# Il-Ġurnal Uffiċjali C 223/2010

| | ISSN 1725-5198
  doi:10.3000/17255198.C_2010.223.mlt |
| --- | --- |
| Il-Ġurnal Uffiċjali
  tal-Unjoni Ewropea | C 223 |
| | |
| Edizzjoni bil-Malti | Informazzjoni u Avviżi | Volum 5318 ta' Awwissu 2010 |

ISSN 1725-5198

doi:10.3000/17255198.C_2010.223.mlt

Il-Ġurnal Uffiċjali

tal-Unjoni Ewropea

C 223

Edizzjoni bil-Malti

Informazzjoni u Avviżi

Volum 5318 ta' Awwissu 2010

---

| Avviż Nru | Werrej | Paġna |
| --- | --- | --- |
| | I   Riżoluzzjonijiet, rakkomandazzjonijiet u opinjonijiet |
| | OPINJONIJIET |
| | Il-Bank Ċentrali Ewropew |
| 2010/C 223/01 | Opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew tas-6 ta’ Awwissu 2010 dwar proposta għal Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li temenda d-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE dwar ir-rekwiżiti kapitali għall-kotba tal-kummerċ u għar-rititolizzazzjonijiet, u r-reviżjoni superviżorja ta’ politiki dwar ir-remunerazzjoni (CON/2010/65) | 1 |

Avviż Nru

Werrej

Paġna

I   Riżoluzzjonijiet, rakkomandazzjonijiet u opinjonijiet

OPINJONIJIET

Il-Bank Ċentrali Ewropew

2010/C 223/01

Opinjoni tal-Bank Ċentrali Ewropew tas-6 ta’ Awwissu 2010 dwar proposta għal Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li temenda d-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE dwar ir-rekwiżiti kapitali għall-kotba tal-kummerċ u għar-rititolizzazzjonijiet, u r-reviżjoni superviżorja ta’ politiki dwar ir-remunerazzjoni (CON/2010/65)

1

| | IV   Informazzjoni |
| --- | --- |
| | INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2010/C 223/02 | Rata tal-kambju tal-euro | 5 |
| 2010/C 223/03 | Deċiżjoni tal-Kummissjoni tas-17 ta’ Awwissu 2010 li temenda d-Deċiżjoni 2007/623/KE dwar il-ħolqien ta’ Grupp ta’ Livell Għoli ta’ Partijiet Interessati Indipendenti għall-Piżijiet Amministrattivi | 6 |

IV   Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

2010/C 223/02

Rata tal-kambju tal-euro

5

2010/C 223/03

Deċiżjoni tal-Kummissjoni tas-17 ta’ Awwissu 2010 li temenda d-Deċiżjoni 2007/623/KE dwar il-ħolqien ta’ Grupp ta’ Livell Għoli ta’ Partijiet Interessati Indipendenti għall-Piżijiet Amministrattivi

6

| | V   Avviżi |
| --- | --- |
| | PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI |
| | Il-Kummissjoni Ewropea |
| 2010/C 223/04 | Għajnuna mill-Istat – Is-Slovenja – Għajnuna mill-Istat C 13/10 (ex NN 17/10) – Miżuri ta' għajnuna potenzjali favur Elan d.o.o. u Elan Marine d.o.o. – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 223/05 | Avviż tal-Gvern tar-Renju Unit dwar id-Direttiva Nru 94/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta' Mejju 1994 dwar il-kondizzjonijiet għall-għoti u l-użu ta’ awtorizzazzjonijiet għall-prospettar, l-esplorazzjoni u l-l-produzzjoni tal-idrokarburi (
  1
  ) | 15 |

V   Avviżi

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

2010/C 223/04

Għajnuna mill-Istat – Is-Slovenja – Għajnuna mill-Istat C 13/10 (ex NN 17/10) – Miżuri ta' għajnuna potenzjali favur Elan d.o.o. u Elan Marine d.o.o. – Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE (
  1
  )

1

8

2010/C 223/05

Avviż tal-Gvern tar-Renju Unit dwar id-Direttiva Nru 94/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta' Mejju 1994 dwar il-kondizzjonijiet għall-għoti u l-użu ta’ awtorizzazzjonijiet għall-prospettar, l-esplorazzjoni u l-l-produzzjoni tal-idrokarburi (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE |

---

(1)   Test b’relevanza għaż-ŻEE

1

| MT | |
| --- | --- |

MT

---

I Riżoluzzjonijiet, rakkomandazzjonijiet u opinjonijiet

OPINJONIJIET

Il-Bank Ċentrali Ewropew

| 18.8.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 223/1

---

OPINJONI TAL-BANK ĊENTRALI EWROPEW

tas-6 ta’ Awwissu 2010

dwar proposta għal Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li temenda d-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE dwar ir-rekwiżiti kapitali għall-kotba tal-kummerċ u għar-rititolizzazzjonijiet, u r-reviżjoni superviżorja ta’ politiki dwar ir-remunerazzjoni

(CON/2010/65)

2010/C 223/01

Introduzzjoni u bażi legali

Fit-12 ta’ Novembru 2009, il-Bank Ċentrali Ewropew (BĊE) ħareġ Opinjoni CON 2009/94 (1) dwar proposta għal Direttiva tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, li temenda d-Direttivi 2006/48/KE u 2006/49/KE dwar ir-rekwiżiti kapitali għall-kotba tal-kummerċ u għar-rititolizzazzjonijiet, u r-reviżjoni superviżorja ta’ politiki dwar ir-remunerazzjoni (minn hawn ’il quddiem “id-direttiva proposta”). Fis-7 ta’ Lulju 2010, il-Parlament Ewropew adotta d-direttiva proposta (2), li hija issa suġġetta għall-adozzjoni formali tal-Kunsill tal-Unjoni Ewropea. Din l-opinjoni hija bbażata fuq il-verżjoni tad-direttiva proposta adottata mill-Parlament Ewropew.

Il-kompetenza tal-BĊE li jagħti opinjoni hija bbażata fuq l-aħħar paragrafu tal-Artikolu 127(4) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, skont liema l-BĊE jista’ jissottometti opinjonijiet, inter alia, lill-istituzzjonijiet xierqa tal-Unjoni dwar kwistjonijiet fl-oqsma tal-kompetenza tiegħu. F’dan ir-rigward, id-direttiva proposta fiha dispożizzjonijiet li jaffettwaw il-ħidma tas-Sistema Ewropea ta’ Banek Ċentrali (SEBĊ) li tiddefinixxi u timplimenta l-politika monetarja tal-Unjoni, kif imsemmi fl-ewwel inċiż tal-Artikolu 127(2) tat-Trattat u fil-kontribut tas-SEBĊ għat-twettiq bla xkiel tal-politika dwar l-istabbiltà tas-sistema finanzjarja, kif imsemmi fl-Artikolu 127(5) tat-Trattat. Skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 17.5 tar-Regoli ta’ Proċedura tal-Bank Ċentrali Ewropew, il-Kunsill Governattiv adotta din l-opinjoni.

1.   Osservazzjonijiet ġenerali

| 1.1. | Il-BĊE huwa mħasseb dwar l-estensjoni tar-rinunzja għal skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti (3), iggarantiti minn self li huwa ggarantit minn propjetà immobiljari residenzjali u kummerċjali, li tinsab fl-Anness I, paragrafu 2(c)(ii) tad-direttiva proposta. L-estensjoni tar-rinunzja mill-31 ta’ Diċembru 2010 sal-31 ta’ Diċembru 2013 tippermetti użu bla limitu ta’ unitajiet superjuri maħruġin minn entitajiet li joħorġu titoli, u li tikkonverti f’titoli skoperturi ta’ propjetà immobiljari residenzjali u kummerċjali fil-cover pool ta’ bonds koperti. Barra minn dan, it-test adottat ineħħi r-referenza għall-kwalità ta’ kreditu l-aktar favorevoli mitluba għal dawn l-unitajiet (4). |
| --- | --- |

1.1.

Il-BĊE huwa mħasseb dwar l-estensjoni tar-rinunzja għal skoperturi fil-forma ta’ bonds koperti (3), iggarantiti minn self li huwa ggarantit minn propjetà immobiljari residenzjali u kummerċjali, li tinsab fl-Anness I, paragrafu 2(c)(ii) tad-direttiva proposta. L-estensjoni tar-rinunzja mill-31 ta’ Diċembru 2010 sal-31 ta’ Diċembru 2013 tippermetti użu bla limitu ta’ unitajiet superjuri maħruġin minn entitajiet li joħorġu titoli, u li tikkonverti f’titoli skoperturi ta’ propjetà immobiljari residenzjali u kummerċjali fil-cover pool ta’ bonds koperti. Barra minn dan, it-test adottat ineħħi r-referenza għall-kwalità ta’ kreditu l-aktar favorevoli mitluba għal dawn l-unitajiet (4).

| 1.2. | Id-direttiva proposta, għalhekk, taffettwa l-bonds koperti li huma konformi mal-UCITS u titoli sostnuti minn assi (ABSs) eliġibbli għall-operazzjonijiet ta’ kreditu tal-Eurosistema, kif stabbilit fil-Linja ta’ Gwida BCE/2000/7 tal-31 ta’ Awwissu 2000 dwar l-istrumenti u l-proċeduri tal-politika monetarja tal-Ewrosistema (5). F’dan ir-rigward, mill-perspettiva tal-immaniġġjar tar-riskju, il-qafas ta’ garanzija tal-Eurosistema jimponi trattament aktar strett, eż. haircuts u rekwiżiti ta’ valutazzjoni ogħla fuq ABSs meta mqabbel ma’ bonds koperti konformi mal-UCITS. Konsegwenza possibbli tad-direttiva proposta tista’ tkun l-għoti ta’ inċentivi qawwija għal kontropartijiet tal-politika monetarja biex jippakkeġġjaw it-ABSs tagħhom fil-cover pool ta’ dawn il-bonds koperti, biex b’hekk jakkwistaw trattament aktar favorevoli, għad-detriment tal-iskopertura tar-riskju tal-Eurosistema. |
| --- | --- |

1.2.

