# Eiropas Savienības L 97/2020

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 97 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 63. gadagājums2020. gada 30. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 97

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

63. gadagājums2020. gada 30. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES) 2020/455 (2020. gada 26. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2019/1838 attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Baltijas jūrā un citos ūdeņos un Regulu (ES) 2020/123 attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/456 (2020. gada 26. marts) ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste | 11 |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2020/457 (2020. gada 27. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz Serbijas Republikas pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai | 12 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/458 (2020. gada 27. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā | 13 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (ES) 2020/455 (2020. gada 26. marts), ar ko groza Regulu (ES) 2019/1838 attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Baltijas jūrā un citos ūdeņos un Regulu (ES) 2020/123 attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

1

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2020/456 (2020. gada 26. marts) ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste

11

*

Padomes Lēmums (ES) 2020/457 (2020. gada 27. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz Serbijas Republikas pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai

12

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2020/458 (2020. gada 27. marts), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

13

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 30.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/1

---

PADOMES REGULA (ES) 2020/455

(2020. gada 26. marts),

ar ko groza Regulu (ES) 2019/1838 attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Baltijas jūrā un citos ūdeņos un Regulu (ES) 2020/123 attiecībā uz dažām 2020. gada zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (ES) 2019/1838 (1) attiecībā uz 2020. gadu nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā. Tā nosaka ar nārstošanas periodu saistītu aizliegumu zvejot no diviem Baltijas jūrā esošajiem mencas krājumiem. Attiecībā uz zivju krājumiem ir būtiski nodrošināt nepārtrauktas salīdzināmu datu laikrindas, jo bez tām nav iespējama zinātniska šo krājumu novērtēšana. Tāpēc ir lietderīgi attiecīgajos zvejas aizlieguma periodos tomēr atļaut zvejas darbības, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un stingrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (2) 25. panta nosacījumiem. Tāpēc Regula (ES) 2019/1838 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (ES) 2019/1838 (1) attiecībā uz 2020. gadu nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā. Tā nosaka ar nārstošanas periodu saistītu aizliegumu zvejot no diviem Baltijas jūrā esošajiem mencas krājumiem. Attiecībā uz zivju krājumiem ir būtiski nodrošināt nepārtrauktas salīdzināmu datu laikrindas, jo bez tām nav iespējama zinātniska šo krājumu novērtēšana. Tāpēc ir lietderīgi attiecīgajos zvejas aizlieguma periodos tomēr atļaut zvejas darbības, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā un stingrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 (2) 25. panta nosacījumiem. Tāpēc Regula (ES) 2019/1838 būtu attiecīgi jāgroza.

| (2) | Padomes Regula (ES) 2020/123 (3) attiecībā uz 2020. gadu nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras ir piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Būtu jāprecizē, ka minētās regulas 10. panta 6. punktā izklāstītie ierobežojumi attiecas uz atpūtas zveju, arī no krasta. |
| --- | --- |

(2)

Padomes Regula (ES) 2020/123 (3) attiecībā uz 2020. gadu nosaka dažu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras ir piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Būtu jāprecizē, ka minētās regulas 10. panta 6. punktā izklāstītie ierobežojumi attiecas uz atpūtas zveju, arī no krasta.

| (3) | Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) gadskārtējā sanāksmē 2019. gada jūlijā Puses lēma par grunts zvejas pasākumiem un par zvejas piepūles ierobežojumiem SIOFA apgabalā. Minētos pasākumus Savienības tiesību aktos ieviesa ar Regulu (ES) 2020/123. SIOFA Puses minētajā sanāksmē arī vienojās par piecām pagaidu aizsargājamām teritorijām, kurās, lai aizsargātu bentiskās ekosistēmas, zvejas kuģiem jāievēro īpaši noteikumi. Tāpēc, lai nodrošinātu, ka īstenošanas noteikumi pienācīgi atspoguļo SIOFA Pušu lēmumus, minētajā regulā būtu jāizdara vēl citas izmaiņas. |
| --- | --- |

(3)

Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) gadskārtējā sanāksmē 2019. gada jūlijā Puses lēma par grunts zvejas pasākumiem un par zvejas piepūles ierobežojumiem SIOFA apgabalā. Minētos pasākumus Savienības tiesību aktos ieviesa ar Regulu (ES) 2020/123. SIOFA Puses minētajā sanāksmē arī vienojās par piecām pagaidu aizsargājamām teritorijām, kurās, lai aizsargātu bentiskās ekosistēmas, zvejas kuģiem jāievēro īpaši noteikumi. Tāpēc, lai nodrošinātu, ka īstenošanas noteikumi pienācīgi atspoguļo SIOFA Pušu lēmumus, minētajā regulā būtu jāizdara vēl citas izmaiņas.

