune trahv, või trahvi tühistamata jätmise korral vähendada seda oluliselt, võttes aluseks tõsise kahju, mis hagejale tekitati erakordselt kaua kestnud menetlusega; |
| --- | --- |

—

tühistada 2,25 miljoni euro suurune trahv, või trahvi tühistamata jätmise korral vähendada seda oluliselt, võttes aluseks tõsise kahju, mis hagejale tekitati erakordselt kaua kestnud menetlusega;

| — | mõista apellatsiooniastme ja Üldkohtu kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista apellatsiooniastme ja Üldkohtu kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse toetuseks esitab hageja kolm väidet.

Esimese väitega, mis koosneb viiest osast, väidab hageja, et rikuti õigust asja arutamisele mõistliku aja jooksul. Solvay heidab Üldkohtule ette eelkõige järgmist: nii haldus- kui kohtumenetlust hõlmavat tähtaega ei hinnatud üldiselt (esimene osa); Üldkohtu menetluse kestust ei võetud arvesse (teine osa); mõistliku tähtaja ületamisega seotud sanktsiooni kohaldamiseks pidi näitama hageja kaitseõiguste konkreetset rikkumist, samas kui need kaks põhimõtet on iseseisvad ja erinevad (kolmas osa); järeldati, et niisugust rikkumist käesolevas asjas ei esine (neljas osa); ja moonutati fakte, kuivõrd Üldkohus leidis, et hageja on teise võimalusena loobunud taotlemast trahvi vähendamist, kuna mõistlik tähtaeg oli ületatud (viies osa), samas kui hageja oli sõnaselgelt palunud sellel põhjusel tühistada või vähemalt vähendada trahvi.

Teise väitega, mis koosneb viiest osast, väidab hageja, et Üldkohus rikkus kaitseõigusi, kuna kohus nõudis, et ta näitaks toimikust vaid neid tõendeid, mille komisjon oli ära kaotanud, mis oleksid võinud olla kasulikud tema kaitsmisel (esimene osa). Tegelikult ei oleks ta toimiku esialgse hindamise puudumise korral omal algatusel välistanud, et kõnealused dokumendid oleksid võinud mõjutada komisjoni otsust (teine ja kolmas osa). ta heidab Üldkohtule veel ette, et see tegi vaidlustatud kohtuotsuses otsuse, et ta on esitanud vaid kadunud tõendeid, mis võiksid olla kasulikud tema kaitsmisel, kuna hageja ei ole esitanud Üldkohtus väidet, mis vaidlustaks kokkuleppe olemasolu, mida ta oleks võinud teha isegi toimikule juurdepääsu puudumisel, samas kui hageja oli sõnastanud selle väite komisjoni ees ja kui kadunud dokumentide sisu ei saanud enam keegi määratleda (neljas osa). Lõpuks heidab ta Üldkohtule ette, et see eitas igasuguse huvi olemasolu kadunud dokumentide suhtes, kuna ta oli juba lükanud tagasi hageja esitatud väite, mis puudutas mõju puudumist liikmesriikide kaubandusele, samas kui ta ei teadnud kadunud tõendite sisu ega saanud seega välistada, et need ei oleks võimaldanud hagejal esitada täiendavaid argumente, kasvõi täiesti uusi väiteid, nii sisulises kui trahvi summa osas või menetluse õiguspärasuse osas (viies osa).

Kolmanda ja viimase väitega väidab hageja, et rikuti tema õigust olla ära kuulatud pärast seda, kui Üldkohus oli tühistanud esimese otsuse, millega talle määrati trahv, ja enne seda, kui komisjon võttis vastu vaidlustatud otsuse. Tegelikult ei vastatud vaidlustatud kohtuotsus tema tühistamishagile ja selles keelduti tunnistamast komisjoni kohustust asjaomane ettevõtja ära kuulata, kui Üldkohtu varasemas otsuses on tuvastatud, et menetlusreeglite rikkumine mõjutas ettevalmistavaid meetmeid.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/16

---

Euroopa Komisjoni 8. märtsil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 15. detsembri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas T-156/04: Électricité de France (EDF) versus komisjon

(Kohtuasi C-124/10 P)

(2010/C 161/23)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Euroopa Komisjon (esindajad: E. Gippini Fournier, B. Stromsky ja D. Grespan)

Teised menetlusosalised: Électricité de France (EDF), Prantsuse Vabariik, Iberdrola SA

Apellandi nõuded

| — | tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu (kolmas koda) 15. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-156/04: EDF vs. komisjon, mis komisjonile edastati 16. detsembril 2009, osas, millega:






  — | tühistati komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsuse, mis käsitleb abimeetmeid EDF-ile ja elektri- ning gaasitööstuse sektorile (C 68/2002, N 504/2003 ja C 25/2003), artiklid 3 ja 4; |
| --- | --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Üldkohtu (kolmas koda) 15. detsembri 2009. aasta otsus kohtuasjas T-156/04: EDF vs. komisjon, mis komisjonile edastati 16. detsembril 2009, osas, millega:

—

tühistati komisjoni 16. detsembri 2003. aasta otsuse, mis käsitleb abimeetmeid EDF-ile ja elektri- ning gaasitööstuse sektorile (C 68/2002, N 504/2003 ja C 25/2003), artiklid 3 ja 4;

| — | jäeti komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja ühtlasi mõisteti temalt välja Électricité de France’i (EDF) kohtukulud; |
| --- | --- |

—

jäeti komisjoni kohtukulud tema enda kanda ja ühtlasi mõisteti temalt välja Électricité de France’i (EDF) kohtukulud;

| — | saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse uuesti läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

—

saata kohtuasi tagasi Üldkohtusse uuesti läbivaatamiseks;

| — | otsustada käesoleva kohtuastme kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

—

otsustada käesoleva kohtuastme kohtukulude kandmine edaspidi.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Komisjon esitab oma apellatsioonkaebuse toetuseks kaks väidet.

Esimeses väites on ta seisukohal, et Üldkohus moonutas kohtuasjaga seotud asjaolusid. Vastupidi vaidlustatud kohtuotsuses märgitule ei arvestanud Prantsuse Vabariik maksunõuet ümber kapitaliks, vaid andis EDF-ile pelgalt abi ettevõtte tulumaksust vabastamise kujul. EDF-i rekapitaliseerimist ennast ei peetud tühistatud otsuses riigiabiks; komisjon luges selleks üksnes rekapitaliseerimise mõju maksudele.

Teises väites, mis jaguneb neljaks osaks, leiab apellant, et Üldkohus rikkus õigusnormi, kui ta käsitles Prantsuse valitsuse tegevust käesolevas asjas turumajanduses tegutseva aruka eraõigusliku investori tegevusena.

Kõigepealt vaidlustab apellant Üldkohtu hinnangu, mille kohaselt riigi kui aktsionäri ja riigi kui avaliku võimu vaheline eristamine sõltub peamiselt riigi järgitavast eesmärgist — käesolevas asjas EDF-i rekapitaliseerimine —, mitte aga objektiivsetest ja kontrollitavatest teguritest. Esiteks on Euroopa Kohus korduvalt meenutanud, et EÜ artikli 87 lõige 1 ei erista riigi sekkumiste põhjusi ja eesmärke. Teiseks on riigi kavatsusel põhinev kriteerium iseäranis asjakohatu, et hinnata riigiabi olemasolu, kuna selline kriteerium on oma laadilt subjektiivne ning tõlgendatav.

Teiseks heidab komisjon Üldkohtule ette, et viimane ei uurinud oma analüüsis võrdlevalt ühelt poolt sellist käitumist, mis kuulub sarnastel asjaoludel arukale erakapitalil põhinevale ettevõtjale, kellel ei ole eeliseid, ning teiselt poolt käitumist, mis kuulub käesolevas asjas Prantsuse riigile ning mis on seotud avaliku võimuga.

Kolmandaks väidab apellant, et vaidlustatud kohtuotsuses ei ole arvesse võetud avalik-õiguslike ja eraõiguslike ettevõtjate võrdse kohtlemise põhimõtet, mille tõttu on võimalik, et riiki koheldakse maksuõiguslikult soodsamalt sealhulgas äriühingutes, kus riik ei ole ainuaktsionär.

Viimaks on komisjoni arvates Üldkohus jätnud tähelepanuta normid, mis reguleerivad tõendamiskoormise jagamist seoses turumajanduses tegutseva aruka eraõigusliku investori põhimõtte kohaldatavusega, samal ajal kui ta võttis arvesse tühistatud otsuse vastuvõtmise kuupäevast hilisemaid asjaolusid.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundespantentgericht (Saksamaa) 9. märtsil 2010 — Merck & Co Inc versus Deutsches Patent- und Markenamt

(Kohtuasi C-125/10)

(2010/C 161/24)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundespantentgericht

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Merck & Co Inc

Vastustaja: Deutsches Patent- und Markenamt

Eelotsuse küsimused

Kas ravimile võib anda täiendava kaitse tunnistuse (1), kui aluspatendi taotluse esitamise kuupäeva ja ühenduses esmase müügiloa väljaandmise kuupäeva vaheline aeg on lühem kui viis aastat?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 469/2009 ravimite täiendava kaitse tunnistuse kohta (kodifitseeritud versioon) (ELT L 152, lk 1).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/18

---

15. märtsil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Belgia Kuningriik

(Kohtuasi C-134/10)

(2010/C 161/25)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Nijenhuis ja C. Vrignon)

Kostja: Belgia Kuningriik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Belgia Kuningriik ei ole õigesti üle võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (1) artiklit 31, siis on Belgia Kuningriik rikkunud selle direktiivi sätetest ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 56 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Belgia Kuningriik ei ole õigesti üle võtnud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) (1) artiklit 31, siis on Belgia Kuningriik rikkunud selle direktiivi sätetest ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 56 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Belgia Kuningriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Belgia Kuningriigilt.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa Komisjon esitab kolm etteheidet toetamaks oma hagi, milles ta väidab, et vaidlusalused siseriiklikud õigusnormid rikuvad proportsionaalsuse põhimõtet, eelkõige osas, mis puudutab menetlust ja kriteeriumeid, mille alusel määratakse raadio- ja telekanalitele must-carry staatus.

Esiteks väidab komisjon, et kostja ei ole selgelt ja ettenähtavalt kehtestanud üldise huvi eesmärke, mis võimaldavad sellist staatust omistada. Seega ei ole ringhäälinguorganisatsioonid suutelised eelnevalt teadma täitmisele kuuluvate tingimuste laadi ja ulatust ning avaliku teenuse kohustusi, mida tuleb järgida.

Teiseks väidab komisjon, et loaandmismenetlus ei ole läbipaistev, et ametivõimudel on suurendatud diskretsiooniõigus selles osas, et siseriiklikud õigusnormid justkui kohustavad asjaomaseid organisatsioone edastama kõiki nende poolt edastatavaid kanaleid, mitte üksnes neid kanaleid, millel on üldise huvi eesmärk, ning samuti, et nõue, mis puudutab nende organisatsioonide asumist siseriiklikul territooriumil, on diskrimineeriv.

Kolmandaks leiab hageja, et universaalteenuse direktiivi artikli 31 kohaldamisala ei ole järgitud osas, mis puudutab edastamisõiguse sidumist sidevõrgu lõppkasutajate märkimisväärse hulgaga.

---

(1)  EÜT L 108, lk 51; ELT eriväljaanne 13/29, lk 367.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/18

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curte de Apel Târgu-Mureș (Rumeenia) 15. märtsil 2010 — Daniel Ionel Obreja versus Direcția Generală a Finanțelor Publice a județului Mureș, Administrația Fondului pentru Mediu

(Kohtuasi C-136/10)

(2010/C 161/26)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curte de Apel Târgu-Mureș

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Daniel Ionel Obreja

Vastustaja: Direcția Generală a Finanțelor Publice a județului Mureș, Administrația Fondului pentru Mediu

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas võib asuda seisukohale, et kehtestades saastetasu ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 15. detsembrini 2008 on Rumeenia poolt vastu võetud asjaomased õigusnormid (erakorraline määrus nr 50/2008) kooskõlas EÜ artiklites 23, 25 ja 90 kehtestatud tolliliidu põhimõtete ja kahekordse maksustamise keeluga, st kas need artiklid lubavad kehtestada saastetasu rumeenia seadusandja poolt erakorralise määruse nr 50/2008 preambulis märgitud eesmärgil, mis on samuti ette nähtud EÜ artiklis 174 jj: tagada keskkonna kaitse õhu kvaliteedi parendamisele ning ühenduse õigusnormides ettenähtud piirväärtuste saavutamisele suunatud programmide ja kavade elluviimisega. Teiste sõnadega ja konkreetsemalt, kas saastetasu kehtestamisel Euroopa Liidu liikmesriigis nii uute kui ka kasutatud teisest liikmesriigist imporditud mootorsõidukite esmakordse registreerimise korral, saab lugeda, et EÜ artiklid 174 jj õigustavad asutamislepingu artiklite 23, 25 ja 90 kohaldamata jätmist? |
| --- | --- |

1.

Kas võib asuda seisukohale, et kehtestades saastetasu ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 15. detsembrini 2008 on Rumeenia poolt vastu võetud asjaomased õigusnormid (erakorraline määrus nr 50/2008) kooskõlas EÜ artiklites 23, 25 ja 90 kehtestatud tolliliidu põhimõtete ja kahekordse maksustamise keeluga, st kas need artiklid lubavad kehtestada saastetasu rumeenia seadusandja poolt erakorralise määruse nr 50/2008 preambulis märgitud eesmärgil, mis on samuti ette nähtud EÜ artiklis 174 jj: tagada keskkonna kaitse õhu kvaliteedi parendamisele ning ühenduse õigusnormides ettenähtud piirväärtuste saavutamisele suunatud programmide ja kavade elluviimisega. Teiste sõnadega ja konkreetsemalt, kas saastetasu kehtestamisel Euroopa Liidu liikmesriigis nii uute kui ka kasutatud teisest liikmesriigist imporditud mootorsõidukite esmakordse registreerimise korral, saab lugeda, et EÜ artiklid 174 jj õigustavad asutamislepingu artiklite 23, 25 ja 90 kohaldamata jätmist?

| 2. | Kas võib asuda seisukohale, et kui ühes teises liikmesriigis on sellise mootorsõiduki suhtes kohaldatud samasugust maksu ehk saastetasu (sama kontseptuaalne sisu ja sama eesmärk, st keskkonna kaitse vastavalt EÜ artiklis 174 jj sätestatud põhimõtetele ja eesmärkidele) esmakordse registreerimise korral, on võimalik kehtestada samasugune saastetasu samade EÜ artiklis 174 jj sätestatud eesmärkidega ka siis, kui mootorsõidukiga seoses on selles teises liikmesriigis juba saastetasu makstud? |
| --- | --- |

2.

Kas võib asuda seisukohale, et kui ühes teises liikmesriigis on sellise mootorsõiduki suhtes kohaldatud samasugust maksu ehk saastetasu (sama kontseptuaalne sisu ja sama eesmärk, st keskkonna kaitse vastavalt EÜ artiklis 174 jj sätestatud põhimõtetele ja eesmärkidele) esmakordse registreerimise korral, on võimalik kehtestada samasugune saastetasu samade EÜ artiklis 174 jj sätestatud eesmärkidega ka siis, kui mootorsõidukiga seoses on selles teises liikmesriigis juba saastetasu makstud?

| 3. | Lõpetuseks, kas juhul, kui sellise mootorsõidukiga seoses ei ole teises liikmesriigis saastetasu makstud (sest sellist maksu ei olnud olemas või muudel põhjustel), kuid selle hilisemal registreerimisel liikmesriigis — näiteks Rumeenias, kus sellist maksu kohaldatakse — on selle mootorsõiduki esmakordne registreerimine maksustatud selle riigi saastetasuga, võib asuda seisukohale, et sellises olukorras on rikutud EÜ artiklites 23, 25 ja 90 ette nähtud tolliliidu põhimõtteid ja siseriiklike toodete kaudse kaitse [keeldu]? |
| --- | --- |

3.

Lõpetuseks, kas juhul, kui sellise mootorsõidukiga seoses ei ole teises liikmesriigis saastetasu makstud (sest sellist maksu ei olnud olemas või muudel põhjustel), kuid selle hilisemal registreerimisel liikmesriigis — näiteks Rumeenias, kus sellist maksu kohaldatakse — on selle mootorsõiduki esmakordne registreerimine maksustatud selle riigi saastetasuga, võib asuda seisukohale, et sellises olukorras on rikutud EÜ artiklites 23, 25 ja 90 ette nähtud tolliliidu põhimõtteid ja siseriiklike toodete kaudse kaitse [keeldu]?

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van Cassatie van België (Belgia) 17. märtsil 2010 — Greenstar-Kanzi Europe NV versus Jean Hustin ja Jo Goossens

(Kohtuasi C-140/10)

(2010/C 161/27)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van Cassatie van België

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: Greenstar-Kanzi Europe NV

Vastustajad kassatsioonimenetluses: Jean Hustin, Jo Goossens

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (1), mida on muudetud nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 873/2004 (2), artiklit 94 koosmõjus määruse nr 2100/94 artikli 11 lõikega 1, artikli 13 lõigetega 1–3, artiklitega 16, 27 ja 104 tuleb tõlgendada nii, et omanik või litsentsiaat võib esitada rikkumise hagi igaühe vastu, kes sooritab toiminguid seoses materjaliga, mille litsentsiaat on talle müünud või loovutanud, kui kinni ei ole peetud piirangutest, mis on kõnealuse materjali müügi osas kehtestatud litsentsiaadi ja kaitse alla võetud sordi omaniku vahel sõlmitud litsentsilepingus? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (1), mida on muudetud nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 873/2004 (2), artiklit 94 koosmõjus määruse nr 2100/94 artikli 11 lõikega 1, artikli 13 lõigetega 1–3, artiklitega 16, 27 ja 104 tuleb tõlgendada nii, et omanik või litsentsiaat võib esitada rikkumise hagi igaühe vastu, kes sooritab toiminguid seoses materjaliga, mille litsentsiaat on talle müünud või loovutanud, kui kinni ei ole peetud piirangutest, mis on kõnealuse materjali müügi osas kehtestatud litsentsiaadi ja kaitse alla võetud sordi omaniku vahel sõlmitud litsentsilepingus?

| 2. | Kui vastus on jaatav, siis kas selle rikkumise hindamisel on oluline, kas eespool nimetatud tegevuse sooritaja oli asjaomases litsentsilepingus kehtestatud piirangutest teadlik või kas teda koheldakse nii, nagu ta oleks olnud nimetatud piirangutest teadlik? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus on jaatav, siis kas selle rikkumise hindamisel on oluline, kas eespool nimetatud tegevuse sooritaja oli asjaomases litsentsilepingus kehtestatud piirangutest teadlik või kas teda koheldakse nii, nagu ta oleks olnud nimetatud piirangutest teadlik?

---

(1)  EÜT L 227, lk 1; ELT eriväljaanne 03/16, lk 390.

(2)  ELT L 162, lk 38; ELT eriväljaanne 03/45, lk 178.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/19

---

16. märtsil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Madalmaade Kuningriik

(Kohtuasi C-141/10)

(2010/C 161/28)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: V. Kreuschitz ja M. van Beek)

Kostja: Madalmaade Kuningriik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Madalmaade Kuningriik ei ole võtnud kõiki vajalike meetmeid kõrvaldamaks korda, mille kohaselt teatavaid sotsiaalkindlustushüvitisi ei maksta Madalmaade puurplatvormidel töötavatele teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele, siis on Madalmaade Kuningriik rikkunud määruse (EMÜ) nr 1408/71 (1) artikli 13 lõike 2 punktist a ja artikli 3 lõikest 1 ning ELTL artiklitest 45–48 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Madalmaade Kuningriik ei ole võtnud kõiki vajalike meetmeid kõrvaldamaks korda, mille kohaselt teatavaid sotsiaalkindlustushüvitisi ei maksta Madalmaade puurplatvormidel töötavatele teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele, siis on Madalmaade Kuningriik rikkunud määruse (EMÜ) nr 1408/71 (1) artikli 13 lõike 2 punktist a ja artikli 3 lõikest 1 ning ELTL artiklitest 45–48 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Madalmaade Kuningriigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Madalmaade Kuningriigilt.

Väited ja peamised argumendid

| 1. | Euroopa Parlament on viimasel ajal palunud komisjonilt korduvalt teavet Portugali kodanike kohta, kes töötavad Madalmaade mandrilava puurplatvormidel ning elavad Portugalis, kuid kellele ei kehti samasugused töötingimused ega samasugune sotsiaalne kaitse kui Madalmaades elavatele töötajatele. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Parlament on viimasel ajal palunud komisjonilt korduvalt teavet Portugali kodanike kohta, kes töötavad Madalmaade mandrilava puurplatvormidel ning elavad Portugalis, kuid kellele ei kehti samasugused töötingimused ega samasugune sotsiaalne kaitse kui Madalmaades elavatele töötajatele.

| 2. | Selle tulemusena esitas komisjon EÜ artikli 226 (nüüd ELTL artikkel 258) alusel Madalmaadele märgukirja ja põhjendatud arvamuse. Selles selgitas ta, et Madalmaade sotsiaalkindlustusalaseid õigusnorme peab kohaldama ka Madalmaade puurplatvormidel töötavate teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike suhtes. Madalmaade ametiasutuste keeldusid maksmast nendele isikutele Madalmaade sotsiaalkindlustushüvitisi, mis on vastuolus määruse (EMÜ) nr 1408/71 II peatükiga, eelkõige artikli 13 lõike 2 punktiga a ja artikli 3 lõikega 1 ning EÜ artiklitega 39–42 (nüüd ELTL artiklid 45–48). |
| --- | --- |

2.

Selle tulemusena esitas komisjon EÜ artikli 226 (nüüd ELTL artikkel 258) alusel Madalmaadele märgukirja ja põhjendatud arvamuse. Selles selgitas ta, et Madalmaade sotsiaalkindlustusalaseid õigusnorme peab kohaldama ka Madalmaade puurplatvormidel töötavate teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kodanike suhtes. Madalmaade ametiasutuste keeldusid maksmast nendele isikutele Madalmaade sotsiaalkindlustushüvitisi, mis on vastuolus määruse (EMÜ) nr 1408/71 II peatükiga, eelkõige artikli 13 lõike 2 punktiga a ja artikli 3 lõikega 1 ning EÜ artiklitega 39–42 (nüüd ELTL artiklid 45–48).

| 3. | Madalmaad ei ole tänaseni võtnud veel kõiki meetmeid kõrvaldamaks siseriiklikku korda, mille kohaselt teatavaid sotsiaalkindlustushüvitisi ei maksta Madalmaade puurplatvormidel töötavatele teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele. |
| --- | --- |

3.

Madalmaad ei ole tänaseni võtnud veel kõiki meetmeid kõrvaldamaks siseriiklikku korda, mille kohaselt teatavaid sotsiaalkindlustushüvitisi ei maksta Madalmaade puurplatvormidel töötavatele teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele.

| 4. | Komisjon järeldab sellest, et kuna Madalamaad keelduvad maksmast teatavaid sotsiaalkindlustushüvitisi Madalmaade puurplatvormidel töötavatele teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele, siis on Madalamaad rikkunud määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 13 lõike 2 punktist a ja artikli 3 lõikest 1 ning ELTL artiklitest 45–48 tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

4.

Komisjon järeldab sellest, et kuna Madalamaad keelduvad maksmast teatavaid sotsiaalkindlustushüvitisi Madalmaade puurplatvormidel töötavatele teiste Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele, siis on Madalamaad rikkunud määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 13 lõike 2 punktist a ja artikli 3 lõikest 1 ning ELTL artiklitest 45–48 tulenevaid kohustusi.

---

(1)  Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 35).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Hof van Beroep te Brussel (Belgia) 29. märtsil 2010 — NV Express Line versus Belgisch Instituut voor Postdiensten en Telecommunicatie

(Kohtuasi C-148/10)

(2010/C 161/29)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Hof van Beroep te Brussel

Põhikohtuasja pooled

Hageja: NV Express Line.

Kostja: Belgisch Instituut voor Postdiensten en Telecommunicatie.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (1), sätteid direktiiviga 2002/39/EÜ (2) muudetud redaktsioonis ning eelkõige, kuid mitte ainult sellega piirdudes, selle artiklit 19, arvestades ka direktiiviga 2008/6/EÜ (3) tehtud muudatusi, mis tuleb hiljemalt 31. detsembriks 2010 siseriiklikku õigusesse üle võtta, tuleb mõista ja tõlgendada nii, et liikmesriikidel ei ole õigust näha mitteuniversaalsete postiteenuste osutajatele kohustuslikult ette ettevõttevälist kaebemenetluse korda, kuna:






  i) | direktiivi kujul on postiteenuste kasutajate kaitseks kohaldatavate kaebemenetluste osas tegemist täieliku ühtlustamisega; või |
| --- | --- | --- |

1.

Kas 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (1), sätteid direktiiviga 2002/39/EÜ (2) muudetud redaktsioonis ning eelkõige, kuid mitte ainult sellega piirdudes, selle artiklit 19, arvestades ka direktiiviga 2008/6/EÜ (3) tehtud muudatusi, mis tuleb hiljemalt 31. detsembriks 2010 siseriiklikku õigusesse üle võtta, tuleb mõista ja tõlgendada nii, et liikmesriikidel ei ole õigust näha mitteuniversaalsete postiteenuste osutajatele kohustuslikult ette ettevõttevälist kaebemenetluse korda, kuna:

i)

direktiivi kujul on postiteenuste kasutajate kaitseks kohaldatavate kaebemenetluste osas tegemist täieliku ühtlustamisega; või

| ii) | see kohustus nähakse direktiiviga 2003/39/EÜ ette üksnes universaalteenuste osutajatele ning alates direktiivi 2008/6/EÜ kehtestamisest kõikidele universaalteenuste osutajatele, samas kui liikmesriigid võivad direktiivi 2008/6/EÜ artikli 19 lõike 1 teise lõigu sõnastuse kohaselt sõltumatu kohtuvälise korra arendamist mitteuniversaalsete postiteenuste osutajate ning lõpptarbijate vaheliste vaidluste lahendamiseks üksnes ergutada, mitte siiski ette näha. |
| --- | --- |

ii)

see kohustus nähakse direktiiviga 2003/39/EÜ ette üksnes universaalteenuste osutajatele ning alates direktiivi 2008/6/EÜ kehtestamisest kõikidele universaalteenuste osutajatele, samas kui liikmesriigid võivad direktiivi 2008/6/EÜ artikli 19 lõike 1 teise lõigu sõnastuse kohaselt sõltumatu kohtuvälise korra arendamist mitteuniversaalsete postiteenuste osutajate ning lõpptarbijate vaheliste vaidluste lahendamiseks üksnes ergutada, mitte siiski ette näha.

| 2. | Kas juhul, kui vastus esimesele küsimusele kõlab nii, et postidirektiiv ei takista liikmesriike tegemast ettevõttevälist kaebuste menetlemise korda, nagu see on artikli 19 lõike 2 esimeses lõigus ette nähtud universaalteenuste osutajatele, kohustuslikuks ka mitteuniversaalsete postiteenuste osutajatele, tuleb tõlgendada teenuste vaba osutamise põhimõtteid (EÜ artikkel 49 jj, nüüd ELTL artikkel 56 jj) nii, et liikmesriigi poolt ülekaaluka üldise huvi tõttu tarbijate kaitseks kehtestatud teenuste vaba osutamise piirangud, millega nähakse selline ettevõtteväline kaebuste lahendamise kord, nagu see on artikli 19 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud universaalteenuste osutajate suhtes, kohustuslikult ette ka mitteuniversaalste postiteenuste osutajate jaoks, on EL toimimise lepinguga kooskõlas ka siis, kui asjaomase kaebuste menetlemise korra kohaldamisel ei tehta vahet tarbijate ja teiste lõppkasutajate kaebuste vahel, kuigi nende teenuste (käesoleval juhul kiirkuller- ja kullerteenused) kasutajad on valdavalt kutselised kasutajad? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul, kui vastus esimesele küsimusele kõlab nii, et postidirektiiv ei takista liikmesriike tegemast ettevõttevälist kaebuste menetlemise korda, nagu see on artikli 19 lõike 2 esimeses lõigus ette nähtud universaalteenuste osutajatele, kohustuslikuks ka mitteuniversaalsete postiteenuste osutajatele, tuleb tõlgendada teenuste vaba osutamise põhimõtteid (EÜ artikkel 49 jj, nüüd ELTL artikkel 56 jj) nii, et liikmesriigi poolt ülekaaluka üldise huvi tõttu tarbijate kaitseks kehtestatud teenuste vaba osutamise piirangud, millega nähakse selline ettevõtteväline kaebuste lahendamise kord, nagu see on artikli 19 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud universaalteenuste osutajate suhtes, kohustuslikult ette ka mitteuniversaalste postiteenuste osutajate jaoks, on EL toimimise lepinguga kooskõlas ka siis, kui asjaomase kaebuste menetlemise korra kohaldamisel ei tehta vahet tarbijate ja teiste lõppkasutajate kaebuste vahel, kuigi nende teenuste (käesoleval juhul kiirkuller- ja kullerteenused) kasutajad on valdavalt kutselised kasutajad?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste siseturu arengut ja teenuse kvaliteedi parandamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta (EÜT 1998, L 15, lk 14; ELT eriväljaanne 06/03, lk 71).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/39/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ ühenduse postiteenuste konkurentsile avamise jätkamise kohta (EÜT L 176, lk 21; ELT eriväljaanne 06/04, lk 316).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/6/EÜ, millega muudetakse direktiivi 97/67/EÜ seoses ühenduse postiteenuste siseturu rajamise lõpuleviimisega (ELT L 52, lk 3).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/21

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal de première instance de Bruxelles (Belgia) 29. märtsil 2010 — Bureau d’Intervention et de restitution belge (BIRB) versus Beneo Orafti SA

(Kohtuasi C-150/10)

(2010/C 161/30)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal de première instance de Bruxelles

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Bureau d’Intervention et de restitution belge (BIRB)

Kostja: Beneo Orafti SA.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas suhkrut tootvale ettevõtjale komisjoni määruse nr 493/2006 (1) artikli 9 põhjal eraldatud üleminekukvoodid jäävad välja ajutise ümberkorraldamiskava alt, mis on kehtestatud nõukogu määrusega nr 320/2006 (2) ja komisjoni määrusega nr 968/2006 (3), millega nähakse ette rakenduseeskirjad, arvestades et:






  a) | nendele kvootidele ei laiene maksustamine ajutise ümberkorraldusmaksega, |
| --- | --- | --- |

1.