Id-direttiva proposta, għalhekk, taffettwa l-bonds koperti li huma konformi mal-UCITS u titoli sostnuti minn assi (ABSs) eliġibbli għall-operazzjonijiet ta’ kreditu tal-Eurosistema, kif stabbilit fil-Linja ta’ Gwida BCE/2000/7 tal-31 ta’ Awwissu 2000 dwar l-istrumenti u l-proċeduri tal-politika monetarja tal-Ewrosistema (5). F’dan ir-rigward, mill-perspettiva tal-immaniġġjar tar-riskju, il-qafas ta’ garanzija tal-Eurosistema jimponi trattament aktar strett, eż. haircuts u rekwiżiti ta’ valutazzjoni ogħla fuq ABSs meta mqabbel ma’ bonds koperti konformi mal-UCITS. Konsegwenza possibbli tad-direttiva proposta tista’ tkun l-għoti ta’ inċentivi qawwija għal kontropartijiet tal-politika monetarja biex jippakkeġġjaw it-ABSs tagħhom fil-cover pool ta’ dawn il-bonds koperti, biex b’hekk jakkwistaw trattament aktar favorevoli, għad-detriment tal-iskopertura tar-riskju tal-Eurosistema.

| 1.3. | Fl-istess waqt, u minghajr pregudizzju ghall-fatt li l-BĊE jilqa’ l-passi regolatori li jnaqqsu d-dipendenza tal-leġiżlazzjoni fuq valutazzjonijiet esterni, il-BĊE huwa xi tħassib dwar it-tneħħija tar-referenza għall-kwalità ta’ kreditu l-aktar favorevoli mitluba għal dawn l-unitajiet, billi dan jista’ jdgħajjef aktar il-kredibbiltà u t-trasparenza tas-suq tal-bonds koperti u, fl-aħħar mill-aħħar, ikollu konsegwenzi għall-istabbiltà finanzjarja. |
| --- | --- |

1.3.

Fl-istess waqt, u minghajr pregudizzju ghall-fatt li l-BĊE jilqa’ l-passi regolatori li jnaqqsu d-dipendenza tal-leġiżlazzjoni fuq valutazzjonijiet esterni, il-BĊE huwa xi tħassib dwar it-tneħħija tar-referenza għall-kwalità ta’ kreditu l-aktar favorevoli mitluba għal dawn l-unitajiet, billi dan jista’ jdgħajjef aktar il-kredibbiltà u t-trasparenza tas-suq tal-bonds koperti u, fl-aħħar mill-aħħar, ikollu konsegwenzi għall-istabbiltà finanzjarja.

| 1.4. | B’mod ġenerali, l-għan tar-regolaturi fil-futur qarib għandu jkun li titneħħa r-rinunzja u jigi żviluppat sett dettaljat ta’ kriterji għall-assi biex jiddaħħlu fil-cover pool ta’ bonds koperti li: (i) ma jiddependux fuq valutazzjonijiet esterni, u (ii) huma b’sahhithom bizzejjed sabiex jizguraw il-kunfidenza tas-suq fil-bonds koperti, filwaqt li jagħtu lill-istituzzjonijiet finanzjarji żmien biżżejjed biex jaġġustaw il-mudelli ta’ negozju rispettivi tagħhom. It-tnaqqis tal-limitu tal-ammont nominali tal-ħruġ pendenti minn 20 % għal 10 %, li jinsab fl-Anness I, paragrafu 2(ċ)(i) u (ii) tad-direttiva proposta, jista’ jitqies bħala moviment pożittiv f’din id-direzzjoni. |
| --- | --- |

1.4.

B’mod ġenerali, l-għan tar-regolaturi fil-futur qarib għandu jkun li titneħħa r-rinunzja u jigi żviluppat sett dettaljat ta’ kriterji għall-assi biex jiddaħħlu fil-cover pool ta’ bonds koperti li: (i) ma jiddependux fuq valutazzjonijiet esterni, u (ii) huma b’sahhithom bizzejjed sabiex jizguraw il-kunfidenza tas-suq fil-bonds koperti, filwaqt li jagħtu lill-istituzzjonijiet finanzjarji żmien biżżejjed biex jaġġustaw il-mudelli ta’ negozju rispettivi tagħhom. It-tnaqqis tal-limitu tal-ammont nominali tal-ħruġ pendenti minn 20 % għal 10 %, li jinsab fl-Anness I, paragrafu 2(ċ)(i) u (ii) tad-direttiva proposta, jista’ jitqies bħala moviment pożittiv f’din id-direzzjoni.

2.   Proposti għall-abbozzar

Fejn il-BĊE jirrikkmanda li d-direttiva proposta tiġi emendata, qed jiġu stabbiliti fl-Anness proposti għall-abbozzar speċifiċi, akkumpanjati b’test spjegattiv għal dan il-għan.

Magħmula fi Frankfurt am Main, is-6 ta’ Awwissu 2010.

Il-President tal-BĊE

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  ĠU C 291, 1.12.2009, p. 1.

1

(2)  P7_TA-PROV (2010) 0274.

2

(3)  Kif iddefinit fl-Artikolu 22(4) tad-Direttiva 85/611/KEE tal-20 ta’ Diċembru 1985 dwar il-koordinament tal-liġijiet, regolamenti u dispożizzjonijiet amministrattivi relatati mal-impriżi għall-investiment kollettiv f’titoli trasferibbli (UCITS), (ĠU L 375, 31.12.1985, p. 3).

3

(4)  Ara l-Anness VI, punt 68, paragrafu 3 tad-Direttiva 2006/48/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-14 ta’ Ġunju 2006 dwar il-bidu u t-tkomplija tan-negozju ta’ istituzzjonijiet ta’ kreditu (abbozzata mill-ġdid) (ĠU L 177, 30.6.2006, p. 1).

4

(5)  ĠU L 310, 11.12.2000, p. 1.

5

---

ANNESS

Proposti għall-abbozzar

| Test propost mill-Parlament Ewropew | Emendi proposti mill-BĊE (1) |
| --- | --- |
| Emenda |
| Anness VI, punt 68(ii) |
| “(ii) | it-tielet paragrafu huwa mibdul b’li ġej:
  ‘Sal-31 ta’ Diċembru 2013, il-limitu ta’ 10 % għal unitajiet superjuri maħruġin mill-Fonds Communs de Créances Franċiż jew minn entitajiet ekwivalenti li joħorġu titoli kif speċifikat f’punti (d) u (e) ma japplikax, sakemm: (i) l-iskoperturi kkonvertiti f’titoli ta’ propjetà immobiljari residenzjali jew kummerċjali ġew oriġinati minn membru tal-istess grupp ikkonsolidat li tiegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll membru, jew minn entità affiljata mal-istess korp ċentrali li magħha l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll affiljata (dik is-sħubija fi grupp komuni jew affiljazzjoni li trid tiġi ddeterminata fiż-żmien li l-unitajiet superjuri jsiru garanzija għal bonds koperti; u (ii) membru tal-istess grupp ikkonsolidat li tiegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll membru, jew entita' affiljata mal-istess korp ċentrali li miegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll affiljata, jżommu t-tranche sħiħa tal-ewwel telf li ssostni lil dawk l-unitajiet superjuri. Qabel it-tmiem ta’ dan il-perijodu, u sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2012, il-Kummissjoni għandha tevalwa kemm din id-delega hija xierqa u, jekk relevanti, kemm ikun xieraq li testendi trattament simili għal kull tip ieħor ta’ bond kopert. Fid-dawl ta’ dik l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni tista’, jekk xieraq, tadotta atti delegati skont is-setgħa msemmija fl-Artikolu 151a biex testendi dan il-perijodu jew tagħmel din id-delega permanenti, jew testendiha għal tipi oħra ta’ bonds koperti.’” |

Test propost mill-Parlament Ewropew

Emendi proposti mill-BĊE (1)

Emenda

Anness VI, punt 68(ii)

“(ii)

it-tielet paragrafu huwa mibdul b’li ġej:

‘Sal-31 ta’ Diċembru 2013, il-limitu ta’ 10 % għal unitajiet superjuri maħruġin mill-Fonds Communs de Créances Franċiż jew minn entitajiet ekwivalenti li joħorġu titoli kif speċifikat f’punti (d) u (e) ma japplikax, sakemm: (i) l-iskoperturi kkonvertiti f’titoli ta’ propjetà immobiljari residenzjali jew kummerċjali ġew oriġinati minn membru tal-istess grupp ikkonsolidat li tiegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll membru, jew minn entità affiljata mal-istess korp ċentrali li magħha l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll affiljata (dik is-sħubija fi grupp komuni jew affiljazzjoni li trid tiġi ddeterminata fiż-żmien li l-unitajiet superjuri jsiru garanzija għal bonds koperti; u (ii) membru tal-istess grupp ikkonsolidat li tiegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll membru, jew entita' affiljata mal-istess korp ċentrali li miegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll affiljata, jżommu t-tranche sħiħa tal-ewwel telf li ssostni lil dawk l-unitajiet superjuri. Qabel it-tmiem ta’ dan il-perijodu, u sa mhux aktar tard mill-31 ta’ Diċembru 2012, il-Kummissjoni għandha tevalwa kemm din id-delega hija xierqa u, jekk relevanti, kemm ikun xieraq li testendi trattament simili għal kull tip ieħor ta’ bond kopert. Fid-dawl ta’ dik l-evalwazzjoni, il-Kummissjoni tista’, jekk xieraq, tadotta atti delegati skont is-setgħa msemmija fl-Artikolu 151a biex testendi dan il-perijodu jew tagħmel din id-delega permanenti, jew testendiha għal tipi oħra ta’ bonds koperti.’”

| “(ii) | it-tielet paragrafu huwa mibdul b’li ġej:
  ‘Sal-31 ta’ Diċembru 2013, il-limitu ta’ 10 % għal unitajiet superjuri maħruġin mill-Fonds Communs de Créances Franċiż jew minn entitajiet ekwivalenti li joħorġu titoli kif speċifikat f’punti (d) u (e) ma japplikax, sakemm: (i) dawk l-unitajiet superjuri għandhom valutazzjoni ta’ kreditu minn ECAI nnominata, li hija l-kategorija l-aktar favorevoli ta’ valutazzjoni ta’ kreditu magħmula mill-ECAI fir-rigward ta’ bonds koperti; (ii) l-iskoperturi kkonvertiti f’titoli ta’ propjetà immobiljari residenzjali jew kummerċjali ġew oriġinati minn membru tal-istess grupp ikkonsolidat li tiegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll membru, jew minn entità affiljata mal-istess korp ċentrali li magħha l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll affiljata (dik is-sħubija fi grupp komuni jew affiljazzjoni, biex tiġi ddeterminata fiż-żmien li l-unitajiet superjuri jsiru garanzija għal bonds koperti); u (iii) membru tal-istess grupp ikkonsolidat li tiegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll membru, jew entita' affiljata mal-istess korp ċentrali li miegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll affiljata, jżommu t-tranche sħiħa tal-ewwel telf li ssostni lil dawk l-unitajiet superjuri. .’ ” |
| --- | --- |

“(ii)

it-tielet paragrafu huwa mibdul b’li ġej:

‘Sal-31 ta’ Diċembru 2013, il-limitu ta’ 10 % għal unitajiet superjuri maħruġin mill-Fonds Communs de Créances Franċiż jew minn entitajiet ekwivalenti li joħorġu titoli kif speċifikat f’punti (d) u (e) ma japplikax, sakemm: (i) dawk l-unitajiet superjuri għandhom valutazzjoni ta’ kreditu minn ECAI nnominata, li hija l-kategorija l-aktar favorevoli ta’ valutazzjoni ta’ kreditu magħmula mill-ECAI fir-rigward ta’ bonds koperti; (ii) l-iskoperturi kkonvertiti f’titoli ta’ propjetà immobiljari residenzjali jew kummerċjali ġew oriġinati minn membru tal-istess grupp ikkonsolidat li tiegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll membru, jew minn entità affiljata mal-istess korp ċentrali li magħha l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll affiljata (dik is-sħubija fi grupp komuni jew affiljazzjoni, biex tiġi ddeterminata fiż-żmien li l-unitajiet superjuri jsiru garanzija għal bonds koperti); u (iii) membru tal-istess grupp ikkonsolidat li tiegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll membru, jew entita' affiljata mal-istess korp ċentrali li miegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti hija wkoll affiljata, jżommu t-tranche sħiħa tal-ewwel telf li ssostni lil dawk l-unitajiet superjuri. .’ ”

Spjegazzjoni

Għar-raġunijiet stabbiliti f’din l-opinjoni, il-BĊE għandu xi tħassib dwar it-tneħħija tal-obbligu biex unitajiet superjuri jkollhom l-aktar kategorija favorevoli ta’ valutazzjoni ta’ kreditu magħmula minn istituzzjoni ta’ valutazzjoni ta’ kreditu esterna (ECAI) innominata, billi dan jista’ jdgħajjef aktar il-kredibbiltà u t-trasparenza tas-suq tal-bonds koperti. Għal din ir-raġuni, il-BĊE huwa tal-parir li dan l-obbligu jiddaħħal mill-ġdid. Madankollu, l-għan għall-futur qarib għandu jkun li titneħħa r-rinunzja u jiġi żviluppat sett dettaljat ta’ kriterji għall-assi biex jiddaħħlu fil-“cover pool” ta’ bonds koperti li (i) ma jiddependix fuq valutazzjonijiet esterni, u (ii) huwa b’saħħtu biżżejjed sabiex jiżgura l-kunfidenza tas-suq fil-bond koperti. Għalhekk, għandha titħassar kull referenza għal-possibbiltà ta’ estensjoni (indefinita) tar-rinunzja.

Il-BĊE huwa konxju li l-Anness VI, punt 68(i) jeħtieġ li l-unitajiet superjuri li jintużaw bħala garanzija jikkwalifikaw għall-pass 1 ta’ kwalità ta’ kreditu. Madankollu, dan ma jtaffix it-tħassib dwar it-tneħħija tal-obbligu biex unitajiet superjuri jkollhom l-aktar kategorija favorevoli ta’ valutazzjoni ta’ kreditu magħmula minn ECAI innominata. Dan minħabba l-fatt li l-obbligu għall-pass 1 ta’ kwalità japplika biss rigward il-limitu ta’ 10 % għall-ammont nominali tal-ħruġ pendenti applikabbli fejn ir-rinunzja ma tkunx attivata. F’dan ir-rigward, huwa nnutat li l-passi ta’ kwalità ta’ kreditu 1 sa 6 għandhom jiġu ddeterminati mill-awtoritajiet kompetenti skont l-Artikolu 82 tad-Direttiva 2006/48/KE, li jimplika ċerta diskrezzjoni f’termini ta’ kwalità ta’ kreditu. Madankollu l-BĊE jifhem li l-kunċett tal-“kategorija l-aktar favorevoli ta’ valutazzjoni ta’ kreditu” huwa ddefinit b’mod aktar ristrett.

Fil-verżjoni tad-direttiva proposta adottata mill-Parlament Ewropew, ir-rinunzja tista’ tiġi applikata suġġetta għal żewġ obbligi. L-ewwel obbligu huwa li l-iskoperturi ikkonvertiti f’titoli ta’ proprjetà immobiljari residenzjali jew kummerċjali ma oriġinawx barra l-istruttura tal-grupp, li tiegħu l-persuna li toħroġ il-bonds koperti tagħmel ukoll parti. Il-BĊE iqis li dan l-obbligu jista’ jkun diffiċli biex jiġi vverifikat fil-prattika. It-tieni obbligu huwa li membru tal-istess struttura tal-grupp iżomm it-“tranche” sħiħa tal-ewwel telf
  li ssostni dawk l-unitajiet superjuri. Fil-fehma tal-BĊE, saħansitra jekk it-“tranche” tal-ewwel telf tinżamm ġewwa l-grupp, l-entitajiet jistgħu faċilment jiskappaw dan l-obbligu billi jużaw strateġiji ta’ “hedging”. Għal dawn ir-raġunijiet, il-BĊE ma jqisx li dawn l-obbligi fihom innifishom jipprovdu biżżejjed salvagwardji li jiġġustifikaw l-inklużjoni ta’ dawn l-assi fil-“cover pool” ta’ bonds koperti. Madankollu, il-BĊE jirrikonoxxi li l-obbligi jagħtu ċertu livell ta’ protezzjoni għad-detenturi tal-bonds, speċjalment jekk abbinati mal-inklużjoni mill-ġdid tar-referenza għall-kwalità ta’ kreditu l-aktar favorevoli mitluba għall-unitajiet superjuri.

---

(1)  It-tipa skura fit-test tindika fejn il-BĊE jipproponi li jiddaħħal test ġdid. L-ingassar fil-korp tat-test jindika fejn il-BĊE jipproponi li jitħassar xi test.