| (4) | Nozvejas limiti attiecībā uz tūbītēm Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā būtu jāgroza saskaņā ar ICES2019. gada 27. februārī un 2020. gada 27. februārī sniegto jaunāko zinātnisko ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

Nozvejas limiti attiecībā uz tūbītēm Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā būtu jāgroza saskaņā ar ICES2019. gada 27. februārī un 2020. gada 27. februārī sniegto jaunāko zinātnisko ieteikumu.

| (5) | Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2019. gada novembrī pieņēma lēmumu par jauniem ziņošanas pienākumiem attiecībā uz tropiskajām tunzivīm. Dalībvalstu pienākums ir sūtīt mēneša nozvejas datus par lieliem kuģiem zvejai ar āķu jedām (lielākais garums 20 m un lielāks) un kuģiem zvejai ar riņķvadu, kas Atlantijas okeānā zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares). Kad ar lielacu tunzivs nozveju ir apgūti 80 % no kvotas, dalībvalstu pienākums ir minēto kuģu nozvejas datus iesūtīt katru nedēļu. |
| --- | --- |

(5)

Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2019. gada novembrī pieņēma lēmumu par jauniem ziņošanas pienākumiem attiecībā uz tropiskajām tunzivīm. Dalībvalstu pienākums ir sūtīt mēneša nozvejas datus par lieliem kuģiem zvejai ar āķu jedām (lielākais garums 20 m un lielāks) un kuģiem zvejai ar riņķvadu, kas Atlantijas okeānā zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares). Kad ar lielacu tunzivs nozveju ir apgūti 80 % no kvotas, dalībvalstu pienākums ir minēto kuģu nozvejas datus iesūtīt katru nedēļu.

| (6) | Minētie pasākumi Savienības tiesību aktos būtu jāievieš, attiecīgi grozot Regulā (ES) 2020/123 noteiktās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) tabulas par lielacu tunzivi un dzeltenspuru tunzivi Atlantijas okeānā. |
| --- | --- |

(6)

Minētie pasākumi Savienības tiesību aktos būtu jāievieš, attiecīgi grozot Regulā (ES) 2020/123 noteiktās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) tabulas par lielacu tunzivi un dzeltenspuru tunzivi Atlantijas okeānā.

| (7) | Zvejas piepūles limiti Savienības zvejas kuģiem ICCAT konvencijas apgabalā balstās uz informāciju, kas ir sniegta zilās tunzivs (Thunnus thynnus) zvejas kapacitātes un audzēšanas plānos, kurus dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai. Minētie zvejas piepūles limiti tiek paziņoti Savienības plānā, ko ICCAT ir apstiprinājusi 2. paneļa starpsesiju sanāksmē, kas notika 2020. gada 5. un 6. martā. Tie būtu jānosaka kā daļa no zvejas iespējām. |
| --- | --- |

(7)

Zvejas piepūles limiti Savienības zvejas kuģiem ICCAT konvencijas apgabalā balstās uz informāciju, kas ir sniegta zilās tunzivs (Thunnus thynnus) zvejas kapacitātes un audzēšanas plānos, kurus dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai. Minētie zvejas piepūles limiti tiek paziņoti Savienības plānā, ko ICCAT ir apstiprinājusi 2. paneļa starpsesiju sanāksmē, kas notika 2020. gada 5. un 6. martā. Tie būtu jānosaka kā daļa no zvejas iespējām.

| (8) | Tāpēc Regula (ES) 2020/123 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regula (ES) 2020/123 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Regulās (ES) 2019/1838 un (ES) 2020/123 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2020. gada 1. janvāra. Tāpēc arī noteikumi par nozvejas limitiem, kas ieviesti ar šo regulu, būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā apgūtas. |
| --- | --- |

(9)

Regulās (ES) 2019/1838 un (ES) 2020/123 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2020. gada 1. janvāra. Tāpēc arī noteikumi par nozvejas limitiem, kas ieviesti ar šo regulu, būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības principu, jo attiecīgās zvejas iespējas vēl nav pilnībā apgūtas.

| (10) | Saskaņā ar 130. panta 1. punktu Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas ir notikusi apspriešanās ar Apvienoto Karalisti, |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar 130. panta 1. punktu Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas ir notikusi apspriešanās ar Apvienoto Karalisti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Grozījums Regulā (ES) 2019/1838

Regulas (ES) 2019/1838 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Grozījums Regulā (ES) 2020/123

Regulu (ES) 2020/123 groza šādi:

| a) | 10. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā. Paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm. Šo punktu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai.”; |
| --- | --- |

a)

10. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus dienā. Paturēta Eiropas labraka minimālais izmērs ir 42 cm. Šo punktu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus nedrīkst izmantot Eiropas labraka zvejai vai paturēšanai.”;

| b) | iekļauj šādu pantu:

  “28.a pants


  Mobulīdrajas


  1.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot zvejas kuģus, kas veic pašpatēriņa zveju (ja nozvejotās zivis tieši patērē zvejnieku ģimenes).
  Atkāpjoties no pirmās daļas, mobulīdrajas, kas netīši nozvejotas nerūpnieciskajā zvejā (zveja ar rīkiem, kas nav āķu jedas vai pelaģisko zivju zveja, piemēram, zveja ar riņķvadu, makšķerrīku, žaunu tīkliem, rokas āķu rindu un velcēšanas kuģiem, un kas reģistrēta IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā), drīkst izkraut tikai vietējam patēriņam.


  2.   Visi zvejas kuģi, izņemot tos, kas veic pašpatēriņa zveju, mobulīdrajas tūlīt atbrīvo dzīvas un, cik praktiski iespējams, neskartas, tiklīdz tās redzamas tīklā, uz āķa vai uz klāja, un to dara tā, lai pēc iespējas mazāk kaitētu nozvejotajiem īpatņiem.”; |
| --- | --- |

b)

iekļauj šādu pantu:

“28.a pants

Mobulīdrajas

1.   Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot zvejas kuģus, kas veic pašpatēriņa zveju (ja nozvejotās zivis tieši patērē zvejnieku ģimenes).

Atkāpjoties no pirmās daļas, mobulīdrajas, kas netīši nozvejotas nerūpnieciskajā zvejā (zveja ar rīkiem, kas nav āķu jedas vai pelaģisko zivju zveja, piemēram, zveja ar riņķvadu, makšķerrīku, žaunu tīkliem, rokas āķu rindu un velcēšanas kuģiem, un kas reģistrēta IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā), drīkst izkraut tikai vietējam patēriņam.

2.   Visi zvejas kuģi, izņemot tos, kas veic pašpatēriņa zveju, mobulīdrajas tūlīt atbrīvo dzīvas un, cik praktiski iespējams, neskartas, tiklīdz tās redzamas tīklā, uz āķa vai uz klāja, un to dara tā, lai pēc iespējas mazāk kaitētu nozvejotajiem īpatņiem.”;

| c) | svītro 30. pantu; |
| --- | --- |

c)

svītro 30. pantu;

| d) | IA, ID, IK un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

d)

IA, ID, IK un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2020. gada 26. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Regula (ES) 2019/1838 (2019. gada 30. oktobris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā, un attiecībā uz konkrētām zvejas iespējām citos ūdeņos groza Regulu (ES) 2019/124 (OV L 281, 31.10.2019., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1241 (2019. gada 20. jūnijs) par zvejas resursu saglabāšanu un jūras ekosistēmu aizsardzību ar tehniskiem pasākumiem un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1224/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1380/2013, (ES) 2016/1139, (ES) 2018/973, (ES) 2019/472 un (ES) 2019/1022 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 894/97, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 2549/2000, (EK) Nr. 254/2002, (EK) Nr. 812/2004 un (EK) Nr. 2187/2005 (OV L 198, 25.7.2019., 105. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (ES) 2020/123 (2020. gada 27. janvāris), ar ko 2020. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi (OV L 25, 30.1.2020., 1. lpp.).

3

---

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2019/1838 pielikumu groza šādi:

| 1) | zvejas iespēju tabulas ierakstā par mencu ICES 25.–32. apakšrajonā 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(2) | No 1. maija līdz 31. augustam šo kvotu nedrīkst apgūt 25. un 26. apakšrajonā.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas darbības, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.”; |
| --- | --- | --- |

1)

zvejas iespēju tabulas ierakstā par mencu ICES 25.–32. apakšrajonā 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(2)

No 1. maija līdz 31. augustam šo kvotu nedrīkst apgūt 25. un 26. apakšrajonā.

Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas darbības, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.”;

| 2) | zvejas iespēju tabulas ierakstā par mencu ICES 22.–24. apakšrajonā 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:






  “(2) | Šo kvotu 22. un 23. apakšrajonā nedrīkst apgūt no 1. februāra līdz 31. martam un 24. apakšrajonā no 1. jūnija līdz 31. jūlijam.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas darbības, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.
  Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.” |
| --- | --- | --- |

2)

zvejas iespēju tabulas ierakstā par mencu ICES 22.–24. apakšrajonā 2. zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu:

“(2)

Šo kvotu 22. un 23. apakšrajonā nedrīkst apgūt no 1. februāra līdz 31. martam un 24. apakšrajonā no 1. jūnija līdz 31. jūlijam.

Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejas darbības, kas tiek veiktas vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, var veikt ar noteikumu, ka minētā izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. panta nosacījumus.