Kas suhkrut tootvale ettevõtjale komisjoni määruse nr 493/2006 (1) artikli 9 põhjal eraldatud üleminekukvoodid jäävad välja ajutise ümberkorraldamiskava alt, mis on kehtestatud nõukogu määrusega nr 320/2006 (2) ja komisjoni määrusega nr 968/2006 (3), millega nähakse ette rakenduseeskirjad, arvestades et:

a)

nendele kvootidele ei laiene maksustamine ajutise ümberkorraldusmaksega,

| b) | nende eest ei saa ümberkorraldustoetust ja |
| --- | --- |

b)

nende eest ei saa ümberkorraldustoetust ja

| c) | need ei ole kvoodid nõukogu määruse nr 320/2006 tähenduses, arvestades selle määruse artikli 2 punktis 6 esitatud määratlust? |
| --- | --- |

c)

need ei ole kvoodid nõukogu määruse nr 320/2006 tähenduses, arvestades selle määruse artikli 2 punktis 6 esitatud määratlust?

| 2. | Isegi kui eelnevale küsimusele vastatakse eitavalt, siis kas üleminekukvoodid on täieulatuslikud kvoodid, mis on iseseisvad tavapärastest põhikvootidest, arvestades, et:






  a) | üleminekukvoodid eraldatakse komisjoni määruse nr 493/2006 artikli 9, mitte nõukogu määruse nr 318/2006 (4) artikli 7 alusel; |
| --- | --- | --- |

2.

Isegi kui eelnevale küsimusele vastatakse eitavalt, siis kas üleminekukvoodid on täieulatuslikud kvoodid, mis on iseseisvad tavapärastest põhikvootidest, arvestades, et:

a)

üleminekukvoodid eraldatakse komisjoni määruse nr 493/2006 artikli 9, mitte nõukogu määruse nr 318/2006 (4) artikli 7 alusel;

| b) | üleminekukvootide eraldamise kriteeriumid erinevad tavapäraste põhikvootide eraldamise kriteeriumidest, ja |
| --- | --- |

b)

üleminekukvootide eraldamise kriteeriumid erinevad tavapäraste põhikvootide eraldamise kriteeriumidest, ja

| c) | üleminekukvoodid on üleminekumeetmed, mille eesmärk on hõlbustada üleminekut vanalt suhkruturu korralt uuele ühenduse suhkruturu korrale, ja neid kohaldatakse seega põhimõtteliselt üksnes turustusaastal 2006/2007? |
| --- | --- |

c)

üleminekukvoodid on üleminekumeetmed, mille eesmärk on hõlbustada üleminekut vanalt suhkruturu korralt uuele ühenduse suhkruturu korrale, ja neid kohaldatakse seega põhimõtteliselt üksnes turustusaastal 2006/2007?

| 3. | Kui ühele (või mõlemale) kahest eeltoodud küsimusest vastatakse jaatavalt, siis kas suhkrut tootval ettevõtjal, kes taotles ümberkorraldamisabi turustusaasta 2006/2007 osas vastavalt nõukogu määruse nr 320/2006 artiklile 3, on õigus kasutada üleminekukvooti, mis talle eraldati turustusaastaks 2006/2007 vastavalt määruse nr 493/2006 artiklile 9? |
| --- | --- |

3.

Kui ühele (või mõlemale) kahest eeltoodud küsimusest vastatakse jaatavalt, siis kas suhkrut tootval ettevõtjal, kes taotles ümberkorraldamisabi turustusaasta 2006/2007 osas vastavalt nõukogu määruse nr 320/2006 artiklile 3, on õigus kasutada üleminekukvooti, mis talle eraldati turustusaastaks 2006/2007 vastavalt määruse nr 493/2006 artiklile 9?

| 4. | Kui eelnevale küsimusele vastatakse eitavalt, siis kas kohaldatav karistus võib seisneda ühe osa eraldatud ümberkorraldamisabi ja üleminekukvoodi tagasinõudmises? Kuidas tuleb arvutada komisjoni määruse nr 968 artikli 26 lõikes 1 ette nähtud tagasinõutavat summat ja kõnealuse määruse artiklis 27 ette nähtud karistust juhul, kui suhkrut tootev ettevõtja sai (turustusaasta 2006/2007 osas) ümberkorraldamisabi ja kasutas oma üleminekukvooti (mille eest ümberkorraldamisabi ei antud)?
  Kas selle summa ja selle karistuse arvutamisel tuleb arvesse võtta kõiki järgmisi asjaolusid või osa nendest:






  a) | tootmisseadmete demonteerimise kulud, mida kandis kõnealune suhkrut tootev ettevõtja; |
| --- | --- | --- |

4.

Kui eelnevale küsimusele vastatakse eitavalt, siis kas kohaldatav karistus võib seisneda ühe osa eraldatud ümberkorraldamisabi ja üleminekukvoodi tagasinõudmises? Kuidas tuleb arvutada komisjoni määruse nr 968 artikli 26 lõikes 1 ette nähtud tagasinõutavat summat ja kõnealuse määruse artiklis 27 ette nähtud karistust juhul, kui suhkrut tootev ettevõtja sai (turustusaasta 2006/2007 osas) ümberkorraldamisabi ja kasutas oma üleminekukvooti (mille eest ümberkorraldamisabi ei antud)?

Kas selle summa ja selle karistuse arvutamisel tuleb arvesse võtta kõiki järgmisi asjaolusid või osa nendest:

a)

tootmisseadmete demonteerimise kulud, mida kandis kõnealune suhkrut tootev ettevõtja;

| b) | kõnealuse suhkrut tootva ettevõtja tavapärase põhikvoodi loovutamisest tulenev kahjum; |
| --- | --- |

b)

kõnealuse suhkrut tootva ettevõtja tavapärase põhikvoodi loovutamisest tulenev kahjum;

| c) | asjaolu, et üleminekukvoot on ühekordne üleminekumeede, mis hõlmab üksnes turustusaasta 2006/2007 toodangut, kuid mis ei ole kohaldatav teiste turustusaastate suhtes (välja arvatud suhkru üleminekukvoodi puhul); |
| --- | --- |

c)

asjaolu, et üleminekukvoot on ühekordne üleminekumeede, mis hõlmab üksnes turustusaasta 2006/2007 toodangut, kuid mis ei ole kohaldatav teiste turustusaastate suhtes (välja arvatud suhkru üleminekukvoodi puhul);

| d) | kas juhul, kui tagasinõutava summa arvutamisel ei võeta arvesse eespool punktides a-c nimetatud asjaolusid, on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet? |
| --- | --- |

d)

kas juhul, kui tagasinõutava summa arvutamisel ei võeta arvesse eespool punktides a-c nimetatud asjaolusid, on rikutud proportsionaalsuse põhimõtet?

| 5. | Eeltoodud küsimusi arvestamata: millal jõustuvad, st muutuvad taotleja jaoks siduvaks, ümberkorralduskava alusel võetud kohustused?






  a) | Selle turustusaasta alguses, mille eest taotleja esitas ümberkorraldamisabi taotluse? |
| --- | --- | --- |

5.

Eeltoodud küsimusi arvestamata: millal jõustuvad, st muutuvad taotleja jaoks siduvaks, ümberkorralduskava alusel võetud kohustused?

a)

Selle turustusaasta alguses, mille eest taotleja esitas ümberkorraldamisabi taotluse?

| b) | Taotluse esitamisel pädevale siseriiklikule asutusele? |
| --- | --- |

b)

Taotluse esitamisel pädevale siseriiklikule asutusele?

| c) | Siis, kui pädev siseriiklik asutus teatab, et taotlus on tunnistatud täielikuks? |
| --- | --- |

c)

Siis, kui pädev siseriiklik asutus teatab, et taotlus on tunnistatud täielikuks?

| d) | Siis, kui pädev siseriiklik asutus teatab, et taotlus ümberkorraldamisabi saamiseks on vastuvõetav? |
| --- | --- |

d)

Siis, kui pädev siseriiklik asutus teatab, et taotlus ümberkorraldamisabi saamiseks on vastuvõetav?

| e) | Siis, kui pädev siseriiklik asutus teatab oma otsusest anda ümberkorraldamisabi? |
| --- | --- |

e)

Siis, kui pädev siseriiklik asutus teatab oma otsusest anda ümberkorraldamisabi?

Kolmanda võimalusena samas asjas palub ta:

| — | korrigeerida summat, mida BIRB arvutuste tulemusena tagasi nõuab, võttes arvesse Orafti esitatud argumente; |
| --- | --- |

—

korrigeerida summat, mida BIRB arvutuste tulemusena tagasi nõuab, võttes arvesse Orafti esitatud argumente;

| — | otsustada, et ümberkorralduskavaga seotud rikkumised ei olnud tahtlikud ega raske hooletuse tagajärg. |
| --- | --- |

—

otsustada, et ümberkorralduskavaga seotud rikkumised ei olnud tahtlikud ega raske hooletuse tagajärg.

| 6. | Kui ühele (või mõlemale) küsimusele (1. ja 2. küsimusele) vastatakse jaatavalt, siis kas suhkrut tootval ettevõtjal, kellele on turustusaastaks 2006/2007 eraldatud üleminekukvoot, on lubatud kasutada turustusaasta vältel seda kvooti, kuigi sellele ettevõtjale anti alates turustusaastast 2006/2007 ümberkorraldamisabi seoses tema tavapärase põhikvoodiga? |
| --- | --- |

6.

Kui ühele (või mõlemale) küsimusele (1. ja 2. küsimusele) vastatakse jaatavalt, siis kas suhkrut tootval ettevõtjal, kellele on turustusaastaks 2006/2007 eraldatud üleminekukvoot, on lubatud kasutada turustusaasta vältel seda kvooti, kuigi sellele ettevõtjale anti alates turustusaastast 2006/2007 ümberkorraldamisabi seoses tema tavapärase põhikvoodiga?

| 7. | Kui [1., 2. ja 6.] küsimusele vastatakse eitavalt, siis kas liikmesriigi pädeval asutusel on õigus ümberkorralduskavaga seotud kohustuste täitmata jätmise korral nõuda — kumuleeruvalt — tagasi nii ümberkorraldamisabi, määrata karistus vastavalt komisjoni määruse nr 968/2006 artiklitele 26 ja 27 ning nõuda ühtlasi komisjoni määruse (EÜ) nr 967/2006 (5) artiklis 4 ette nähtud ülejäägimaksu, või rikub selline karistuste kuhjumine non bis in idem, proportsionaalsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid? |
| --- | --- |

7.

Kui [1., 2. ja 6.] küsimusele vastatakse eitavalt, siis kas liikmesriigi pädeval asutusel on õigus ümberkorralduskavaga seotud kohustuste täitmata jätmise korral nõuda — kumuleeruvalt — tagasi nii ümberkorraldamisabi, määrata karistus vastavalt komisjoni määruse nr 968/2006 artiklitele 26 ja 27 ning nõuda ühtlasi komisjoni määruse (EÜ) nr 967/2006 (5) artiklis 4 ette nähtud ülejäägimaksu, või rikub selline karistuste kuhjumine non bis in idem, proportsionaalsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtteid?

---

(1)  Komisjoni 27. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 493/2006, millega kehtestatakse üleminekumeetmed suhkrusektori turgude ühise korralduse reformi raames ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1265/2001 ja (EÜ) nr 314/2002 (ELT L 89, lk 11).

(2)  Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks ühenduses ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta (ELT L 58, lk 42).

(3)  Komisjoni 27. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 968/2006, millega kehtestatakse ühenduse suhkrutööstuse ümberkorraldamise ajutise kava loomist käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 320/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 176, lk 32).

(4)  Nõukogu 20. veebruari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 318/2006 suhkrusektori turgude ühise korralduse kohta (ELT L 58, lk 1).

(5)  Komisjoni 29. juuni 2006. aasta määrus (EÜ) nr 967/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 (kvooti ületava suhkrutoodangu kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 176, lk 22).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/22

---

Eelotsusetaotlus, mille on 31. märtsil 2010 esitanud Arbeidshof te Antwerpen (Belgia) — NV Dai Cugini versus Rijksdienst voor Sociale Zekerheid

(Kohtuasi C-151/10)

(2010/C 161/31)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Arbeidshof te Antwerpen — Afdeling Hasselt (Belgia)

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: NV Dai Cugini

Kostja apellatsioonimenetluses: Rijksdienst voor Sociale Zekerheid

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas siseriiklikud sätted, eriti 27. juuni 1969. aasta seaduse, mis muudab 28. detsembri 1944. aasta töötajate sotsiaalkindlustuse seadust, artiklis 22ter sisalduv eeldus ning 22. detsembri 1989. aasta programmseaduse selle üksteisele järgnenud versioonides artikkel 171 on kooskõlas ühenduse õigusnormidega ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/81/EÜ (1), eriti [selle direktiivi lisas oleva raamkokkuleppe] klausli 5 lõike 1 punktiga a, mille kohaselt peaksid liikmesriigid osalise tööajaga ja täistööajaga töötajate mittediskrimineerimise põhimõtte kohaselt pärast konsulteerimist tööturu osapooltega vastavalt siseriiklikule seadusele ja tavale identifitseerima ja üle vaatama õiguslikku ja halduslikku laadi takistused, mis võivad piirata osalise tööajaga töötamise võimalusi, ning vajaduse korral need kõrvaldama? |
| --- | --- |

1.

Kas siseriiklikud sätted, eriti 27. juuni 1969. aasta seaduse, mis muudab 28. detsembri 1944. aasta töötajate sotsiaalkindlustuse seadust, artiklis 22ter sisalduv eeldus ning 22. detsembri 1989. aasta programmseaduse selle üksteisele järgnenud versioonides artikkel 171 on kooskõlas ühenduse õigusnormidega ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/81/EÜ (1), eriti [selle direktiivi lisas oleva raamkokkuleppe] klausli 5 lõike 1 punktiga a, mille kohaselt peaksid liikmesriigid osalise tööajaga ja täistööajaga töötajate mittediskrimineerimise põhimõtte kohaselt pärast konsulteerimist tööturu osapooltega vastavalt siseriiklikule seadusele ja tavale identifitseerima ja üle vaatama õiguslikku ja halduslikku laadi takistused, mis võivad piirata osalise tööajaga töötamise võimalusi, ning vajaduse korral need kõrvaldama?

| 2. | Kas siseriiklikud sätted, mille kohaselt on tööandjad 22. detsembri 1989. aasta programmseaduse artiklite 157-169 alusel kohustatud esitama ja säilitama arvukaid personalidokumente ning võidakse nad nimetatud sätetest mittekinnipidamise eest kriminaalvastutusele võtta või võidakse neile määrata haldustrahv ja tsiviilõiguslikud sanktsioonid, on kooskõlas ühenduse õigusnormidega ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/81/EÜ, eriti [selle direktiivi lisas oleva raamkokkuleppe] klausli 5 lõike 1 punktiga a, mille kohaselt peaksid liikmesriigid osalise tööajaga ja täistööajaga töötajate mittediskrimineerimise põhimõtte kohaselt pärast konsulteerimist tööturu osapooltega vastavalt siseriiklikule seadusele ja tavale identifitseerima ja üle vaatama õiguslikku ja halduslikku laadi takistused, mis võivad piirata osalise tööajaga töötamise võimalusi, ning vajaduse korral need kõrvaldama? |
| --- | --- |

2.

Kas siseriiklikud sätted, mille kohaselt on tööandjad 22. detsembri 1989. aasta programmseaduse artiklite 157-169 alusel kohustatud esitama ja säilitama arvukaid personalidokumente ning võidakse nad nimetatud sätetest mittekinnipidamise eest kriminaalvastutusele võtta või võidakse neile määrata haldustrahv ja tsiviilõiguslikud sanktsioonid, on kooskõlas ühenduse õigusnormidega ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiviga 97/81/EÜ, eriti [selle direktiivi lisas oleva raamkokkuleppe] klausli 5 lõike 1 punktiga a, mille kohaselt peaksid liikmesriigid osalise tööajaga ja täistööajaga töötajate mittediskrimineerimise põhimõtte kohaselt pärast konsulteerimist tööturu osapooltega vastavalt siseriiklikule seadusele ja tavale identifitseerima ja üle vaatama õiguslikku ja halduslikku laadi takistused, mis võivad piirata osalise tööajaga töötamise võimalusi, ning vajaduse korral need kõrvaldama?

---

(1)  Nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (EÜT 1998 L 14, lk 9; ELT eriväljaanne 05/03, lk 267).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/23

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court of the United Kingdom 2. aprillil 2010 — Williams jt versus British Airways plc

(Kohtuasi C-155/10)

(2010/C 161/32)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supreme Court of the United Kingdom

Põhikohtuasja pooled

Hageja/Kaebuse esitaja: Williams jt

Kostja/Vastustaja: British Airways plc

Eelotsuse küsimused

| i) | a) Nõukogu direktiivi 93/104/EÜ (1) artikli 7 ja 2003/88/EÜ (2) artikli 7 ning b) nõukogu direktiivile 2000/79/EÜ (3) lisatud Euroopa kokkuleppe klausli 3 kohaselt: 1) millises ulatuses, kui üldse, on Euroopa õiguses määratletud või sätestatud nõuded iga-aastase tasulise puhkuse korral tehtavate maksete laadi ja/või suuruse kohta; ja 2) millises ulatuses, kui üldse, võivad liikmesriigid kindlaks määrata, kuidas selliste maksete summa arvutatakse? |
| --- | --- |

i)

a) Nõukogu direktiivi 93/104/EÜ (1) artikli 7 ja 2003/88/EÜ (2) artikli 7 ning b) nõukogu direktiivile 2000/79/EÜ (3) lisatud Euroopa kokkuleppe klausli 3 kohaselt: 1) millises ulatuses, kui üldse, on Euroopa õiguses määratletud või sätestatud nõuded iga-aastase tasulise puhkuse korral tehtavate maksete laadi ja/või suuruse kohta; ja 2) millises ulatuses, kui üldse, võivad liikmesriigid kindlaks määrata, kuidas selliste maksete summa arvutatakse?

| ii) | Täpsemalt, kas piisab sellest, et siseriiklike õigusnormide ja/või tavade ja/või kollektiivlepingute ja/või tööandjate ja töötajate vahel läbirääkimiste teel saavutatud kokkulepete kohaselt võimaldab niisugune makse töötajal võtta iga-aastast puhkust ja seda täielikult kasutada ning innustab teda seda tegema, ja sellega ei kaasne arvestatavat ohtu, et töötaja seda ei tee? |
| --- | --- |

ii)

Täpsemalt, kas piisab sellest, et siseriiklike õigusnormide ja/või tavade ja/või kollektiivlepingute ja/või tööandjate ja töötajate vahel läbirääkimiste teel saavutatud kokkulepete kohaselt võimaldab niisugune makse töötajal võtta iga-aastast puhkust ja seda täielikult kasutada ning innustab teda seda tegema, ja sellega ei kaasne arvestatavat ohtu, et töötaja seda ei tee?

| iii) | Või on ette nähtud, et niisugune tasu peab kas a) täpselt vastama asjaomase töötaja „tavapärasele” tasule või b) olema üldjoontes sellega võrreldav? |
| --- | --- |

iii)

Või on ette nähtud, et niisugune tasu peab kas a) täpselt vastama asjaomase töötaja „tavapärasele” tasule või b) olema üldjoontes sellega võrreldav?

Kui vastus kolmanda küsimuse a ja b osale on jaatav, siis:

| iv) | Kas asjakohaseks mõõdupuuks või võrdlusaluseks on a) tasu, mille asjaomane töötaja oleks saanud vastaval puhkuseperioodil puhkuse asemel töötades, või b) tasu, mida ta teenis mingil muul töötamisperioodil, ja kui, siis millisel? |
| --- | --- |

iv)

Kas asjakohaseks mõõdupuuks või võrdlusaluseks on a) tasu, mille asjaomane töötaja oleks saanud vastaval puhkuseperioodil puhkuse asemel töötades, või b) tasu, mida ta teenis mingil muul töötamisperioodil, ja kui, siis millisel?

| v) | Kuidas tuleb hinnata mõisteid „tavapärane tasu” ja „võrreldav tasu” olukorras, kus: a) töötaja tasu töötamisperioodil suureneb, kui — ja sel määral, mil — ta tegeleb teatava tegevusega; ning b) kehtib iga-aastane või muu piirang sellele, mil määral või millistel aegadel võib töötaja sellise tegevusega tegelda, ning nimetatud piirang on iga-aastasele puhkusele mineku ajaks juba ületatud või peaaegu ületatud, nii et tegelikult ei oleks see tegevus asjaomasele töötajale lubatud, kui ta puhkuse asemel töötaks? |
| --- | --- |

v)

Kuidas tuleb hinnata mõisteid „tavapärane tasu” ja „võrreldav tasu” olukorras, kus: a) töötaja tasu töötamisperioodil suureneb, kui — ja sel määral, mil — ta tegeleb teatava tegevusega; ning b) kehtib iga-aastane või muu piirang sellele, mil määral või millistel aegadel võib töötaja sellise tegevusega tegelda, ning nimetatud piirang on iga-aastasele puhkusele mineku ajaks juba ületatud või peaaegu ületatud, nii et tegelikult ei oleks see tegevus asjaomasele töötajale lubatud, kui ta puhkuse asemel töötaks?

---

(1)  Nõukogu 23. novembri 1993. aasta direktiiv 93/104/EÜ, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte (EÜT L 307, lk 18; ELT eriväljaanne 05/02, lk 197).

(2)  Euroopa parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, lk 9; ELT eriväljaanne 05/04, lk 381).

(3)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/79/EÜ, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta (EÜT L 302, lk 57; ELT eriväljaanne 05/04, lk 75).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Raad van State (Madalmaad) 6. aprillil 2010 — Johan Leendert Holding B.V. versus Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

(Kohtuasi C-158/10)

(2010/C 161/33)

Kohtumenetluse keel: hollandi

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Raad van State (Madalmaad)

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Johan Leendert Holding B.V.

Vastustaja apellatsioonimenetluses: Miniter van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 56 ja 57 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selline siseriiklik õigusnorm nagu Wet arbeid vreemdelingen’i artikkel 2 koostoimes Wet arbeid vreemdelingen’i rakendusmääruse artikli 1e lõike 1 punktiga c, mille kohaselt on töötajate lähetamiseks direktiivi 96/71/EÜ (1) artikli 1 lõike 3 punkti c tähenduses nõutav töölevõtmise luba?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiiv 96/71/EÜ töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega (EÜT 1997, L 18, lk 1; ELT eriväljaanne 05/02, lk 431).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/24

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Saksamaa) 2. aprillil 2010 — Gerhard Fuchs versus Land Hessen

(Kohtuasi C-159/10)

(2010/C 161/34)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgericht Frankfurt am Main

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Gerhard Fuchs

Vastustaja: Land Hessen

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Hessisches Beamtengesetz’i (Hesseni liidumaa avaliku teenistuse seadus) sätted, mis kehtestavad ametnike vanusepiiri ja näevad sellega seonduvalt ette kohustuslikus korras pensionile saatmise, lähtuvad Euroopa Liidu õiguse põhimõtete kohaselt üldise huvi eesmärgist?
  Sellega seoses kerkivad eelkõige järgmised küsimused.
  Millised üksikasjalikud nõuded tuleb esitada sellisele üldisest huvist kantud eesmärgile Euroopa Liidu õiguse seisukohast? Milliseid täiendavaid küsimusi peaks eelotsusetaotluse esitanud kohus asjaolude väljaselgitamiseks veel käsitama?
  Kas eelarveliste vahendite ja personalikulude kokkuhoiu huvi puhul, käesoleval juhul ametikohtade täitmata jätmise ja seeläbi personalikulude vähendamise teel, on tegemist õigustatud eesmärgiga direktiivi 2000/78/EÜ (1) artikli 6 lõike 1 tähenduses?
  Kas tööandja eesmärki tagada planeerimisel teatav kindlus, mis puudutab ametnike lõplikku töölt vabastamist, võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks, ja seda ka juhul, kui tööandjad võivad Hessisches Beamtengesetz’i või Beamtenstatusgesetz’i (liidumaade riigiametnike staatuse seadus) reguleerimisalas välja töötada ja ellu viia oma kava personali planeerimisel?
  Kas huvi „soodsa ealise jaotuse” või „soodsa vanuselise struktuuri” vastu võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks, kuigi puuduvad ühtsed kohustuslikud nõuded ja õigusnormid, mis sätestaksid õige ealise jaotuse ja vanuselise struktuuri?
  Kas juba teenistusse võetud ametnikele ametialase edutamise võimaluste loomise huvi võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses?
  Kas vanusepiiride kehtestamine, et vältida vanemate töötajatega kohtuvaidlusi nende töövõimelisuse säilimise üle, järgib üldisest huvist kantud õigustatud eesmärki?
  Kas üldisest huvist kantud eesmärk direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses seab tingimuseks, et eksisteeriks tööandjate tasandist kõrgemal asetsev tööturupoliitika üldine kava töö- või teenistussuhtes töötamise valdkonnas, juhul kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kui ühtne ja siduv peab see kava olema?
  Kas töötajate rühmade, käesoleval juhul Hessisches Beamtengesetz’i kohaldamisalasse kuuluvate ametnike tööandjad, saavad nii kitsaste vanusepiiride kehtestamise korral üldse järgida üldisest huvist kantud eesmärke?
  Millistel tingimustel võib üksikute tööandjate poolt järgitud, kuid mitte siduvat eesmärki pidada üldisest huvist kantud eesmärgiks direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses, kui ametnike pensionile jäämise tõttu vabanenud ametikohad täidetakse uuesti, võimaluse korral edutades juba teenistusse võetud ametnikke? Kas selleks, et see teeniks üldist huvi, peavad seda lisaks üldistele väidetele selle kohta, et kehtestatud kord järgib nimetatud eesmärki, tõendama ka statistilised andmed või muu teave, mille põhjal saab otsustada, et selline eesmärk on piisavalt tõsiselt võetav ja seda saab tegelikkuses teostada? |
| --- | --- |

1.