---

IV Informazzjoni

INFORMAZZJONI MINN ISTITUZZJONIJIET, KORPI, UFFIĊĊJI U AĠENZIJI TAL-UNJONI EWROPEA

Il-Kummissjoni Ewropea

| 18.8.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 223/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 223/5

---

Rata tal-kambju tal-euro (1)

Is-17 ta’ Awwissu 2010

2010/C 223/02

1 euro =

| | Munita | Rata tal-kambju |
| --- | --- | --- |
| USD | Dollaru Amerikan | 1,2860 |
| JPY | Yen Ġappuniż | 109,66 |
| DKK | Krona Daniża | 7,4492 |
| GBP | Lira Sterlina | 0,82300 |
| SEK | Krona Żvediża | 9,4330 |
| CHF | Frank Żvizzeru | 1,3411 |
| ISK | Krona Iżlandiża | |
| NOK | Krona Norveġiża | 7,9065 |
| BGN | Lev Bulgaru | 1,9558 |
| CZK | Krona Ċeka | 24,805 |
| EEK | Krona Estona | 15,6466 |
| HUF | Forint Ungeriż | 279,50 |
| LTL | Litas Litwan | 3,4528 |
| LVL | Lats Latvjan | 0,7085 |
| PLN | Zloty Pollakk | 3,9709 |
| RON | Leu Rumen | 4,2383 |
| TRY | Lira Turka | 1,9285 |
| AUD | Dollaru Awstraljan | 1,4251 |
| CAD | Dollaru Kanadiż | 1,3341 |
| HKD | Dollaru ta' Hong Kong | 9,9919 |
| NZD | Dollaru tan-New Zealand | 1,8122 |
| SGD | Dollaru tas-Singapor | 1,7424 |
| KRW | Won tal-Korea t'Isfel | 1 512,72 |
| ZAR | Rand ta' l-Afrika t'Isfel | 9,3355 |
| CNY | Yuan ren-min-bi Ċiniż | 8,7346 |
| HRK | Kuna Kroata | 7,2525 |
| IDR | Rupiah Indoneżjan | 11 526,27 |
| MYR | Ringgit Malażjan | 4,0625 |
| PHP | Peso Filippin | 58,055 |
| RUB | Rouble Russu | 39,1144 |
| THB | Baht Tajlandiż | 40,796 |
| BRL | Real Brażiljan | 2,2499 |
| MXN | Peso Messikan | 16,2260 |
| INR | Rupi Indjan | 59,9500 |

Munita

Rata tal-kambju

USD

Dollaru Amerikan

1,2860

JPY

Yen Ġappuniż

109,66

DKK

Krona Daniża

7,4492

GBP

Lira Sterlina

0,82300

SEK

Krona Żvediża

9,4330

CHF

Frank Żvizzeru

1,3411

ISK

Krona Iżlandiża

NOK

Krona Norveġiża

7,9065

BGN

Lev Bulgaru

1,9558

CZK

Krona Ċeka

24,805

EEK

Krona Estona

15,6466

HUF

Forint Ungeriż

279,50

LTL

Litas Litwan

3,4528

LVL

Lats Latvjan

0,7085

PLN

Zloty Pollakk

3,9709

RON

Leu Rumen

4,2383

TRY

Lira Turka

1,9285

AUD

Dollaru Awstraljan

1,4251

CAD

Dollaru Kanadiż

1,3341

HKD

Dollaru ta' Hong Kong

9,9919

NZD

Dollaru tan-New Zealand

1,8122

SGD

Dollaru tas-Singapor

1,7424

KRW

Won tal-Korea t'Isfel

1 512,72

ZAR

Rand ta' l-Afrika t'Isfel

9,3355

CNY

Yuan ren-min-bi Ċiniż

8,7346

HRK

Kuna Kroata

7,2525

IDR

Rupiah Indoneżjan

11 526,27

MYR

Ringgit Malażjan

4,0625

PHP

Peso Filippin

58,055

RUB

Rouble Russu

39,1144

THB

Baht Tajlandiż

40,796

BRL

Real Brażiljan

2,2499

MXN

Peso Messikan

16,2260

INR

Rupi Indjan

59,9500

---

(1)  Sors: rata tal-kambju ta' referenza ppubblikata mill-Bank Ċentrali Ewropew.

---

| 18.8.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 223/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 223/6

---

DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI

tas-17 ta’ Awwissu 2010

li temenda d-Deċiżjoni 2007/623/KE dwar il-ħolqien ta’ Grupp ta’ Livell Għoli ta’ Partijiet Interessati Indipendenti għall-Piżijiet Amministrattivi

2010/C 223/03

IL-KUMMISSJONI EWROPEA,

Wara li kkunsidrat it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,

Billi:

| (1) | Permezz tad-Deċiżjoni 2007/623/KE (1), il-Kummissjoni ħolqot Grupp ta’ Livell Għoli ta’ Partijiet Interessati Indipendenti għall-Piżijiet Amministrattivi, minn hawn ’il quddiem “il-Grupp”, għal terminu fiss ta’ tliet snin. |
| --- | --- |

(1)

Permezz tad-Deċiżjoni 2007/623/KE (1), il-Kummissjoni ħolqot Grupp ta’ Livell Għoli ta’ Partijiet Interessati Indipendenti għall-Piżijiet Amministrattivi, minn hawn ’il quddiem “il-Grupp”, għal terminu fiss ta’ tliet snin.

| (2) | It-tnaqqis tal-piżijiet amministrattivi u s-simplifikazzjoni tal-leġislazzjoni jibqgħu prijoritajiet għall-Kummissjoni, u l-Programm ta’ Azzjoni għat-Tnaqqis ta’ Piżijiet Amministrattivi fl-Unjoni Ewropea għandu jitlesta sal-2012. |
| --- | --- |

(2)

It-tnaqqis tal-piżijiet amministrattivi u s-simplifikazzjoni tal-leġislazzjoni jibqgħu prijoritajiet għall-Kummissjoni, u l-Programm ta’ Azzjoni għat-Tnaqqis ta’ Piżijiet Amministrattivi fl-Unjoni Ewropea għandu jitlesta sal-2012.

| (3) | Il-mandat tal-grupp u tal-membri tiegħu għandu għalhekk ikun estiż kif inhu xieraq. |
| --- | --- |

(3)

Il-mandat tal-grupp u tal-membri tiegħu għandu għalhekk ikun estiż kif inhu xieraq.

| (4) | Il-grupp għandu jibqa’ jaħdem mill-qrib kemm ma’ partijiet interessati esterni kif ukoll mas-servizzi tal-Kummissjoni, u jkollu skambju regolari u strutturat ta’ fehmiet u esperjenza mad-deputat Segretarju Ġenerali u mal-President tal-Bord għall-Evalwazzjoni tal-Impatt, fir-rigward ta’ kwistjonijiet dwar il-piż amministrattiv, |
| --- | --- |

(4)

Il-grupp għandu jibqa’ jaħdem mill-qrib kemm ma’ partijiet interessati esterni kif ukoll mas-servizzi tal-Kummissjoni, u jkollu skambju regolari u strutturat ta’ fehmiet u esperjenza mad-deputat Segretarju Ġenerali u mal-President tal-Bord għall-Evalwazzjoni tal-Impatt, fir-rigward ta’ kwistjonijiet dwar il-piż amministrattiv,

IDDEĊIDIET KIF ĠEJ:

Artikolu 1

Id-Deċiżjoni C(2007) 4063 hija emendata kif ġej:

| 1. | L-Artikolu 2 huwa sostitwit b'dan li ġej:
  “Artikolu 2
  Il-kompitu tal-grupp għandu jkun li jagħti parir lill-Kummissjoni dwar il-Programm ta’ Azzjoni għat-Tnaqqis ta’ Piżijiet Amministrattivi fl-Unjoni Ewropea, li għandu l-għan li l-piżijiet amministrattivi fuq negozji li jirriżultaw mill-leġislazzjoni tal-UE jitnaqqsu b’25 % sal-2012, kif ukoll dwar l-inizjattivi ta’ simplifikazzjoni li ġew identifikati fil-Programm ta’ Ħidma tal-Kummissjoni.
  B’mod partikolari, il-grupp għandu:






  — | jagħti pariri fuq miżuri li jnaqqsu l-piż amministrattiv, suġġeriti mill-konsulenti, permezz ta’ konsultazzjoni fuq l-internet u workshops lokali fl-Istati Membri, |
| --- | --- | --- |

1.

L-Artikolu 2 huwa sostitwit b'dan li ġej:

“Artikolu 2

Il-kompitu tal-grupp għandu jkun li jagħti parir lill-Kummissjoni dwar il-Programm ta’ Azzjoni għat-Tnaqqis ta’ Piżijiet Amministrattivi fl-Unjoni Ewropea, li għandu l-għan li l-piżijiet amministrattivi fuq negozji li jirriżultaw mill-leġislazzjoni tal-UE jitnaqqsu b’25 % sal-2012, kif ukoll dwar l-inizjattivi ta’ simplifikazzjoni li ġew identifikati fil-Programm ta’ Ħidma tal-Kummissjoni.