Atkāpjoties no pirmās daļas, minētais aizlieguma periods neattiecas uz Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri un kuri ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, ar grunts āķu rindām, āķu jedām (izņemot dreifējošas āķu jedas), rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu vai citiem pasīviem zvejas rīkiem zvejo apgabalos, kur saskaņā ar valsts kompetento iestāžu izdotas oficiālās jūras kartes koordinātām ūdens dziļums ir mazāks nekā 20 metri. Minēto zvejas kuģu kapteiņi dalībvalsts kontroles iestādēm nodrošina iespēju jebkurā laikā uzraudzīt to zvejas darbību.”

---

II PIELIKUMS

Regulas (ES) 2020/123 IA, ID, IK un VI pielikumu groza šādi:

| 1) | IA pielikumā tabulu attiecībā uz tūbītēm un saistītās piezvejas sugām Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

  Ammodytes spp. | Zona: | Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dānija | 215 863 | (2) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Apvienotā Karaliste | 4 719 | (2) |
| Vācija | 329 | (2) |
| Zviedrija | 7 926 | (2) |
| Savienība | 228 837 | |
| | | |
| KPN | 228 837 | |

1)

IA pielikumā tabulu attiecībā uz tūbītēm un saistītās piezvejas sugām Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā aizstāj ar šādu:

“Suga:

Tūbītes un saistītās piezvejas sugas

Ammodytes spp.

Zona:

Savienības ūdeņi 2.a, 3.a un 4. zonā (1)

Dānija

215 863

(2)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Apvienotā Karaliste

4 719

(2)

Vācija

329

(2)

Zviedrija

7 926

(2)

Savienība

228 837

KPN

228 837

Īpašs nosacījums: ievērojot minēto kvotu limitus, turpmāk norādītajos tūbīšu pārvaldības apgabalos, kas noteikti III pielikumā, nedrīkst nozvejot vairāk par:

Zona: Savienības ūdeņi tūbīšu pārvaldības apgabalos

| | 1r | 2r | 3r | 4 | 5r | 6 | 7r |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (SAN/234_1R) | (SAN/234_2R) | (SAN/234_3R) | (SAN/234_4) | (SAN/234_5R) | (SAN/234_6) | (SAN/234_7R) |
| Dānija | 107 525 | 59 106 | 11 702 | 37 365 | 0 | 165 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 2 350 | 1 292 | 256 | 817 | 0 | 4 | 0 |
| Vācija | 164 | 90 | 18 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Zviedrija | 3 948 | 2 170 | 430 | 1 372 | 0 | 6 | 0 |
| Savienība | 113 987 | 62 658 | 12 406 | 39 611 | 0 | 175 | 0 |
| Kopā | 113 987 | 62 658 | 12 406 | 39 611 | 0 | 175 | 0”; |

1r

2r

3r

4

5r

6

7r

(SAN/234_1R)

(SAN/234_2R)

(SAN/234_3R)

(SAN/234_4)

(SAN/234_5R)

(SAN/234_6)

(SAN/234_7R)

Dānija

107 525

59 106

11 702

37 365

0

165

0

Apvienotā Karaliste

2 350

1 292

256

817

0

4

0

Vācija

164

90

18

57

0

0

0

Zviedrija

3 948

2 170

430

1 372

0

6

0

Savienība

113 987

62 658

12 406

39 611

0

175

0

Kopā

113 987

62 658

12 406

39 611

0

175

0”;

| 2) | ID pielikumu groza šādi:






  a) | tabulu, kas attiecas uz lielacu tunzivi Atlantijas okeānā, aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Lielacu tunzivs

  Thunnus obesus | Zona: | Atlantijas okeāns
  (BET/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 8 055,73 | (3)
   (4) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |
| Francija | 4 428,60 | (3)
   (4) |
| Portugāle | 3 058,33 | (3)
   (4) |
| Savienība | 15 542,66 | (3)
   (4) |
| | | |
| KPN | 62 500 | (3)
   (4) |

2)

ID pielikumu groza šādi:

a)

tabulu, kas attiecas uz lielacu tunzivi Atlantijas okeānā, aizstāj ar šādu:

“Suga:

Lielacu tunzivs

Thunnus obesus

Zona:

Atlantijas okeāns

(BET/ATLANT)

Spānija

8 055,73

(3)
   (4)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

Francija

4 428,60

(3)
   (4)

Portugāle

3 058,33

(3)
   (4)

Savienība

15 542,66

(3)
   (4)

KPN

62 500

(3)
   (4)

| b) | tabulu, kas attiecas uz dzeltenspuru tunzivi Atlantijas okeānā, aizstāj ar šādu:









  “Suga: | Dzeltenspuru tunzivs

  Thunnus albacares | Zona: | Atlantijas okeāns
  (YFT/ATLANT) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KPN | 110 000 | (5) | Analītiska KPN
  Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.
  Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. |

b)

tabulu, kas attiecas uz dzeltenspuru tunzivi Atlantijas okeānā, aizstāj ar šādu:

“Suga:

Dzeltenspuru tunzivs

Thunnus albacares

Zona:

Atlantijas okeāns

(YFT/ATLANT)

KPN

110 000

(5)

Analītiska KPN

Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro.

Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro.

| 3) | IK pielikumā pievieno šādu daļu:

  “Pagaidu aizsargājamās teritorijas
  Atlantis Bank







  Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 32° 00' | 57° 00' |
| 2 | 32° 50' | 57° 00' |
| 3 | 32° 50' | 58° 00' |
| 4 | 32° 00' | 58° 00' |

3)

IK pielikumā pievieno šādu daļu:

“Pagaidu aizsargājamās teritorijas

Atlantis Bank

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

32° 00'

57° 00'

2

32° 50'

57° 00'

3

32° 50'

58° 00'

4

32° 00'

58° 00'

Coral

| Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 41° 00' | 42° 00' |
| 2 | 41° 40' | 42° 00' |
| 3 | 41° 40' | 44° 00' |
| 4 | 41° 00' | 44° 00' |

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

41° 00'

42° 00'

2

41° 40'

42° 00'

3

41° 40'

44° 00'

4

41° 00'

44° 00'

Fools Flat

| Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 31° 30' | 94° 40' |
| 2 | 31° 40' | 94° 40' |
| 3 | 31° 40 | 95° 00' |
| 4 | 31° 30' | 95° 00' |

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

31° 30'

94° 40'

2

31° 40'

94° 40'

3

31° 40

95° 00'

4

31° 30'

95° 00'

Middle of What

| Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 37° 54' | 50° 23' |
| 2 | 37° 56,5' | 50° 23' |
| 3 | 37° 56,5' | 50° 27' |
| 4 | 37° 54' | 50° 27' |

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

37° 54'

50° 23'

2

37° 56,5'

50° 23'

3

37° 56,5'

50° 27'

4

37° 54'

50° 27'

Walter’s Shoal

| Punkts | Dienvidu platums | Austrumu garums |
| --- | --- | --- |
| 1 | 33° 00' | 43° 10' |
| 2 | 33° 20' | 43° 10' |
| 3 | 33° 20' | 44° 10' |
| 4 | 33° 00' | 44° 10'”; |

Punkts

Dienvidu platums

Austrumu garums

1

33° 00'

43° 10'

2

33° 20'

43° 10'

3

33° 20'

44° 10'

4

33° 00'

44° 10'”;

| 4) | VI pielikumu aizstāj ar šādu:


  “VI PIELIKUMS

  ICCAT KONVENCIJAS APGABALS1







  1. | Maksimālais skaits Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm






  Spānija | 60 |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | 55 |
| Savienība | 115 |
| 1 | Skaitļus 1., 2. un 3. punktā var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās saistības. |

4)

VI pielikumu aizstāj ar šādu:

“VI PIELIKUMS

ICCAT KONVENCIJAS APGABALS1

1.

Maksimālais skaits Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

Spānija

60

Francija

55

Savienība

115

1

Skaitļus 1., 2. un 3. punktā var samazināt, lai izpildītu Savienības starptautiskās saistības.

| 2. | Maksimālais skaits Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm






  Spānija | 364 |
| --- | --- | --- |
| Francija | 140 (7) |
| Itālija | 30 |
| Kipra | 20  (6) |
| Malta | 54  (6) |
| Portugāle | 76  (7) |
| Savienība | 684 |

2.

Maksimālais skaits Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

Spānija

364

Francija

140 (7)

Itālija

30

Kipra

20  (6)

Malta

54  (6)

Portugāle

76  (7)

Savienība

684

| 3. | Maksimālais skaits Savienības zvejas kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts audzēšanas vajadzībām aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm






  Horvātija | 18 |
| --- | --- | --- |
| Itālija | 12 |
| Savienība | 28 |

3.

