# Euroopa Liidu L 141/2020

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 141 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 63. aastakäik5. mai 2020 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 141

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

63. aastakäik5. mai 2020

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/611, 30. aprill 2020, millega kehtestatakse uuesti teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Malaisiast lähetatud rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte | 1 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv (EL) 2020/612, 4. mai 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (
  1
  ) | 9 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2020/613, 7. veebruar 2020, meetme SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007) kohta, mida Saksamaa rakendas äriühingu Deutsche Post AG kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 593 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/614, 30. aprill 2020, millega muudetakse otsust (EL) 2019/1311 suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide kolmanda seeria kohta (EKP/2020/25) | 28 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/611, 30. aprill 2020, millega kehtestatakse uuesti teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Malaisiast lähetatud rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte

1

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv (EL) 2020/612, 4. mai 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (
  1
  )

1

9

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2020/613, 7. veebruar 2020, meetme SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007) kohta, mida Saksamaa rakendas äriühingu Deutsche Post AG kasuks
  (teatavaks tehtud numbri C(2020) 593 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 593 all)

1

12

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/614, 30. aprill 2020, millega muudetakse otsust (EL) 2019/1311 suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide kolmanda seeria kohta (EKP/2020/25)

28

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 6. veebruari 2020. aasta määruse (EL) 2020/171 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XIV lisa) parandus ( ELT L 35, 7.2.2020 ) | 37 |

Parandused

*

Komisjoni 6. veebruari 2020. aasta määruse (EL) 2020/171 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XIV lisa) parandus ( ELT L 35, 7.2.2020 )

( ELT L 35, 7.2.2020 )

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2020/611,

30. aprill 2020,

millega kehtestatakse uuesti teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Malaisiast lähetatud rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping“),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (edaspidi „alusmäärus“), (1) eriti selle artiklit 13 ja artikli 14 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 91/2009 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks“ ning meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks“. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 91/2009 (2) lõpliku dumpinguvastase tollimaksu teatavate Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“) pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes. Edaspidi nimetatakse neid meetmeid „esialgseteks meetmeteks“ ning meetmete kehtestamise aluseks olnud uurimist „esialgseks uurimiseks“.

2

| (2) | Komisjon sai pärast lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist tõendeid, et nimetatud meetmetest hoitakse kõrvale toote ümberlaadimise kaudu Malaisias. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon sai pärast lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist tõendeid, et nimetatud meetmetest hoitakse kõrvale toote ümberlaadimise kaudu Malaisias.

| (3) | Seetõttu algatas komisjon 28. novembril 2010. aastal määrusega (EL) nr 966/2010 (3) uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest (edaspidi „meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimine“). |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu algatas komisjon 28. novembril 2010. aastal määrusega (EL) nr 966/2010 (3) uurimise seoses võimaliku kõrvalehoidmisega määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest (edaspidi „meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimine“).

3

| (4) | Nõukogu laiendas 26. juulil 2011. aastal rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 (4) (edaspidi „meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev määrus“) määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu laiendas 26. juulil 2011. aastal rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 (4) (edaspidi „meetmetest kõrvalehoidmist käsitlev määrus“) määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu teatavate Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte.

4

| (5) | Komisjon tunnistas 27. veebruaril 2016. aastal määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud ning rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 laiendatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2016/278 (5) kehtetuks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tunnistas 27. veebruaril 2016. aastal määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud ning rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011 laiendatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2016/278 (5) kehtetuks.

5

| (6) | Euroopa Kohus tunnistas kohtuasjas C-644/17: Eurobolt (6)3. juulil 2019 tehtud otsusega rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 kehtetuks, kuna see võeti vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (7) artikli 15 lõikes 2 sätestatud konsultatsioonimenetlust rikkudes. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Kohus tunnistas kohtuasjas C-644/17: Eurobolt (6)3. juulil 2019 tehtud otsusega rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 kehtetuks, kuna see võeti vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (7) artikli 15 lõikes 2 sätestatud konsultatsioonimenetlust rikkudes.

Eurobolt

6

7

2.   EUROOPA KOHTU POOLT KOHTUASJAS C-644/17:EUROBOLT TEHTUD KOHTUOTSUSE RAKENDAMINE

EUROOPA KOHTU POOLT KOHTUASJAS C-644/17:EUROBOLT

| (7) | Euroopa Kohtu otsuse kohaselt on määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõikes 2 ette nähtud nõue edastada nõuandekomiteele kogu asjakohane teave hiljemalt kümme tööpäeva enne selle komitee koosolekut selline oluline vorminõue, mille rikkumine toob kaasa asjaomase akti tühisuse (8). Kohtu sõnul oli seda sätet rikutud, kuna Malaisiast pärit kinnitusdetailide Madalmaade importija Eurobolti märkusi ei edastatud liikmesriikidele hiljemalt kümme tööpäeva enne nõuandekomitee koosolekut. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Kohtu otsuse kohaselt on määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõikes 2 ette nähtud nõue edastada nõuandekomiteele kogu asjakohane teave hiljemalt kümme tööpäeva enne selle komitee koosolekut selline oluline vorminõue, mille rikkumine toob kaasa asjaomase akti tühisuse (8). Kohtu sõnul oli seda sätet rikutud, kuna Malaisiast pärit kinnitusdetailide Madalmaade importija Eurobolti märkusi ei edastatud liikmesriikidele hiljemalt kümme tööpäeva enne nõuandekomitee koosolekut.