Kas Hessisches Beamtengesetz’i (Hesseni liidumaa avaliku teenistuse seadus) sätted, mis kehtestavad ametnike vanusepiiri ja näevad sellega seonduvalt ette kohustuslikus korras pensionile saatmise, lähtuvad Euroopa Liidu õiguse põhimõtete kohaselt üldise huvi eesmärgist?

Sellega seoses kerkivad eelkõige järgmised küsimused.

Millised üksikasjalikud nõuded tuleb esitada sellisele üldisest huvist kantud eesmärgile Euroopa Liidu õiguse seisukohast? Milliseid täiendavaid küsimusi peaks eelotsusetaotluse esitanud kohus asjaolude väljaselgitamiseks veel käsitama?

Kas eelarveliste vahendite ja personalikulude kokkuhoiu huvi puhul, käesoleval juhul ametikohtade täitmata jätmise ja seeläbi personalikulude vähendamise teel, on tegemist õigustatud eesmärgiga direktiivi 2000/78/EÜ (1) artikli 6 lõike 1 tähenduses?

Kas tööandja eesmärki tagada planeerimisel teatav kindlus, mis puudutab ametnike lõplikku töölt vabastamist, võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks, ja seda ka juhul, kui tööandjad võivad Hessisches Beamtengesetz’i või Beamtenstatusgesetz’i (liidumaade riigiametnike staatuse seadus) reguleerimisalas välja töötada ja ellu viia oma kava personali planeerimisel?

Kas huvi „soodsa ealise jaotuse” või „soodsa vanuselise struktuuri” vastu võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks, kuigi puuduvad ühtsed kohustuslikud nõuded ja õigusnormid, mis sätestaksid õige ealise jaotuse ja vanuselise struktuuri?

Kas juba teenistusse võetud ametnikele ametialase edutamise võimaluste loomise huvi võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses?

Kas vanusepiiride kehtestamine, et vältida vanemate töötajatega kohtuvaidlusi nende töövõimelisuse säilimise üle, järgib üldisest huvist kantud õigustatud eesmärki?

Kas üldisest huvist kantud eesmärk direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses seab tingimuseks, et eksisteeriks tööandjate tasandist kõrgemal asetsev tööturupoliitika üldine kava töö- või teenistussuhtes töötamise valdkonnas, juhul kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kui ühtne ja siduv peab see kava olema?

Kas töötajate rühmade, käesoleval juhul Hessisches Beamtengesetz’i kohaldamisalasse kuuluvate ametnike tööandjad, saavad nii kitsaste vanusepiiride kehtestamise korral üldse järgida üldisest huvist kantud eesmärke?

Millistel tingimustel võib üksikute tööandjate poolt järgitud, kuid mitte siduvat eesmärki pidada üldisest huvist kantud eesmärgiks direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses, kui ametnike pensionile jäämise tõttu vabanenud ametikohad täidetakse uuesti, võimaluse korral edutades juba teenistusse võetud ametnikke? Kas selleks, et see teeniks üldist huvi, peavad seda lisaks üldistele väidetele selle kohta, et kehtestatud kord järgib nimetatud eesmärki, tõendama ka statistilised andmed või muu teave, mille põhjal saab otsustada, et selline eesmärk on piisavalt tõsiselt võetav ja seda saab tegelikkuses teostada?

| 2. | Millised nõuded tuleb konkreetselt esitada, et vanusepiiride kehtestamise kord Hessisches Beamtengesetz’i tähenduses oleks asjakohane ja sobiv?
  Kas tuleb läbi viia täpsem uurimine, et teha kindlaks pärast pensioniikka jõudmist vabatahtlikus korras teenistusse jäävate ametnike — eeldatav — arv võrreldes nende ametnike arvuga, kes saavad pensioniikka jõudmisel igal juhul täispensioni ja tahavad sel põhjusel igal juhul teenistusest lahkuda? Kas ei oleks kohane eelistada vabatahtlikus korras pensionile jäämist kohustuslikus korras pensionile saatmisele, seni kui ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise korral pensioni vähendamist käsitlevad õigusnormid võimaldavad vältida seoses pensionikindlustusega liiga suuri kulutusi ja sellega seonduvaid personalikulusid (vabatahtliku korra eelistamine kohustuslikule korrale kui asjakohane ja kokkuvõttes mitte vähem sobiv meede)?
  Kas saab pidada asjakohaseks ja vajalikuks, et teatud kõrgemasse vanusesse jõudnud, käesoleval juhul 65-aastaseks saanud ametnike puhul tuleb ümberlükkamatult eeldada, et nad on töövõimetud ja lõpetada seetõttu nendega automaatselt teenistussuhe?
  Kas on asjakohane, et iseenesest võimalik teenistussuhte jätkamine kuni ametniku 68-aastaseks saamiseni sõltub eranditult tööandja erihuvidest ja selliste huvide puudumise korral tuleb teenistussuhe kohustuslikus korras lõpetada ilma igasuguse õigusliku võimaluseta ametnikku uuesti teenistusse võtta?
  Kas vanusepiiride kehtestamine, mille alusel vabastatakse ametnik kohustuslikus korras teenistusest, selle asemel, et piirduda täispensioni saamiseks nõutavate tingimuste kindlaksmääramisega vastavalt direktiivi 2000/78 artikli 6 lõikele 2, toob kaasa vanemate inimeste vajaduste ebamõistliku alahindamise võrreldes nooremate inimeste vajadustega, mis ei ole põhimõtteliselt rohkem väärt?
  Kui pidada uute töötajate töölevõtmise hõlbustamise ja/või edutamise eesmärki õigustatuks, kerkib küsimus, millised täpsemad nõuded tuleb tegelikkuses esitada, et tõendada, mil määral nimetatud võimalusi tegelikult kasutatakse, kas iga üksiku tööandja puhul, kes rakendab kehtestatud vanusepiire, või kõigi kõnealuse regulatsiooni kohaldamisalasse kuuluvate tööandjate puhul, võttes seejuures arvesse või jättes arvesse võtmata üldist olukorda tööturul?
  Kas arvestades demograafilisest situatsioonist tingitud lünki tööturul, mis on juba praegu märgatavad ja peagi tekkivat igat liiki kvalifitseeritud tööjõu vajadust, st ka riigi ja liidumaade avalikus teenistuses, on asjakohane ja vajalik selliste töövõimeliste ametnike kohustuslikus korras teenistusest vabastamine, kes soovivad teenistust jätkata, kuigi peagi tekib oluline tööjõuvajadus, mida tööturg suudab vaevalt katta? Kas on nõutav, et oleksid esitatud asjaomase valdkonna kohta käivad tööturuandmed, mida saab vajaduse korral koguda ka hiljem? |
| --- | --- |

2.

Millised nõuded tuleb konkreetselt esitada, et vanusepiiride kehtestamise kord Hessisches Beamtengesetz’i tähenduses oleks asjakohane ja sobiv?

Kas tuleb läbi viia täpsem uurimine, et teha kindlaks pärast pensioniikka jõudmist vabatahtlikus korras teenistusse jäävate ametnike — eeldatav — arv võrreldes nende ametnike arvuga, kes saavad pensioniikka jõudmisel igal juhul täispensioni ja tahavad sel põhjusel igal juhul teenistusest lahkuda? Kas ei oleks kohane eelistada vabatahtlikus korras pensionile jäämist kohustuslikus korras pensionile saatmisele, seni kui ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise korral pensioni vähendamist käsitlevad õigusnormid võimaldavad vältida seoses pensionikindlustusega liiga suuri kulutusi ja sellega seonduvaid personalikulusid (vabatahtliku korra eelistamine kohustuslikule korrale kui asjakohane ja kokkuvõttes mitte vähem sobiv meede)?

Kas saab pidada asjakohaseks ja vajalikuks, et teatud kõrgemasse vanusesse jõudnud, käesoleval juhul 65-aastaseks saanud ametnike puhul tuleb ümberlükkamatult eeldada, et nad on töövõimetud ja lõpetada seetõttu nendega automaatselt teenistussuhe?

Kas on asjakohane, et iseenesest võimalik teenistussuhte jätkamine kuni ametniku 68-aastaseks saamiseni sõltub eranditult tööandja erihuvidest ja selliste huvide puudumise korral tuleb teenistussuhe kohustuslikus korras lõpetada ilma igasuguse õigusliku võimaluseta ametnikku uuesti teenistusse võtta?

Kas vanusepiiride kehtestamine, mille alusel vabastatakse ametnik kohustuslikus korras teenistusest, selle asemel, et piirduda täispensioni saamiseks nõutavate tingimuste kindlaksmääramisega vastavalt direktiivi 2000/78 artikli 6 lõikele 2, toob kaasa vanemate inimeste vajaduste ebamõistliku alahindamise võrreldes nooremate inimeste vajadustega, mis ei ole põhimõtteliselt rohkem väärt?

Kui pidada uute töötajate töölevõtmise hõlbustamise ja/või edutamise eesmärki õigustatuks, kerkib küsimus, millised täpsemad nõuded tuleb tegelikkuses esitada, et tõendada, mil määral nimetatud võimalusi tegelikult kasutatakse, kas iga üksiku tööandja puhul, kes rakendab kehtestatud vanusepiire, või kõigi kõnealuse regulatsiooni kohaldamisalasse kuuluvate tööandjate puhul, võttes seejuures arvesse või jättes arvesse võtmata üldist olukorda tööturul?

Kas arvestades demograafilisest situatsioonist tingitud lünki tööturul, mis on juba praegu märgatavad ja peagi tekkivat igat liiki kvalifitseeritud tööjõu vajadust, st ka riigi ja liidumaade avalikus teenistuses, on asjakohane ja vajalik selliste töövõimeliste ametnike kohustuslikus korras teenistusest vabastamine, kes soovivad teenistust jätkata, kuigi peagi tekib oluline tööjõuvajadus, mida tööturg suudab vaevalt katta? Kas on nõutav, et oleksid esitatud asjaomase valdkonna kohta käivad tööturuandmed, mida saab vajaduse korral koguda ka hiljem?

| 3. | Millised nõuded tuleb esitada Hesseni liidumaa avaliku teenistuse seaduse sätete ja vajaduse korral ka Saksamaa Liitvabariigi õigusnormide, mis käsitlevad vanusepiiride kehtestamist, vahelisele sidususele?
  Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõikeid 1 ja 3 saab käsitada nii, et need ei ole omavahel vastuolus, kui põhimõtteliselt võimalik teenistussuhte jätkamine pärast pensioniikka jõudmist sõltub üksnes tööandja huvidest?
  Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõiget 3 tuleb kooskõlas direktiiviga tõlgendada nii, et vanuselise diskrimineerimise keelust kinnipidamiseks tuleb isikuga teenistussuhet jätkata, kui see ei ole vastuolus teenistuslike põhjustega? Millised nõuded tuleb selliste põhjuste esinemisele esitada? Kas selles suhtes tuleb eeldada, et teenistuslikud huvid nõuavad tööl hoidmist ainuüksi juba juhul, kui vastasel korral tuleneks sellest õigustamatu vanuseline diskrimineerimine?
  Kuidas saab Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõike 3 sellisele tõlgendusele tuginedes, vaatamata vahepeal aset leidnud teenistussuhte lõpetamisele, jätkata või ennistada kaebuse esitaja teenistussuhet? Kas niisuguses olukorras ei saa kuni ametniku 68-aastaseks saamiseni mingil juhul kohaldada Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõiget 1?
  Kas on asjakohane ja vajalik ühelt poolt raskendada vanaduspensioni püsiva vähendamisega vabatahtlikku ennetähtaegsele vanaduspensionile jäämist isiku 60- või 63-aastaseks saamisel ja teiselt poolt välistada vabatahtlikus korras tööle jäämine pärast 65-aastaseks saamist, kui tööandja ei ole erandkorras huvitatud ametnikuga teenistussuhte jätkamisest?
  Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõikes 1 toodud vanusepiiride kehtestamist käsitlevad õigusnormid minetavad asjakohasuse ja vajalikkuse seeläbi, et sätestavad soodsama korra vanuse tõttu osalise tööajaga teenistusse võetud ametnike jaoks ühelt poolt ja ajutiselt ametisse nimetatud ametnike suhtes teiselt poolt?
  Milline tähtsus on avaliku teenistuse õiguse, tööõiguse ja sotsiaalkindlustusõiguse erinevate sätete vahelisel sidususel, mis seavad ühelt poolt eesmärgiks täispensioni saamiseks ette nähtud vanusepiiri pideva tõstmise ja teiselt poolt keelavad teenistusest vabastamise vanaduspensioniikka jõudmise tõttu, kuid samal ajal näevad täpselt sellesse ikka jõudmisel ette teenistussuhte kohustuslikus korras lõpetamise?
  Kas sidususe aspektist on oluline, et vanusepiiride järk-järguline tõstmine sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja Saksamaa Liitvabariigi ning osade liidumaade avaliku teenistuse seadustes teenib eelkõige teenistujate huve, et nende suhtes kohaldataks täispensioni saamiseks ette nähtud rangemaid nõudeid nii hilja kui võimalik? Kas need küsimused on seetõttu ebaolulised, et Hessisches Beamtengesetz’i reguleerimisalasse kuuluvate ametnike suhtes ei ole vanusepiire veel tõstetud, kuigi praegu töölepingu alusel töötavate isikute vanusepiiri lähemal ajal tõstetakse? |
| --- | --- |

3.

Millised nõuded tuleb esitada Hesseni liidumaa avaliku teenistuse seaduse sätete ja vajaduse korral ka Saksamaa Liitvabariigi õigusnormide, mis käsitlevad vanusepiiride kehtestamist, vahelisele sidususele?

Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõikeid 1 ja 3 saab käsitada nii, et need ei ole omavahel vastuolus, kui põhimõtteliselt võimalik teenistussuhte jätkamine pärast pensioniikka jõudmist sõltub üksnes tööandja huvidest?

Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõiget 3 tuleb kooskõlas direktiiviga tõlgendada nii, et vanuselise diskrimineerimise keelust kinnipidamiseks tuleb isikuga teenistussuhet jätkata, kui see ei ole vastuolus teenistuslike põhjustega? Millised nõuded tuleb selliste põhjuste esinemisele esitada? Kas selles suhtes tuleb eeldada, et teenistuslikud huvid nõuavad tööl hoidmist ainuüksi juba juhul, kui vastasel korral tuleneks sellest õigustamatu vanuseline diskrimineerimine?

Kuidas saab Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõike 3 sellisele tõlgendusele tuginedes, vaatamata vahepeal aset leidnud teenistussuhte lõpetamisele, jätkata või ennistada kaebuse esitaja teenistussuhet? Kas niisuguses olukorras ei saa kuni ametniku 68-aastaseks saamiseni mingil juhul kohaldada Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõiget 1?

Kas on asjakohane ja vajalik ühelt poolt raskendada vanaduspensioni püsiva vähendamisega vabatahtlikku ennetähtaegsele vanaduspensionile jäämist isiku 60- või 63-aastaseks saamisel ja teiselt poolt välistada vabatahtlikus korras tööle jäämine pärast 65-aastaseks saamist, kui tööandja ei ole erandkorras huvitatud ametnikuga teenistussuhte jätkamisest?

Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõikes 1 toodud vanusepiiride kehtestamist käsitlevad õigusnormid minetavad asjakohasuse ja vajalikkuse seeläbi, et sätestavad soodsama korra vanuse tõttu osalise tööajaga teenistusse võetud ametnike jaoks ühelt poolt ja ajutiselt ametisse nimetatud ametnike suhtes teiselt poolt?

Milline tähtsus on avaliku teenistuse õiguse, tööõiguse ja sotsiaalkindlustusõiguse erinevate sätete vahelisel sidususel, mis seavad ühelt poolt eesmärgiks täispensioni saamiseks ette nähtud vanusepiiri pideva tõstmise ja teiselt poolt keelavad teenistusest vabastamise vanaduspensioniikka jõudmise tõttu, kuid samal ajal näevad täpselt sellesse ikka jõudmisel ette teenistussuhte kohustuslikus korras lõpetamise?

Kas sidususe aspektist on oluline, et vanusepiiride järk-järguline tõstmine sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja Saksamaa Liitvabariigi ning osade liidumaade avaliku teenistuse seadustes teenib eelkõige teenistujate huve, et nende suhtes kohaldataks täispensioni saamiseks ette nähtud rangemaid nõudeid nii hilja kui võimalik? Kas need küsimused on seetõttu ebaolulised, et Hessisches Beamtengesetz’i reguleerimisalasse kuuluvate ametnike suhtes ei ole vanusepiire veel tõstetud, kuigi praegu töölepingu alusel töötavate isikute vanusepiiri lähemal ajal tõstetakse?

---

(1)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/26

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Saksamaa) 2. aprillil 2010 — Peter Köhler versus Land Hessen

(Kohtuasi C-160/10)

(2010/C 161/35)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgericht Frankfurt am Main

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Peter Köhler

Vastustaja: Land Hessen

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Hessisches Beamtengesetz’i (Hesseni liidumaa avaliku teenistuse seadus) sätted, mis kehtestavad ametnike vanusepiiri ja näevad sellega seonduvalt ette kohustuslikus korras pensionile saatmise, lähtuvad Euroopa Liidu õiguse põhimõtete kohaselt üldise huvi eesmärgist?
  Sellega seoses kerkivad eelkõige järgmised küsimused.
  Millised üksikasjalikud nõuded tuleb esitada sellisele üldisest huvist kantud eesmärgile Euroopa Liidu õiguse seisukohast? Milliseid täiendavaid küsimusi peaks eelotsusetaotluse esitanud kohus asjaolude väljaselgitamiseks veel käsitama?
  Kas eelarveliste vahendite ja personalikulude kokkuhoiu huvi puhul, käesoleval juhul ametikohtade täitmata jätmise ja seeläbi personalikulude vähendamise teel, on tegemist õigustatud eesmärgiga direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 lõike 1 tähenduses?
  Kas tööandja eesmärki tagada planeerimisel teatav kindlus, mis puudutab ametnike lõplikku töölt vabastamist, võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks, ja seda ka juhul, kui tööandjad võivad Hessisches Beamtengesetz’i või Beamtenstatusgesetz’i (liidumaade riigiametnike staatuse seadus) reguleerimisalas välja töötada ja ellu viia oma kava personali planeerimisel?
  Kas huvi „soodsa ealise jaotuse” või „soodsa vanuselise struktuuri” vastu võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks, kuigi puuduvad ühtsed kohustuslikud nõuded ja õigusnormid, mis sätestaksid õige ealise jaotuse ja vanuselise struktuuri?
  Kas juba teenistusse võetud ametnikele ametialase edutamise võimaluste loomise huvi võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses?
  Kas vanusepiiride kehtestamine, et vältida vanemate töötajatega kohtuvaidlusi nende töövõimelisuse säilimise üle, järgib üldisest huvist kantud õigustatud eesmärki?
  Kas üldisest huvist kantud eesmärk direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses seab tingimuseks, et eksisteeriks tööandjate tasandist kõrgemal asetsev tööturupoliitika üldine kava töö- või teenistussuhtes töötamise valdkonnas, juhul kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kui ühtne ja siduv peab see kava olema?
  Kas töötajate rühmade, käesoleval juhul Hessisches Beamtengesetz’i kohaldamisalasse kuuluvate ametnike tööandjad, saavad nii kitsaste vanusepiiride kehtestamise korral üldse järgida üldisest huvist kantud eesmärke?
  Millistel tingimustel võib üksikute tööandjate poolt järgitud, kuid mitte siduvat eesmärki pidada üldisest huvist kantud eesmärgiks direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses, kui ametnike pensionile jäämise tõttu vabanenud ametikohad täidetakse uuesti, võimaluse korral edutades juba teenistusse võetud ametnikke? Kas selleks, et see teeniks üldist huvi, peavad seda lisaks üldistele väidetele selle kohta, et kehtestatud kord järgib nimetatud eesmärki, tõendama ka statistilised andmed või muu teave, mille põhjal saab otsustada, et selline eesmärk on piisavalt tõsiselt võetav ja seda saab tegelikkuses teostada? |
| --- | --- |

1.

Kas Hessisches Beamtengesetz’i (Hesseni liidumaa avaliku teenistuse seadus) sätted, mis kehtestavad ametnike vanusepiiri ja näevad sellega seonduvalt ette kohustuslikus korras pensionile saatmise, lähtuvad Euroopa Liidu õiguse põhimõtete kohaselt üldise huvi eesmärgist?

Sellega seoses kerkivad eelkõige järgmised küsimused.

Millised üksikasjalikud nõuded tuleb esitada sellisele üldisest huvist kantud eesmärgile Euroopa Liidu õiguse seisukohast? Milliseid täiendavaid küsimusi peaks eelotsusetaotluse esitanud kohus asjaolude väljaselgitamiseks veel käsitama?

Kas eelarveliste vahendite ja personalikulude kokkuhoiu huvi puhul, käesoleval juhul ametikohtade täitmata jätmise ja seeläbi personalikulude vähendamise teel, on tegemist õigustatud eesmärgiga direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 lõike 1 tähenduses?

Kas tööandja eesmärki tagada planeerimisel teatav kindlus, mis puudutab ametnike lõplikku töölt vabastamist, võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks, ja seda ka juhul, kui tööandjad võivad Hessisches Beamtengesetz’i või Beamtenstatusgesetz’i (liidumaade riigiametnike staatuse seadus) reguleerimisalas välja töötada ja ellu viia oma kava personali planeerimisel?

Kas huvi „soodsa ealise jaotuse” või „soodsa vanuselise struktuuri” vastu võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks, kuigi puuduvad ühtsed kohustuslikud nõuded ja õigusnormid, mis sätestaksid õige ealise jaotuse ja vanuselise struktuuri?

Kas juba teenistusse võetud ametnikele ametialase edutamise võimaluste loomise huvi võib pidada üldisest huvist kantud õigustatud eesmärgiks direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses?

Kas vanusepiiride kehtestamine, et vältida vanemate töötajatega kohtuvaidlusi nende töövõimelisuse säilimise üle, järgib üldisest huvist kantud õigustatud eesmärki?

Kas üldisest huvist kantud eesmärk direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses seab tingimuseks, et eksisteeriks tööandjate tasandist kõrgemal asetsev tööturupoliitika üldine kava töö- või teenistussuhtes töötamise valdkonnas, juhul kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kui ühtne ja siduv peab see kava olema?

Kas töötajate rühmade, käesoleval juhul Hessisches Beamtengesetz’i kohaldamisalasse kuuluvate ametnike tööandjad, saavad nii kitsaste vanusepiiride kehtestamise korral üldse järgida üldisest huvist kantud eesmärke?

Millistel tingimustel võib üksikute tööandjate poolt järgitud, kuid mitte siduvat eesmärki pidada üldisest huvist kantud eesmärgiks direktiivi 2000/78 artikli 6 lõike 1 tähenduses, kui ametnike pensionile jäämise tõttu vabanenud ametikohad täidetakse uuesti, võimaluse korral edutades juba teenistusse võetud ametnikke? Kas selleks, et see teeniks üldist huvi, peavad seda lisaks üldistele väidetele selle kohta, et kehtestatud kord järgib nimetatud eesmärki, tõendama ka statistilised andmed või muu teave, mille põhjal saab otsustada, et selline eesmärk on piisavalt tõsiselt võetav ja seda saab tegelikkuses teostada?

| 2. | Millised nõuded tuleb konkreetselt esitada, et vanusepiiride kehtestamise kord Hessisches Beamtengesetz’i tähenduses oleks asjakohane ja sobiv?
  Kas tuleb läbi viia täpsem uurimine, et teha kindlaks pärast pensioniikka jõudmist vabatahtlikus korras teenistusse jäävate ametnike — eeldatav — arv võrreldes nende ametnike arvuga, kes saavad pensioniikka jõudmisel igal juhul täispensioni ja tahavad sel põhjusel igal juhul teenistusest lahkuda? Kas ei oleks kohane eelistada vabatahtlikus korras pensionile jäämist kohustuslikus korras pensionile saatmisele, seni kui ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise korral pensioni vähendamist käsitlevad õigusnormid võimaldavad vältida seoses pensionikindlustusega liiga suuri kulutusi ja sellega seonduvaid personalikulusid (vabatahtliku korra eelistamine kohustuslikule korrale kui asjakohane ja kokkuvõttes mitte vähem sobiv meede)?
  Kas saab pidada asjakohaseks ja vajalikuks, et teatud kõrgemasse vanusesse jõudnud, käesoleval juhul 65-aastaseks saanud ametnike puhul tuleb ümberlükkamatult eeldada, et nad on töövõimetud ja lõpetada seetõttu nendega automaatselt teenistussuhe?
  Kas on asjakohane, et iseenesest võimalik teenistussuhte jätkamine kuni ametniku 68-aastaseks saamiseni sõltub eranditult tööandja erihuvidest ja selliste huvide puudumise korral tuleb teenistussuhe kohustuslikus korras lõpetada ilma igasuguse õigusliku võimaluseta ametnikku uuesti teenistusse võtta?
  Kas vanusepiiride kehtestamine, mille alusel vabastatakse ametnik kohustuslikus korras teenistusest, selle asemel, et piirduda täispensioni saamiseks nõutavate tingimuste kindlaksmääramisega vastavalt direktiivi 2000/78 artikli 6 lõikele 2, toob kaasa vanemate inimeste vajaduste ebamõistliku alahindamise võrreldes nooremate inimeste vajadustega, mis ei ole põhimõtteliselt rohkem väärt?
  Kui pidada uute töötajate töölevõtmise hõlbustamise ja/või edutamise eesmärki õigustatuks, kerkib küsimus, millised täpsemad nõuded tuleb tegelikkuses esitada, et tõendada, mil määral nimetatud võimalusi tegelikult kasutatakse, kas iga üksiku tööandja puhul, kes rakendab kehtestatud vanusepiire, või kõigi kõnealuse regulatsiooni kohaldamisalasse kuuluvate tööandjate puhul, võttes seejuures arvesse või jättes arvesse võtmata üldist olukorda tööturul?
  Kas arvestades demograafilisest situatsioonist tingitud lünki tööturul, mis on juba praegu märgatavad ja peagi tekkivat igat liiki kvalifitseeritud tööjõu vajadust, st ka riigi ja liidumaade avalikus teenistuses, on asjakohane ja vajalik selliste töövõimeliste ametnike kohustuslikus korras teenistusest vabastamine, kes soovivad teenistust jätkata, kuigi peagi tekib oluline tööjõuvajadus, mida tööturg suudab vaevalt katta? Kas on nõutav, et oleksid esitatud asjaomase valdkonna kohta käivad tööturuandmed, mida saab vajaduse korral koguda ka hiljem? |
| --- | --- |

2.