Maksimālais skaits Savienības zvejas kuģu, kuriem Adrijas jūrā atļauts audzēšanas vajadzībām aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm

Horvātija

18

Itālija

12

Savienība

28

| 4. | Maksimālais katras dalībvalsts zvejas kuģu skaits, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

  A tabula | Zvejas kuģu skaits  (8) |
| --- | --- | --- |
| | Kipra  (9) | Grieķija  (10) | Horvātija | Itālija | Francija | Spānija | Malta  (11) | Portugāle |
| Kuģi zvejai ar riņķvadu | 1 | 0 | 18 | 21 | 22 | 6 | 2 | 0 |
| Kuģi zvejai ar āķu jedām | 27  (12) | 0 | 0 | 40 | 23 | 48 | 62 | 0 |
| Laivas zvejai ar ēsmu | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 68 | 0 | 76  (13) |
| Rokas āķu rindas | 0 | 0 | 12 | 0 | 47  (14) | 1 | 0 | 0 |
| Traleri | 0 | 0 | 0 | 0 | 57 | 0 | 0 | 0 |
| Mazapjoma | 0 | 32 | 0 | 0 | 140 | 620 | 52 | 0 |
| Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi  (15) | 0 | 61 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |

4.

Maksimālais katras dalībvalsts zvejas kuģu skaits, kuriem var būt atļauts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

A tabula

Zvejas kuģu skaits  (8)

Kipra  (9)

Grieķija  (10)

Horvātija

Itālija

Francija

Spānija

Malta  (11)

Portugāle

Kuģi zvejai ar riņķvadu

1

0

18

21

22

6

2

0

Kuģi zvejai ar āķu jedām

27  (12)

0

0

40

23

48

62

0

Laivas zvejai ar ēsmu

0

0

0

0

8

68

0

76  (13)

Rokas āķu rindas

0

0

12

0

47  (14)

1

0

0

Traleri

0

0

0

0

57

0

0

0

Mazapjoma

0

32

0

0

140

620

52

0

Citi nerūpnieciskās zvejas kuģi  (15)

0

61

0

0

0

0

0

0

| 5. | Maksimālais skaits zivju krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībās Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras atļāvusi izmantot katra dalībvalsts






  Dalībvalsts | Zivju krātiņveida lamatu skaits  (16) |
| --- | --- | --- |
| Spānija | 5 |
| Itālija | 6 |
| Portugāle | 2 |

5.

Maksimālais skaits zivju krātiņveida lamatu, kuras izmanto zilo tunzivju zvejniecībās Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā un kuras atļāvusi izmantot katra dalībvalsts

Dalībvalsts

Zivju krātiņveida lamatu skaits  (16)

Spānija

5

Itālija

6

Portugāle

2

| 6. | Katras dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais ielaides apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

  A tabula








  Maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte |
| --- | --- |
| | Audzētavu skaits | Kapacitāte (tonnās) |
| Spānija | 10 | 11 852 |
| Itālija | 13 | 12 600 |
| Grieķija | 2 | 2 100 |
| Kipra | 3 | 3 000 |
| Horvātija | 7 | 7 880 |
| Malta | 6 | 12 300 |

6.

Katras dalībvalsts maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālais ielaides apjoms, ko katra dalībvalsts drīkst iedalīt savām audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā

A tabula

Maksimālā zilo tunzivju audzēšanas kapacitāte un nobarošanas kapacitāte

Audzētavu skaits

Kapacitāte (tonnās)

Spānija

10

11 852

Itālija

13

12 600

Grieķija

2

2 100

Kipra

3

3 000

Horvātija

7

7 880

Malta

6

12 300

B tabula  (17)

| Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālā ielaide (tonnās) |
| --- |
| Spānija | 6 300 |
| Itālija | 3 764 |
| Grieķija | 785 |
| Kipra | 2 195 |
| Horvātija | 2 947 |
| Malta | 8 786 |
| Portugāle | 350 |

Savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālā ielaide (tonnās)

Spānija

6 300

Itālija

3 764

Grieķija

785

Kipra

2 195

Horvātija

2 947

Malta

8 786

Portugāle

350

| 7. | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu to dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģu maksimālais skaits, kuriem ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, starp dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti ir sadalīts šādi:






  Dalībvalstis un Apvienotā Karaliste | Maksimālais kuģu skaits |
| --- | --- | --- |
| Īrija | 50 |
| Spānija | 730 |
| Francija | 151 |
| Apvienotā Karaliste | 12 |
| Portugāle | 310 |

7.

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu to dalībvalsts vai Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģu maksimālais skaits, kuriem ir atļauts (ziemeļu apakšgrupas) garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, starp dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti ir sadalīts šādi:

Dalībvalstis un Apvienotā Karaliste

Maksimālais kuģu skaits

Īrija

50

Spānija

730

Francija

151

Apvienotā Karaliste

12

Portugāle

310

| 8. | To Savienības zvejas kuģu maksimālais skaits, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri zvejo lielacu tunzivis ICCAT konvencijas apgabalā, ir šāds:







  Dalībvalsts | Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits | Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits |
| --- | --- | --- | --- |
| Spānija | 23 | 190 |
| Francija | 11 | — |
| Portugāle | — | 79 |
| Savienība | 34 | 269 |

8.