8

| (8) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 266 kohaselt peavad liidu institutsioonid võtma Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmiseks vajalikud meetmed. Seepärast taasalustas komisjon 27. augustil 2019 meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist, et kõrvaldada Euroopa Kohtu tuvastatud õigusvastasus (9). |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 266 kohaselt peavad liidu institutsioonid võtma Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmiseks vajalikud meetmed. Seepärast taasalustas komisjon 27. augustil 2019 meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist, et kõrvaldada Euroopa Kohtu tuvastatud õigusvastasus (9).

9

| (9) | Meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamine piirdus kohtuasjas C-644/17: Eurobolt tehtud Euroopa Kohtu otsuse rakendamisega, nimelt kõigi määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõikes 2 sätestatud nõuandekomitee menetlusest tulenevate menetlusnõuete järgimise tagamisega (10). See menetlus on vahepeal asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (11) artiklis 5 sätestatud komitee kontrollimenetlusega. |
| --- | --- |

(9)

Meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamine piirdus kohtuasjas C-644/17: Eurobolt tehtud Euroopa Kohtu otsuse rakendamisega, nimelt kõigi määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõikes 2 sätestatud nõuandekomitee menetlusest tulenevate menetlusnõuete järgimise tagamisega (10). See menetlus on vahepeal asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (11) artiklis 5 sätestatud komitee kontrollimenetlusega.

Eurobolt

10

11

| (10) | Sel puhul tuleb märkida, et Euroopa Liidu õigusakte võetakse vastu vastavalt menetlusnormidele, mis kehtivad nende vastuvõtmise ajal. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõige 2 sellisena, nagu see kehtis uurimise ajal, tunnistati kehtetuks. Seega saab käesolevat meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamise menetlust (mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3) tulenevalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 2 kehtetuks tunnistamisest sellisena, nagu seda kohaldati rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 vastuvõtmise ajal, viia läbi ainult praegu kehtiva kõrvalehoidmise meetmete kehtestamiseks ettenähtud komiteemenetluse alusel (12). Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (muudetud ja kodifitseeritud määrusega (EL) 2016/1036) artikli 15 lõikele 3 tuleb taasalustamisel järgida menetlust vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 5. |
| --- | --- |

(10)

Sel puhul tuleb märkida, et Euroopa Liidu õigusakte võetakse vastu vastavalt menetlusnormidele, mis kehtivad nende vastuvõtmise ajal. Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõige 2 sellisena, nagu see kehtis uurimise ajal, tunnistati kehtetuks. Seega saab käesolevat meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamise menetlust (mis algatati vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõikele 3) tulenevalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 2 kehtetuks tunnistamisest sellisena, nagu seda kohaldati rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 vastuvõtmise ajal, viia läbi ainult praegu kehtiva kõrvalehoidmise meetmete kehtestamiseks ettenähtud komiteemenetluse alusel (12). Vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 (muudetud ja kodifitseeritud määrusega (EL) 2016/1036) artikli 15 lõikele 3 tuleb taasalustamisel järgida menetlust vastavalt määruse (EL) nr 182/2011 artiklile 5.

12

3.   VÄIDETE HINDAMINE

VÄIDETE HINDAMINE

3.1.   Meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise käigus esitatud väited

Meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise käigus esitatud väited

| (11) | Eurobolt seadis 13. juunil 2011 esitatud märkustes kahtluse alla määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 komisjonipoolse tõlgenduse kaks aspekti. Esiteks väitis ta, et laiendatud meetmeid ei tohiks kohaldada asjaomase toote suhtes, kui see on tegelikult Malaisia päritolu. Teiseks seadis Eurobolt kahtluse alla komisjoni volituse väita meetmetest kõrvalehoidmisega seotud ex officio uurimise käigus kahju tekkimist esialgse uurimise andmete alusel, esitamata tõendeid kahju tekkimise kohta. |
| --- | --- |

(11)

Eurobolt seadis 13. juunil 2011 esitatud märkustes kahtluse alla määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 komisjonipoolse tõlgenduse kaks aspekti. Esiteks väitis ta, et laiendatud meetmeid ei tohiks kohaldada asjaomase toote suhtes, kui see on tegelikult Malaisia päritolu. Teiseks seadis Eurobolt kahtluse alla komisjoni volituse väita meetmetest kõrvalehoidmisega seotud ex officio uurimise käigus kahju tekkimist esialgse uurimise andmete alusel, esitamata tõendeid kahju tekkimise kohta.

ex officio

| (12) | Komisjon märkis, et kumbki väide ei olnud otsuse rakendamise puhul asjakohane. Eurobolti märkused olid seega seotud küsimustega, mis jäävad väljapoole täitemenetluse kohaldamisala. Igal juhul oli võimalik väited ka sisuliselt tagasi lükata. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon märkis, et kumbki väide ei olnud otsuse rakendamise puhul asjakohane. Eurobolti märkused olid seega seotud küsimustega, mis jäävad väljapoole täitemenetluse kohaldamisala. Igal juhul oli võimalik väited ka sisuliselt tagasi lükata.