Millised nõuded tuleb konkreetselt esitada, et vanusepiiride kehtestamise kord Hessisches Beamtengesetz’i tähenduses oleks asjakohane ja sobiv?

Kas tuleb läbi viia täpsem uurimine, et teha kindlaks pärast pensioniikka jõudmist vabatahtlikus korras teenistusse jäävate ametnike — eeldatav — arv võrreldes nende ametnike arvuga, kes saavad pensioniikka jõudmisel igal juhul täispensioni ja tahavad sel põhjusel igal juhul teenistusest lahkuda? Kas ei oleks kohane eelistada vabatahtlikus korras pensionile jäämist kohustuslikus korras pensionile saatmisele, seni kui ennetähtaegselt vanaduspensionile jäämise korral pensioni vähendamist käsitlevad õigusnormid võimaldavad vältida seoses pensionikindlustusega liiga suuri kulutusi ja sellega seonduvaid personalikulusid (vabatahtliku korra eelistamine kohustuslikule korrale kui asjakohane ja kokkuvõttes mitte vähem sobiv meede)?

Kas saab pidada asjakohaseks ja vajalikuks, et teatud kõrgemasse vanusesse jõudnud, käesoleval juhul 65-aastaseks saanud ametnike puhul tuleb ümberlükkamatult eeldada, et nad on töövõimetud ja lõpetada seetõttu nendega automaatselt teenistussuhe?

Kas on asjakohane, et iseenesest võimalik teenistussuhte jätkamine kuni ametniku 68-aastaseks saamiseni sõltub eranditult tööandja erihuvidest ja selliste huvide puudumise korral tuleb teenistussuhe kohustuslikus korras lõpetada ilma igasuguse õigusliku võimaluseta ametnikku uuesti teenistusse võtta?

Kas vanusepiiride kehtestamine, mille alusel vabastatakse ametnik kohustuslikus korras teenistusest, selle asemel, et piirduda täispensioni saamiseks nõutavate tingimuste kindlaksmääramisega vastavalt direktiivi 2000/78 artikli 6 lõikele 2, toob kaasa vanemate inimeste vajaduste ebamõistliku alahindamise võrreldes nooremate inimeste vajadustega, mis ei ole põhimõtteliselt rohkem väärt?

Kui pidada uute töötajate töölevõtmise hõlbustamise ja/või edutamise eesmärki õigustatuks, kerkib küsimus, millised täpsemad nõuded tuleb tegelikkuses esitada, et tõendada, mil määral nimetatud võimalusi tegelikult kasutatakse, kas iga üksiku tööandja puhul, kes rakendab kehtestatud vanusepiire, või kõigi kõnealuse regulatsiooni kohaldamisalasse kuuluvate tööandjate puhul, võttes seejuures arvesse või jättes arvesse võtmata üldist olukorda tööturul?

Kas arvestades demograafilisest situatsioonist tingitud lünki tööturul, mis on juba praegu märgatavad ja peagi tekkivat igat liiki kvalifitseeritud tööjõu vajadust, st ka riigi ja liidumaade avalikus teenistuses, on asjakohane ja vajalik selliste töövõimeliste ametnike kohustuslikus korras teenistusest vabastamine, kes soovivad teenistust jätkata, kuigi peagi tekib oluline tööjõuvajadus, mida tööturg suudab vaevalt katta? Kas on nõutav, et oleksid esitatud asjaomase valdkonna kohta käivad tööturuandmed, mida saab vajaduse korral koguda ka hiljem?

| 3. | Millised nõuded tuleb esitada Hesseni liidumaa avaliku teenistuse seaduse sätete ja vajaduse korral ka Saksamaa Liitvabariigi õigusnormide, mis käsitlevad vanusepiiride kehtestamist, vahelisele sidususele?
  Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõikeid 1 ja 3 saab käsitada nii, et need ei ole omavahel vastuolus, kui põhimõtteliselt võimalik teenistussuhte jätkamine pärast pensioniikka jõudmist sõltub üksnes tööandja huvidest?
  Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõiget 3 tuleb kooskõlas direktiiviga tõlgendada nii, et vanuselise diskrimineerimise keelust kinnipidamiseks tuleb isikuga teenistussuhet jätkata, kui see ei ole vastuolus teenistuslike põhjustega? Millised nõuded tuleb selliste põhjuste esinemisele esitada? Kas selles suhtes tuleb eeldada, et teenistuslikud huvid nõuavad tööl hoidmist ainuüksi juba juhul, kui vastasel korral tuleneks sellest õigustamatu vanuseline diskrimineerimine?
  Kuidas saab Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõike 3 sellisele tõlgendusele tuginedes, vaatamata vahepeal aset leidnud teenistussuhte lõpetamisele, jätkata või ennistada kaebuse esitaja teenistussuhet? Kas niisuguses olukorras ei saa kuni ametniku 68-aastaseks saamiseni mingil juhul kohaldada Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõiget 1?
  Kas on asjakohane ja vajalik ühelt poolt raskendada vanaduspensioni püsiva vähendamisega vabatahtlikku ennetähtaegsele vanaduspensionile jäämist isiku 60- või 63-aastaseks saamisel ja teiselt poolt välistada vabatahtlikus korras tööle jäämine pärast 65-aastaseks saamist, kui tööandja ei ole erandkorras huvitatud ametnikuga teenistussuhte jätkamisest?
  Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõikes 1 toodud vanusepiiride kehtestamist käsitlevad õigusnormid minetavad asjakohasuse ja vajalikkuse seeläbi, et sätestavad soodsama korra vanuse tõttu osalise tööajaga teenistusse võetud ametnike jaoks ühelt poolt ja ajutiselt ametisse nimetatud ametnike suhtes teiselt poolt?
  Milline tähtsus on avaliku teenistuse õiguse, tööõiguse ja sotsiaalkindlustusõiguse erinevate sätete vahelisel sidususel, mis seavad ühelt poolt eesmärgiks täispensioni saamiseks ette nähtud vanusepiiri pideva tõstmise ja teiselt poolt keelavad teenistusest vabastamise vanaduspensioniikka jõudmise tõttu, kuid samal ajal näevad täpselt sellesse ikka jõudmisel ette teenistussuhte kohustuslikus korras lõpetamise?
  Kas sidususe aspektist on oluline, et vanusepiiride järk-järguline tõstmine sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja Saksamaa Liitvabariigi ning osade liidumaade avaliku teenistuse seadustes teenib eelkõige teenistujate huve, et nende suhtes kohaldataks täispensioni saamiseks ette nähtud rangemaid nõudeid nii hilja kui võimalik? Kas need küsimused on seetõttu ebaolulised, et Hessisches Beamtengesetz’i reguleerimisalasse kuuluvate ametnike suhtes ei ole vanusepiire veel tõstetud, kuigi praegu töölepingu alusel töötavate isikute vanusepiiri lähemal ajal tõstetakse? |
| --- | --- |

3.

Millised nõuded tuleb esitada Hesseni liidumaa avaliku teenistuse seaduse sätete ja vajaduse korral ka Saksamaa Liitvabariigi õigusnormide, mis käsitlevad vanusepiiride kehtestamist, vahelisele sidususele?

Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõikeid 1 ja 3 saab käsitada nii, et need ei ole omavahel vastuolus, kui põhimõtteliselt võimalik teenistussuhte jätkamine pärast pensioniikka jõudmist sõltub üksnes tööandja huvidest?

Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõiget 3 tuleb kooskõlas direktiiviga tõlgendada nii, et vanuselise diskrimineerimise keelust kinnipidamiseks tuleb isikuga teenistussuhet jätkata, kui see ei ole vastuolus teenistuslike põhjustega? Millised nõuded tuleb selliste põhjuste esinemisele esitada? Kas selles suhtes tuleb eeldada, et teenistuslikud huvid nõuavad tööl hoidmist ainuüksi juba juhul, kui vastasel korral tuleneks sellest õigustamatu vanuseline diskrimineerimine?

Kuidas saab Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõike 3 sellisele tõlgendusele tuginedes, vaatamata vahepeal aset leidnud teenistussuhte lõpetamisele, jätkata või ennistada kaebuse esitaja teenistussuhet? Kas niisuguses olukorras ei saa kuni ametniku 68-aastaseks saamiseni mingil juhul kohaldada Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõiget 1?

Kas on asjakohane ja vajalik ühelt poolt raskendada vanaduspensioni püsiva vähendamisega vabatahtlikku ennetähtaegsele vanaduspensionile jäämist isiku 60- või 63-aastaseks saamisel ja teiselt poolt välistada vabatahtlikus korras tööle jäämine pärast 65-aastaseks saamist, kui tööandja ei ole erandkorras huvitatud ametnikuga teenistussuhte jätkamisest?

Kas Hessisches Beamtengesetz’i § 50 lõikes 1 toodud vanusepiiride kehtestamist käsitlevad õigusnormid minetavad asjakohasuse ja vajalikkuse seeläbi, et sätestavad soodsama korra vanuse tõttu osalise tööajaga teenistusse võetud ametnike jaoks ühelt poolt ja ajutiselt ametisse nimetatud ametnike suhtes teiselt poolt?

Milline tähtsus on avaliku teenistuse õiguse, tööõiguse ja sotsiaalkindlustusõiguse erinevate sätete vahelisel sidususel, mis seavad ühelt poolt eesmärgiks täispensioni saamiseks ette nähtud vanusepiiri pideva tõstmise ja teiselt poolt keelavad teenistusest vabastamise vanaduspensioniikka jõudmise tõttu, kuid samal ajal näevad täpselt sellesse ikka jõudmisel ette teenistussuhte kohustuslikus korras lõpetamise?

Kas sidususe aspektist on oluline, et vanusepiiride järk-järguline tõstmine sotsiaalkindlustuse valdkonnas ja Saksamaa Liitvabariigi ning osade liidumaade avaliku teenistuse seadustes teenib eelkõige teenistujate huve, et nende suhtes kohaldataks täispensioni saamiseks ette nähtud rangemaid nõudeid nii hilja kui võimalik? Kas need küsimused on seetõttu ebaolulised, et Hessisches Beamtengesetz’i reguleerimisalasse kuuluvate ametnike suhtes ei ole vanusepiire veel tõstetud, kuigi praegu töölepingu alusel töötavate isikute vanusepiiri lähemal ajal tõstetakse?

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/28

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud High Court (Iirimaa) 7. aprillil 2010 — Phonographic Performance (Iirimaa) Ltd versus Iirimaa ja Attorney General

(Kohtuasi C-162/10)

(2010/C 161/36)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

High Court (Iirimaa)

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Phonographic Performance (Iirimaa) Ltd

Vastustajad: Iirimaa ja Attorney General

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas hotellipidaja, kelle majutusruumides on telerid ja/või raadiod, millesse ta edastab ringhäälingusignaali, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta kodifitseeritud direktiivi 2006/115/EÜ (1) artikli 8 lõike 2 tähenduses „kasutaja”, kes „edastab üldsusele” fonogrammi, mida võidakse mängida ringhäälingus? |
| --- | --- |

1.

Kas hotellipidaja, kelle majutusruumides on telerid ja/või raadiod, millesse ta edastab ringhäälingusignaali, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta kodifitseeritud direktiivi 2006/115/EÜ (1) artikli 8 lõike 2 tähenduses „kasutaja”, kes „edastab üldsusele” fonogrammi, mida võidakse mängida ringhäälingus?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas direktiivi 2006/115/EÜ artikli 8 lõige 2 kohustab liikmesriike tagama õiguse saada hotellipidajalt õiglast tasu lisaks õiglasele tasule, mida maksab ringhäälinguorganisatsioon selle fonogrammi mängimise eest? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas direktiivi 2006/115/EÜ artikli 8 lõige 2 kohustab liikmesriike tagama õiguse saada hotellipidajalt õiglast tasu lisaks õiglasele tasule, mida maksab ringhäälinguorganisatsioon selle fonogrammi mängimise eest?

| 3. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas direktiivi 2006/115/EÜ artikkel 10 lubab liikmesriikidel vabastada hotellipidajad kohustusest maksta „ühekordset õiglast tasu” selle alusel, et tegu on „eraotstarbelise kasutamisega” artikli 10 lõike 1 punkti a tähenduses? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, kas direktiivi 2006/115/EÜ artikkel 10 lubab liikmesriikidel vabastada hotellipidajad kohustusest maksta „ühekordset õiglast tasu” selle alusel, et tegu on „eraotstarbelise kasutamisega” artikli 10 lõike 1 punkti a tähenduses?

| 4. | Kas hotellipidaja, kelle majutusruumides on seadmed (välja arvatud teler või raadio) ja fonogrammid füüsilisel või digitaalsel kujul, mida saab selliste seadmete abil mängida või kuulata, on direktiivi 2006/115/EÜ artikli 8 lõike 2 tähenduses „kasutaja”, kes „edastab üldsusele” fonogrammi? |
| --- | --- |

4.

Kas hotellipidaja, kelle majutusruumides on seadmed (välja arvatud teler või raadio) ja fonogrammid füüsilisel või digitaalsel kujul, mida saab selliste seadmete abil mängida või kuulata, on direktiivi 2006/115/EÜ artikli 8 lõike 2 tähenduses „kasutaja”, kes „edastab üldsusele” fonogrammi?

| 5. | Kui vastus neljandale küsimusele on jaatav, kas direktiivi 2006/115/EÜ artikkel 10 lubab liikmesriikidel vabastada hotellipidajad kohustusest maksta „ühekordset õiglast tasu” selle alusel, et tegu on „eraotstarbelise kasutamisega” artikli 10 lõike 1 punkti a tähenduses? |
| --- | --- |

5.

Kui vastus neljandale küsimusele on jaatav, kas direktiivi 2006/115/EÜ artikkel 10 lubab liikmesriikidel vabastada hotellipidajad kohustusest maksta „ühekordset õiglast tasu” selle alusel, et tegu on „eraotstarbelise kasutamisega” artikli 10 lõike 1 punkti a tähenduses?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/115/EÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (kodifitseeritud versioon) (ELT L 376, lk 28).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/28

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale di Isernia (Itaalia) 2. aprillil 2010 — kriminaalasi Aldo Patriciello süüdistuses

(Kohtuasi C-163/10)

(2010/C 161/37)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale di Isernia

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pool

Aldo Patriciello

Eelotsuse küsimused

Kas tegu, milles Euroopa Parlamendi liiget Aldo Patriciellot süüdistatakse (mida on kirjeldatud süüdistusaktis, mille kohta Euroopa Parlament tegi juba 5. mail 2009 immuniteedi kaitsmise otsuse) ja mida kvalifitseeritakse laimuks codice penale artikli 368 tähenduses, kujutab endast parlamendiliikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamust 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikli 9 tähenduses?

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/29

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Emanuele Ferazzoli versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-164/10)

(2010/C 161/38)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Emanuele Ferazzoli

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/29

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Cosima Barberio versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-165/10)

(2010/C 161/39)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Cosima Barberio

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/30

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Patrizia Banchetti versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-166/10)

(2010/C 161/40)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Patrizia Banchetti

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/30

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Andrea Palomba versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-167/10)

(2010/C 161/41)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Andrea Palomba

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/30

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Michele Fanelli versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-168/10)

(2010/C 161/42)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Michele Fanelli

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/31

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Sandra Castronovo versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-169/10)

(2010/C 161/43)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Sandra Castronovo

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/31

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Mirko De Filippo versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-170/10)

(2010/C 161/44)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Mirko De Filippo

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/32

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Andrea Sacripanti versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-171/10)

(2010/C 161/45)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Andrea Sacripanti

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/32

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Emiliano Orru’ versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-172/10)

(2010/C 161/46)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Emiliano Orru’

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/32

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Fabrizio Cariulo versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-173/10)

(2010/C 161/47)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Fabrizio Cariulo

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/33

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Paola Tonachella versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-174/10)

(2010/C 161/48)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Paola Tonachella

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/33

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Pietro Calogero versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-175/10)

(2010/C 161/49)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Pietro Calogero

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/34

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Itaalia) 2. aprillil 2010 — Danilo Spina versus Ministero dell’Interno

(Kohtuasi C-176/10)

(2010/C 161/50)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Danilo Spina

Vastustaja: Ministero dell’Interno

Eelotsuse küsimus

Kas EÜ asutamislepingu artiklitega 43 ja 49 on kooskõlas (alates Bersani dekreedist (ehk 4. juuli 2006. aasta dekreetseadusest nr 223, mis kinnitati 4. augusti 2006. aasta seadusena nr 248) vastu võetud) siseriiklikud õigusnormid, millega kehtestatakse „siseriiklik süsteem [...], millega nähakse muuhulgas ette:

| a) | üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale; |
| --- | --- |

a)

üldine suund, mille kohaselt kaitstakse nende kontsessioonide omanikke, mis anti varasemal ajavahemikul välja menetluse kohaselt, millega üks osa ettevõtjaid jäeti õigusvastaselt kõrvale;

| b) | õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud); |
| --- | --- |

b)

õigusnormid, mis tagavad faktiliselt, et säilivad juba omandatud majanduslikud positsioonid (näiteks uutele kontsessionääridele kehtestatud keeld paigutada oma kontorid juba olemasolevatele müügikohtadele lähemale, kui ette nähtud);

| c) | nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”. |
| --- | --- |

c)

nende juhtumite kindlaksmääramine, mil kontsessioon tühistatakse, kui kontsessionäär haldab otseselt või kaudselt piiriülest mängutegevust, mis on samastatav kontsessiooni esemeks oleva tegevusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/34

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Curtea de Apel Târgu-Mureș (Rumeenia) 17. märtsil 2010 — Ministerul Economiei și Finanțelor, Direcția Generală a Finanțelor Publice Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș versus SC Darmi SRL

(Kohtuasi C-178/10)

(2010/C 161/51)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Curtea de Apel Târgu-Mureș

Põhikohtuasja pooled

Apellant: Ministerul Economiei și Finanțelor, Direcția Generală a Finanțelor Publice Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș

Vastustaja: SC Darmi SRL

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas võib asuda seisukohale, et kehtestades saastetasu ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 15. detsembrini 2008 on Rumeenia poolt vastu võetud asjaomased õigusnormid (erakorraline määrus nr 50/2008) kooskõlas EÜ artiklites 23, 25 ja 90 kehtestatud tolliliidu põhimõtete ja kahekordse maksustamise keeluga, st kas need artiklid lubavad kehtestada saastetasu rumeenia seadusandja poolt erakorralise määruse nr 50/2008 preambulis märgitud eesmärgil, mis on samuti ette nähtud EÜ artiklis 174 jj: tagada keskkonna kaitse õhu kvaliteedi parendamisele ning ühenduse õigusnormides ettenähtud piirväärtuste saavutamisele suunatud programmide ja kavade elluviimisega. Teiste sõnadega ja konkreetsemalt, kas saastetasu kehtestamisel Euroopa Liidu liikmesriigis nii uute kui ka kasutatud teisest liikmesriigist imporditud mootorsõidukite esmakordse registreerimise korral, saab lugeda, et EÜ artiklid 174 jj õigustavad asutamislepingu artiklite 23, 25 ja 90 kohaldamata jätmist? |
| --- | --- |

1.

Kas võib asuda seisukohale, et kehtestades saastetasu ajavahemikul 1. juulist 2008 kuni 15. detsembrini 2008 on Rumeenia poolt vastu võetud asjaomased õigusnormid (erakorraline määrus nr 50/2008) kooskõlas EÜ artiklites 23, 25 ja 90 kehtestatud tolliliidu põhimõtete ja kahekordse maksustamise keeluga, st kas need artiklid lubavad kehtestada saastetasu rumeenia seadusandja poolt erakorralise määruse nr 50/2008 preambulis märgitud eesmärgil, mis on samuti ette nähtud EÜ artiklis 174 jj: tagada keskkonna kaitse õhu kvaliteedi parendamisele ning ühenduse õigusnormides ettenähtud piirväärtuste saavutamisele suunatud programmide ja kavade elluviimisega. Teiste sõnadega ja konkreetsemalt, kas saastetasu kehtestamisel Euroopa Liidu liikmesriigis nii uute kui ka kasutatud teisest liikmesriigist imporditud mootorsõidukite esmakordse registreerimise korral, saab lugeda, et EÜ artiklid 174 jj õigustavad asutamislepingu artiklite 23, 25 ja 90 kohaldamata jätmist?

| 2. | Kas võib asuda seisukohale, et kui ühes teises liikmesriigis on sellise mootorsõiduki suhtes kohaldatud samasugust maksu ehk saastetasu (sama kontseptuaalne sisu ja sama eesmärk, st keskkonna kaitse vastavalt EÜ artiklis 174 jj sätestatud põhimõtetele ja eesmärkidele) esmakordse registreerimise korral, on võimalik kehtestada samasugune saastetasu samade EÜ artiklis 174 jj sätestatud eesmärkidega ka siis, kui mootorsõidukiga seoses on selles teises liikmesriigis juba saastetasu makstud? |
| --- | --- |

2.

Kas võib asuda seisukohale, et kui ühes teises liikmesriigis on sellise mootorsõiduki suhtes kohaldatud samasugust maksu ehk saastetasu (sama kontseptuaalne sisu ja sama eesmärk, st keskkonna kaitse vastavalt EÜ artiklis 174 jj sätestatud põhimõtetele ja eesmärkidele) esmakordse registreerimise korral, on võimalik kehtestada samasugune saastetasu samade EÜ artiklis 174 jj sätestatud eesmärkidega ka siis, kui mootorsõidukiga seoses on selles teises liikmesriigis juba saastetasu makstud?

| 3. | Lõpetuseks, kas juhul, kui sellise mootorsõidukiga seoses ei ole teises liikmesriigis saastetasu makstud (sest sellist maksu ei olnud olemas või muudel põhjustel), kuid selle hilisemal registreerimisel liikmesriigis — näiteks Rumeenias, kus sellist maksu kohaldatakse — on selle mootorsõiduki esmakordne registreerimine maksustatud selle riigi saastetasuga, võib asuda seisukohale, et sellises olukorras on rikutud EÜ artiklites 23, 25 ja 90 ette nähtud tolliliidu põhimõtteid ja siseriiklike toodete kaudse kaitse [keeldu]? |
| --- | --- |

3.

Lõpetuseks, kas juhul, kui sellise mootorsõidukiga seoses ei ole teises liikmesriigis saastetasu makstud (sest sellist maksu ei olnud olemas või muudel põhjustel), kuid selle hilisemal registreerimisel liikmesriigis — näiteks Rumeenias, kus sellist maksu kohaldatakse — on selle mootorsõiduki esmakordne registreerimine maksustatud selle riigi saastetasuga, võib asuda seisukohale, et sellises olukorras on rikutud EÜ artiklites 23, 25 ja 90 ette nähtud tolliliidu põhimõtteid ja siseriiklike toodete kaudse kaitse [keeldu]?

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/35

---

9. aprillil 2010 esitatud hagi — Euroopa Komisjon versus Prantsuse Vabariik

(Kohtuasi C-179/10)

(2010/C 161/52)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: E. Gippini Fournier ja K. Walkerová)

Kostja: Prantsuse Vabariik

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik ei täitnud komisjoni 14. juuli 2004. aasta otsust Korsikal aastatel 1986–1999 kalandus- ja akvakultuurisektorile määratud abi kohta (1) nõuda abisaajalt tagasi selle otsuse artikliga 1 õigusvastaseks ja ühisturuga kokkusobimatuks loetud abi ja ei teavitanud komisjoni meetmetest selle otsuse täitmiseks, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud ELTL artikli 288 neljandast lõigust ning kõnealuse otsuse artiklitest 4 ja 5 tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et kuna Prantsuse Vabariik ei täitnud komisjoni 14. juuli 2004. aasta otsust Korsikal aastatel 1986–1999 kalandus- ja akvakultuurisektorile määratud abi kohta (1) nõuda abisaajalt tagasi selle otsuse artikliga 1 õigusvastaseks ja ühisturuga kokkusobimatuks loetud abi ja ei teavitanud komisjoni meetmetest selle otsuse täitmiseks, siis on Prantsuse Vabariik rikkunud ELTL artikli 288 neljandast lõigust ning kõnealuse otsuse artiklitest 4 ja 5 tulenevaid kohustusi;

| — | mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Prantsuse Vabariigilt.

Väited ja peamised argumendid

Vastavalt komisjoni otsuse 2005/238/EÜ artiklile 4 teavitab Prantsusmaa komisjoni kahe kuu jooksul kahe kuu jooksul alates selle otsuse teatamisest meetmetest, mida ta on otsuse järgimiseks võtnud. Käesolevas asjas on enam kui viis aastat pärast otsuse teatamist ja seitsmele meeldetuletusele vaatamata abi seda saanud ettevõtjatelt endiselt tagasi nõudmata ning selle tagasinõudmiseks ei näi olevat võetud ühtegi konkreetset meedet. Kostja ei ole ka teatanud ühestki absoluutsest põhjusest, mis selle otsuse täitmise võimatuks muutis.

---

(1)  Komisjoni 14. juuli 2004. aasta otsus 2005/238/EÜ Korsikal aastatel 1986–1999 kalandus- ja akvakultuurisektorile määratud abi kohta (ELT 2005, L 74, lk 41).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/35

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 16. aprillil 2010 — kriminaalasi Aziz Melki süüdistuses

(Kohtuasi C-188/10)

(2010/C 161/53)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pool

Aziz Melki

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Lissabonis 13. detsembril 2007 allakirjutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 on vastuolus sellised õigusnormid nagu 7. novembri 1958. aasta määruse nr 58-1067 artikli 23-2 teine lõik ja artikli 23-5 teine lõik, mis on ette nähtud 10. detsembri 2009. aasta rakendusseadusega nr 2009-1523, osas, milles need sätted panevad kohtutele kohustuse otsustada kõigepealt, kas saata nendele esitatud põhiseaduslikkuse küsimus Conseil constitutionnel’ile läbivaatamiseks, kui see küsimus käsitleb riigisisese õigusnormi mittevastavust põhiseadusele seetõttu, et asjaomane norm on liidu õigusega vastuolus? |
| --- | --- |

1.

Kas Lissabonis 13. detsembril 2007 allakirjutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 on vastuolus sellised õigusnormid nagu 7. novembri 1958. aasta määruse nr 58-1067 artikli 23-2 teine lõik ja artikli 23-5 teine lõik, mis on ette nähtud 10. detsembri 2009. aasta rakendusseadusega nr 2009-1523, osas, milles need sätted panevad kohtutele kohustuse otsustada kõigepealt, kas saata nendele esitatud põhiseaduslikkuse küsimus Conseil constitutionnel’ile läbivaatamiseks, kui see küsimus käsitleb riigisisese õigusnormi mittevastavust põhiseadusele seetõttu, et asjaomane norm on liidu õigusega vastuolus?

| 2. | Kas Lissabonis 13. detsembril 2007 allakirjutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 67 on vastuolus selline õigusnorm nagu kriminaalmenetluse seadustiku artikli 78-2 neljas lõik, milles on sätestatud, et „esimeses lõigus sätestatud korras võib seaduses ette nähtud dokumentide omamise, kaasaskandmise ja esitamise kohustuse täitmiseks samuti kontrollida isikuid alal, mis jääb Prantsusmaa ja 19. juunil 1990 Schengenis allakirjutatud konventsiooni osalisriikide maismaapiiri ja sealt 20 kilomeetri kaugusel oleva piirjoone vahele, ning määrusega kinnitatud rahvusvahelisele transpordile avatud sadama, lennujaama, rongijaama või bussijaama aladel, mis on avalikkusele ligipääsetavad. Rahvusvahelisel liinil sõitvas rongis võib kontrolli teostada liinilõigul, mis jääb piiri ja sellest üle 20 kilomeetri kaugusel asuva esimese peatuse vahele. Rahvusvahelisel liinil sõitvas rongis, mis osutab eriomast transporditeenust, võib kontrolli teostada ka eelnimetatud peatuse ja sellest kuni järgneva 50 kilomeetri kaugusel asuva peatuse vahel. Need raudliinid ja peatused kinnitatakse ministri määrusega. Kui tegemist on maanteelõiguga, mis algab käesoleva lõigu esimeses lauses osutatud alalt ja esimene teemaksupunkt jääb 20 kilomeetri piirjoonest kaugemale, võib kuni sellise esimese teemaksupunktini kontrolli teostada ka parkimisalal, teemaksupunkti asukohas ja külgneval parkimisalal. Käesolevas sättes silmas peetud teemaksupunktid kinnitatakse määrusega”. |
| --- | --- |

2.