B’mod partikolari, il-grupp għandu:

—

jagħti pariri fuq miżuri li jnaqqsu l-piż amministrattiv, suġġeriti mill-konsulenti, permezz ta’ konsultazzjoni fuq l-internet u workshops lokali fl-Istati Membri,

| — | jagħti pariri lill-Kummissjoni, fuq talba tagħha stess, dwar kwistjonijiet metodoloġiċi li jistgħu jinqalgħu fil-Programm ta' Azzjoni, |
| --- | --- |

—

jagħti pariri lill-Kummissjoni, fuq talba tagħha stess, dwar kwistjonijiet metodoloġiċi li jistgħu jinqalgħu fil-Programm ta' Azzjoni,

| — | jissuġġerixxi liema biċċiet addizzjonali ta’ leġislazzjoni eżistenti jistgħu jiġu inklużi fil-programm ta’ tnaqqis, kif ikun meħtieġ, |
| --- | --- |

—

jissuġġerixxi liema biċċiet addizzjonali ta’ leġislazzjoni eżistenti jistgħu jiġu inklużi fil-programm ta’ tnaqqis, kif ikun meħtieġ,

| — | jagħti pariri lill-Kummissjoni dwar il-Programm Kontinwu ta’ Simplifikazzjoni, b’mod partikolari fir-rigward tal-atti li għandhom potenzjal għoli li jnaqqsu l-piżijiet amministrattivi, |
| --- | --- |

—

jagħti pariri lill-Kummissjoni dwar il-Programm Kontinwu ta’ Simplifikazzjoni, b’mod partikolari fir-rigward tal-atti li għandhom potenzjal għoli li jnaqqsu l-piżijiet amministrattivi,

| — | jassisti l-Kummissjoni fl-iżgurar tal-progress fl-adozzjoni ta’ proposti biex inaqqsu l-piż amministrattiv mill-Kunsill u mill-Parlament, |
| --- | --- |

—

jassisti l-Kummissjoni fl-iżgurar tal-progress fl-adozzjoni ta’ proposti biex inaqqsu l-piż amministrattiv mill-Kunsill u mill-Parlament,

| — | iħejji rapport mhux aktar tard minn Novembru 2011 dwar l-aħjar prattiki fl-Istati Membri sabiex il-leġislazzjoni tal-UE tiġi implimentata bl-eħfef mod possibbli. |
| --- | --- |

—

iħejji rapport mhux aktar tard minn Novembru 2011 dwar l-aħjar prattiki fl-Istati Membri sabiex il-leġislazzjoni tal-UE tiġi implimentata bl-eħfef mod possibbli.

Il-mandat tal-grupp qed jingħata sal-31 ta’ Diċembru 2012.”

| 2. | L-Artikolu 3(1) huwa sostitwit b’dan li ġej:
  “Artikolu 3
  1.   Il-Kummissjoni tista’ tikkonsulta mal-grupp dwar kwalunkwe kwistjoni relatata mal-implimentazzjoni tal-Programm ta’ Azzjoni għat-Tnaqqis ta’ Piżijiet Amministrattivi fl-Unjoni Ewropea u dwar il-Programm Kontinwu ta’ Simplifikazzjoni, kif identifikati fil-Programm ta’ Ħidma tal-Kummissjoni.” |
| --- | --- |

2.

L-Artikolu 3(1) huwa sostitwit b’dan li ġej:

“Artikolu 3

1.   Il-Kummissjoni tista’ tikkonsulta mal-grupp dwar kwalunkwe kwistjoni relatata mal-implimentazzjoni tal-Programm ta’ Azzjoni għat-Tnaqqis ta’ Piżijiet Amministrattivi fl-Unjoni Ewropea u dwar il-Programm Kontinwu ta’ Simplifikazzjoni, kif identifikati fil-Programm ta’ Ħidma tal-Kummissjoni.”

| 3. | L-Artikolu 4 huwa emendat kif ġej:
  Artikolu 4






  (a) | Fil-paragrafu 4, l-ewwel sentenza hija sostitwita b'dan li ġej:
  “Il-Membri tal-grupp jinħatru sal-31 ta’ Diċembru 2012”. |
| --- | --- | --- |

3.

L-Artikolu 4 huwa emendat kif ġej:

(a)

Fil-paragrafu 4, l-ewwel sentenza hija sostitwita b'dan li ġej:

“Il-Membri tal-grupp jinħatru sal-31 ta’ Diċembru 2012”.

| (b) | Fil-paragrafu 7, l-ewwel sentenza hija sostitwita b'dan li ġej:
  “L-ismijiet tal-membri se jiġu ppubblikati fuq il-websajt tas-Segretarjat Ġenerali tal-Kummissjoni Ewropea”. |
| --- | --- |

(b)

Fil-paragrafu 7, l-ewwel sentenza hija sostitwita b'dan li ġej:

“L-ismijiet tal-membri se jiġu ppubblikati fuq il-websajt tas-Segretarjat Ġenerali tal-Kummissjoni Ewropea”.

| 4. | Fl-Artikolu 5(4), it-tieni sentenza hija sostitwita b’dan li ġej:
  “Is-Segretarjat Ġenerali tal-Kummissjoni Ewropea għandu jipprovdi servizzi segretarjali għall-grupp”. |
| --- | --- |

4.

Fl-Artikolu 5(4), it-tieni sentenza hija sostitwita b’dan li ġej:

“Is-Segretarjat Ġenerali tal-Kummissjoni Ewropea għandu jipprovdi servizzi segretarjali għall-grupp”.

| 5. | L-Artikolu 7 huwa sostitwit b'dan li ġej:
  “Artikolu 7
  L-applikabbiltà
  Din id-Deċiżjoni tapplika sal-31 ta’ Diċembru 2012.” |
| --- | --- |

5.

L-Artikolu 7 huwa sostitwit b'dan li ġej:

“Artikolu 7

L-applikabbiltà

Din id-Deċiżjoni tapplika sal-31 ta’ Diċembru 2012.”

Artikolu 2

Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fit-30 ta' Awwissu 2010.

Magħmul fi Brussell, is-17 ta’ Awwissu 2010.

Għall-Kummissjoni

Il-President

José Manuel BARROSO

---

(1)  ĠU L 253, 28.9.2007, p. 40.

1

---

V Avviżi

PROĊEDURI DWAR L-IMPLIMENTAZZJONI TAL-POLITIKA TAL-KOMPETIZZJONI

Il-Kummissjoni Ewropea

| 18.8.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 223/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 223/8

---

GĦAJNUNA MILL-ISTAT – IS-SLOVENJA

Għajnuna mill-Istat C 13/10 (ex NN 17/10) – Miżuri ta' għajnuna potenzjali favur Elan d.o.o. u Elan Marine d.o.o.

Stedina biex jitressqu kummenti skont l-Artikolu 108(2) tat-TFUE

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2010/C 223/04

Permezz tal-ittra datata t-12 ta' Mejju 2010, riprodotta fil-lingwa awtentika fil-paġni li jiġu wara dan is-sommarju, il-Kummissjoni nnotifikat lis-Slovenja bid-deċiżjoni tagħha li tagħti bidu għall-proċedura stabbilita fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE fir-rigward tal-miżuri msemmijin hawn fuq.

Il-partijiet interessati jistgħu jressqu l-kummenti tagħhom rigward il-miżuri li dwarhom il-Kummissjoni qed tiftaħ proċedura, fi żmien xahar mid-data tal-pubblikazzjoni ta’ dan is-sommarju u tal-ittra segwenti, lil:

| Il-Kummissjoni Ewropea |
| --- |
| Id-Direttorat Ġenerali tal-Kompetizzjoni |
| Reġistru tal-Għajnuna mill-Istat |
| Uffiċċju: J-70, 03/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Il-Kummissjoni Ewropea

Id-Direttorat Ġenerali tal-Kompetizzjoni

Reġistru tal-Għajnuna mill-Istat

Uffiċċju: J-70, 03/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Dawn il-kummenti se jiġu kkomunikati lis-Slovenja. Il-parti interessata li tressaq il-kummenti tista’ titlob bil-miktub biex l-identità tagħha tiġi ttrattata b'mod kunfidenzjali, filwaqt li tagħti r-raġunijiet għat-talba.

TEST TAS-SOMMARJU

I.   PROĊEDURA

Fl-10 ta' Lulju 2008 ġie mressaq ilment dwar għajnuniet allegatament mogħtija mill-Istat lill-Elan ski (is-Slovenja). Il-Kummissjoni investigat l-allegata miżura permezz ta' numru ta' talbiet għall-informazzjoni lill-Istat Sloven. Barra minn hekk, il-Kummissjoni rċeviet informazzjoni dettaljata mingħand il-kwerelant.