| (13) | Eurobolti esimese väite puhul ja nagu on märgitud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse põhjenduses 46, võimaldab alusmääruse artikli 13 lõige 1 laiendada meetmeid samasuguse toote importimisele kolmandatest riikidest. Alusmääruse artikli 13 lõige 4 lubab teha erandeid kõnealustest kolmandast riigist pärit tegelikele tootjatele. Kuna meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks kõrvalehoidmine kooskõlas Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Malaisia ametivõimude tehtud uurimiste tulemustega, laiendati meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse artikliga 1 dumpinguvastaseid meetmeid Malaisiast lähetatud toodete impordile. Kuid laiendatud meetmetest anti vabastus igale ettevõttele, kes oli tõendanud, et ta oli tegelik Malaisia tootja. Lisaks sellele oli meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse artikli 2 alusel võimalik esitada taotlusi tulevaste vabastuste andmiseks. Seega, kuna tehti kindlaks Hiinast pärit toodete ümberlaadimine Malaisias (vt meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse põhjendused 34 ja 45) ja tegelike Malaisia tootjate ekspordile anti vabastus laiendatud meetmetest, lükati Eurobolti esimene väide tagasi. |
| --- | --- |

(13)

Eurobolti esimese väite puhul ja nagu on märgitud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse põhjenduses 46, võimaldab alusmääruse artikli 13 lõige 1 laiendada meetmeid samasuguse toote importimisele kolmandatest riikidest. Alusmääruse artikli 13 lõige 4 lubab teha erandeid kõnealustest kolmandast riigist pärit tegelikele tootjatele. Kuna meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise käigus tehti kindlaks kõrvalehoidmine kooskõlas Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) ja Malaisia ametivõimude tehtud uurimiste tulemustega, laiendati meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse artikliga 1 dumpinguvastaseid meetmeid Malaisiast lähetatud toodete impordile. Kuid laiendatud meetmetest anti vabastus igale ettevõttele, kes oli tõendanud, et ta oli tegelik Malaisia tootja. Lisaks sellele oli meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse artikli 2 alusel võimalik esitada taotlusi tulevaste vabastuste andmiseks. Seega, kuna tehti kindlaks Hiinast pärit toodete ümberlaadimine Malaisias (vt meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse põhjendused 34 ja 45) ja tegelike Malaisia tootjate ekspordile anti vabastus laiendatud meetmetest, lükati Eurobolti esimene väide tagasi.

| (14) | Eurobolti teise väite puhul tuleb märkida, et alusmääruse artikli 13 lõikega 1 nõutakse muu hulgas „[---] tõendeid kahju kohta või selle kohta, et tollimaksu parandav mõju on samasuguse toote hindade ja/või koguste tõttu ohustatud [---]“ (rõhuasetus on lisatud). Need kaks nõuet ei ole kumulatiivsed. Meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse põhjendused 37 ja 38 näitavad, et kõrvalehoidmine ohustas algse määrusega kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju nii hindade kui ka koguste seisukohast. Seega ei olnud alusmääruse artiklis 13 sätestatud õiguslikud nõuded täidetud. Seetõttu ei olnud vajadust ega õiguslikku kohustust hinnata ega kasutada uuesti Hiinast importi käsitleva esialgse uurimise kahju tekitamise andmeid. Seetõttu lükati ka see väide tagasi. |
| --- | --- |

(14)

Eurobolti teise väite puhul tuleb märkida, et alusmääruse artikli 13 lõikega 1 nõutakse muu hulgas „[---] tõendeid kahju kohta või selle kohta, et tollimaksu parandav mõju on samasuguse toote hindade ja/või koguste tõttu ohustatud [---]“ (rõhuasetus on lisatud). Need kaks nõuet ei ole kumulatiivsed. Meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse põhjendused 37 ja 38 näitavad, et kõrvalehoidmine ohustas algse määrusega kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju nii hindade kui ka koguste seisukohast. Seega ei olnud alusmääruse artiklis 13 sätestatud õiguslikud nõuded täidetud. Seetõttu ei olnud vajadust ega õiguslikku kohustust hinnata ega kasutada uuesti Hiinast importi käsitleva esialgse uurimise kahju tekitamise andmeid. Seetõttu lükati ka see väide tagasi.

või

| (15) | Komisjon järeldas eespool märgitule tuginedes, et Eurobolti 13. juunil 2011. aastal esitatud märkusi oli nõuetekohaselt arvesse võetud ja et Eurobolti väiteid käsitleti meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevas määruses, eelkõige selle punktides 2.8 ja 4. Lisaks sellele on oluline märkida, et Eurobolt ei seadnud kahtluse alla Hiinast pärit toodete Malaisia kaudu ümberlaadimise tõendeid ega uurimistulemust, et ettevõtted, millelt Eurobolt asjaomast toodet hankis, olid esitanud komisjonile eksitavat teavet ja ei suutnud tõendada, et nad olid tegelikud Malaisia tootjad. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon järeldas eespool märgitule tuginedes, et Eurobolti 13. juunil 2011. aastal esitatud märkusi oli nõuetekohaselt arvesse võetud ja et Eurobolti väiteid käsitleti meetmetest kõrvalehoidmist käsitlevas määruses, eelkõige selle punktides 2.8 ja 4. Lisaks sellele on oluline märkida, et Eurobolt ei seadnud kahtluse alla Hiinast pärit toodete Malaisia kaudu ümberlaadimise tõendeid ega uurimistulemust, et ettevõtted, millelt Eurobolt asjaomast toodet hankis, olid esitanud komisjonile eksitavat teavet ja ei suutnud tõendada, et nad olid tegelikud Malaisia tootjad.