Kas Lissabonis 13. detsembril 2007 allakirjutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 67 on vastuolus selline õigusnorm nagu kriminaalmenetluse seadustiku artikli 78-2 neljas lõik, milles on sätestatud, et „esimeses lõigus sätestatud korras võib seaduses ette nähtud dokumentide omamise, kaasaskandmise ja esitamise kohustuse täitmiseks samuti kontrollida isikuid alal, mis jääb Prantsusmaa ja 19. juunil 1990 Schengenis allakirjutatud konventsiooni osalisriikide maismaapiiri ja sealt 20 kilomeetri kaugusel oleva piirjoone vahele, ning määrusega kinnitatud rahvusvahelisele transpordile avatud sadama, lennujaama, rongijaama või bussijaama aladel, mis on avalikkusele ligipääsetavad. Rahvusvahelisel liinil sõitvas rongis võib kontrolli teostada liinilõigul, mis jääb piiri ja sellest üle 20 kilomeetri kaugusel asuva esimese peatuse vahele. Rahvusvahelisel liinil sõitvas rongis, mis osutab eriomast transporditeenust, võib kontrolli teostada ka eelnimetatud peatuse ja sellest kuni järgneva 50 kilomeetri kaugusel asuva peatuse vahel. Need raudliinid ja peatused kinnitatakse ministri määrusega. Kui tegemist on maanteelõiguga, mis algab käesoleva lõigu esimeses lauses osutatud alalt ja esimene teemaksupunkt jääb 20 kilomeetri piirjoonest kaugemale, võib kuni sellise esimese teemaksupunktini kontrolli teostada ka parkimisalal, teemaksupunkti asukohas ja külgneval parkimisalal. Käesolevas sättes silmas peetud teemaksupunktid kinnitatakse määrusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/36

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 16. aprillil 2010 — kriminaalasi Sélim Abdeli süüdistuses

(Kohtuasi C-189/10)

(2010/C 161/54)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja kriminaalmenetluse pool

Sélim Abdeli

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Lissabonis 13. detsembril 2007 allakirjutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 on vastuolus sellised õigusnormid nagu 7. novembri 1958. aasta määruse nr 58-1067 artikli 23-2 teine lõik ja artikli 23-5 teine lõik, mis on ette nähtud 10. detsembri 2009. aasta rakendusseadusega nr 2009-1523, osas, milles need sätted panevad kohtutele kohustuse otsustada kõigepealt, kas saata nendele esitatud põhiseaduslikkuse küsimus Conseil constitutionnel’ile läbivaatamiseks, kui see küsimus käsitleb riigisisese õigusnormi mittevastavust põhiseadusele seetõttu, et asjaomane norm on liidu õigusega vastuolus? |
| --- | --- |

1.

Kas Lissabonis 13. detsembril 2007 allakirjutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 267 on vastuolus sellised õigusnormid nagu 7. novembri 1958. aasta määruse nr 58-1067 artikli 23-2 teine lõik ja artikli 23-5 teine lõik, mis on ette nähtud 10. detsembri 2009. aasta rakendusseadusega nr 2009-1523, osas, milles need sätted panevad kohtutele kohustuse otsustada kõigepealt, kas saata nendele esitatud põhiseaduslikkuse küsimus Conseil constitutionnel’ile läbivaatamiseks, kui see küsimus käsitleb riigisisese õigusnormi mittevastavust põhiseadusele seetõttu, et asjaomane norm on liidu õigusega vastuolus?

| 2. | Kas Lissabonis 13. detsembril 2007 allakirjutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 67 on vastuolus selline õigusnorm nagu kriminaalmenetluse seadustiku artikli 78-2 neljas lõik, milles on sätestatud, et „esimeses lõigus sätestatud korras võib seaduses ette nähtud dokumentide omamise, kaasaskandmise ja esitamise kohustuse täitmiseks samuti kontrollida isikuid alal, mis jääb Prantsusmaa ja 19. juunil 1990 Schengenis allakirjutatud konventsiooni osalisriikide maismaapiiri ja sealt 20 kilomeetri kaugusel oleva piirjoone vahele, ning määrusega kinnitatud rahvusvahelisele transpordile avatud sadama, lennujaama, rongijaama või bussijaama aladel, mis on avalikkusele ligipääsetavad. Rahvusvahelisel liinil sõitvas rongis võib kontrolli teostada liinilõigul, mis jääb piiri ja sellest üle 20 kilomeetri kaugusel asuva esimese peatuse vahele. Rahvusvahelisel liinil sõitvas rongis, mis osutab eriomast transporditeenust, võib kontrolli teostada ka eelnimetatud peatuse ja sellest kuni järgneva 50 kilomeetri kaugusel asuva peatuse vahel. Need raudliinid ja peatused kinnitatakse ministri määrusega. Kui tegemist on maanteelõiguga, mis algab käesoleva lõigu esimeses lauses osutatud alalt ja esimene teemaksupunkt jääb 20 kilomeetri piirjoonest kaugemale, võib kuni sellise esimese teemaksupunktini kontrolli teostada ka parkimisalal, teemaksupunkti asukohas ja külgneval parkimisalal. Käesolevas sättes silmas peetud teemaksupunktid kinnitatakse määrusega”. |
| --- | --- |

2.

Kas Lissabonis 13. detsembril 2007 allakirjutatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 67 on vastuolus selline õigusnorm nagu kriminaalmenetluse seadustiku artikli 78-2 neljas lõik, milles on sätestatud, et „esimeses lõigus sätestatud korras võib seaduses ette nähtud dokumentide omamise, kaasaskandmise ja esitamise kohustuse täitmiseks samuti kontrollida isikuid alal, mis jääb Prantsusmaa ja 19. juunil 1990 Schengenis allakirjutatud konventsiooni osalisriikide maismaapiiri ja sealt 20 kilomeetri kaugusel oleva piirjoone vahele, ning määrusega kinnitatud rahvusvahelisele transpordile avatud sadama, lennujaama, rongijaama või bussijaama aladel, mis on avalikkusele ligipääsetavad. Rahvusvahelisel liinil sõitvas rongis võib kontrolli teostada liinilõigul, mis jääb piiri ja sellest üle 20 kilomeetri kaugusel asuva esimese peatuse vahele. Rahvusvahelisel liinil sõitvas rongis, mis osutab eriomast transporditeenust, võib kontrolli teostada ka eelnimetatud peatuse ja sellest kuni järgneva 50 kilomeetri kaugusel asuva peatuse vahel. Need raudliinid ja peatused kinnitatakse ministri määrusega. Kui tegemist on maanteelõiguga, mis algab käesoleva lõigu esimeses lauses osutatud alalt ja esimene teemaksupunkt jääb 20 kilomeetri piirjoonest kaugemale, võib kuni sellise esimese teemaksupunktini kontrolli teostada ka parkimisalal, teemaksupunkti asukohas ja külgneval parkimisalal. Käesolevas sättes silmas peetud teemaksupunktid kinnitatakse määrusega”.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/36

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 19. aprillil 2010 — Äriühing Rastelli Davide et C. versus Jean-Charles Hidoux, äriühingu Médiasucre international pankrotihaldur

(Kohtuasi C-191/10)

(2010/C 161/55)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kassatsioonkaebuse esitaja: ÄriühingRastelli Davide et C.

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Jean-Charles Hidoux, äriühingu Médiasucre international pankrotihaldur

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kui ühe liikmesriigi kohus algatab võlgniku põhimaksejõuetusmenetluse, leides, et võlgniku põhihuvide kese asub selle liikmesriigi territooriumil, siis kas 29. mai 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (1) on vastuolus see, kui nimetatud kohus kohaldab siseriikliku õiguse normi, mis annab talle pädevuse laiendada menetlust äriühingule, kelle registrijärgne asukoht on teises liikmesriigis, üksnes sel põhjusel, et võlgniku ja nimetatud äriühingu varade puhul on tuvastatud kokkulangemine? |
| --- | --- |

1.

Kui ühe liikmesriigi kohus algatab võlgniku põhimaksejõuetusmenetluse, leides, et võlgniku põhihuvide kese asub selle liikmesriigi territooriumil, siis kas 29. mai 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (1) on vastuolus see, kui nimetatud kohus kohaldab siseriikliku õiguse normi, mis annab talle pädevuse laiendada menetlust äriühingule, kelle registrijärgne asukoht on teises liikmesriigis, üksnes sel põhjusel, et võlgniku ja nimetatud äriühingu varade puhul on tuvastatud kokkulangemine?

| 2. | Kui menetluse laiendamist taotlevat hagi tuleb käsitada uue maksejõuetusmenetluse algatamisena, mille puhul peab selleks, et asja algselt menetlenud liikmesriigi kohtul oleks selle hagi osas pädevus, olema tõendatud, et äriühingul, keda laiendamine puudutab, on selles liikmesriigis põhihuvide kese, siis kas selline tõendamine võib tuleneda üksnes varade kokkulangemise tuvastamisest? |
| --- | --- |

2.

Kui menetluse laiendamist taotlevat hagi tuleb käsitada uue maksejõuetusmenetluse algatamisena, mille puhul peab selleks, et asja algselt menetlenud liikmesriigi kohtul oleks selle hagi osas pädevus, olema tõendatud, et äriühingul, keda laiendamine puudutab, on selles liikmesriigis põhihuvide kese, siis kas selline tõendamine võib tuleneda üksnes varade kokkulangemise tuvastamisest?

---

(1)  EÜT L 160, lk 1; ELT eriväljaanne 19/01, lk 191.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/37

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Finanzgericht Düsseldorf (Saksamaa) 22. aprillil 2010 — Paderborner Brauerei Haus Cramer KG versus Hauptzollamt Bielefeld

(Kohtuasi C-196/10)

(2010/C 161/56)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Finanzgericht Düsseldorf

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Paderborner Brauerei Haus Cramer KG

Vastustaja: Hauptzollamt Bielefeld

Eelotsuse küsimused

Kas komisjoni 6. augusti 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2031/2001 (1) ja 1. augusti 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1832/2002 (2) muudetud kombineeritud nomenklatuuri tuleb tõlgendada nii, et kaup nimetusega „malt beer base”, mille alkoholisisaldus on umbes 14 % mahust ning mis on toodetud kääritatud ja selitatud õllest, millest on ultrafiltrimise teel osaliselt eemaldatud mõruained ja proteiinid, tuleb klassifitseerida rubriiki 2208?

---

(1)  Komisjoni 6. augusti 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2031/2001, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (EÜT L 279, lk 1).

(2)  Komisjoni 1. augusti 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1832/2002, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (EÜT L 290, lk 1).

---

Üldkohus

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/38

---

Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — UniCredito Italiano versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Union Investment Privatfonds (UNIWEB)

(Liidetud kohtuasjad T-303/06 ja T-337/06) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse sõnamärkide UNIWEB ja UniCredit Wealth Management taotluses - Varasemad siseriiklikud sõnamärgid UNIFONDS ja UNIRAK ning varasem siseriiklik kujutismärk UNIZINS - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b))

(2010/C 161/57)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: UniCredito Italiano SpA (Genova, Itaalia) (esindajad: advokaadid G. Floridia, R. Floridia ja F. Polettini)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: P. Bullock)

Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Union Investment Privatfonds GmbH (Frankfurt Maini ääres, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Zindel)

Ese

Hagid ühtlustamisameti teise apellatsioonikoja 5. septembri 2006. aasta otsuse (liidetud asjad R 196/2005-2 ja R 211/2005-2) ja 25. septembri 2006. aasta otsuse peale (liidetud asjad R 456/2005-2 ja R 502/2005-2), mis käsitlesid vastulausemenetlusi Union Investment Privatfonds GmbH ja UniCredito Italiano SpA vahel.

Resolutsioon

| 1. | Liita kohtuasjad T-303/06 ja T-337/06 kohtuotsuse tegemiseks. |
| --- | --- |

1.

Liita kohtuasjad T-303/06 ja T-337/06 kohtuotsuse tegemiseks.

| 2. | Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 5. septembri 2006. aasta otsus (liidetud asjad R 196/2005-2 ja R 211/2005-2) osas, milles sellega jäeti rahuldamata UniCredito Italiano SpA kaebus asjas R 211/2005-2, kusjuures rahuldati kaks taotletud kaubamärgi UNIWEB registreerimisele esitatud vastulauset seoses järgmiste klassi 36 liigitatud teenustega: „pangandus-, finants- ja rahalised tehingud, kindlustus, finants- ja kindlustusinfo ja -konsultatsioonid, krediit-/deebetkaarditeenused, panga- ja finantsteenused internetis”. |
| --- | --- |

2.

Tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 5. septembri 2006. aasta otsus (liidetud asjad R 196/2005-2 ja R 211/2005-2) osas, milles sellega jäeti rahuldamata UniCredito Italiano SpA kaebus asjas R 211/2005-2, kusjuures rahuldati kaks taotletud kaubamärgi UNIWEB registreerimisele esitatud vastulauset seoses järgmiste klassi 36 liigitatud teenustega: „pangandus-, finants- ja rahalised tehingud, kindlustus, finants- ja kindlustusinfo ja -konsultatsioonid, krediit-/deebetkaarditeenused, panga- ja finantsteenused internetis”.

| 3. | Tühistada ühtlustamisameti teise apellatsioonikoja 25. septembri 2006. aasta otsus (liidetud asjad R 456/2005-2 ja R 502/2005-2) osas, milles sellega jäeti rahuldamata UniCredito Italiano SpA kaebus asjas R 456/2005-2, kusjuures rahuldati taotletud kaubamärgi UniCredit Wealth Management registreerimisele esitatud vastulaused seoses järgmiste klassi 36 liigitatud teenustega: „pangandus-, finants- ja rahalised tehingud, kindlustus ja finantsinfo”. |
| --- | --- |

3.

Tühistada ühtlustamisameti teise apellatsioonikoja 25. septembri 2006. aasta otsus (liidetud asjad R 456/2005-2 ja R 502/2005-2) osas, milles sellega jäeti rahuldamata UniCredito Italiano SpA kaebus asjas R 456/2005-2, kusjuures rahuldati taotletud kaubamärgi UniCredit Wealth Management registreerimisele esitatud vastulaused seoses järgmiste klassi 36 liigitatud teenustega: „pangandus-, finants- ja rahalised tehingud, kindlustus ja finantsinfo”.

| 4. | Jätta Union Investment Privatfonds GmbH taotlused rahuldamata. |
| --- | --- |

4.

Jätta Union Investment Privatfonds GmbH taotlused rahuldamata.

| 5. | Pooled kannavad ise oma kohtukulud. |
| --- | --- |

5.

Pooled kannavad ise oma kohtukulud.

---

(1)  ELT C 326, 30.12.2006.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/38

---

Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — Union Investment Privatfonds versus Siseturu Ühtlustamise Amet OHMI — Unicre-Cartão International De Crédito (unibanco)

(Kohtuasi T-392/06) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse kujutismärgi unibanco taotlus - Varasemad siseriiklikud kujutismärgid UniFLEXIO, UniVARIO ja UniZERO - Dokumentide esitamine hilinemisega - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 74 lõikest 2 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 76 lõige 2) tulenev kaalutlusõigus)

(2010/C 161/58)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Union Investment Privatfonds GmbH (Frankfurt-Main, Saksamaa) (esindajad: advokaat H. Keller, hiljem advokaat J. Zindel)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: G. Schneider)

Teine menetluspool Ühtlustamise Ameti apellatsioonikojas: Unicre-Cartão International De Crédito, SA (Lissabon, Portugal)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti teise koja 10. oktoobri 2006. aasta otsuse (asi R 442/2004-2) peale, mis on tehtud vastulausemenetluses Union Investment Privatfonds ja Unicre-Cartão International De Crédito, SA vahel.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Union Investment Privatfonds GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Union Investment Privatfonds GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 42, 24.2.2007.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/39

---

Üldkohtu 6. mai 2010. aasta otsus — Comune di Napoli versus komisjon

(Kohtuasi T-388/07) (1)

(ERF - Rahalise toetuse vähendamine - Linna pilootprojekt Napoli linna telemaatikavõrgu loomiseks - Mõiste „eiramine” - Toetuskõlblikud kulud)

(2010/C 161/59)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Comune di Napoli (Itaalia) (esindajad: advokaadid F. Sciaudone, G. Tarallo, G. Pizza ja R. Sciaudone)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: L. Flynn, keda abistas advokaat A. Dal Ferro)

Ese

Esiteks nõue tühistada komisjoni 8. augusti 2007. aasta otsus C(2007) 3893, millega komisjon tegi määruse (EMÜ) nr 4253/88, mida on muudetud määrusega (EMÜ) nr 2083/93, artikli 10 alusel finantskorrektsiooni Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) poolt Napoli (Itaalia) linnale antud toetuses, mille komisjon andis otsuse PH/1997/2761 alusel, millega kiideti heaks ERF-i toetus linna pilootprojekti nr 97.05.29.002 raames, ja teiseks kahju hüvitamise nõue, milles palutakse hüvitada kahju, mis hagejale väidetavalt vaidlustatud otsuse tõttu tekkis

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Comune di Napoli’lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Comune di Napoli’lt.

---

(1)  ELT C 283, 24.11.2007.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/39

---

Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — Freixenet versus Siseturu Ühtlustamise Amet (valget mattvärvi pudeli kuju)

(Kohtuasi T-109/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse kaubamärgi, mis kujutab endast valget mattvärvi pudelit, taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3) - Põhjendamiskohustus - Kaitseõigused - Määruse nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 75))

(2010/C 161/60)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Freixenet, SA (Sant Sadurní d’Anoia, Hispaania) (esindajad: advokaadid F. de Visscher, E. Cornu ja D. Moreau)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Folliard-Monguiral)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 30. novembri 2007. aasta otsuse peale (asi R 97/2001-1), mis puudutab valget mattvärvi pudelit kujutava tähise ühenduse kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Freixenet, SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Freixenet, SA-lt.

---

(1)  ELT C 116, 9.5.2008.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/40

---

Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta otsus — Freixenet versus Siseturu Ühtlustamise Amet (musta mattvärvi pudeli kuju)

(Kohtuasi T-110/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse kaubamärgi, mis kujutab endast musta mattvärvi pudelit, taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Kasutamise käigus omandatud eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3 (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b ja lõige 3) - Põhjendamiskohustus - Kaitseõigused - Määruse nr 40/94 artikkel 73 (nüüd määruse nr 207/2009 artikkel 75))

(2010/C 161/61)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Freixenet, SA (Sant Sadurní d’Anoia, Hispaania) (esindajad: advokaadid F. de Visscher, E. Cornu ja D. Moreau)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: A. Folliard-Monguiral)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 20. novembri 2007. aasta otsuse peale (asi R 104/2001-1), mis puudutab musta mattvärvi pudelit kujutava tähise ühenduse kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Freixenet, SA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Freixenet, SA-lt.

---

(1)  ELT C 116, 9.5.2008.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/40

---

Üldkohtu 29. aprilli 2010. aasta otsus — Kerma versus Siseturu Ühtlustamise Amet (BIOPIETRA)

(Kohtuasi T-586/08) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Ühenduse sõnamärgi BIOPIETRA taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 7 lõike 2 punkt b (nüüd määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkt b)

(2010/C 161/62)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Kerma SpA (Raffa di Puegnago sul Garda, Itaalia) (esindaja: avocat A. Manzoni)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: O. Montalto)

Ese

Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti esimese apellatsioonikoja 16. oktoobri 2008. aasta otsuse (asi R 889/2008-1) peale, mis käsitleb taotlust registreerida sõnamärk BIOPIETRA ühenduse kaubamärgina.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Kerma SpA-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Kerma SpA-lt.

---

(1)  ELT C 55, 7.3.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/40

---

Üldkohtu 15. aprilli 2010. aasta määrus — Katjes Fassin versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Panda näo kujutis)

(Kohtuasi T-22/09) (1)

(Ühenduse kaubamärk - Kontrollija poolne registreerimisest keeldumine - Registreerimistaotluse tagasivõtmine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)

(2010/C 161/63)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Katjes Fassin GmbH & Co. (Emmerich Reini ääres, Saksamaa) (esindaja: advokaat T. Schmitz)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindajad: C. Jenewein, hiljem C. Jenewein ja G. Schneider)

Ese

Nõue tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 13. novembri 2008. aasta otsus (asi R 1299/2006-4), millega lükati tagasi musta, valget ja punast värvi panda nägu kujutava ruumilise kujutismärgi ühenduse kaubamärgi registreerimistaotlus

Resolutsioon

| 1. | Otsuse tegemise vajadus on äralangenud. |
| --- | --- |

1.

Otsuse tegemise vajadus on äralangenud.

| 2. | Mõista kohtukulud välja hagejalt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja hagejalt.

---

(1)  ELT C 69, 21.3.2009.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/41

---

Üldkohtu presidendi 30. aprilli 2010. aasta määrus — Inuit Tapiriit Kanatami jt versus parlament ja nõukogu

(Kohtuasi T-18/10 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Määrus (EÜ) nr 1007/2009 - Hülgetoodetega kauplemine - Impordi- ja müügikeeld - Erand inuittide kogukondade toetamiseks - Taotlus kohaldamise peatamiseks - Vastuvõetavus - Fumus boni iuris - Kiireloomulisuse puudumine)

(2010/C 161/64)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Inuit Tapiriit Kanatami (Ottawa, Kanada); Nattivak Hunters and Trappers Association (Qikiqtarjuaq, Kanada); Pangnirtung Hunters’ and Trappers’ Association (Pangnirtung, Kanada); Jaypootie Moesesie (Qikiqtarjuaq); Allen Kooneeliusie (Qikiqtarjuaq); Toomasie Newkingnak (Qikiqtarjuaq); David Kuptana (Ulukhaktok, Kanada); Karliin Aariak (Iqaluit, Canada); Efstathios Andreas Agathos (Ateena, Kreeka); Canadian Seal Marketing Group (Québec, Kanada); Ta Ma Su Seal Products (Cap-aux-Meules, Kanada); Fur Institute of Canada (Ottawa); NuTan Furs, Inc (Catalina, Kanada); GC Rieber Skinn AS (Bergen, Norra); Inuit Circumpolar Conference Greenland (ICC) (Nuuk, Gröönimaa, Taani); Johannes Egede (Nuuk); ja Kalaallit Nunaanni Aalisartut Piniartullu Kattuffiat (KNAPK) (Nuuk) (esindajad: advokaadid J. Bouckaert, M. van der Woude ja H. Viaene)

Kostjad: Euroopa Parlament (esindajad: I. Anagnostopoulou ja L. Visaggio) ja Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M. Moore ja K. Michoel)

Ese

Taotlus peatada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1007/2009 hülgetoodetega kauplemise kohta (ELT L 286, lk 36) kohaldamine.

Resolutsioon

| 1. | Euroopa Liidu Nõukogu õigusteenistuse 18. veebruari 2009 arvamus Euroopa Komisjoni esitatud ettepaneku kohta, mis puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust hülgetoodetega kauplemise kohta (KOM(2008) 469 lõplik, 23. juuli 2008), mis on ära toodud ajutiste meetmete kohaldamise taotluse lisas A4, ning väljavõte sellest arvamusest, mis on esitatud taotluse punktis 16, jäetakse kohtuasja T-18/10 R toimikust välja. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu Nõukogu õigusteenistuse 18. veebruari 2009 arvamus Euroopa Komisjoni esitatud ettepaneku kohta, mis puudutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust hülgetoodetega kauplemise kohta (KOM(2008) 469 lõplik, 23. juuli 2008), mis on ära toodud ajutiste meetmete kohaldamise taotluse lisas A4, ning väljavõte sellest arvamusest, mis on esitatud taotluse punktis 16, jäetakse kohtuasja T-18/10 R toimikust välja.

| 2. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 3. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/41

---

Üldkohtu 27. aprilli 2010. aasta määrus — parlament versus U

(Kohtuasi T-103/10 P(R)) (1)

(Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Teenistusest vabastamise otsus - Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi määrus ajutiste meetmete kohaldamise menetluses - Kiireloomulisuse puudumine)

(2010/C 161/65)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Euroopa Parlament (esindajad: S. Seyr ja K. Zejdová)

Teine menetluspool: U (Luxembourg, Luksemburg) (esindajad: advokaadid F. Moyse ja A. Salerno)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi 18. detsembri 2009. aasta määruse peale kohtuasjas F-92/09 R: U vs. parlament (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) selle kohtumääruse tühistamiseks.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi 18. detsembri 2009. aasta määrus kohtuasjas F-92/09 R: U vs. parlament (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu presidendi 18. detsembri 2009. aasta määrus kohtuasjas F-92/09 R: U vs. parlament (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata).

| 2. | Jätta U poolt esitatud ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta U poolt esitatud ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 3. | Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Kohtukulude kandmine otsustatakse edaspidi.

---

(1)  ELT C 113, 1.5.2010.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/42

---

21. oktoobril 2009 esitatud hagi — Campailla versus komisjon

(Kohtuasi T-429/09)

(2010/C 161/66)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Massimo Campailla (Boulogne-sur-Mer, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat P. Goergen)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | mõista komisjonilt välja kahju, mis hagejale on tekitatud asjaolu tõttu, et komisjon keeldus võtmast meetmeid kaebuse järel, milles hageja viitas oma põhiõiguste rikkumisele Kameruni ametiasutuste poolt. |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt välja kahju, mis hagejale on tekitatud asjaolu tõttu, et komisjon keeldus võtmast meetmeid kaebuse järel, milles hageja viitas oma põhiõiguste rikkumisele Kameruni ametiasutuste poolt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagiga nõuab hageja talle adresseeritud komisjoni 30. juuli 2004. aasta kirjaga D3 *3/2004/D/4809 ja 9. septembri 2004. aasta kirjaga D3 D*3/2004/D/5438 väidetavalt tekitatud kahju hüvitamist; komisjon keeldus neis kirjades võtmast meetmeid kaebuse järel, milles hageja viitas oma põhiõiguste rikkumisele Kameruni ametiasutuste poolt.