II.   DESKRIZZJONI

Il-benefiċjarji tal-miżuri inkwistjoni kienu Elan Ski, kumpanija involuta fil-produzzjoni tal-iskis, u Elan Marine, kumpanija involuta fil-produzzjoni ta' opri tal-baħar. Iż-żewġ kumpaniji, li jinsabu f'reġjun eliġibbli għall-għajnuna reġjonali skont l-Artikolu 107(3)(a) tat-TFUE, huma 100 % proprjetà ta' Elan Skupina, li fl-istess ħin hija proprjetà ta' diversi kumpaniji tal-Istat. Elan Skupina u ż-żewġ sussidjarji tagħha kienu ilhom jitħabtu finanzjarjament għal ħafna snin. Għaldaqstant, fl-2007 u fl-2008, il-kumpaniji tal-Istat li kienu proprjetarji ta' Elan Skupina, ipprovdewlha żewġ injezzjonijiet tal-kapital ta' EUR 10 miljun kull waħda, li minnhom Elan Skupina tefgħet madwar EUR 11,7 miljun f'Elan Ski. L-ammont ta' EUR 8,3 miljun li kien fadal ġie trasferit lill-Elan Marine.

III.   VALUTAZZJONI

Dawn l-injezzjonijiet tal-kapital jistgħu jwasslu għall-għajnuna mill-Istat skont it-tifsira tal-Artikolu 107(1) tat-TFUE. Minħabba li ġew meħuda mill-kumpaniji tal-Istat, jidhru li huma attribwiti lill-Istat Sloven. Barra minn hekk, dawn possibbilment taw vantaġġ lill-kumpanija li fl-istat attwali tagħha ma kellhiex aċċess faċli għall-kapital u għall-kreditu. F'każ li l-miżuri inkwistjoni għandhom jiġu kkunsidrati bħala għajnuna mill-Istat, il-Kummissjoni trid tivverifika jekk għajnuna bħal din tistax tkun kumpatibbli jew le skont l-Artikoli 107(2) jew 107(3) tat-TFUE. S'issa, il-Kummissjoni m'għandhiex biżżejjed informazzjoni sabiex tasal għall-konklużjoni dwar il-kumpatibbiltà tal-miżuri inkwistjoni.

IV.   KONKLUŻJONI

Fid-dawl tal-kunsiderazzjonijiet li qegħdin isiru hawn fuq, il-Kummissjoni għandha tiftaħ il-proċedura ta' investigazzjoni formali prevista fl-Artikolu 108(2) tat-TFUE b'rabta mal-miżuri deskritti.

TEST TAL-ITTRA

“Komisija želi obvestiti Slovenijo, da je po proučitvi informacij o zgoraj navedenih ukrepih, ki jih je prejela od slovenskih organov, sklenila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (1).

1.   POSTOPEK

| (1) | Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči. |
| --- | --- |

(1)

Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči.

| (2) | Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010. |
| --- | --- |

(2)

Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010.

2.   UPRAVIČENCI

2.1   Elan Ski

| (3) | Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo. |
| --- | --- |

(3)

Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo.

| (4) | Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3). |
| --- | --- |

(4)

Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3).

| (5) | Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij. |
| --- | --- |

(5)

Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij.

| (6) | Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo. |
| --- | --- |

(6)

Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo.

2.2   Elan Marine

| (7) | Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo. |
| --- | --- |

(7)

Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo.

2.3   Elan Skupina

| (8) | Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o. |
| --- | --- |

(8)

Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o.

| (9) | Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi). |
| --- | --- |

(9)

Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi).

| (10) | Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:






  — | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- | --- |

(10)

Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:

—

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju),

| — | poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS), |
| --- | --- |

—

poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS),

| — | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja, |
| --- | --- |

—

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja,

| — | Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- |

—

Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju),

| — | Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti. |
| --- | --- |

—

Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti.

Razpredelnica 1:   Lastniška struktura januarja 2009

Image

| (11) | Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

  Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih









  Subjekt | 1. januar 2007 | Po 1. ukrepu
  (april 2008) | Po 2. ukrepu
  (januar 2009) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitalska družba | 30,5 % | 47,3 % | 47,3 % |
| KAD-PPS | 10,3 % | 10,3 % | 10,3 % |
| DSU | 17,3 % | 17,3 % | 17,3 % |
| Triglav Naložbe | 13,2 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Zavarovalnica Triglav | 11,9 % | 11,9 % | 11,9 % |
| KD Kapital | 16,8 % | 0 % | 0 % |
| Domnevno skupno državno lastništvo | 83,2 % | 100 % | 100 % |

(11)

Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih

Subjekt

1. januar 2007

Po 1. ukrepu

(april 2008)

Po 2. ukrepu

(januar 2009)

Kapitalska družba

30,5 %

47,3 %

47,3 %

KAD-PPS

10,3 %

10,3 %

10,3 %

DSU

17,3 %

17,3 %

17,3 %

Triglav Naložbe

13,2 %

13,2 %

13,2 %

Zavarovalnica Triglav

11,9 %

11,9 %

11,9 %

KD Kapital

16,8 %

0 %

0 %

Domnevno skupno državno lastništvo

83,2 %

100 %

100 %

3.   OPIS UKREPOV

3.1   Dokapitalizacija leta 2007 (Ukrep 1)

| (12) | Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje. |
| --- | --- |

(12)

Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje.

| (13) | Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4). |
| --- | --- |

(13)

Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4).

| (14) | Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS). |
| --- | --- |

(14)

Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS).

| (15) | Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR. |
| --- | --- |

(15)

Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR.

3.2   Dokapitalizacija leta 2008 (Ukrep 2)

| (16) | Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci. |
| --- | --- |

(16)

Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci.

| (17) | Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. |
| --- | --- |

(17)

Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS.

| (18) | Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR. |
| --- | --- |

(18)

Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR.

| (19) | V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina.

4.   OCENA

| (20) | Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(20)

Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju).

4.1   Podjetje v težavah

| (21) | V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah.

| (22) | V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub. |
| --- | --- |

(22)

V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub.

| (23) | Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘. |
| --- | --- |

(23)

Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘.

| (24) | Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008. |
| --- | --- |

(24)

Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008.

4.2   Obstoj državne pomoči

| (25) | Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(25)

Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

4.2.1   Državna sredstva in odgovornost države

| (26) | Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11). |
| --- | --- |

(26)

Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11).

| (27) | Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava.

| (28) | Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država.

| (29) | Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija.

| (30) | Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave. |
| --- | --- |

(30)

Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave.

4.2.2   Prednost

| (31) | V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti. |
| --- | --- |

(31)

V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti.

| (32) | Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.






  — | Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi. |
| --- | --- | --- |

(32)

Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.

—

Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi.

| — | Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava. |
| --- | --- |

—

Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava.

| (33) | Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.






  — | Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb. |
| --- | --- | --- |

(33)

Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.

—

Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb.

| — | Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb.

| — | Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij. |
| --- | --- |

—

Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij.

| — | Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena. |
| --- | --- |

—

Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena.

| — | Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno. |
| --- | --- |

—

Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno.

| (34) | Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let.

| (35) | Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki. |
| --- | --- |

(35)

Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki.

4.2.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (36) | Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki. |
| --- | --- |

(36)

Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki.

4.2.4   Sklepna ugotovitev glede obstoja državne pomoči

| (37) | Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(37)

Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

4.3   Združljivost pomoči

| (38) | Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(38)

Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (39) | Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov. |
| --- | --- |

(39)

Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov.

4.3.1   Smernice za reševanje in prestrukturiranje

| (40) | Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje.

| (41) | V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje.

| (42) | Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(42)

Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe.

| (43) | V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.






  — | Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- | --- |

(43)

V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.

—

Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| — | Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto. |
| --- | --- |

—

Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto.

| — | Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež. |
| --- | --- |

—

Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež.

| — | Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo. |
| --- | --- |

—

Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo.

| (44) | Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(44)

Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje.

| (45) | Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje.

4.3.2   Regionalna pomoč

| (46) | Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči.

| (47) | Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(47)

Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (48) | Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma. |
| --- | --- |

(48)

Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma.

Odločitev

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s postopkom iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija poziva Slovenijo, da predloži svoje pripombe in zagotovi vse informacije, ki bi lahko pomagale pri oceni pomoči, v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa. Informacije morajo zlasti vsebovati:

informacije glede družb DSU, Triglav naložbe oziroma Zavarovalnica Triglav:

| — | prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije,

| — | prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve, |
| --- | --- |

—

prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve,

| — | prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete, |
| --- | --- |

—

prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete,

| — | prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave; |
| --- | --- |

—

prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave;

informacije glede nakupa delnic družbe KD Kapital v družbi Elan Skupina s strani Kapitalske družbe:

| — | prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic,

| — | poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital. |
| --- | --- |

—

poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital.

Komisija poziva slovenske državne organe, da takoj posredujejo izvod tega dopisa morebitnemu prejemniku pomoči.

Komisija bi želela opomniti Slovenijo, da ima člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije odložilni učinek, in opozoriti na člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, ki določa, da se lahko od prejemnika izterja vsa nezakonita pomoč.

Komisija opozarja Slovenijo, da bo zainteresirane stranke obvestila z objavo tega dopisa in njegovega povzetka v Uradnem listu Evropske unije. Obvestila bo tudi vse zainteresirane stranke v državah članicah Efte, ki so podpisnice sporazuma EGP, z objavo obvestila v Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije, z izvodom tega dopisa pa bo obvestila tudi nadzorni organ Efte. Vse zainteresirane stranke bodo pozvane, da oddajo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega obvestila.”