3.2.   Pärast taasalustamist esitatud väidete hindamine

Pärast taasalustamist esitatud väidete hindamine

| (16) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1374 (millega taasalustatakse meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist) kutsuti huvitatud isikuid esitama märkusi kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamise kohta. Oma märkused esitasid kaks isikut. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/1374 (millega taasalustatakse meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist) kutsuti huvitatud isikuid esitama märkusi kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamise kohta. Oma märkused esitasid kaks isikut.

| (17) | Eurobolt väitis, et Euroopa Kohtu poolt kindlaks tehtud määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 2 rikkumist ei saa tagantjärgi heastada, kuna tegemist on olulise vorminõude rikkumisega ja seetõttu muutub kehtetuks kogu algne meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimine. |
| --- | --- |

(17)

Eurobolt väitis, et Euroopa Kohtu poolt kindlaks tehtud määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 2 rikkumist ei saa tagantjärgi heastada, kuna tegemist on olulise vorminõude rikkumisega ja seetõttu muutub kehtetuks kogu algne meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimine.

| (18) | See väide on alusetu järgmistel põhjustel. Artikli 15 lõike 2 rikkumine ei muuda kehtetuks kogu menetlust, kuna Euroopa Kohtu poolt kindlaks tehtud ebaseaduslikkus ei olnud seotud kõrvalehoidmise alaste sisuliste järeldustega. Rikkumise saab seega heastada, taasalustades meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist sellest etapist, kus toimus ebaseaduslik tegevus. Selleks tuli edastada Eurobolti algsed märkused koos rakendusakti eelnõuga komiteele kooskõlas kõrvalehoidmise vastaste meetmete kehtestamiseks praegu kehtiva menetlusega. Sellele menetlusele on osutatud põhjenduses 10 eespool. Selleks et järgida asjaomase teabe komiteele laekumise suhtes kohaldatavat õigusaktides ettenähtud tähtaega, tuleb teave esitada hiljemalt 14 päeva enne kõnealuse komitee koosolekut. Sel moel saab liikmesriikide esindajatest koosnev komitee tutvuda kogu asjasse puutuva teabega, et liikmesriigid saaksid jõuda rakendusakti eelnõu asjus seisukohale. Nagu Euroopa Kohus on hiljuti kinnitanud, ei saa kehtetuks tunnistatud määruse kohaldamise ajal algatatud haldusmenetluse taasalustamist ja dumpinguvastaste imporditollimaksude uuesti kehtestamist pidada tagasiulatuva jõu puudumise põhimõttega vastuolus olevaks (13). |
| --- | --- |

(18)

See väide on alusetu järgmistel põhjustel. Artikli 15 lõike 2 rikkumine ei muuda kehtetuks kogu menetlust, kuna Euroopa Kohtu poolt kindlaks tehtud ebaseaduslikkus ei olnud seotud kõrvalehoidmise alaste sisuliste järeldustega. Rikkumise saab seega heastada, taasalustades meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimist sellest etapist, kus toimus ebaseaduslik tegevus. Selleks tuli edastada Eurobolti algsed märkused koos rakendusakti eelnõuga komiteele kooskõlas kõrvalehoidmise vastaste meetmete kehtestamiseks praegu kehtiva menetlusega. Sellele menetlusele on osutatud põhjenduses 10 eespool. Selleks et järgida asjaomase teabe komiteele laekumise suhtes kohaldatavat õigusaktides ettenähtud tähtaega, tuleb teave esitada hiljemalt 14 päeva enne kõnealuse komitee koosolekut. Sel moel saab liikmesriikide esindajatest koosnev komitee tutvuda kogu asjasse puutuva teabega, et liikmesriigid saaksid jõuda rakendusakti eelnõu asjus seisukohale. Nagu Euroopa Kohus on hiljuti kinnitanud, ei saa kehtetuks tunnistatud määruse kohaldamise ajal algatatud haldusmenetluse taasalustamist ja dumpinguvastaste imporditollimaksude uuesti kehtestamist pidada tagasiulatuva jõu puudumise põhimõttega vastuolus olevaks (13).

13

| (19) | Kui Euroopa Kohtu otsusega tunnistatakse dumpinguvastane määrus kehtetuks, siis on institutsioonil, kelle ülesanne on selle kohtuotsuse täitmine (praegusel juhul komisjon), võimalus jätkata menetlust kõnealuse määruse lähteetapis (14). Lisaks sellele, välja arvatud juhul, kui tuvastatud rikkumine toob endaga kaasa kogu menetluse õigusvastasuse, on institutsioonil võimalus kehtetuks tunnistatud õigusakti asendava uue akti vastuvõtmiseks jätkata menetlust selles etapis, milles rikkumine toimus (15). |
| --- | --- |

(19)

Kui Euroopa Kohtu otsusega tunnistatakse dumpinguvastane määrus kehtetuks, siis on institutsioonil, kelle ülesanne on selle kohtuotsuse täitmine (praegusel juhul komisjon), võimalus jätkata menetlust kõnealuse määruse lähteetapis (14). Lisaks sellele, välja arvatud juhul, kui tuvastatud rikkumine toob endaga kaasa kogu menetluse õigusvastasuse, on institutsioonil võimalus kehtetuks tunnistatud õigusakti asendava uue akti vastuvõtmiseks jätkata menetlust selles etapis, milles rikkumine toimus (15).