Oma hagi toetuseks esitab hageja väited, mis põhinevad otsuse ebaseaduslikkusel, mis on tingitud faktiliste asjaolude moonutamisest ja võimu kuritarvitamisest, ning EÜ asutamislepingu ja EL lepingu sätete ja põhimõtete rikkumisest, ja samuti Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tagatud põhiõiguste rikkumisest (mh õiguskindluse, õiguspärase ootuse, hea halduse, diskrimineerimiskeelu, hea valitsemistava, menetlusnormide järgimise, ebainimliku või väärikust alandava kohtlemise keelu põhimõtted).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/42

---

V 12. aprillil 2010 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 21. oktoobri 2009. aasta otsuse peale kohtuasjas F-33/08: V versus komisjon

(Kohtuasi T-510/09 P)

(2010/C 161/67)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: V (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat E. Boigelot)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon

Apellatsioonkaebuse esitaja nõuded

| — | tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks ning seetõttu: |
| --- | --- |

—

tunnistada apellatsioonkaebus vastuvõetavaks ja põhjendatuks ning seetõttu:

| — | tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 21. oktoobri 2009. aasta otsus kohtuasjas F-33/08, millest apellanti teavitati 26. oktoobril 2009 ning millega jäeti põhjendamatuse tõttu rahuldamata apellandi hagi, millega ta palus tühistada 15. mai 2007. aasta otsus, millega talle teatati, et ta ei ole füüsiliselt võimeline oma töökohustusi täitma, ning mõista komisjonilt tema kasuks välja kahjuhüvitis talle väidetavalt tekitatud kahju eest; |
| --- | --- |

—

tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (esimene koda) 21. oktoobri 2009. aasta otsus kohtuasjas F-33/08, millest apellanti teavitati 26. oktoobril 2009 ning millega jäeti põhjendamatuse tõttu rahuldamata apellandi hagi, millega ta palus tühistada 15. mai 2007. aasta otsus, millega talle teatati, et ta ei ole füüsiliselt võimeline oma töökohustusi täitma, ning mõista komisjonilt tema kasuks välja kahjuhüvitis talle väidetavalt tekitatud kahju eest;

| — | lubada apellandil tugineda nõuetele, mis ta esitas Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtus; |
| --- | --- |

—

lubada apellandil tugineda nõuetele, mis ta esitas Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtus;

| — | mõista mõlema astme kohtukulud välja vastustajalt. |
| --- | --- |

—

mõista mõlema astme kohtukulud välja vastustajalt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva apellatsioonkaebusega palub apellant tühistada Avaliku Teenistuse Kohtu 21. oktoobri 2009. aasta otsus kohtuasjas F-33/08: V vs. komisjon, millega jäeti rahuldamata hagi, mille ese on nõue tühistada komisjoni otsus jätta apellant tööle võtmata põhjusel, et ta ei ole füüsiliselt võimeline oma töökohustusi täitma, ning kahju hüvitamise nõue.

Oma apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant kolm väidet, milleks on õigusnormi rikkumine, toimikus olevate tõendite moonutamine ning vale ja ebapiisav põhjendamine.

Esiteks vaidlustab apellant tehtud kohtuotsuse selles osas, milles Avaliku Teenistuse Kohus asus seisukohale, et ei ole tõendatud, et doktor K tehtud läbivaatusel tehtud viga oleks mõjutanud menetlusdokumente, mille alusel vaidlusaluse otsus tehti.

Teiseks leiab apellant, et Avaliku Teenistuse Kohus eiras arstisaladuse kohustust ning patsiendi — kuigi viimati nimetatu on õigussubjekt — õigust arstisaladuse hoidmisele osas, milles ta leidis, et apellandi poolt sellele põhimõttele tuginemine takistab õiguspärasuse kontrolli teostamist võimetuse kohta arstliku komisjoni poolt antud arvamuse üle.

Kolmandaks leiab apellant, et Avaliku Teenistuse Kohus on otsuses teinud vea, kuna ei ole põhjendatud sellise argumendi analüüsimist, mille kohaselt arstliku komisjoni esimees ei olnud Belgia arstide liidu liige.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/43

---

25. jaanuaril 2010 esitatud hagi — Noko Ngele versus komisjon

(Kohtuasi T-15/10)

(2010/C 161/68)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Mariyus Noko Ngele (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat F. Sabakunzi)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et TEK-i ei ole kunagi EAK-ga asendatud ning et EAK-d ei ole Belgias juriidilise isikuna õiguslikult olemas; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et TEK-i ei ole kunagi EAK-ga asendatud ning et EAK-d ei ole Belgias juriidilise isikuna õiguslikult olemas;

| — | mõista komisjonilt, ühelt tema liikmelt ja teatavatelt tema ametnikelt solidaarselt välja rahaline kahjuhüvitis kakssada tuhat eurot, millele lisada seadusjärgne intress 10 % aastas alates 1995. aastast ja viivis; |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt, ühelt tema liikmelt ja teatavatelt tema ametnikelt solidaarselt välja rahaline kahjuhüvitis kakssada tuhat eurot, millele lisada seadusjärgne intress 10 % aastas alates 1995. aastast ja viivis;

| — | mõista komisjonilt, ühelt tema liikmelt ja teatavatelt tema ametnikelt solidaarselt välja moraalse ja psühholoogilise kahju hüvitis viis miljonit eurot, millele lisada viivis; |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt, ühelt tema liikmelt ja teatavatelt tema ametnikelt solidaarselt välja moraalse ja psühholoogilise kahju hüvitis viis miljonit eurot, millele lisada viivis;

| — | otsustada, et tehtav otsus kuulub täitmisele isegi juhul, kui see edasi kaevatakse; |
| --- | --- |

—

otsustada, et tehtav otsus kuulub täitmisele isegi juhul, kui see edasi kaevatakse;

| — | mõista kostjalt välja kohtukulud koos menetluskuludega, mis on hinnatud kolmekümnele tuhandele eurole. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja kohtukulud koos menetluskuludega, mis on hinnatud kolmekümnele tuhandele eurole.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub oma hagis, et talle hüvitataks kahju, mida ta väidetavalt kandis sellele tõttu, et tal ei olnud võimalik täita talle kuulunud võlanõuet Tööstuse Arengu Keskuse (TEK) vastu, kuna see organisatsioon asendati AKV riikide (Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigid) ja Euroopa Liidu ühisinstitutsiooniga, mille nimetus on Ettevõtluse Arenduskeskus (EAK).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/43

---

2. aprillil 2010 esitatud hagi — Prantsusmaa versus komisjon

(Kohtuasi T-154/10)

(2010/C 161/69)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Prantsuse Vabariik (esindajad: E. Belliard, G. de Bergues, B. Beaupère-Manokha ja J. Gstalter)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada vaidlustatud otsus tervikuna; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus tervikuna;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagiga palub hageja tühistada komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta otsuse K(2010) 133, millega tunnistatakse siseturuga kokkusobimatuks riigiabi, mis seisneb La Poste’ile piiramatu tagatise andmises, mis tuleneb Prantsuse õiguse sätetest avalik-õiguslike isikute, mis on samastatud avalik-õigusliku isikuga, mis tegeleb tööstuse ja kaubandusega, staatusest tulenevate õiguslike tagajärgede kohta (riigiabi C 56/2007 (ex E 15/2005)).

Hageja esitab oma hagi põhjenduseks kolm väidet, mis tuginevad:

| — | õigusnormi rikkumisel, mis seisneb selles, et komisjon ei teinud riigiabi olemasolu kindlaks õiguslikult piisavalt. Nimelt ei järginud komisjon eeskirjasid tõendamise kohta riigiabi valdkonnas, seda nii tõendamiskohustuse kui ka tõendamise määra osas; |
| --- | --- |

—

õigusnormi rikkumisel, mis seisneb selles, et komisjon ei teinud riigiabi olemasolu kindlaks õiguslikult piisavalt. Nimelt ei järginud komisjon eeskirjasid tõendamise kohta riigiabi valdkonnas, seda nii tõendamiskohustuse kui ka tõendamise määra osas;

| — | faktivigadel ja õigusnormi rikkumisel, mis seisnevad selles, et komisjon lähtus La Poste’ile antava piiramatu tagatise olemasolust; |
| --- | --- |

—

faktivigadel ja õigusnormi rikkumisel, mis seisnevad selles, et komisjon lähtus La Poste’ile antava piiramatu tagatise olemasolust;

| — | mõiste „eelis” EL toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses rikkumisel. Nimelt järeldas komisjon esiteks vääralt, et tagatise olemasolu loob La Poste’ile eelise, ning teiseks leidis komisjon vääralt, et La Poste’i positiivne märkimine oli tingitud väidetava tagatise olemasolust. |
| --- | --- |

—

mõiste „eelis” EL toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses rikkumisel. Nimelt järeldas komisjon esiteks vääralt, et tagatise olemasolu loob La Poste’ile eelise, ning teiseks leidis komisjon vääralt, et La Poste’i positiivne märkimine oli tingitud väidetava tagatise olemasolust.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/44

---

9. aprillil 2010 esitatud hagi — Dow Chemical versus nõukogu

(Kohtuasi T-158/10)

(2010/C 161/70)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: The Dow Chemical Company (esindaja: advokaadid J.-F. Bellis, R. Luff and V. Hahn)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu

Hageja nõuded

| — | tühistada nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 54/2010 (1) hagejat puudutavas osas; |
| --- | --- |

—

tühistada nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 54/2010 (1) hagejat puudutavas osas;

| — | mõista kohtukulud välja nõukogult. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja nõukogult.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab hagi põhjendamiseks ühe väite, mille kohaselt on vaidlustatud määrusega rikutud alusmääruse (2) artikli 11 lõiget 2 ning seda järgmistel põhjustel:

| — | konstateering, et USA-st pärinevate etanoolamiinide dumpinguhinnaga import jätkub, põhineb ekslikult järeldusel, mis on tehtud dumpinguhindade kohta uurimisperioodil seoses eksportivate tootjatega, kes esindavad üksnes väga väikest osa USA-st toimuvast impordist; uurimisel ei arvestatud asjaolu, et tootja osas, kelle arvele läheb ülekaalukas osa USA-st toimuvast impordist, ei leitud, et ta oleks dumpingus osalenud, ning et seega etanoolamiinide import USA-st üldises arvestuses ei ole toimunud dumpinguhinnaga; |
| --- | --- |

—

konstateering, et USA-st pärinevate etanoolamiinide dumpinguhinnaga import jätkub, põhineb ekslikult järeldusel, mis on tehtud dumpinguhindade kohta uurimisperioodil seoses eksportivate tootjatega, kes esindavad üksnes väga väikest osa USA-st toimuvast impordist; uurimisel ei arvestatud asjaolu, et tootja osas, kelle arvele läheb ülekaalukas osa USA-st toimuvast impordist, ei leitud, et ta oleks dumpingus osalenud, ning et seega etanoolamiinide import USA-st üldises arvestuses ei ole toimunud dumpinguhinnaga;

| — | konstateering, et väidetav etanoolamiinide dumpinguhinnaga import USA-st on pärast uurimisperioodi kasvanud, põhineb meelevaldsel hinnakvootide valikul, mis ei peegelda hinnasuundumusi pärast uurimisperioodi; |
| --- | --- |

—

konstateering, et väidetav etanoolamiinide dumpinguhinnaga import USA-st on pärast uurimisperioodi kasvanud, põhineb meelevaldsel hinnakvootide valikul, mis ei peegelda hinnasuundumusi pärast uurimisperioodi;

| — | konstateering, et USA kasutamata tootmisvõimsus toob kaasa etanoolamiinide ekspordi Euroopa Liitu, põhineb ilmselgel veal, kuna USA-l ei ole kasutamata toomisvõimsust; |
| --- | --- |

—

konstateering, et USA kasutamata tootmisvõimsus toob kaasa etanoolamiinide ekspordi Euroopa Liitu, põhineb ilmselgel veal, kuna USA-l ei ole kasutamata toomisvõimsust;

| — | konstateering, mille kohaselt Hiina poolt aastal 2004 USA-st pärit etanoolamiinidele kehtestatud dumpinguvastased meetmed mõjutavad USA etanoolamiinide eksportijaid müüma suuremaid koguseid Euroopa Liitu, on vastuolus kaubavoogude arenguga aastast 2005; |
| --- | --- |

—

konstateering, mille kohaselt Hiina poolt aastal 2004 USA-st pärit etanoolamiinidele kehtestatud dumpinguvastased meetmed mõjutavad USA etanoolamiinide eksportijaid müüma suuremaid koguseid Euroopa Liitu, on vastuolus kaubavoogude arenguga aastast 2005;

| — | konstateering, mille kohaselt võimalik nõudluse kasv USA-s ja muudel turgudel mõjutab USA tootjaid suunama eksporti Euroopa Liitu, on puhtspekulatiivne; |
| --- | --- |

—

konstateering, mille kohaselt võimalik nõudluse kasv USA-s ja muudel turgudel mõjutab USA tootjaid suunama eksporti Euroopa Liitu, on puhtspekulatiivne;

| — | konstateering, et monoelüleenglükooli — mis on, nagu ka etanoolamiinid, etüleenoksiidi tootmisahelas järgmise etapi toode — väga madalad hinnad ja vähene tootmisvõimsuse kasv ajendavad tootjaid minema monoetüleenglükooli tootmiselt üle etanoolamiinide tootmisele, ei ole kooskõlas asjassepuutuvate faktidega ning seejuures on tehtud hindamisviga; |
| --- | --- |

—

konstateering, et monoelüleenglükooli — mis on, nagu ka etanoolamiinid, etüleenoksiidi tootmisahelas järgmise etapi toode — väga madalad hinnad ja vähene tootmisvõimsuse kasv ajendavad tootjaid minema monoetüleenglükooli tootmiselt üle etanoolamiinide tootmisele, ei ole kooskõlas asjassepuutuvate faktidega ning seejuures on tehtud hindamisviga;

| — | kostja arutluskäigus USA ja EL hindade suhte kohta esineb vastuolu, kuna ta näib väivat üheaegselt nii seda, et kõrgemad hinnad Euroopa Liidus ajendavad USA eksportijaid suunama müüki Euroopa Liitu, kui ka seda, et madalamad hinnad Euroopa Liidus sunnivad USA tootjaid müüma Euroopa Liidus dumpinguhindadega. |
| --- | --- |

—

kostja arutluskäigus USA ja EL hindade suhte kohta esineb vastuolu, kuna ta näib väivat üheaegselt nii seda, et kõrgemad hinnad Euroopa Liidus ajendavad USA eksportijaid suunama müüki Euroopa Liitu, kui ka seda, et madalamad hinnad Euroopa Liidus sunnivad USA tootjaid müüma Euroopa Liidus dumpinguhindadega.

---

(1)  Nõukogu 19. jaanuari 2010. aasta rakendusmäärus (EL) nr 54/2010, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes (ELT 2010, L 17, lk 1).

(2)  Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikides, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (EÜT 1996, L 56, lk 1; ELT eriväljaanne 11/10, lk 45).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/45

---

9. aprillil 2010 esitatud hagi — Air France versus Siseturu Ühtlustamise Amet (Rööpküliku kujutis)

(Kohtuasi T-159/10)

(2010/C 161/71)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Air France (Roissy Charles de Gaulle, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat A. Grolée)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada teise apellatsioonikoja 27. jaanuari 2010. aasta (asi R 1018/2009-2) otsus osas, milles sellega lükati tagasi kaubamärgitaotlus nr 7 576 218 kaupadele ja teenustele, mis on käesoleva hagi esemeks; |
| --- | --- |

—

tühistada teise apellatsioonikoja 27. jaanuari 2010. aasta (asi R 1018/2009-2) otsus osas, milles sellega lükati tagasi kaubamärgitaotlus nr 7 576 218 kaupadele ja teenustele, mis on käesoleva hagi esemeks;

| — | rahuldada ühenduse kujutismärgi registreerimistaotlus nr 7 576 218 kõigi kaupade ja teenuste osas, mis on selles märgitud; |
| --- | --- |

—

rahuldada ühenduse kujutismärgi registreerimistaotlus nr 7 576 218 kõigi kaupade ja teenuste osas, mis on selles märgitud;

| — | mõista hagejal Siseturu Ühtlustamise Ametis toimunud menetluse käigus tekkinud kulud ja kohtukulud kodukorra artikli 87 alusel välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista hagejal Siseturu Ühtlustamise Ametis toimunud menetluse käigus tekkinud kulud ja kohtukulud kodukorra artikli 87 alusel välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: rööpkülikut kujutav kujutismärk kaupadele ja teenustele klassides 9, 14, 16, 18, 21, 24, 25, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44 ja 45 (taotlus nr 7 576 218).

Kontrollija otsus: lükata taotlus tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna kaubamärgil, mille registreerimist taotletakse, on minimaalne registreerimiseks nõutav eristusvõime.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/45

---

13. aprillil 2010 esitatud hagi — Niki Luftfahrt versus komisjon

(Kohtuasi T-162/10)

(2010/C 161/72)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Niki Luftfahrt GmbH (Viin, Austria) (esindaja: advokaat H. Asenbauer)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | Tühistada Euroopa Komisjoni 28. augusti 2009. aasta vaidlustatud otsus COMP/M.5440 — Lufthansa/Austrian Airlines ELTL artikli 264 lõike 1 (EÜ artikli 231 lõige 1) alusel; |
| --- | --- |

—

Tühistada Euroopa Komisjoni 28. augusti 2009. aasta vaidlustatud otsus COMP/M.5440 — Lufthansa/Austrian Airlines ELTL artikli 264 lõike 1 (EÜ artikli 231 lõige 1) alusel;

| — | kohustada Euroopa Komisjoni tasuma Üldkohtu kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel hageja kohtukulud. |
| --- | --- |

—

kohustada Euroopa Komisjoni tasuma Üldkohtu kodukorra artikli 87 lõike 2 alusel hageja kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Hageja vaidlustab komisjoni 28. augusti 2009. aasta otsuse K(2009) 6690 (lõplik), millega koondumine kuulutatakse kokkusobivaks ühisturu ja EMP lepinguga (asi nr COMP/M.5440 — Lufthansa/Austrian Airlines). Selles otsuses on komisjon seisukohal, et Deutsche Lufthansa AG poolt ainukontrolli omandamine äriühingu Austrian Airlines üle on kokkusobiv ühisturu ja EMP lepinguga, tingimusel, et täidetakse Deutsche Lufthansa AG poolt väljapakutud kohustused.

Tühistamishagi põhjenduseks väidab eraviisiliselt rahastatavat lennundusettevõtet omav hageja esiteks, et komisjon on rikkunud EÜ asutamislepingut (ehk täpsemalt Euroopa Liidu toimimise lepingut) ning selle rakendamisel kohaldatavaid õigusnorme. Sellega seoses väidab hageja, et komisjon on oma otsuse tegemisel lähtunud sellisest turu mõistest, mis takistab konkurentsile avalduvate koondumise kõigi negatiivsete mõjude hindamist. Lisaks väidab hageja, et komisjon on eelkõige hinnanud vääralt koondumise mõju Ida-Euroopa lennuliinidele, mistõttu vähemalt selles osas on tegemist olulise ja ilmse väärhinnanguga. Pealegi ei järginud komisjon horisontaalsete ühinemiste hindamise suuniseid vastavalt nõukogu määrusele kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (1). Eelkõige ei ole komisjon hageja arvates aru saanud, et asjaomasel koondumisel on negatiivne mõju konkurentsile ühisturul, kuna seetõttu on allesjäänud konkurentide konkurentsivõime asjaomasel turul piiratud, alternatiivsed teenusepakkujad asjaomasel turul puuduvad ning asjaomastele turgudele pääs ei ole piisavalt lihtne. Lisaks väidab hageja, et komisjoni poolt heakskiidetud Deutsche Lufthansa AG kohustused ei ole sobivad tõhusa konkurentsi olulise kahjustuse vältimiseks.

Teiseks väidab hageja, et rikutud on EÜ artiklit 253 (ELTL artikkel 296), kuna komisjon ei ole vaidlustatud otsuste piisavalt põhjendanud, kuivõrd ta ei ole välja toonud konkreetseid argumente, mille alusel Ida-Euroopa lennuliinidel toimuva konkurentsi kahjustamine on välistatud. Lisaks väidab hageja, et asjaolusid ei ole piisavalt uuritud.

Kolmandaks heidab hageja komisjonile ette kaalutlusõiguse rikkumist.

---

(1)  ELT 2004, C 31, lk 5; ELT eriväljaanne 08/03, lk 10.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/46

---

7. aprillil 2010 esitatud hagi — Entegris versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Optimize Technologies (OPTIMIZE TECHNOLOGIES)

(Kohtuasi T-163/10)

(2010/C 161/73)

Hagiavaldus esitati inglise keeles

Pooled

Hageja: Entegris, Inc. (Billerica, Ühendriigid) (esindajad: barrister T. Ludbrook ja solicitor M. Rosser)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Optimize Technologies, Inc. (Oregon City, Ühendriigid)

Hageja nõuded

| — | tunnistada hagiavaldus vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagiavaldus vastuvõetavaks;

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 18. jaanuari 2010. aasta otsus asjas R 802/2009-2; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) teise apellatsioonikoja 18. jaanuari 2010. aasta otsus asjas R 802/2009-2;

| — | lükata asjaomane ühenduse kaubamärgitaotlus tagasi; |
| --- | --- |

—

lükata asjaomane ühenduse kaubamärgitaotlus tagasi;

| — | mõista kulud, k.a vastulause- ja apellatsioonimenetlusega seotud kulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kulud, k.a vastulause- ja apellatsioonimenetlusega seotud kulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Optimize Technologies, Inc.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „OPTIMIZE TECHNOLOGIES” kaupadele, mis kuuluvad klassi 9

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Entegris, Inc.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: ühenduse sõnamärk „OPTIMIZER” kaupadele, mis kuuluvad klassidesse 1, 9 ja 11

Vastulausete osakonna otsus: vastulause rahuldada

Apellatsioonikoja otsus: vaidlustatud otsus tühistada ja jätta vastulause tervikuna rahuldamata

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna apellatsioonikoda ei kohaldanud nimetatud sätet asjaomase kohtupraktikaga kooskõlas, leides, et asjaomaste kaubamärkide segiajamine ei ole tõenäoline

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/46

---

13. aprillil 2010 esitatud hagi — Pioneer Hi-Bred International versus komisjon

(Kohtuasi T-164/10)

(2010/C 161/74)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Pioneer Hi-Bred International (Johnston, Ühendriigid) (esindajad: solicitor J. Temple Lang ja advokaat T. Müller-Ibold)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tuvastada, et komisjon on rikkunud direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta artiklit 18, kuna ta ei ole nõukogule esitanud võetavate meetmete eelnõud, mis on ette nähtud nõukogu otsuse artikli 5 lõikes 2, ning samuti on ta jätnud võtmata muud meetmed, mis võivad otsustusmenetluse osutuda vajalikuks selleks, et tagada nimetatud direktiivi artikli 18 nimetatud otsuse vastuvõtmiseks; |
| --- | --- |

—

tuvastada, et komisjon on rikkunud direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta artiklit 18, kuna ta ei ole nõukogule esitanud võetavate meetmete eelnõud, mis on ette nähtud nõukogu otsuse artikli 5 lõikes 2, ning samuti on ta jätnud võtmata muud meetmed, mis võivad otsustusmenetluse osutuda vajalikuks selleks, et tagada nimetatud direktiivi artikli 18 nimetatud otsuse vastuvõtmiseks;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitas 2. mail 2007 EÜ artikli 232 alusel esimese hagi (1), nõudes selle tuvastamist, et komisjon jättis direktiivi 2001/18/EÜ (2) artiklit 18 rikkudes tagamata otsuse vastuvõtmise hageja taotluse kohta geneetiliselt muundatud kahjurikindla maisi 1507 turuleviimiseks. Komisjon esitas 21. jaanuaril 2009 otsuse 1999/468 artikli 5 lõike 2 alusel regulatiivkomiteele otsuse ettepaneku. Esimese Astme Kohtu menetluses jõudsid pooled arusaamale, et nimetatud otsuse ettepanekut arvestades on hagi muutunud ainetuks, ning Esimese Astme Kohus andis 4. septembril 2009 määruse, milles ta sedastas, et otsuse tegemise vajadus kohtuasjas T-139/07 on ära langenud.

Käesolevas kohtuasjas väidab hageja ELTL artikli 265 alusel, et olenemata tema taotlusest ei ole komisjon endiselt esitanud nõukogule ettepanekut geneetiliselt muundatud kahjurikindla maisi 1507 turuleviimise kohta. Hageja märgib, et keskkonnanõukogu kuuel istungil, mis on toimunud pärast seda, kui regulatiivkomitee jättis esitamata oma arvamuse komisjoni 25. veebruari 2009. aasta ettepaneku kohta, ei ole komisjon esitanud ühtegi otsuse eelnõud.

Hageja väidab, et direktiivis ette nähtud menetluse raames on komisjon kohustatud tagama, et taotluse kohta tehtaks otsus ja see otsus avaldataks direktiivis ette nähtud tähtaegadel. Hageja väidab ka, et kuna komisjon jättis nõukogule esitamata võetavate meetmete eelnõu, siis ei ole ta taganud niisuguse otsuse vastuvõtmist, samas kui hageja ja teised direktiivis nimetatud asjaomased isikud on täitnud kõik selles direktiivis ette nähtud formaalsused.

Hageja väidab lisaks, et komisjon, keda vastavalt ELTL artiklile 265 on kutsutud üles seisukohta võtma, ei ole seda teinud. Hageja arvates on põhjused, millele komisjon viitab seoses nõukogule otsuse eelnõu esitamata jätmisega, asjakohatud ja alusetud. Komisjoni tegevusetus jätmine kahjustab hageja väitel tema õiguslikku olukorda, ning on tekitanud talle konkreetse, tõendatud ja mõõdetava kahju.

---

(1)  Kohtuasi T-139/07, Pioneer Hi-Bred International vs. komisjon (ELT 2007 C 155, lk 28).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (EÜT 2001 L 106, lk 1; ELT eriväljaanne 15/06, lk 77).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/47

---

7. aprillil 2010 esitatud hagi — Evropaïki Dynamiki versus komisjon

(Kohtuasi T-167/10)

(2010/C 161/75)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Ateena, Kreeka) (esindajad: N. Korogiannakis ja M. Dermitzakis)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada peasekretariaadi 27. jaanuari 2010. aasta otsus — SG.E.3/FM/psi — Ares (2010)43764 —, millega jäeti rahuldamata hageja esitatud uuesti läbivaatamise taotlus, milles ta palus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 uuesti läbi vaadata informaatika peadirektoraadi 18. septembri 2009. aasta kirjas pärast hageja esialgset 14. augusti 2009. aasta taotlust võetud seisukoht seoses juurdepääsuga kõikidele hinnapäringutele, mis puudutavad ESP-DESIS’e osa 3A; |
| --- | --- |

—

tühistada peasekretariaadi 27. jaanuari 2010. aasta otsus — SG.E.3/FM/psi — Ares (2010)43764 —, millega jäeti rahuldamata hageja esitatud uuesti läbivaatamise taotlus, milles ta palus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 uuesti läbi vaadata informaatika peadirektoraadi 18. septembri 2009. aasta kirjas pärast hageja esialgset 14. augusti 2009. aasta taotlust võetud seisukoht seoses juurdepääsuga kõikidele hinnapäringutele, mis puudutavad ESP-DESIS’e osa 3A;

| — | tühistada peasekretariaadi 11. märtsi 2010. aasta otsus — SG.E.3/FM/MIB/rc/psi — Ares(2010)131966 —, millega jäeti rahuldamata hageja esitatud uuesti läbivaatamise taotlus, milles ta palus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 uuesti läbi vaadata informaatika peadirektoraadi, Euroopa Liidu Ametlike Väljaannete Talituse (PO; varem OPOCE) ja eelarve peadirektoraadi 11. detsembri 2009. aasta kirjades pärast hageja esialgseid 9. oktoobri 2009. aasta taotlusi võetud seisukohad seoses juurdepääsuga kõikidele hinnapäringutele, mis puudutavad ESP, ESP-DIMA ja ESP-DESIS (millega tegeles informaatika peadirektoraat) lepingute kõiki osi, OPOCE raamlepinguid nr 6011, 6102, 6103, 6020, 10042, 6121, 6031, 10030 ja eelarve peadirektoraadi raamlepingut nr BUDG/O101; |
| --- | --- |

—

tühistada peasekretariaadi 11. märtsi 2010. aasta otsus — SG.E.3/FM/MIB/rc/psi — Ares(2010)131966 —, millega jäeti rahuldamata hageja esitatud uuesti läbivaatamise taotlus, milles ta palus vastavalt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 uuesti läbi vaadata informaatika peadirektoraadi, Euroopa Liidu Ametlike Väljaannete Talituse (PO; varem OPOCE) ja eelarve peadirektoraadi 11. detsembri 2009. aasta kirjades pärast hageja esialgseid 9. oktoobri 2009. aasta taotlusi võetud seisukohad seoses juurdepääsuga kõikidele hinnapäringutele, mis puudutavad ESP, ESP-DIMA ja ESP-DESIS (millega tegeles informaatika peadirektoraat) lepingute kõiki osi, OPOCE raamlepinguid nr 6011, 6102, 6103, 6020, 10042, 6121, 6031, 10030 ja eelarve peadirektoraadi raamlepingut nr BUDG/O101;

| — | kohustada komisjoni tasuma kõik hageja õigusabi- ja muud kulud, mis on kantud seonduvalt käesoleva hagiga, isegi juhul, kui hagi jäetakse rahuldamata. |
| --- | --- |

—

kohustada komisjoni tasuma kõik hageja õigusabi- ja muud kulud, mis on kantud seonduvalt käesoleva hagiga, isegi juhul, kui hagi jäetakse rahuldamata.