To Savienības zvejas kuģu maksimālais skaits, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri zvejo lielacu tunzivis ICCAT konvencijas apgabalā, ir šāds:

Dalībvalsts

Ar riņķvadiem aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Ar āķu jedām aprīkotu kuģu maksimālais skaits

Spānija

23

190

Francija

11

—

Portugāle

—

79

Savienība

34

269

---

(1)  Izņemot ūdeņus līdz sešu jūras jūdžu attālumam no Apvienotās Karalistes bāzes līnijām pie Šetlandes, Fēras un Fūlas.

1

(2)  Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko ieskaita kvotā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopā nepārsniedz 9 % no kvotas.

2

(3)  Par lielacu tunzivs nozveju, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (BET/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (BET/*ATLLL), ziņo atsevišķi.

3

(4)  No 2020. gada jūnija, kad ar nozvejām ir apgūti 80 % no kvotas, dalībvalstīm ir pienākums minēto kuģu nozvejas datus iesūtīt katru nedēļu.”;

4

(5)  Par dzeltenspuru tunzivs nozveju, ko guvuši kuģi zvejai ar riņķvadu (YFT/*ATLPS) un kuģi zvejai ar āķu jedām, kuru lielākais garums ir 20 metri un vairāk (YFT/*ATLLL), ziņo atsevišķi.”;

5

(6)  Šo skaitli var palielināt, ja kuģi zvejai ar riņķvadu aizstāj ar 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām saskaņā ar 4. sadaļas A tabulas 2. vai 4. zemsvītras piezīmi.

6

(7)  Paziņots valsts kapacitātes plānos kā teritoriālās kvotas daļa.

7

(8)  Šīs tabulas skaitļus vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

8

(9)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un ne vairāk par trim kuģiem zvejai ar āķu jedām.

9

(10)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām vai vienu mazu kuģi zvejai ar riņķvadu un trim citiem nerūpnieciskās zvejas kuģiem.

10

(11)  Vienu vidēja lieluma kuģi zvejai ar riņķvadu var aizstāt ar ne vairāk kā 10 kuģiem zvejai ar āķu jedām.

11

(12)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem.

12

(13)  Laivas zvejai ar ēsmu tālākajos reģionos Azoru salās un Madeirā.

13

(14)  Kuģi zvejai ar āķu rindām, kuri darbojas Atlantijas okeānā.

14

(15)  Daudzfunkcionāli kuģi, kas aprīkoti ar dažādiem zvejas rīkiem (āķu jedām, rokas āķu rindām, velcējamām āķu rindām).

15

(16)  Šo skaitli vēl var palielināt ar noteikumu, ka tiek izpildītas Savienības starptautiskās saistības.

16

(17)  Portugāles audzēšanas kapacitāti – 500 tonnas – sedz Savienības neizmantotā kapacitāte, kas iekļauta A tabulā.

17

---

LĒMUMI

| 30.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/11

---

PADOMES LĒMUMS (ES, Euratom) 2020/456

(2020. gada 26. marts)

ar ko ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli, ko izvirzījusi Dānijas Karaliste

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 302. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Dānijas valdības priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas atzinumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 18. septembrī un 2015. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumus (ES, Euratom) 2015/1600 (1) un (ES, Euratom) 2015/1790 (2), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus.

| (2) | Pēc Mette KINDBERG kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta, |
| --- | --- |

(2)

Pēc Mette KINDBERG kundzes amata pilnvaru termiņa beigām ir atbrīvojusies Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa vieta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo uz atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2020. gada 20. septembrim, Ulla Moth-Lund CHRISTENSEN kundze, Member of the Board of the Women’s Council Denmark, tiek iecelta par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekli.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 26. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1600 (2015. gada 18. septembris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 248, 24.9.2015., 53. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES, Euratom) 2015/1790 (2015. gada 1. oktobris), ar ko laikposmam no 2015. gada 21. septembra līdz 2020. gada 20. septembrim ieceļ Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļus (OV L 260, 7.10.2015., 23. lpp.).

2

---

| 30.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/12

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2020/457

(2020. gada 27. marts)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz Serbijas Republikas pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | 1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju (“konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK (1), un tā stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā. Konvencija tika noslēgta uz trim gadiem. |
| --- | --- |

(1)

1995. gada Graudu tirdzniecības konvenciju (“konvencija”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 96/88/EK (1), un tā stājās spēkā 1995. gada 1. jūlijā. Konvencija tika noslēgta uz trim gadiem.