14

15

| (20) | Eurobolt väitis samuti, et komisjonil ei ole sobilik kehtestada uuesti kõrvalehoidmise vastaseid meetmeid, kuna need on pärast nende kehtestamist aegunud ja kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

(20)

Eurobolt väitis samuti, et komisjonil ei ole sobilik kehtestada uuesti kõrvalehoidmise vastaseid meetmeid, kuna need on pärast nende kehtestamist aegunud ja kehtetuks tunnistatud.

| (21) | Sel puhul tuleb märkida, et parandades menetlusvead ja kinnitades uurimise tulemused, mida ei seatud kõnealuse otsusega kahtluse alla, täidab komisjon kohustust kehtestada meetmed asjaomaste toodete sellise impordi suhtes, mis toimus kõnealuste meetmete kohaldamise ajal, s.o 27. juulist 2011 kuni 27. veebruarini 2016. Seetõttu lükkas komisjon Eurobolti väite tagasi. |
| --- | --- |

(21)

Sel puhul tuleb märkida, et parandades menetlusvead ja kinnitades uurimise tulemused, mida ei seatud kõnealuse otsusega kahtluse alla, täidab komisjon kohustust kehtestada meetmed asjaomaste toodete sellise impordi suhtes, mis toimus kõnealuste meetmete kohaldamise ajal, s.o 27. juulist 2011 kuni 27. veebruarini 2016. Seetõttu lükkas komisjon Eurobolti väite tagasi.

| (22) | Teine asjaosaline European Fastener Distributor Association (EFDA) väitis, et „järjepidevalt ei ole võetud tõsiselt arvesse Euroopa kinnitusdetailide turustajate ja neid esindavate organite põhjendatud ja hoolikalt kaalutud märkusi.“ Ta väitis samuti, et kui importija suudab tõendada hoolsuskohustuse täitmist ning kõigi mõistlike ja sobilike meetmete võtmist veendumaks, et imporditud toode on seaduslikult Malaisias toodetud, siis ei tohiks neilt nõuda dumpinguvastase tollimaksu tasumist ning kõnealused tollimaksud tuleks hüvitada, kui need on tasutud. |
| --- | --- |

(22)

Teine asjaosaline European Fastener Distributor Association (EFDA) väitis, et „järjepidevalt ei ole võetud tõsiselt arvesse Euroopa kinnitusdetailide turustajate ja neid esindavate organite põhjendatud ja hoolikalt kaalutud märkusi.“ Ta väitis samuti, et kui importija suudab tõendada hoolsuskohustuse täitmist ning kõigi mõistlike ja sobilike meetmete võtmist veendumaks, et imporditud toode on seaduslikult Malaisias toodetud, siis ei tohiks neilt nõuda dumpinguvastase tollimaksu tasumist ning kõnealused tollimaksud tuleks hüvitada, kui need on tasutud.

järjepidevalt ei ole võetud tõsiselt arvesse Euroopa kinnitusdetailide turustajate ja neid esindavate organite põhjendatud ja hoolikalt kaalutud märkusi

| (23) | Komisjon lükkas EFDA esimese väite tagasi, kuna EFDA ei näidanud menetlusnormide ühtegi konkreetset rikkumist uurimise taasalustamise menetluse käigus ja ei esitanud selle kohta mingeid tõendeid. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon lükkas EFDA esimese väite tagasi, kuna EFDA ei näidanud menetlusnormide ühtegi konkreetset rikkumist uurimise taasalustamise menetluse käigus ja ei esitanud selle kohta mingeid tõendeid.

| (24) | Mis puudutab EFDA teist väidet, siis alusmääruse artikli 13 lõikes 4 on sätestatud, et kui meetmetest kõrvalehoidmise tava, menetlus või toiming toimub väljaspool liitu, võib vabastuse anda asjaomase toote tootjatele, kelle puhul leitakse, et nad ei tegele käesoleva kõrvalehoidmisega. Seetõttu ei ole võimalik anda vabastusi importija hoolsuskohutuse alusel, kui kõrvalehoidmine toimub väljaspool ELi (nagu praegusel juhul). Selle asemel peab eksportija tõendama, et ta on tegelik Malaisia tootja, ja taotlema vabastust. Nagu on märgitud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse punktis 4, esitasid taotluse mitu Malaisia eksportijat ja neid võeti vabastuste andmisel arvesse ning komisjon andis kõnealused vabastused üheksale ettevõttele. Seepärast lükkas komisjon EFDA teise väite tagasi. |
| --- | --- |

(24)

Mis puudutab EFDA teist väidet, siis alusmääruse artikli 13 lõikes 4 on sätestatud, et kui meetmetest kõrvalehoidmise tava, menetlus või toiming toimub väljaspool liitu, võib vabastuse anda asjaomase toote tootjatele, kelle puhul leitakse, et nad ei tegele käesoleva kõrvalehoidmisega. Seetõttu ei ole võimalik anda vabastusi importija hoolsuskohutuse alusel, kui kõrvalehoidmine toimub väljaspool ELi (nagu praegusel juhul). Selle asemel peab eksportija tõendama, et ta on tegelik Malaisia tootja, ja taotlema vabastust. Nagu on märgitud meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva määruse punktis 4, esitasid taotluse mitu Malaisia eksportijat ja neid võeti vabastuste andmisel arvesse ning komisjon andis kõnealused vabastused üheksale ettevõttele. Seepärast lükkas komisjon EFDA teise väite tagasi.

| (25) | Komisjon järeldas esitatud märkusi ja nende analüüsi arvesse võttes, et Malaisiast lähetatud toodete impordi suhtes tuleks uuesti kehtestada esialgsed meetmed olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevatena või mitte. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon järeldas esitatud märkusi ja nende analüüsi arvesse võttes, et Malaisiast lähetatud toodete impordi suhtes tuleks uuesti kehtestada esialgsed meetmed olenemata sellest, kas need on deklareeritud Malaisiast pärinevatena või mitte.