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tej odločitvi je treba sklicevanje na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumeti kot sklicevanje na člen 87 oziroma 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

2

(3)  Informacije s slovenske vladne spletne strani: http://www.slovenia.si/

3

(4)  Kleine Zeitung, 23. avgusta 2007, ‚Elan rutscht immer tiefer in die roten Zahlen‘ (Elan še naprej drsi v rdeče številke).

4

(5)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2), podaljšane s Sporočilom Komisije o podaljšanju smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 156, 9.7.2009, str. 3).

5

(6)  Elan Ski: kapital 31.12.2006: 36,5 milijona EUR; 31.12.2007: 25,3 milijona EUR; 31.12.2008: 24,1 milijona EUR; Elan Marine: kapital 31.12.2006: 5,6 milijona EUR; 31.12.2007: 5,3 milijona EUR; 31.12.2008: 3,6 milijona EUR.

6

(7)  Neto izguba leta 2006: 0,472 milijona EUR; 2007: 6,674 milijona EUR; 2008: 12,971 milijona EUR.

7

(8)  Neto dobiček leta 2006: 1,2 milijona EUR; neto izguba leta 2007: 0,305 milijona EUR; 2008: 10,214 milijona EUR.

8

(9)  Elan Ski: promet leta 2005: 66 milijonov EUR; 2006: 48 milijonov EUR; 2007: 40 milijonov EUR; 2008: 38 milijonov EUR; 2009: 36 milijonov EUR; Elan Marine: promet leta 2006: 31,8 milijona EUR; 2007: 38,6 milijona EUR; 2008: 25,9 milijona EUR.

9

(10)  Poleg dveh morebitnih upravičenk je imela izgubo tudi njuna materinska družba Elan Skupina, in sicer 8,4 milijona EUR leta 2007 in 12 milijonov EUR leta 2008. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij je bila ta izguba posledica slabega poslovanja družbe Elan Ski.

10

(11)  Zadeva C-482/99, Francoska republika proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

11

(12)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

12

(13)  Zadeva T-228/99, WestLB proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435.

13

(14)  Glej zadevo C-303/88, Italijanska republika proti Komisiji – državna pomoč podjetjem na področju tekstila in oblačil (ENI Lanerossi), Recueil 1991, str. I-1433.

14

---

| 18.8.2010 | MT | Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

MT

Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea

C 223/15

---

Avviż tal-Gvern tar-Renju Unit dwar id-Direttiva Nru 94/22/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta' Mejju 1994 dwar il-kondizzjonijiet għall-għoti u l-użu ta’ awtorizzazzjonijiet għall-prospettar, l-esplorazzjoni u l-l-produzzjoni tal-idrokarburi

(Test b’relevanza għaż-ŻEE)

2010/C 223/05

Avviż ta' offerta mhux komuni tar-renju unit dwar il-blokka fil-baħar 103/1

Dipartiment għall-enerġija u l-bidla fil-klima

Il-“Petroleum Act” (L-Att dwar iż-Żejt mhux raffinat) tal-1998

Opportunità ta' Ħruġ ta' Liċenzji għat-Tiftix taż-Żejt fil-Baħar

| 1. | Is-Segretarju tal-Istat għall-Enerġija u l-Bidla fil-Klima jistieden lil dawk interessati biex japplikaw għal Liċenzji ta' Produzzjoni fil-Baħar għall-blokka 103/1 tal-Pjattaforma Kontinentali tar-Renju Unit. |
| --- | --- |

1.

Is-Segretarju tal-Istat għall-Enerġija u l-Bidla fil-Klima jistieden lil dawk interessati biex japplikaw għal Liċenzji ta' Produzzjoni fil-Baħar għall-blokka 103/1 tal-Pjattaforma Kontinentali tar-Renju Unit.

| 2. | Din il-blokka tidher fuq mappa li ġiet iddepożitata għand id-Dipartiment għall-Enerġija u l-Bidla fil-Klima (DECC), fejn tista' tiġi murija b'appuntament minn qabel (Tel. +44 3000686042) bejn id-9.15 am u l-4.45 pm, mit-Tnejn sal-Ġimgħa matul il-perjodu ta' dan l-avviż. |
| --- | --- |

2.

Din il-blokka tidher fuq mappa li ġiet iddepożitata għand id-Dipartiment għall-Enerġija u l-Bidla fil-Klima (DECC), fejn tista' tiġi murija b'appuntament minn qabel (Tel. +44 3000686042) bejn id-9.15 am u l-4.45 pm, mit-Tnejn sal-Ġimgħa matul il-perjodu ta' dan l-avviż.

| 3. | Id-dettalji kollha tal-offerta, inkluża mappa tal-art li qed tiġi offruta u tagħrif dwar il-liċenzji, it-termini li se jinkludu dawk il-liċenzji, u kif wieħed għandu japplika, huma disponibbli fil-websajt tal-Unità tal-Iżvilupp tal-Enerġija (EDU) (ara hawn taħt). |
| --- | --- |

3.

Id-dettalji kollha tal-offerta, inkluża mappa tal-art li qed tiġi offruta u tagħrif dwar il-liċenzji, it-termini li se jinkludu dawk il-liċenzji, u kif wieħed għandu japplika, huma disponibbli fil-websajt tal-Unità tal-Iżvilupp tal-Enerġija (EDU) (ara hawn taħt).

| 4. | L-applikazzjonijiet kollha se jiġu ġġudikati skont it-termini tal-“Hydrocarbons Licensing Directive Regulations” 1995 (S.I. 1995 Nru 1434) u fl-isfond tal-ħtieġa kontinwa għal tiftix komprensiv, effiċjenti, sikur u bla telf ta’ żmien sabiex ikunu identifikati r-riżorsi taż-żejt u l-gass tar-Renju Unit filwaqt li jitqiesu kif xieraq il-kunsiderazzjonijiet ambjentali. |
| --- | --- |

4.

L-applikazzjonijiet kollha se jiġu ġġudikati skont it-termini tal-“Hydrocarbons Licensing Directive Regulations” 1995 (S.I. 1995 Nru 1434) u fl-isfond tal-ħtieġa kontinwa għal tiftix komprensiv, effiċjenti, sikur u bla telf ta’ żmien sabiex ikunu identifikati r-riżorsi taż-żejt u l-gass tar-Renju Unit filwaqt li jitqiesu kif xieraq il-kunsiderazzjonijiet ambjentali.

Applikazzjonijiet

| 5. | Se jiġu aċċettati biss applikazzjonijiet għal Liċenzji Tradizzjonali. L-applikazzjonijiet se jiġu ġġudikati fuq il-bażi tal-kriterji li ġejjin:






  (a) | il-vijabilità finanzjarja tal-applikant u l-kapaċità finanzjarja tiegħu li jwettaq l-attivitajiet li jkunu permessi skont il-liċenzja waqt il-perjodu inizjali, inkluż il-programm ta’ ħidma mressaq għall-evalwazzjoni tal-potenzjal sħiħ tal-erja fi ħdan il-blokka li saret l-applikazzjoni għaliha; |
| --- | --- | --- |

5.

Se jiġu aċċettati biss applikazzjonijiet għal Liċenzji Tradizzjonali. L-applikazzjonijiet se jiġu ġġudikati fuq il-bażi tal-kriterji li ġejjin:

(a)

il-vijabilità finanzjarja tal-applikant u l-kapaċità finanzjarja tiegħu li jwettaq l-attivitajiet li jkunu permessi skont il-liċenzja waqt il-perjodu inizjali, inkluż il-programm ta’ ħidma mressaq għall-evalwazzjoni tal-potenzjal sħiħ tal-erja fi ħdan il-blokka li saret l-applikazzjoni għaliha;

| (b) | il-kapaċità teknika tal-applikant li jwettaq attivitajiet li jkunu permessi mil-liċenzja waqt il-perjodu inizjali, inkluża l-identifikazzjoni ta’ prospetti ta’ idrokarbonji fi ħdan il-blokka li saret l-applikazzjoni għaliha. Il-kapaċità teknika se tiġi vvalutata parzjalment fuq il-kwalità tal-analiżi relatata mal-blokka; |
| --- | --- |

(b)

il-kapaċità teknika tal-applikant li jwettaq attivitajiet li jkunu permessi mil-liċenzja waqt il-perjodu inizjali, inkluża l-identifikazzjoni ta’ prospetti ta’ idrokarbonji fi ħdan il-blokka li saret l-applikazzjoni għaliha. Il-kapaċità teknika se tiġi vvalutata parzjalment fuq il-kwalità tal-analiżi relatata mal-blokka;

| (c) | il-mod li bih l-applikant jipproponi li jwettaq l-attivitajiet li jkunu permessi skont il-liċenzja, inkluż il-kwalità tal-programm ta’ ħidma imressaq għall-evalwazzjoni tal-potenzjal sħiħ taż-żona li saret l-applikazzjoni għaliha; |
| --- | --- |

(c)

il-mod li bih l-applikant jipproponi li jwettaq l-attivitajiet li jkunu permessi skont il-liċenzja, inkluż il-kwalità tal-programm ta’ ħidma imressaq għall-evalwazzjoni tal-potenzjal sħiħ taż-żona li saret l-applikazzjoni għaliha;

| (d) | fejn l-applikant ikollu jew kellu liċenzja mogħtija taħt jew ittrattata daqslikieku ngħatat taħt il-“Petroleum Act” tal-1998, kwalunkwe nuqqas ta’ effiċjenza u ta’ responsabbiltà murija mill-applikant f’operazzjonijiet skont dik il-liċenzja. |
| --- | --- |

(d)

fejn l-applikant ikollu jew kellu liċenzja mogħtija taħt jew ittrattata daqslikieku ngħatat taħt il-“Petroleum Act” tal-1998, kwalunkwe nuqqas ta’ effiċjenza u ta’ responsabbiltà murija mill-applikant f’operazzjonijiet skont dik il-liċenzja.

| 6. | L-operatur propost f'kull grupp ta' applikanti (inkluża kwalunkwe kumpanija li hija applikant uniku) għandu jressaq dikjarazzjoni tal-politika ambjentali ġenerali tiegħu għat-twettiq ta' attivitajiet liċenzjati fiż-żoni qrib il-baħar. |
| --- | --- |

6.