Väited ja peamised argumendid

Oma nõuete toetuseks väidab hageja, et komisjon rikkus määrust nr 1049/2001, jättes juurdepääsutaotluses viidatud dokumendid konkreetselt ja individuaalselt hindamata, selleks et teha kindlaks, kas välja toodud erandid on kohaldatavad või on võimalik lubada osaline juurdepääs. Lisaks sellele väidab hageja, et komisjoni esitatud õigustused, mis puudutavad Euroopa Liidu majanduspoliitika kaitset, kaubandushuvide kaitset ja avaliku julgeoleku kaalutlusi, tuleb täieliku põhjendamatuse tõttu tagasi lükata, kuna põhjendused, millele komisjon tugineb, on hageja arvates oma laadilt üldised ja abstraktsed ning nendest ei nähtu, et komisjon oleks taotletud dokumentide sisu individuaalselt uurinud.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/48

---

15. aprillil 2010 esitatud hagi — komisjon versus SEMEA

(Kohtuasi T-168/10)

(2010/C 161/76)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Euroopa Komisjon (esindajad: S. Petrova ja advokaat E. Bouttier)

Kostja: Société d’économie mixte d’équipement de l’Aveyron (SEMEA) (Millau, Prantsusmaa)

Hageja nõuded

| — | mõista Société d’économie mixte d’équipement de l’Aveyron’ilt, kelleks loetakse tema ad hoc prokuristi, hagejale välja põhiosas summa 41 012 eurot, millele lisanduvad intressid, mis on kulgenud alates 10. märtsist 1992 või teise võimalusena 27. aprillist 1993; |
| --- | --- |

—

mõista Société d’économie mixte d’équipement de l’Aveyron’ilt, kelleks loetakse tema ad hoc prokuristi, hagejale välja põhiosas summa 41 012 eurot, millele lisanduvad intressid, mis on kulgenud alates 10. märtsist 1992 või teise võimalusena 27. aprillist 1993;

| — | määrata intresside kapitaliseerimine; |
| --- | --- |

—

määrata intresside kapitaliseerimine;

| — | mõista äriühingult SEMEA välja 5 000 eurot kuritarvitava vastuseisu eest; |
| --- | --- |

—

mõista äriühingult SEMEA välja 5 000 eurot kuritarvitava vastuseisu eest;

| — | mõista käesoleva menetluse kulud välja äriühingult SEMEA. |
| --- | --- |

—

mõista käesoleva menetluse kulud välja äriühingult SEMEA.

Väited ja peamised argumendid

Euroopa ühendus, mida esindas komisjon, sõlmis 6. juulil 1990 äriühinguga Société d’économie mixte d’équipement de l’Aveyron (SEMEA) toetuslepingu, mis puudutas kohalikku arendustegevust, mis seisnes Millau Euroopa kohalike ettevõtjate keskuse loomise ettevalmistustöödes ja elluviimises.

Komisjon väidab, et SEMEA kohustus selle lepingu alusel tegema erinevaid töid ja teavitama komisjoni nendest perioodiliste aruannete vahendusel; komisjon omalt poolt kohustus rahaliselt toetama nende tööde läbiviimist maksimaalses summas 135 000 eküüga kuni 50 % ulatuses tööde õigustatud maksumusest.

SEMEA taotles 1991. aasta mais komisjonilt luba, et seda lepingut võiks täita üks teine üksus — Association CEI12 —, mida komisjon ka lubas täpsustusega, et see kokkulepe ei vabasta SEMEA-t tema kohustustest; ning SEMEA kinnitas, et ta tagab lepingus ette nähtud ülesannete nõuetekohase täitmise.

Tööde kulgu käsitleva kontrolli järel tuvastati, et arvesse tulevate kulude kogusumma ulatus 187 977 eküüni ja et seega tuli komisjonile kanda jääv osa kehtestada summas 93 988 eküüd.

Kuna SEMEA oli juba lepingu alusel saanud 135 000 eküüd, siis nõutakse käesoleva hagiga SEMEA-lt rohkem makstud summa tagastamist.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/48

---

19. aprillil 2010 esitatud hagi — CTG Luxembourg PSF versus Euroopa Kohus

(Kohtuasi T-170/10)

(2010/C 161/77)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Computer Task Group Luxembourg PSF SA (Bertrange, Luksemburg) (esindaja: advokaat M. Thewes)

Kostja: Euroopa Liidu Kohus

Hageja nõuded

| — | tühistada Euroopa Kohtu poolt ühenduse hanke „AO 008/2009: Support aux utilisateurs des systèmes IT et téléphonique de 1er et 2e niveaux, call center, gestion hardware end user” menetluses tehtud otsused, täpsemalt:






  — | pakkumuste avamise komisjoni 9. veebruari 2010. aasta otsus lükata „hilinenud esitamise” tõttu tagasi CTG CONSORTIUM’i pakkumus; |
| --- | --- | --- |

—

tühistada Euroopa Kohtu poolt ühenduse hanke „AO 008/2009: Support aux utilisateurs des systèmes IT et téléphonique de 1er et 2e niveaux, call center, gestion hardware end user” menetluses tehtud otsused, täpsemalt:

—

pakkumuste avamise komisjoni 9. veebruari 2010. aasta otsus lükata „hilinenud esitamise” tõttu tagasi CTG CONSORTIUM’i pakkumus;

| — | Euroopa Liidu Kohtu otsus (dateerimata ja tänaseni hagejale teatavaks tegemata) sõlmida hankeleping teise pakkujaga; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Kohtu otsus (dateerimata ja tänaseni hagejale teatavaks tegemata) sõlmida hankeleping teise pakkujaga;

| — | Euroopa Liidu Kohtu otsus, millega kinnitati CTG CONSORTIUM’i 5. märtsi 2010. aasta pakkumuse tagasilükkamine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu Kohtu otsus, millega kinnitati CTG CONSORTIUM’i 5. märtsi 2010. aasta pakkumuse tagasilükkamine;

| — | tuvastada Euroopa Liidu lepinguväline vastutus ja mõista Euroopa Liidu Kohtult hagejale välja hüvitis kogu kahju eest, mida ta vaidlustatud otsuste tõttu kandis; määrata kahju hindamiseks ekspert. |
| --- | --- |

—

tuvastada Euroopa Liidu lepinguväline vastutus ja mõista Euroopa Liidu Kohtult hagejale välja hüvitis kogu kahju eest, mida ta vaidlustatud otsuste tõttu kandis; määrata kahju hindamiseks ekspert.

| — | mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Kohtult. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Kohtult.

Väited ja peamised argumendid

Hageja palub esiteks, et tühistataks pakkumuste avamise komisjoni 9. veebruari 2010. aasta otsus lükata „hilinenud esitamise” tõttu tagasi CTG CONSORTIUM’i pakkumus hanke „Support aux utilisateurs des systèmes IT et téléphonique de 1er et 2e niveaux, call center, gestion hardware end user” (ELT 2009/S 217-312292) menetluses ja otsus sõlmida leping teise pakkujaga, ning teiseks, et talle hüvitataks tekkinud kahju.

Hageja esitab oma hagiavalduse põhjenduseks neli väidet, mis käsitlevad:

| — | mittediskrimineerimise põhimõtte, pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtte, ja vaba konkurentsi põhimõtte rikkumist sellega, et lisaks pakkumuste esitamise viimasele kuupäevale määrati kindlaks ka postiteenistusele üleandmise viimase kellaaeg; |
| --- | --- |

—

mittediskrimineerimise põhimõtte, pakkujate võrdse kohtlemise põhimõtte, ja vaba konkurentsi põhimõtte rikkumist sellega, et lisaks pakkumuste esitamise viimasele kuupäevale määrati kindlaks ka postiteenistusele üleandmise viimase kellaaeg;

| — | hankijale õigeaegselt esitatud teabenõudele vastamise kohustuse rikkumist; |
| --- | --- |

—

hankijale õigeaegselt esitatud teabenõudele vastamise kohustuse rikkumist;

| — | kohustuse teatada pakkujatele nende pakkumuse tagasilükkamise peamised põhjused, edukaks tunnistatud pakkumuse esitaja nimi ja edasikaebamise võimalused rikkumist; |
| --- | --- |

—

kohustuse teatada pakkujatele nende pakkumuse tagasilükkamise peamised põhjused, edukaks tunnistatud pakkumuse esitaja nimi ja edasikaebamise võimalused rikkumist;

| — | Euroopa Liidu lepinguvälist vastutust. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu lepinguvälist vastutust.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/49

---

8. aprillil 2010 esitatud hagi — Colas versus Siseturu Ühtlustamise Amet — García-Teresa Gárate (BASE-SEAL)

(Kohtuasi T-172/10)

(2010/C 161/78)

Hagiavaldus esitati prantsuse keeles.

Pooled

Hageja: Colas (Boulogne-Billancourt, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat E. Logeais)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Rosario García-Teresa Gárate (Barcelona, Hispaania)

Hageja nõuded

| — | esimese võimalusena, tühistada apellatsioonikoja otsus:






  — | osas, milles apellatsioonikoda tuvastas tähiste igasuguse sarnasuse puudumise, kuna ta tugines vaidlustatud kaubamärgi ebaõigele kujutisele ning jättis eelkõige täpsemalt määratlemata asjaomase avalikkuse ja põhjendamata sõnade BASE-SEAL eristava ja domineeriva iseloomu; |
| --- | --- | --- |

—

esimese võimalusena, tühistada apellatsioonikoja otsus:

—

osas, milles apellatsioonikoda tuvastas tähiste igasuguse sarnasuse puudumise, kuna ta tugines vaidlustatud kaubamärgi ebaõigele kujutisele ning jättis eelkõige täpsemalt määratlemata asjaomase avalikkuse ja põhjendamata sõnade BASE-SEAL eristava ja domineeriva iseloomu;

| — | osas, milles apellatsioonikoda eitas tähiste mistahes sarnasust ja lükkas seetõttu tagasi kaubamärgi BASE-SEAL registreerimise peale esitatud vastulause, rikkudes sellega kaubamärgimääruse artikli 8 lõike 1 punkti b; |
| --- | --- |

—

osas, milles apellatsioonikoda eitas tähiste mistahes sarnasust ja lükkas seetõttu tagasi kaubamärgi BASE-SEAL registreerimise peale esitatud vastulause, rikkudes sellega kaubamärgimääruse artikli 8 lõike 1 punkti b;

| — | teise võimalusena tühistada apellatsioonikoja otsus osaliselt vaid kaupade osas, mis ei kujuta endast „keemiakaupu, mida kasutatakse teaduslikel eesmärkidel, fotograafias, põllumajanduses, aianduses ja metsanduses jne, sõnniku töötlemisel; keemilisi aineid, mida kasutatakse toiduainete säilitamiseks jne”; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada apellatsioonikoja otsus osaliselt vaid kaupade osas, mis ei kujuta endast „keemiakaupu, mida kasutatakse teaduslikel eesmärkidel, fotograafias, põllumajanduses, aianduses ja metsanduses jne, sõnniku töötlemisel; keemilisi aineid, mida kasutatakse toiduainete säilitamiseks jne”;

| — | mõlema võimaluse puhul mõista kõik kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõlema võimaluse puhul mõista kõik kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Rosario García-Teresa Gárate.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk „BASE-SEAL” kaupadele klassides 1, 17 ja 19 (taotlus nr 3 951 464).

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: mitmed siseriiklikud kaubamärgid (Hispaania, Ungari, Prantsuse, Poola, Rootsi, Saksa ja Tšehhi) ning rahvusvaheline kujutismärk, mis kujutab rombi, mis on osaliselt kollane ja mis sisaldab sõna „Colas”, kaupadele klassides 1, 19 ja 37.

Vastulausete osakonna otsus: lükata vastulause tagasi.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine, kuna vastandatud kaubamärkide vahel esineb segiajamise tõenäosus.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/50

---

15. aprillil 2010 esitatud hagi — Milux versus Siseturu Ühtlustamise Amet (FERTILITYINVIVO)

(Kohtuasi T-175/10)

(2010/C 161/79)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Milux Holding SA (Luxembourg, Luxembourg) (esindaja: J. Bojs)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 2. veebruari 2010. aasta otsus asjas R 1116/2009-4 ja |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) neljanda apellatsioonikoja 2. veebruari 2010. aasta otsus asjas R 1116/2009-4 ja

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk FERTILITYINVIVO kaupadele ja teenustele klassides 9, 10 ja 44

Kontrollija otsus: lükata ühenduse kaubamärgi registreerimise taotlus tagasi

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: nõukogu määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine, kuna apellatsioonikoda tegi eksliku järelduse, et taotletavat kaubamärki ei saa registreerida ühenduse kaubamärgina, sest sellel ei ole piisavalt eriomast eristusvõimet.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/50

---

15. aprillil 2010 esitatud hagi — Seven versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Seven for all mankind (SEVEN FOR ALL MANKIND)

(Kohtuasi T-176/10)

(2010/C 161/80)

Hagiavaldus esitati itaalia keeles

Pooled

Hageja: Seven SpA (Leinì, Itaalia) (esindaja: avvocato L. Trevisan)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Seven for all mankind LLC

Hageja nõuded

| — | tühistada teise apellatsioonikoja 28. jaanuari 2010. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada teise apellatsioonikoja 28. jaanuari 2010. aasta otsus;

| — | mõista Siseturu Ühtlustamise Ametilt lisaks tema enda kohtukuludele välja Seven SpA-le käesolevas menetluses ja apellatsioonikojas toimunud menetluses tekkinud kohtukulud. |
| --- | --- |

—

mõista Siseturu Ühtlustamise Ametilt lisaks tema enda kohtukuludele välja Seven SpA-le käesolevas menetluses ja apellatsioonikojas toimunud menetluses tekkinud kohtukulud.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Seven for all mankind LLC

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk SEVEN FOR ALL MANKIND (registreerimistaotlus nr 4 443 222) kaupadele ja teenustele klassides 14 ja 18

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: hageja

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: kaks ühenduse kujutismärki (nr 591 206 ja nr 3 489 234 kaupadele klassides 16, 18 ja 25) ja rahvusvaheline kaubamärk (nr 731 954 kaupadele klassides 3, 9, 12, 14, 15, 16, 18, 20, 22, 25 ja 28), mis sisaldavad sõnalist osa SEVEN.

Vastulausete osakonna otsus: rahuldada vastulause osaliselt.

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata.

Väited: Määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b ebaõige kohaldamine.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/51

---

19. aprillil 2010 esitatud hagi — Alcoa Transformazioni versus komisjon

(Kohtuasi T-177/10)

(2010/C 161/81)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Alcoa Transformazioni Srl (Portoscuso, Itaalia) (esindajad: advokaadid M. Siraguso ja T. Müller-Ibold)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada komisjoni 19. novembri 2009. aasta otsus (K(2009) 5497) osas, milles see puudutab riigiabi C 36/B/2006 (ex NN 38/2006), mille Itaalia Alcoa Trasformazioni S.r.l-ile väidetavalt andis; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 19. novembri 2009. aasta otsus (K(2009) 5497) osas, milles see puudutab riigiabi C 36/B/2006 (ex NN 38/2006), mille Itaalia Alcoa Trasformazioni S.r.l-ile väidetavalt andis;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva tühistamishagi ese on Euroopa Komisjoni poolt 19. novembril 2009 Alcoa Trasformazioni S.r.l.-i suhtes tehtud otsus. (1)

Nimetatud otsusega kvalifitseeriti Sardiinias ja Venetos asuvatele Alcoa tehastele kohaldatava tariifisüsteemi, mis on ette nähtud 14. märtsi 2005. aasta dekreetseaduse nr 35 (2) (jõustunud 1. jaanuaril 2006) artikli 11 lõikes 11, pikendamine uue abina, mis on ühisturuga kokkusobimatu, ning nõuti see osaliselt tagasi.

Siinkohal olgu meenutatud, et alates 1996. aastast kohaldatakse hagejale soodustariifi elektri eest, mida kasutavad tema kaks peamist alumiiniumitehast Sardiinias ja Venetos. Varem oli sellest tariifist komisjonile teatatud ettevõtte Alumix erastamise käigus, s.o Itaalia riigi poolt kontrollitav alumiiniumitootja, mis hiljem hagejale müüdi. 1996. aastal tegi komisjon järelduse, et kõnealune tariif ei ole riigiabi.

Komisjon leiab vaidlustatud otsuses, et pärast mõningaid muudatusi ei vasta vaidlusalune tariif absoluutselt sellele meetmele, mida käsitleti 1996. aastal.

Hageja seisukoha järgi on vaidlustatud otsus õigusvastane järgmistel põhjustel:

| — | rikutakse ELTL artikli 107 lõiget 1 sellega, et abina on kvalifitseeritud niisugusele elektrienergiale kohaldatav tariif, mida Alcoa oma kahe peamise — Sardiinias ja Venetos asuva — alumiiniumitehase jaoks ostab, kuigi nimetatud tariif ei anna selle kasutajale mingit eelist; |
| --- | --- |

—

rikutakse ELTL artikli 107 lõiget 1 sellega, et abina on kvalifitseeritud niisugusele elektrienergiale kohaldatav tariif, mida Alcoa oma kahe peamise — Sardiinias ja Venetos asuva — alumiiniumitehase jaoks ostab, kuigi nimetatud tariif ei anna selle kasutajale mingit eelist;

| — | rikutakse ELTL artikli 107 lõiget 3 sellega, et abisumma suurust ei ole nõuetekohaselt kindlaks määratud; |
| --- | --- |

—

rikutakse ELTL artikli 107 lõiget 3 sellega, et abisumma suurust ei ole nõuetekohaselt kindlaks määratud;

| — | rikutakse ELTL artikli 107 lõiget 3 sellega, et kõnealust tariifi on ekslikult peetud tegevusabiks, mis ei ole piirkondlikku riigiabi käsitlevate suunistega kooskõlas; |
| --- | --- |

—

rikutakse ELTL artikli 107 lõiget 3 sellega, et kõnealust tariifi on ekslikult peetud tegevusabiks, mis ei ole piirkondlikku riigiabi käsitlevate suunistega kooskõlas;

| — | rikutakse hea halduse tava ja ELTL artikli 107 lõiget 3 sellega, et komisjon on menetluse käigus muutnud radikaalselt oma hinnangut selle turumehhanismi ellurakendamise mõju kohta, mille ta ise Sardiinia jaoks välja pakkus, ilma et ta oleks seda kuidagi selgitanud või sellest teada andnud, ning kõigele lisaks on seda tehtud puuduliku uurimise tulemusena; |
| --- | --- |

—

rikutakse hea halduse tava ja ELTL artikli 107 lõiget 3 sellega, et komisjon on menetluse käigus muutnud radikaalselt oma hinnangut selle turumehhanismi ellurakendamise mõju kohta, mille ta ise Sardiinia jaoks välja pakkus, ilma et ta oleks seda kuidagi selgitanud või sellest teada andnud, ning kõigele lisaks on seda tehtud puuduliku uurimise tulemusena;

| — | rikutakse õiguspärase ootuse põhimõtet ja ELTL artiklit 108 sellega, et kõnealune tariif on kvalifitseeritud uue abina, mitte aga olemasoleva abina. |
| --- | --- |

—

rikutakse õiguspärase ootuse põhimõtet ja ELTL artiklit 108 sellega, et kõnealune tariif on kvalifitseeritud uue abina, mitte aga olemasoleva abina.

Viimaseks väidab hageja, et kostja on vaidlustatud otsuse vastuvõtmisel rikkunud mitu olulist menetlusnormi.

---

(1)  Komisjoni 19. novembri 2009. aasta otsus riigiabi C 38/A/2004 (ex NN58/2004) ja C 36/B/2006 (ex NN 38/2006) kohta, mida Itaalia Alcoa Trasformazioni S.r.l. kasuks rakendas.

(2)  Sellega kehtestatakse „Majandus-, sotsiaal- ja territoriaalarengu tegevuskava alusel kiireloomulised sätteid”, mis 14. mai 2005. aasta seadusega nr 80 kehtestati muudetud kujul seadusena.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/52

---

21. aprillil 2010 esitatud hagi — Hispaania versus komisjon

(Kohtuasi T-178/10)

(2010/C 161/82)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Hispaania Kuningriik (esindaja: N. Díaz Abad)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tühistada Euroopa Komisjoni 22. veebruari 2010. aasta otsus, millega lubatakse peatada vahemakse tegemise taotlused, mille Hispaania esitas 17. novembri ja 30. detsembri 2009 vahel, ning teise võimalusena tühistada see otsus osaliselt niivõrd kui see puudutab järgmiseid vahemakse taotluseid:







  — | 2007ES161PO008 Andaluusia | 94 370 752,75 eurot |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 2007ES161PO008 Andaluusia | 479 712 483,22 eurot |
| — | 2007ES162PO001 Kantaabria | 4 697 332,79 eurot |
| — | 2007ES162PO006 Kataloonia | 15 392 569,98 eurot |
| — | 2007ES162PO008 Aragón | 12 451 358,48 eurot |

—

tühistada Euroopa Komisjoni 22. veebruari 2010. aasta otsus, millega lubatakse peatada vahemakse tegemise taotlused, mille Hispaania esitas 17. novembri ja 30. detsembri 2009 vahel, ning teise võimalusena tühistada see otsus osaliselt niivõrd kui see puudutab järgmiseid vahemakse taotluseid:

—

2007ES161PO008 Andaluusia

94 370 752,75 eurot

—

2007ES161PO008 Andaluusia

479 712 483,22 eurot

—

2007ES162PO001 Kantaabria

4 697 332,79 eurot

—

2007ES162PO006 Kataloonia

15 392 569,98 eurot

—

2007ES162PO008 Aragón

12 451 358,48 eurot

| — | kohustada komisjoni maksma viivist, mis tuleneb taotletud ja põhjendamatult peatatud vahemaksete tegeliku tegemise hilinemisest, ja |
| --- | --- |

—

kohustada komisjoni maksma viivist, mis tuleneb taotletud ja põhjendamatult peatatud vahemaksete tegeliku tegemise hilinemisest, ja

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesolev hagi on esitatud komisjoni otsuse peale lükata edasi teatud nende vahemakse taotluste täitmise tähtaeg, mille Hispaania esitas 17. novembri ja 30. detsembri 2009 vahelisel ajal. See edasilükkamine puudutab kahtekümmet vahemakse taotlust kogusummas 1 890 708 859,51 eurot.

Oma nõuete toetuseks esitab hageja järgmised põhjendused:

| — | Määruse nr 1083/2006 (1) artikli 91 lõike 1 punkti c rikkumine osas, milles komisjon, esitamata riigisisese või ühenduse auditeerimisasutuse aruannet, mis tõendaks, et juhtimis- ja kontrollsüsteemide toimimises on tõsiseid puudusi, ja olgugi et selliseid puudusi ei esinenud, lükkas vaidlustatud otsusega edasi Hispaania teatud vahemakse taotluste täitmise tähtaja. |
| --- | --- |

—

Määruse nr 1083/2006 (1) artikli 91 lõike 1 punkti c rikkumine osas, milles komisjon, esitamata riigisisese või ühenduse auditeerimisasutuse aruannet, mis tõendaks, et juhtimis- ja kontrollsüsteemide toimimises on tõsiseid puudusi, ja olgugi et selliseid puudusi ei esinenud, lükkas vaidlustatud otsusega edasi Hispaania teatud vahemakse taotluste täitmise tähtaja.

| — | Komisjoni poolt heaks kiidetud kontrollimise strateegiate rikkumine osas, milles komisjon lükkas eespool nimetatud vahemaksete tegemise tähtaja edasi, sest ta leidis, et auditeerimissüsteemide puudumine kujutab endast strateegiate rakendamise märkimisväärset hilinemist, kuigi need strateegiad lubasid Hispaania Kuningriigil esitada süsteemide auditid kuni 30. juunini 2010. |
| --- | --- |

—

Komisjoni poolt heaks kiidetud kontrollimise strateegiate rikkumine osas, milles komisjon lükkas eespool nimetatud vahemaksete tegemise tähtaja edasi, sest ta leidis, et auditeerimissüsteemide puudumine kujutab endast strateegiate rakendamise märkimisväärset hilinemist, kuigi need strateegiad lubasid Hispaania Kuningriigil esitada süsteemide auditid kuni 30. juunini 2010.

| — | Õiguskindluse põhimõtte rikkumine, kuna vaidlustatud otsus nõuab, et Hispaania Kuningriik esitaks süsteemide auditid varem, kui seda näeb ette komisjoni endaga kokku lepitud ajakava, mistõttu ei saanud Hispaania ametivõimud sellist nõuet ette näha. |
| --- | --- |

—

Õiguskindluse põhimõtte rikkumine, kuna vaidlustatud otsus nõuab, et Hispaania Kuningriik esitaks süsteemide auditid varem, kui seda näeb ette komisjoni endaga kokku lepitud ajakava, mistõttu ei saanud Hispaania ametivõimud sellist nõuet ette näha.

| — | Õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumine, kuna liikmesriigi ametivõimud tegutsesid kooskõlas komisjoni poolt strateegiate raames heaks kiidetud auditite ajakavaga, mida järgiti ilma, et komisjon oleks kordagi märkinud, et see kujutab endast mingit puudust juhtimis-ja kontrollisüsteemis. |
| --- | --- |

—

Õiguspärase ootuse põhimõtte rikkumine, kuna liikmesriigi ametivõimud tegutsesid kooskõlas komisjoni poolt strateegiate raames heaks kiidetud auditite ajakavaga, mida järgiti ilma, et komisjon oleks kordagi märkinud, et see kujutab endast mingit puudust juhtimis-ja kontrollisüsteemis.

| — | Proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine, kuna komisjoni võetud meede on ebaproportsionaalne ja vastuolus tõhusa finantsjuhtimisega ning et on muid vähem koormavaid õiguslikke vahendeid, millega sama eesmärki saavutada.
  Teise võimalusena palub hageja vaidlustatud otsuse osaliselt tühistada, kuna määruse nr 1083/2006 artikli 87 lõiget 2 on rikutud osas, milles nimetatud taotlustes toodud makseid ei tehtud kahe kuu jooksul taotluse esitamisest alates.
  Viimaseks nõuab Hispaania Kuningriik viiviste tasumist määruse nr 1083/2006 artikli 87 lõike 2, määruse nr 1605/2002 (2) artikli 83 ja komisjoni määruse nr 2342/2002 (3) artikli 106 lõike 5 alusel. |
| --- | --- |

—

Proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine, kuna komisjoni võetud meede on ebaproportsionaalne ja vastuolus tõhusa finantsjuhtimisega ning et on muid vähem koormavaid õiguslikke vahendeid, millega sama eesmärki saavutada.

Teise võimalusena palub hageja vaidlustatud otsuse osaliselt tühistada, kuna määruse nr 1083/2006 artikli 87 lõiget 2 on rikutud osas, milles nimetatud taotlustes toodud makseid ei tehtud kahe kuu jooksul taotluse esitamisest alates.