4.   TEAVITAMINE

TEAVITAMINE

| (26) | Kõigile meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamise ajal endast teada andnud isikutele anti teada olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel oli kavas dumpinguvastane tollimaks uuesti kehtestada. Neile anti pärast avalikustamist võimalus esitada teatava aja jooksul oma märkused. Eurobolt ja EFDA esitasid oma märkused. |
| --- | --- |

(26)

Kõigile meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamise ajal endast teada andnud isikutele anti teada olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille alusel oli kavas dumpinguvastane tollimaks uuesti kehtestada. Neile anti pärast avalikustamist võimalus esitada teatava aja jooksul oma märkused. Eurobolt ja EFDA esitasid oma märkused.

| (27) | Esiteks väitis Eurobolt, et oluliste vorminõuete rikkumine muudab kogu menetluse kehtetuks ja seega ei ole võimalik seda tagantjärgi heastada. Teiseks oli Eurobolt seisukohal, et selliste meetmete uuesti kehtestamine, mille õiguslik alus on Maailma Kaubandusorganisatsioon poolt ebaseaduslikuks tunnistatud õigusakt, rikub õigusriigi ja hea halduse põhimõtet. Kolmandaks väitis Eurobolt, et komisjoni meetmete uuesti kehtestamise ettepaneku tulemusena puudub tõhus õiguskaitse, kuna see tähendab, et komisjon saab kõik rikkumised lihtsalt tagantjärgi heastada, mis kahjustab võimude tasakaalu kaubanduse kaitsemenetlustes. Neljandaks väitis Eurobolt, et komisjoni ettepanekus ei võeta arvesse Madalmaade ülemkohtu (Hoge Raad) otsust kohtuasjas Eurobolt vs. Staatssecretaris van Financiën, (16) ning kutsus komisjoni üles loobuma tolliasutuste ainupädevusse sekkumisest Eurobolti tasutud meetmetest kõrvalehoidmisega seotud tollimaksude tagasimaksmise kohta otsuse tegemisel. |
| --- | --- |

(27)

Esiteks väitis Eurobolt, et oluliste vorminõuete rikkumine muudab kogu menetluse kehtetuks ja seega ei ole võimalik seda tagantjärgi heastada. Teiseks oli Eurobolt seisukohal, et selliste meetmete uuesti kehtestamine, mille õiguslik alus on Maailma Kaubandusorganisatsioon poolt ebaseaduslikuks tunnistatud õigusakt, rikub õigusriigi ja hea halduse põhimõtet. Kolmandaks väitis Eurobolt, et komisjoni meetmete uuesti kehtestamise ettepaneku tulemusena puudub tõhus õiguskaitse, kuna see tähendab, et komisjon saab kõik rikkumised lihtsalt tagantjärgi heastada, mis kahjustab võimude tasakaalu kaubanduse kaitsemenetlustes. Neljandaks väitis Eurobolt, et komisjoni ettepanekus ei võeta arvesse Madalmaade ülemkohtu (Hoge Raad) otsust kohtuasjas Eurobolt vs. Staatssecretaris van Financiën, (16) ning kutsus komisjoni üles loobuma tolliasutuste ainupädevusse sekkumisest Eurobolti tasutud meetmetest kõrvalehoidmisega seotud tollimaksude tagasimaksmise kohta otsuse tegemisel.

vs.

16

| (28) | Eurobolti esimese väite puhul, mis esitati juba meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamise ajal, osutab komisjon põhjendustele 18 ja 19 eespool. Kuna uusi argumente ei esitatud, lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(28)

Eurobolti esimese väite puhul, mis esitati juba meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise taasalustamise ajal, osutab komisjon põhjendustele 18 ja 19 eespool. Kuna uusi argumente ei esitatud, lükati see väide tagasi.

| (29) | Eurobolti teise väite puhul otsustas komisjon viia meetmed kooskõlla WTO vaekogude ja apellatsioonikogu järeldustega, mille tõttu anti välja 26. veebruari 2016. aasta määrus (vt põhjendus 5 eespool). Ta otsustas seda mitte teha tagasiulatuvalt. Seejärel pidi komisjon võtma vajalikud meetmed, et täita Euroopa Kohtu otsust, s.o parandada kohtu kindlaks tehtud ebaseaduslikkus. Kuna menetlusvea sai parandada ja kõrvalehoidmisega seotud tulemusi kinnitati, oli komisjonil õigus kehtestada meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise vaidlustamata tulemuste põhjal uuesti meetmetest kõrvalehoidmise vastased tollimaksud meetmete kohaldamise ajaks. Ükski eespool nimetatud meetmetest ei osuta hea halduse põhimõtte rikkumisele. Eurobolt osutas hea halduse põhimõttele, aga ei täpsustanud, millist õigust selle puhul väidetavalt rikuti (17). Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(29)

Eurobolti teise väite puhul otsustas komisjon viia meetmed kooskõlla WTO vaekogude ja apellatsioonikogu järeldustega, mille tõttu anti välja 26. veebruari 2016. aasta määrus (vt põhjendus 5 eespool). Ta otsustas seda mitte teha tagasiulatuvalt. Seejärel pidi komisjon võtma vajalikud meetmed, et täita Euroopa Kohtu otsust, s.o parandada kohtu kindlaks tehtud ebaseaduslikkus. Kuna menetlusvea sai parandada ja kõrvalehoidmisega seotud tulemusi kinnitati, oli komisjonil õigus kehtestada meetmetest kõrvalehoidmisega seotud uurimise vaidlustamata tulemuste põhjal uuesti meetmetest kõrvalehoidmise vastased tollimaksud meetmete kohaldamise ajaks. Ükski eespool nimetatud meetmetest ei osuta hea halduse põhimõtte rikkumisele. Eurobolt osutas hea halduse põhimõttele, aga ei täpsustanud, millist õigust selle puhul väidetavalt rikuti (17). Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