L-operatur propost f'kull grupp ta' applikanti (inkluża kwalunkwe kumpanija li hija applikant uniku) għandu jressaq dikjarazzjoni tal-politika ambjentali ġenerali tiegħu għat-twettiq ta' attivitajiet liċenzjati fiż-żoni qrib il-baħar.

| 7. | Is-Segretarju tal-Istat mhux se jagħti liċenzja jekk fl-istess ħin ma jkunx lest japprova lill-operatur li jkun għażel l-applikant. Qabel ma japprova operatur, is-Segretarju tal-Istat għandu jkun sodisfatt li dak li ġie nnominat ikun kompetenti fl-ippjanar u fil-ġestjoni tal-operazzjonijiet ta’ tħaffir, f’termini tal-għadd, tal-esperjenza u tat-taħriġ tal-persunal tiegħu, fil-proċeduri u l-metodoloġiji proposti, fit-tfassil tal-istruttura tal-kmand tiegħu, fir-relazzjonijiet mal-kuntratturi u fl-istrateġija kumplessiva tal-kumpanija. Meta jkun qed jikkunsidra operatur propost, is-Segretarju tal-Istat se jqis kemm informazzjoni ġdida ppreżentata fl-applikazzjoni kif ukoll ir-rekord ta’ dak li ġie nnominat bħala operatur, kemm fi ħdan ir-Renju Unit kif ukoll lilhinn minnu. |
| --- | --- |

7.

Is-Segretarju tal-Istat mhux se jagħti liċenzja jekk fl-istess ħin ma jkunx lest japprova lill-operatur li jkun għażel l-applikant. Qabel ma japprova operatur, is-Segretarju tal-Istat għandu jkun sodisfatt li dak li ġie nnominat ikun kompetenti fl-ippjanar u fil-ġestjoni tal-operazzjonijiet ta’ tħaffir, f’termini tal-għadd, tal-esperjenza u tat-taħriġ tal-persunal tiegħu, fil-proċeduri u l-metodoloġiji proposti, fit-tfassil tal-istruttura tal-kmand tiegħu, fir-relazzjonijiet mal-kuntratturi u fl-istrateġija kumplessiva tal-kumpanija. Meta jkun qed jikkunsidra operatur propost, is-Segretarju tal-Istat se jqis kemm informazzjoni ġdida ppreżentata fl-applikazzjoni kif ukoll ir-rekord ta’ dak li ġie nnominat bħala operatur, kemm fi ħdan ir-Renju Unit kif ukoll lilhinn minnu.

Tagħrif

| 8. | Iktar tagħrif li jispjega l-kriterji li jakkumpanjaw din l-offerta jista' jinkiseb mill-websajt tal-Unità tal-Iżvilupp tal-Enerġija (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

8.

Iktar tagħrif li jispjega l-kriterji li jakkumpanjaw din l-offerta jista' jinkiseb mill-websajt tal-Unità tal-Iżvilupp tal-Enerġija (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/

Liċenzji

| 9. | Sakemm ma jkunx hemm bżonn ta' evalwazzjoni ambjentali għal blokk partikolari, (ara l-Paragrafu 12 iktar 'l isfel), meta s-Segretarju tal-Istat joffri liċenzja skont din l-istedina, din l-offerta għandha ssir fi żmien tnax–il xahar mid-data ta' dan l-Avviż. |
| --- | --- |

9.

Sakemm ma jkunx hemm bżonn ta' evalwazzjoni ambjentali għal blokk partikolari, (ara l-Paragrafu 12 iktar 'l isfel), meta s-Segretarju tal-Istat joffri liċenzja skont din l-istedina, din l-offerta għandha ssir fi żmien tnax–il xahar mid-data ta' dan l-Avviż.

| 10. | Is-Segretarju tal-Istat ma jaċċetta l-ebda responsabbiltà għal kwalunkwe spejjeż imġarrba mill-applikant meta dan iqis l-applikazzjoni tiegħu jew meta japplika. |
| --- | --- |

10.

Is-Segretarju tal-Istat ma jaċċetta l-ebda responsabbiltà għal kwalunkwe spejjeż imġarrba mill-applikant meta dan iqis l-applikazzjoni tiegħu jew meta japplika.

Evalwazzjonijiet Ambjentali

| 11. | Is-Segretarju tal-Istat wettaq Valutazzjoni Strateġika Ambjentali (SEA) li, fost żoni oħra, tkopri l-erja li se tiġi offruta għall-istandard rikjest fid-Direttiva 2001/42/KE dwar il-Valutazzjoni tal-Effetti ta’ Ċerti Pjanijiet u Programmi fuq l-Ambjent.
  Ir-riżultati ta' dik l-SEA jistgħu jinstabu fil-websajt tad-DECC dwar l-SEA fuq l-enerġija ġejja mill-baħar: http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php |
| --- | --- |

11.

Is-Segretarju tal-Istat wettaq Valutazzjoni Strateġika Ambjentali (SEA) li, fost żoni oħra, tkopri l-erja li se tiġi offruta għall-istandard rikjest fid-Direttiva 2001/42/KE dwar il-Valutazzjoni tal-Effetti ta’ Ċerti Pjanijiet u Programmi fuq l-Ambjent.

Ir-riżultati ta' dik l-SEA jistgħu jinstabu fil-websajt tad-DECC dwar l-SEA fuq l-enerġija ġejja mill-baħar: http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php

| 12. | Liċenzji skont din l-istedina se jkunu offruti biss jekk (a) l-attivitajiet li għandhom jitwettqu skont il-liċenzja probabbilment mhux se jkollhom effett sinifikanti fuq il-ġestjoni ta' Żona ta' Konservazzjoni Speċjali (SAC) jew ta' Żona ta' Protezzjoni Speċjali (SPA) jew (b) Evalwazzjoni Xierqa skont id-Direttiva dwar il-Ħabitats tkun żgurat li l-attivitajiet mhux se jkollhom effetti negattivi fuq SACs jew SPAs bħal dawn; jew (c) meta l-attivitajiet huma meqjusa li se jikkaġunaw effetti negattivi, jekk (i)ikun hemm raġunijiet imperattivi ta' interess pubbliku ġenerali għall-ħruġ tal-liċenzja, (ii) ikunu se jittieħdu miżuri ta' kumpens xierqa, u (iii) jekk m'hemmx soluzzjonijiet alternattivi. |
| --- | --- |

12.

Liċenzji skont din l-istedina se jkunu offruti biss jekk (a) l-attivitajiet li għandhom jitwettqu skont il-liċenzja probabbilment mhux se jkollhom effett sinifikanti fuq il-ġestjoni ta' Żona ta' Konservazzjoni Speċjali (SAC) jew ta' Żona ta' Protezzjoni Speċjali (SPA) jew (b) Evalwazzjoni Xierqa skont id-Direttiva dwar il-Ħabitats tkun żgurat li l-attivitajiet mhux se jkollhom effetti negattivi fuq SACs jew SPAs bħal dawn; jew (c) meta l-attivitajiet huma meqjusa li se jikkaġunaw effetti negattivi, jekk (i)ikun hemm raġunijiet imperattivi ta' interess pubbliku ġenerali għall-ħruġ tal-liċenzja, (ii) ikunu se jittieħdu miżuri ta' kumpens xierqa, u (iii) jekk m'hemmx soluzzjonijiet alternattivi.

| 13. | Amministrazzjoni tal-Liċenzji: Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW, UNITED KINGDOM (Tel. +44 3000686042, Fax +44 3000685129).
  Il-websajt tal-Unità tal-Iżvilupp tal-Enerġija (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

13.

Amministrazzjoni tal-Liċenzji: Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW, UNITED KINGDOM (Tel. +44 3000686042, Fax +44 3000685129).

Il-websajt tal-Unità tal-Iżvilupp tal-Enerġija (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/

---