| (2) | Saskaņā ar Konvencijas 33. pantu Starptautiskā Graudu padome var pagarināt konvencijas termiņu uz secīgiem periodiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem. Kopš konvencijas noslēgšanas, tās termiņš ticis regulāri pagarināts uz turpmākiem divu gadu periodiem. Iepriekšējoreiz konvencijas termiņu ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu pagarināja 2019. gada 10. jūnijā (2), un konvencija būs spēkā līdz 2021. gada 30. jūnijam. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Konvencijas 33. pantu Starptautiskā Graudu padome var pagarināt konvencijas termiņu uz secīgiem periodiem, kas nevienu reizi nav ilgāki par diviem gadiem. Kopš konvencijas noslēgšanas, tās termiņš ticis regulāri pagarināts uz turpmākiem divu gadu periodiem. Iepriekšējoreiz konvencijas termiņu ar Starptautiskās Graudu padomes lēmumu pagarināja 2019. gada 10. jūnijā (2), un konvencija būs spēkā līdz 2021. gada 30. jūnijam.

| (3) | Sasakaņā ar konvencijas 27. panta 2. punktu visu valstu valdības tai var pievienoties ar nosacījumiem, kādus Starptautiskā Graudu padome uzskata par piemērotiem. |
| --- | --- |

(3)

Sasakaņā ar konvencijas 27. panta 2. punktu visu valstu valdības tai var pievienoties ar nosacījumiem, kādus Starptautiskā Graudu padome uzskata par piemērotiem.

| (4) | 2012. gada 1. martā Eiropadome piešķīra Serbijai kandidātvalsts statusu. |
| --- | --- |

(4)

2012. gada 1. martā Eiropadome piešķīra Serbijai kandidātvalsts statusu.

| (5) | 2020. gada 23. janvārī Serbijas Republika oficiāli iesniedza pieteikumu par pievienošanos konvencijai. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 23. janvārī Serbijas Republika oficiāli iesniedza pieteikumu par pievienošanos konvencijai.

| (6) | Serbijas Republika ir liels graudaugu, jo īpaši kukurūzas, ražotājs. |
| --- | --- |

(6)

Serbijas Republika ir liels graudaugu, jo īpaši kukurūzas, ražotājs.

| (7) | Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē, jo Serbijas pievienošanās ir Savienības interesēs, |
| --- | --- |

(7)

Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē, jo Serbijas pievienošanās ir Savienības interesēs,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā ir jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē, ir atbalstīt Serbijas Republikas pievienošanos 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijai.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2020. gada 27. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Lēmums 96/88/EK (1995. gada 19. decembris), ar ko Eiropas Kopiena apstiprina Graudu tirdzniecības konvenciju un Pārtikas atbalsta konvenciju, kas veido 1995. gada Starptautisko līgumu par graudiem (OV L 21, 27.1.1996., 47. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (ES) 2019/813 (2019. gada 17. maijs) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskajā Graudu padomē attiecībā uz 1995. gada Graudu tirdzniecības konvencijas termiņa pagarināšanu (OV L 133, 21.5.2019., 19. lpp.).

2

---

| 30.3.2020 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2020

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 97/13

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2020/458

(2020. gada 27. marts),

ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2015. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 (1) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2015. gada 31. jūlijā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 (1) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā.

| (2) | Padome 2019. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/1663 (2). |
| --- | --- |

(2)

Padome 2019. gada 1. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2019/1663 (2).

| (3) | Ņemot vērā to, ka situācija Lībijā joprojām ir nestabila un smaga, ierobežojošie pasākumi, kas attiecas uz trīs personām, būtu jāpagarina vēl par sešiem mēnešiem. |
| --- | --- |

(3)

Ņemot vērā to, ka situācija Lībijā joprojām ir nestabila un smaga, ierobežojošie pasākumi, kas attiecas uz trīs personām, būtu jāpagarina vēl par sešiem mēnešiem.

| (4) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2015/1333, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Lēmums (KĀDP) 2015/1333,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma (KĀDP) 2015/1333 17. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Lēmuma 8. panta 2. punktā minētie pasākumi uz II pielikumā iekļautajiem ierakstiem Nr. 14, 15 un 16 attiecas līdz 2020. gada 2. oktobrim.

4.   Lēmuma 9. panta 2. punktā minētie pasākumi uz IV pielikumā iekļautajiem ierakstiem Nr. 19, 20 un 21 attiecas līdz 2020. gada 2. oktobrim.”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2020. gada 27. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

A. METELKO-ZGOMBIĆ

---

(1)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2015/1333 (2015. gada 31. jūlijs) par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā un ar ko atceļ Lēmumu 2011/137/KĀDP (OV L 206, 1.8.2015., 34. lpp.).

1

(2)  Padomes Lēmums (KĀDP) 2019/1663 (2019. gada 1. oktobris), ar ko groza Lēmumu (KĀDP) 2015/1333 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar situāciju Lībijā (OV L 252, 2.10.2019., 36. lpp.).

2

---