17

| (30) | Eurobolti kolmanda argumendi puhul tuleb väljakujunenud kohtupraktika kohaselt määrata igal konkreetsel juhul kindlaks kohtuotsusega kehtetuks tunnistamise kohaldamisala ja põhjused (kohtuotsus, 28.1.2016, CM Eurologistik ja GLS, C-283/14 ja C-284/14, EU:C:2016:57, punkt 49 ja osutatud kohtulahendid) ning sellest lähtuvalt ei pruugi olla vajalik asjaomaste tollimaksude täielik ja viivitamatu tagasimaksmine (kohtuotsus, 15.3.2018, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 70). Praegusel juhul ei muutnud rikkumine kehtetuks kogu menetlust, mille käigus see toime pandi. Nagu on märgitud põhjendustes 7–10 eespool, oli võimalik menetlusnõude rikkumine praegusel juhul heastada ning meede võidakse kooskõlas kohaldatavate menetlusnormidega uuesti kehtestada. Need kohustused ei kahjusta tõhusa õiguskaitse põhimõtet. Seepärast lükkas komisjon ka selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(30)

Eurobolti kolmanda argumendi puhul tuleb väljakujunenud kohtupraktika kohaselt määrata igal konkreetsel juhul kindlaks kohtuotsusega kehtetuks tunnistamise kohaldamisala ja põhjused (kohtuotsus, 28.1.2016, CM Eurologistik ja GLS, C-283/14 ja C-284/14, EU:C:2016:57, punkt 49 ja osutatud kohtulahendid) ning sellest lähtuvalt ei pruugi olla vajalik asjaomaste tollimaksude täielik ja viivitamatu tagasimaksmine (kohtuotsus, 15.3.2018, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, punkt 70). Praegusel juhul ei muutnud rikkumine kehtetuks kogu menetlust, mille käigus see toime pandi. Nagu on märgitud põhjendustes 7–10 eespool, oli võimalik menetlusnõude rikkumine praegusel juhul heastada ning meede võidakse kooskõlas kohaldatavate menetlusnormidega uuesti kehtestada. Need kohustused ei kahjusta tõhusa õiguskaitse põhimõtet. Seepärast lükkas komisjon ka selle väite tagasi.

vs.

| (31) | Eurobolti neljanda väite puhul, mida on kirjeldatud põhjenduses 8 eespool, pidi komisjon võtma vajalikud meetmed, et täita Euroopa Liidu Kohtu otsust. Madalmaade ülemkohtu otsus, mis käsitles ka seda, kas dumpinguvastaste tollimaksude tagasimaksmisel tuleks tasuda intressi, ei saanud vabastada komisjoni Euroopa Liidu Kohtu otsusest tulenevast kohustusest. Igal juhul ei sekku komisjoni meede liikmesriikide tolliasutuste pädevusalasse, mida on kinnitanud Euroopa Kohus kohtuasjades C&J Clark International (18) ja Deichmann (19). Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(31)

Eurobolti neljanda väite puhul, mida on kirjeldatud põhjenduses 8 eespool, pidi komisjon võtma vajalikud meetmed, et täita Euroopa Liidu Kohtu otsust. Madalmaade ülemkohtu otsus, mis käsitles ka seda, kas dumpinguvastaste tollimaksude tagasimaksmisel tuleks tasuda intressi, ei saanud vabastada komisjoni Euroopa Liidu Kohtu otsusest tulenevast kohustusest. Igal juhul ei sekku komisjoni meede liikmesriikide tolliasutuste pädevusalasse, mida on kinnitanud Euroopa Kohus kohtuasjades C&J Clark International (18) ja Deichmann (19). Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

18

19

| (32) | EFDA väljendas kahetsust, et lükati tagasi tema varasem taotlus vabastada dumpinguvastasest tollimaksust importijad, kes suutsid tõendada, et nad täitsid hoolsuskohustust, tagades et imporditud toode on seaduslikult Malaisias toodetud. EFDA palus komisjonil tõstatatud probleemide suhtes oma seisukohta muuta. |
| --- | --- |

(32)

EFDA väljendas kahetsust, et lükati tagasi tema varasem taotlus vabastada dumpinguvastasest tollimaksust importijad, kes suutsid tõendada, et nad täitsid hoolsuskohustust, tagades et imporditud toode on seaduslikult Malaisias toodetud. EFDA palus komisjonil tõstatatud probleemide suhtes oma seisukohta muuta.

| (33) | Nagu on märgitud põhjenduses 24, ei ole võimalik anda vabastusi importija hoolsuskohutuse alusel, kui kõrvalehoidmine toimub väljaspool ELi (nagu praegusel juhul). Seetõttu jäi komisjon EFDA taotluse varasemale tagasilükkamisele kindlaks. |
| --- | --- |

(33)

Nagu on märgitud põhjenduses 24, ei ole võimalik anda vabastusi importija hoolsuskohutuse alusel, kui kõrvalehoidmine toimub väljaspool ELi (nagu praegusel juhul). Seetõttu jäi komisjon EFDA taotluse varasemale tagasilükkamisele kindlaks.