Viimaseks nõuab Hispaania Kuningriik viiviste tasumist määruse nr 1083/2006 artikli 87 lõike 2, määruse nr 1605/2002 (2) artikli 83 ja komisjoni määruse nr 2342/2002 (3) artikli 106 lõike 5 alusel.

---

(1)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999 (ELT L 210, lk 25).

(2)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 25, lk 43; ELT eriväljaanne 01/04, lk 74).

(3)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, lk 1; ELT eriväljaanne 01/04, lk 145).

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/53

---

21. aprillil 2010 esitatud hagi — Zitro IP versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Show Ball Informática (BINGO SHOWALL)

(Kohtuasi T-179/10)

(2010/C 161/83)

Hagiavaldus esitati hispaania keeles

Pooled

Hageja: Zitro IP Sàrl (Luxembourg) (esindaja: advokaat A. Canela Giménez)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Show Ball Informática Ltda

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti asjaomane otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti asjaomane otsus;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Zitro IP Sàrl

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „BINGO SHOWALL” (registreerimistaotlus nr 6 059 919) klassidesse 9, 28 ja 41 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Show Ball Informática Ltda

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: sõnalist osa „SHOW BALL” sisaldav ühenduse kujutismärk nr 5 092 275 klassidesse 9 ja 42 kuuluvate kaupade ja teenuste jaoks

Vastulausete osakonna otsus: lükata registreerimistaotlus osaliselt tagasi

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b väär tõlgendamine ja kohaldamine

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/53

---

16. aprillil 2010 esitatud hagi — Nickel Institute versus komisjon

(Kohtuasi T-180/10)

(2010/C 161/84)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Nickel Institute (Toronto, Kanada) (esindaja: advokaat K. Nordlander ja solicitor H. Pearson)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

| — | tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada tühistamishagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada komisjoni 8. veebruari 2010. aasta otsus SG.E3/HP/psi–Ares(2010)65824, millega keelduti täieliku juurdepääsu andmisest teatavatele dokumentidele, mida hageja määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) alusel taotles; ja |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 8. veebruari 2010. aasta otsus SG.E3/HP/psi–Ares(2010)65824, millega keelduti täieliku juurdepääsu andmisest teatavatele dokumentidele, mida hageja määruse (EÜ) nr 1049/2001 (1) alusel taotles; ja

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagiga palub hageja vastavalt ELTL artiklile 263 tühistada komisjoni 8. veebruari 2010. aasta otsus SG.E3/HP/psi–Ares(2010)65824, millega keelduti täieliku juurdepääsu andmisest teatavatele dokumentidele, mida hageja (EÜ) nr 1049/2001 alusel taotles. Otsusega kinnitati muu hulgas:

| — | komisjoni õigustalituse peadirektori asetäitja otsus, millega keelduti täieliku juurdepääsu andmisest seitsmele dokumendile, milles esitati selle talituse arvamus komisjoni direktiivi 2008/58/EÜ (2) eelnõu kohta; |
| --- | --- |

—

komisjoni õigustalituse peadirektori asetäitja otsus, millega keelduti täieliku juurdepääsu andmisest seitsmele dokumendile, milles esitati selle talituse arvamus komisjoni direktiivi 2008/58/EÜ (2) eelnõu kohta;

| — | keskkonna peadirektoraadi direktoraadi D direktori otsus, millega keelduti täieliku juurdepääsu andmisest kahele dokumendile, milles esitati muude komisjoni peadirektoraatide arvamused komisjoni direktiivi 2008/58/EÜ eelnõu kohta; ja |
| --- | --- |

—

keskkonna peadirektoraadi direktoraadi D direktori otsus, millega keelduti täieliku juurdepääsu andmisest kahele dokumendile, milles esitati muude komisjoni peadirektoraatide arvamused komisjoni direktiivi 2008/58/EÜ eelnõu kohta; ja

| — | et komisjoni käsutuses ei olnud mingit dokumenti, üleskirjutust või kirjavahetust (sh nendele järgnevad dokumendid või kommentaarid), milles õigustalitus esitab oma seisukoha komisjoni direktiivi 2009/2/EÜ (3) eelnõu kohta. |
| --- | --- |

—

et komisjoni käsutuses ei olnud mingit dokumenti, üleskirjutust või kirjavahetust (sh nendele järgnevad dokumendid või kommentaarid), milles õigustalitus esitab oma seisukoha komisjoni direktiivi 2009/2/EÜ (3) eelnõu kohta.

Oma nõuete toetuseks esitab hageja mitu väidet:

| | Kõigepealt tegi komisjoni peasekretär ilmse hindamisvea ja rikkus määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teist taanet, kui ta tõlgendas õigusnõustamist puudutavat erandit seoses mitme taotletud dokumendiga. |
| --- | --- |

Kõigepealt tegi komisjoni peasekretär ilmse hindamisvea ja rikkus määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teist taanet, kui ta tõlgendas õigusnõustamist puudutavat erandit seoses mitme taotletud dokumendiga.

| | Lisaks tegi komisjoni peasekretär ilmse hindamisvea ja rikkus määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teist taanet, kui ta tõlgendas kohtumenetlust puudutavat erandit seoses ühe taotletud dokumendiga. |
| --- | --- |

Lisaks tegi komisjoni peasekretär ilmse hindamisvea ja rikkus määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teist taanet, kui ta tõlgendas kohtumenetlust puudutavat erandit seoses ühe taotletud dokumendiga.

| | Viimaseks tegi komisjoni peasekretär ilmse hindamisvea ja rikkus määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 lõiget 1, kuna ta ei teinud kindlaks dokumente, milles õigustalitus esitab oma seisukohad komisjoni direktiivi 2009/2/EÜ eelnõu kohta, ega andnud neile juurdepääsu. |
| --- | --- |

Viimaseks tegi komisjoni peasekretär ilmse hindamisvea ja rikkus määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 lõiget 1, kuna ta ei teinud kindlaks dokumente, milles õigustalitus esitab oma seisukohad komisjoni direktiivi 2009/2/EÜ eelnõu kohta, ega andnud neile juurdepääsu.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331.

(2)  Komisjoni 21. augusti 2008. aasta otsus 2008/58/EÜ, millega muudetakse kolmekümnendat korda tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta, ELT L 246, lk 1.

(3)  Komisjoni 15. jaanuari 2009. aasta direktiiv 2009/2/EÜ, millega muudetakse kolmekümne esimest korda tehnilise arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta, ELT L 11, lk 6.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/54

---

19. aprillil 2010 esitatud hagi — AISCAT versus komisjon

(Kohtuasi T-182/10)

(2010/C 161/85)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Associazione Italiana delle Società Concessionarie per la costruzione e l’esercizio di Autostrade e Trafori stradali (AISCAT) (Rooma, Itaalia) (esindaja: advokaat M. Maresca)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hageja nõuded

Tühistada Euroopa Komisjoni 10. veebruari 2010. aasta otsus.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagi eesmärk on tühistada Euroopa Komisjoni 2010. aasta veebruaris saadetud kirjas sisalduv otsus, mille kohaselt on välistatud, et Itaalia Vabariik võis rikkuda EÜ artiklit 87 (nüüd ELTL artikkel 107), kui ta ilma pakkumismenetluseta usaldas maanteelõigu (Passante di Mestre) ehitustööd ja haldamise avalik-õiguslike ja eraõiguslike isikute osalusega ühisettevõtjale CAV S.p.A. (aktsiaselts, mille aktsiad kuuluvad võrdsetes osades äriühingule ANAS S.p.A. ja Regione Venetole) ning rahastas ehitustöid hinna tõstmisega paralleelsel ja konkureerival maanteelõigul paiknevates maksupunktides.

Seda, et Itaalia Vabariik on rikkunud EÜ artiklit 87 (nüüd ELTL artikkel 107), on põhjendatud kahe väitega.

Esiteks asjaolu, et Itaalia Vabariik usaldas 24. detsembri 2007. aasta seaduse nr 244 artikli 2 lõike 290 alusel Passante di Mestre maanteelõigu ehitustööd ja haldamise otsustuskorras CAV-le, tähendab riigiabi andmist, kuna tingimused, mille esinemise korral on lubatud nn in house pakkumismenetlus, ei olnud täidetud, ja kuna edukas pakkuja on ühisettevõtja, kellel on alusetu konkurentsieelis tema põhikirjast ja juhtimisest tulenevatel põhjustel. CAV osalusest kuulub ju 50 % ANAS-le, kes avaliku võimu teostamise kõrval tegeleb ka ettevõtlusega (maanteede ehitamine ja haldamine) turul, kus ta ise kehtestab eeskirju ja annab kontsessioone.

Teiseks asjaolu, et Itaalia Vabariik kiitis heaks ANAS-i (kontsessiooni andja) ja CAV vahel sõlmitud lepingu, mis käsitleb Passante di Mestre rahastamist hinna tõstmisega paralleelsel ja konkureerival maanteelõigul paiknevates maksupunktides, tähendab riigiabi andmist CAV-le.

Hinna tõstmine on tegelikult vahend, mis võimaldas suunata autoliikluse ümber uuele teelõigule (Passante di Mestre), ning samal ajal põhjustas see konkureeriva maanteelõigu (Tangenziale di Mestre) kasutamise vähenemise, mis oli hinna tõstmise eesmärk. Seega ei seisne riigiabi iseenesest mitte hinna tõstmisest saadavas lisarahas, vaid hoopis konkurentsieelises, mille CAV selle tulemusena saab, samas kui see tõstmine toob kahju Tangenziale di Mestre maanteelõiku haldavatele äriühingutele.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/55

---

26. aprillil 2010 esitatud hagi — DTL versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales (Solaria)

(Kohtuasi T-188/10)

(2010/C 161/86)

Hagiavaldus esitati hispaania keeles

Pooled

Hageja: DTL Corporación, SL (Madrid, Hispaania) (esindaja: advokaat C. Rueda Pascual)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales, SL (Pamplona, Hispaania)

Hageja nõuded

| — | tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 17. veebruari 2010. aasta otsus asjas R 767/2009-2; |
| --- | --- |

—

tühistada Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 17. veebruari 2010. aasta otsus asjas R 767/2009-2;

| — | asendada see uue otsusega, lükates omal ajal Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales, S.L poolt ühenduse kaubamärgi nr 5 153 325„SOLARIA” registreerimistaotluse peale esitatud vastulause tagasi ja tunnistada asjaomane ühenduse kaubamärk registreeritavaks mitte üksnes klassi 41, vaid ka kõigi muude klassidesse 37 ja 47 kuuluvate teenuste jaoks; mõista vastulause- ja apellatsioonimenetlusega seoses kantud kulud välja kostjalt; |
| --- | --- |

—

asendada see uue otsusega, lükates omal ajal Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales, S.L poolt ühenduse kaubamärgi nr 5 153 325„SOLARIA” registreerimistaotluse peale esitatud vastulause tagasi ja tunnistada asjaomane ühenduse kaubamärk registreeritavaks mitte üksnes klassi 41, vaid ka kõigi muude klassidesse 37 ja 47 kuuluvate teenuste jaoks; mõista vastulause- ja apellatsioonimenetlusega seoses kantud kulud välja kostjalt;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt ja muudelt menetlusse astujatelt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt ja muudelt menetlusse astujatelt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: DTL Corporación, S.L.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: kujutismärk, mis sisaldab sõnalist osa „SOLARIA” (registreerimistaotlus nr 5 153 325) ning mida taotletakse klassidesse 37, 41 ja 42 kuuluvate teenuste jaoks

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales, S.L.

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Hispaania kujutismärk, mis sisaldab sõnalist osa „SOLARTIA” (nr 2 689 747), mis on registreeritud klassidesse 37 ja 42 kuuluvate teenuste jaoks

Vastulausete osakonna otsus: vastulause osaliselt rahuldada

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: määruse nr 207/2009 ühenduse kaubamärgi kohta artikli 8 lõike 1 punkti b väär tõlgendamine

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/55

---

22. aprillil 2010 esitatud hagi — Egan ja Hackett versus parlament

(Kohtuasi T-190/10)

(2010/C 161/87)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Kathleen Egan (Athboy, Iirimaa) ja Margaret Hackett (Borris-in-Ossory, Iirimaa) (esindajad: C. MacEochaidh, SC, ja barrister J. Goode ning solicitor K. Neary)

Kostja: Euroopa Parlament

Hagejate nõuded

| — | tunnistada hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel Euroopa Parlamendi 12. veebruari 2010. aasta otsus (A(2010)579), millega keeldutakse andmast juurdepääsu teabele, mida hagejad taotlesid 16. detsembri 2009. aasta esialgses taotluses ja 28. jaanuari 2010. aasta kordustaotluses; ja |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel Euroopa Parlamendi 12. veebruari 2010. aasta otsus (A(2010)579), millega keeldutakse andmast juurdepääsu teabele, mida hagejad taotlesid 16. detsembri 2009. aasta esialgses taotluses ja 28. jaanuari 2010. aasta kordustaotluses; ja

| — | mõista hagejate kohtukulud välja parlamendilt. |
| --- | --- |

—

mõista hagejate kohtukulud välja parlamendilt.

Väited ja peamised argumendid

Käesoleva hagiga palub hageja vastavalt ELTL artiklile 263 tühistada Euroopa Parlamendi 12. veebruari 2010. aasta otsus (A(2010)579), millega keeldutakse andmast juurdepääsu dokumentidele, täpsemalt Euroopa Parlamendi liikmete akrediteeritud või muude assistentide avalikele registritele, mis sisaldavad nende assistentide nimesid ja/või teavet assistentide finantshuvide kohta.

Hagejad väidavad oma hagi põhjenduseks, et parlament tugines vääralt määrusele (EÜ) nr 1049/2001 (1) ja määrusele (EÜ) nr 45/2001 (2), et keelduda juurdepääsust avalikkusele juba kättesaadavatele dokumentidele. Hagejad esitavad mitu väidet.

Esiteks ei põhjendanud parlament vaidlustatud otsust piisavalt, rikkudes määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklit 8.

Teiseks sisaldab vaidlustatud otsus kaalutlusvigu seoses määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 lõike 1 punktis b ette nähtud erandiga, kuna selles kinnitatakse, et asjassepuutuvate dokumentide avaldamine rikuks asjaomaste isikute eraelu puutumatust ja/või kuna selles ei võeta arvesse artikli 4 lõike 1 punkti b tegelikku tähendust ja/või kuna selles on asutud seisukohale, et üldine huvi pääseda ligi Euroopa Parlamendi liikmete assistentide avalikele registritele väheneb, kui isik ei ole enam sellel ametikohal.

Lisaks rikub vaidlustatud otsus olulisi menetlusnorme, kuna hagejaid ei teavitata õiguskaitsevahenditest, mis on nende käsutuses kordustaotluse rahuldamata jätmise korral, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklis 8.

Viimaseks rikub vaidlustatud otsus demokraatia, läbipaistvuse, proportsionaalsuse, võrduse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid, kuna keeldutakse andmast juurdepääsu avalikele dokumentidele, samas kui need dokumendid olid hagejatele varem määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaselt kättesaadavad.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, EÜT L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331.

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, EÜT L 8, lk 1; ELT eriväljaanne 13/26, lk 102.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/56

---

29. aprillil 2010 esitatud hagi — Avery Dennison versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Dennison Hesperia (AVERY DENNISON)

(Kohtuasi T-200/10)

(2010/C 161/88)

Hagiavaldus esitati hispaania keeles

Pooled

Hageja: Avery Dennison Corp. (esindajad: advokaadid E. Armijo Chávarri ja A. Castán Pérez-Gómez)

Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Dennison Hesperia, SA (Torrejón de Ardoz, Hispaania)

Hageja nõuded

| — | tühistada või teise võimalusena muuta Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 9. veebruari 2010. aasta otsus asjas R 798/2009-2; |
| --- | --- |

—

tühistada või teise võimalusena muuta Siseturu Ühtlustamise Ameti teise apellatsioonikoja 9. veebruari 2010. aasta otsus asjas R 798/2009-2;

| — | mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Siseturu Ühtlustamise Ametilt.

Väited ja peamised argumendid

Ühenduse kaubamärgi taotleja: Avery Dennison Corp.

Asjaomane ühenduse kaubamärk: sõnamärk „AVERY DENNISON” (registreerimistaotlus nr 3 825 114) kaupade ja teenuste jaoks, mis kuuluvad klassidesse 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 16, 17, 19, 20, 22, 24, 28, 35, 37, 38, 39, 40, 41 ja 42

Vastulause aluseks oleva kaubamärgi või tähise omanik: Dennison Hesperia, SA

Vastulause aluseks olev kaubamärk või tähis: Hispaania kaubamärk „DENNISON” (nr 1 996 088) klassi 16 kuuluvate kaupade jaoks

Vastulausete osakonna otsus: vastulause osaliselt rahuldada

Apellatsioonikoja otsus: jätta kaebus rahuldamata

Väited: nõukogu 26. veebruari 2009. aasta määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 42 lõigete 2 ja 3 ning teise võimalusena selle määruse artikli 8 lõike 1 punkti b väär tõlgendamine

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/56

---

Üldkohtu 16. aprilli 2010. aasta määrus — DB Schenker Rail Deutschland versus komisjon

(Kohtuasi T-109/04) (1)

(2010/C 161/89)

Kohtumenetluse keel: saksa

Kaheksanda koja esimees tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 146, 29.5.2004.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/56

---

Üldkohtu 13. aprilli 2010. aasta määrus — Unity OSG FZE versus nõukogu

(Kohtuasi T-511/08) (1)

(2010/C 161/90)

Kohtumenetluse keel: inglise

Teise koja esimehe määrusega kustutati kohtuasi registrist.

---

(1)  ELT C 32, 7.2.2009.

---

Avaliku Teenistuse Kohus

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/57

---

29. märtsil 2010 esitatud hagi — Marsili versus komisjon

(Kohtuasi F-19/10)

(2010/C 161/91)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Letizia Marsili (Brüssel, Belgia) (esindajad: advokaadid K. Van Maldegem, C. Mereu ja M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada komisjoni otsus jätta hageja kandmata konkursi EPSO/AST/51/08 reservnimekirja ning mõista hagejale tekitatud kahju eest välja hüvitis.

Hageja nõuded

| — | tühistada konkursikomisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus, millega otsustati jätta hageja kandmata konkursi EPSO/AST/51/08 nimekirja ja mõista kostjalt välja hüvitis tekitatud mittevaralise ja varalise kahju eest, mille suuruseks hinnatakse esialgu olevat 1 euro ning mis selgitatakse täpsemalt välja menetluse käigus, koos tasandus- ning viivitusintressidega suuruses 6,75 %; |
| --- | --- |

—

tühistada konkursikomisjoni 17. detsembri 2009. aasta otsus, millega otsustati jätta hageja kandmata konkursi EPSO/AST/51/08 nimekirja ja mõista kostjalt välja hüvitis tekitatud mittevaralise ja varalise kahju eest, mille suuruseks hinnatakse esialgu olevat 1 euro ning mis selgitatakse täpsemalt välja menetluse käigus, koos tasandus- ning viivitusintressidega suuruses 6,75 %;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/57

---

31. märtsil 2010 esitatud hagi — Marcuccio versus komisjon

(Kohtuasi F-21/10)

(2010/C 161/92)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Luigi Marcuccio (Tricase, Lecce) (esindaja: avvocato G. Cipressa)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi eseme ja sisu kirjeldus

Nõue tühistada otsus, millega jäeti rahuldamata hageja taotlus hüvitada kahju, mis tekitati sellega, et kostja saatis teda kohtuasjas T-241/03 abistanud advokaadi tasu käsitleva võlateate mitte hagejale endale, vaid teda samas asjas kaitsnud advokaadile

Hageja nõuded

| — | Tühistada otsus, millega 23. veebruari 2009. aasta taotlus vaikimisi rahuldamata jäeti; |
| --- | --- |

—

Tühistada otsus, millega 23. veebruari 2009. aasta taotlus vaikimisi rahuldamata jäeti;

| — | tühistada vajalikus ulatuses akt, millega 23. veebruari 2009. aasta taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale esitatud 14. septembri 2009. aasta kaebus rahuldamata jäeti, olenemata sellest, millises vormis see akt on antud; |
| --- | --- |

—

tühistada vajalikus ulatuses akt, millega 23. veebruari 2009. aasta taotluse rahuldamata jätmise otsuse peale esitatud 14. septembri 2009. aasta kaebus rahuldamata jäeti, olenemata sellest, millises vormis see akt on antud;

| — | tühistada vajalikus ulatuses 1. detsembri 2009. aasta teatis, mis on koostatud prantsuse keeles ja mille hageja sai koos itaaliakeelse tõlkega kätte 19. jaanuaril 2010; |
| --- | --- |

—

tühistada vajalikus ulatuses 1. detsembri 2009. aasta teatis, mis on koostatud prantsuse keeles ja mille hageja sai koos itaaliakeelse tõlkega kätte 19. jaanuaril 2010;

| — | kohustada komisjoni hüvitama hagejale alusetult tekkinud varaline ja mittevaraline kahju seoses 4. detsembri 2006. aasta teatise koostamise ja saatmisega hagejat kohtuasjas T-241/03 esindanud advokaadile, ning maksma hagejale 10 000 euro suurune summa või sellest suurem või väiksem summa, mida kohus sobivaks ja õiglaseks peab; |
| --- | --- |

—

kohustada komisjoni hüvitama hagejale alusetult tekkinud varaline ja mittevaraline kahju seoses 4. detsembri 2006. aasta teatise koostamise ja saatmisega hagejat kohtuasjas T-241/03 esindanud advokaadile, ning maksma hagejale 10 000 euro suurune summa või sellest suurem või väiksem summa, mida kohus sobivaks ja õiglaseks peab;

| — | kohustada komisjoni maksma hagejale alates 23. veebruari 2009. aasta taotluse komisjoni poolt kättesaamise päevale järgnevast päevast kuni 10 000 euro suuruse summa tegeliku maksmiseni nimetatud summale lisandunud intressid 10 % aastas koos iga-aastase kapitaliseerimisega; |
| --- | --- |

—

kohustada komisjoni maksma hagejale alates 23. veebruari 2009. aasta taotluse komisjoni poolt kättesaamise päevale järgnevast päevast kuni 10 000 euro suuruse summa tegeliku maksmiseni nimetatud summale lisandunud intressid 10 % aastas koos iga-aastase kapitaliseerimisega;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/58

---

16. aprillil 2010 esitatud hagi — Allen versus komisjon

(Kohtuasi F-23/10)

(2010/C 161/93)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Finola Allen (Armação de Pera, Portugal) (esindajad: L. Levi ja A. Blot)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Nõue tühistada otsus, millega lükati tagasi taotlus raske haiguse tunnustamiseks.

Hageja nõuded

Hageja palub Avaliku Teenistuse Kohtul:

| — | Tühistada 30. juuni 2009. aasta otsus, millega lükati tagasi tema taotlus haiguse tunnustamiseks raske haigusena, ning kui see on vajalik, siis tühistada 17. juuli 2009. aasta otsus; |
| --- | --- |

—

Tühistada 30. juuni 2009. aasta otsus, millega lükati tagasi tema taotlus haiguse tunnustamiseks raske haigusena, ning kui see on vajalik, siis tühistada 17. juuli 2009. aasta otsus;

| — | kui see on vajalik, siis tühistada 8. jaanuari 2010. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja kaebus; |
| --- | --- |

—

kui see on vajalik, siis tühistada 8. jaanuari 2010. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata hageja kaebus;

| — | selle tulemusena nentida, et haigus, mida on mainitud hageja 19. mai avalduses, mida on täiendatud 2. juulil 2009, oli raske haigus, ning lugeda see täielikult kindlustusega kaetuks alates 1. juulist 2009; |
| --- | --- |

—

selle tulemusena nentida, et haigus, mida on mainitud hageja 19. mai avalduses, mida on täiendatud 2. juulil 2009, oli raske haigus, ning lugeda see täielikult kindlustusega kaetuks alates 1. juulist 2009;

| — | teise võimalusena tunnustada hageja õigust haiguskindlustusele kuni 10. juulini 2009; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tunnustada hageja õigust haiguskindlustusele kuni 10. juulini 2009;

| — | mõista hagejale välja kahjuhüvitis hinnatuna ex aequo et bono ning esialgselt summas 1 Euro; |
| --- | --- |

—

mõista hagejale välja kahjuhüvitis hinnatuna ex aequo et bono ning esialgselt summas 1 Euro;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/58

---

21. aprillil 2010 esitatud hagi — Kaskarelis versus komisjon

(Kohtuasi F-24/10)

(2010/C 161/94)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Loukas Kaskarelis (Auderghem, Belgia) (esindaja: advokaat S. Pappas)

Kostja: Euroopa Komisjon

Hagi ese ja sisu

Tühistada kostja otsus, millega keelduti hagejale maksmast kodumaalt lahkumise toetust, sisseseadmistoetust ja hüvitamast sõidukulusid.

Hageja nõuded

| — | Tühistada PMO otsus, millega keelduti hagejale maksmast kodumaalt lahkumise toetust, sisseseadmistoetust ja hüvitamast sõidukulusid; ühtlasi ka teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse otsus jätta hageja kaebus rahuldamata; |
| --- | --- |

—

Tühistada PMO otsus, millega keelduti hagejale maksmast kodumaalt lahkumise toetust, sisseseadmistoetust ja hüvitamast sõidukulusid; ühtlasi ka teenistuslepingute sõlmimise pädevusega asutuse otsus jätta hageja kaebus rahuldamata;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Komisjonilt.

---

| 19.6.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 161/58

---

28. aprillil 2010 esitatud hagi — AG (*1)
  versus parlament

(Kohtuasi F-25/10)

(2010/C 161/95)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: AG (*1) (esindajad: advokaadid S. Rodriguez ja C. Bernard-Glanz)

Kostja: Euroopa Parlament

Hagi ese ja sisu

Tühistada otsus katseaja lõppemisel hageja teenistusest vabastamise kohta ning hüvitada tekitatud kahju.

Hageja nõuded

| — | Tühistada 14. mai 2009. aasta otsus hageja teenistusest vabastamise kohta koostoimes 21. detsembri 2009. aasta kaebuse rahuldamata jätmise otsusega; |
| --- | --- |

—

Tühistada 14. mai 2009. aasta otsus hageja teenistusest vabastamise kohta koostoimes 21. detsembri 2009. aasta kaebuse rahuldamata jätmise otsusega;

| — | anda ametisse nimetavale asutusele teada, millised on vaidlustatud otsuste tühistamise tagajärjed ning eelkõige teavitada võimalusest läbida katseaeg teist korda või pikendada katseaega, mille lõppemisel tuleb tema tööd uuesti hinnata; |
| --- | --- |

—

anda ametisse nimetavale asutusele teada, millised on vaidlustatud otsuste tühistamise tagajärjed ning eelkõige teavitada võimalusest läbida katseaeg teist korda või pikendada katseaega, mille lõppemisel tuleb tema tööd uuesti hinnata;

| — | mõista kostjalt välja hüvitis hagejale tekitatud nii ametialase kui ka varalise (viidates töötasule ja seotud eelistele, mida hageja oleks pidanud saama alates 16. maist 2009 kuni vaidlustatud otsuste tühistamise tõttu tema tööle ennistamiseni) ning mittevaralise (viidates soovituslikule ja esialgsele summale 50 000 eurot) kahju eest; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja hüvitis hagejale tekitatud nii ametialase kui ka varalise (viidates töötasule ja seotud eelistele, mida hageja oleks pidanud saama alates 16. maist 2009 kuni vaidlustatud otsuste tühistamise tõttu tema tööle ennistamiseni) ning mittevaralise (viidates soovituslikule ja esialgsele summale 50 000 eurot) kahju eest;

| — | mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.

---

(*1)  Teave on kustutatud või asendatud seoses isikuandmete kaitse ja/või konfidentsiaalsusega.

---