| (34) | Eespool märgitut arvesse võttes ei muutnud pärast avalikustamist esitatud märkused komisjoni järeldust, nagu on märgitud põhjenduses 25 eespool. |
| --- | --- |

(34)

Eespool märgitut arvesse võttes ei muutnud pärast avalikustamist esitatud märkused komisjoni järeldust, nagu on märgitud põhjenduses 25 eespool.

| (35) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (20) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(35)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (20) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

20

Euroopa Liidu Teataja

| (36) | Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(36)

Käesolev määrus on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 91/2009 artikli 1 lõikega 2 Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailide, st puidukruvide (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavate kruvide, muude peaga kruvide ja poltide (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibide impordi suhtes kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu, mida kohaldatakse kõigi teiste äriühingute suhtes, laiendatakse rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 kohaldamise ajal CN-koodide ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 alla kuuluvate rauast või terasest (v.a roostevabast terasest) kinnitusdetailide, st puidukruvide (v.a võtmega keeratavad puidukruvid), isekeermestavate kruvide, muude peaga kruvide ja poltide (nende juurde kuuluvate mutrite või seibidega või ilma, v.a varrastest, lattidest, profiilidest või traadist treitud, täisristlõikega kruvid ava läbimõõduga kuni 6 mm ning kruvid ja poldid raudtee ehitusmaterjalide parandamiseks) ning seibide Malaisiast lähetatud impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte. TARICi koodid on loetletud käesoleva määruse I lisas.

2.   Käesoleva artikli lõiget 1 ei kohaldata II lisas loetletud eksportivate tootjate puhul.

3.   Käesoleva artikli lõikega 1 laiendatud tollimaks nõutakse sisse määruse (EL) nr 966/2010 artikli 2 ja määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 13 lõike 3 ja artikli 14 lõike 5 alusel registreeritud impordilt, mis on lähetatud Malaisiast, sõltumata sellest, kas see deklareeriti Malaisiast pärinevana või mitte, välja arvatud lõikes 2 loetletud äriühingute toodangu puhul.

Artikkel 2

1.   Rakendusmääruse (EL) nr 723/2011 alusel kogutud tollimaksu ei maksta tagasi.

2.   Asutused, kes tegid tagasimakseid pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-644/17: Eurobolt (EU:C:2019:555), nõuavad need tagasimaksed uuesti sisse.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. aprill 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 26. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 91/2009, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes (ELT L 29, 31.1.2009, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta määrus (EL) nr 966/2010, millega algatatakse uurimine seoses võimaliku kõrvalehoidmisega teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud dumpinguvastastest meetmetest teatavate Malaisiast saadetud rauast või terasest kinnitusdetailide impordi kaudu, olenemata sellest, kas tooted on deklareeritud Malaisiast pärinevana või mitte, ning kehtestatakse kõnealuse impordi suhtes registreerimisnõue (ELT L 282, 28.10.2010, lk 29).

3

(4)  Nõukogu 18. juuli 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 723/2011, millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte (ELT L 194, 26.7.2011, lk 6).

4

(5)  Komisjoni 26. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/278, millega tunnistatakse kehtetuks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida on laiendatud Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte (ELT L 52, 27.2.2016, lk 24).

5

(6)  Kohtuasi Eurobolt, C-644/17, ECLI:EU:C:2019:555.

6

(7)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51). Kehtetuks tunnistatud ja asendatud määrusega (EL) 2016/1036.

7

(8)  Kohtuasi Eurobolt, C-644/17, ECLI:EU:C:2019:555, punkt 51.

8

(9)  Komisjoni 26. augusti 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/1374, millega taasalustatakse uurimist pärast 3. juulil 2019. aastal kohtuasjas C-644/17 Eurobolt tehtud kohtuotsust seoses nõukogu 18. juuli 2011. aasta rakendusmäärusega (EL) nr 723/2011, millega laiendatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit rauast või terasest kinnitusdetailide impordi suhtes määrusega (EÜ) nr 91/2009 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu Malaisiast lähetatud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide impordile, olenemata sellest, kas need deklareeritakse Malaisiast pärinevatena või mitte (ELT L 223, 27.8.2019, lk 1).

9

(10)  Kõnealuses kohtuotsuses vaidlustamata tulemused jäävad täielikult kehtima (vt mutatis mutandis kohtuasi T-650/17: Jinan Meide Casting Co. Ltd, ECLI:EU:T:2019:644, punktid 333–342).

10

mutatis mutandis

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13). Vt sellega seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2014. aasta määrus (EL) nr 37/2014, millega muudetakse teatavaid ühist kaubanduspoliitikat käsitlevaid määrusi seoses teatavate meetmete vastuvõtmise menetlustega (ELT L 18, 21.1.2014, lk 1).

11

Vt

(12)  Euroopa Kohtu otsus, 15.3.2018, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, punktid 44–55.

12

(13)  Euroopa Kohtu otsus, 15.3.2018, Deichmann SE vs. Hauptzollamt Duisburg, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 79, ning Euroopa Kohtu otsus, 19.6.2019, C & J Clark International Ltd vs. Commissioners for Her Majesty’s Revenue & Customs, C-612/16, EU:C:2019:508, punkt 58.

13

vs.

vs.

(14)  Euroopa Kohtu otsus, 15.3.2018, Deichmann, C-256/16, ECLI:EU:C:2018:187, punkt 73; vt ka Euroopa Kohtu otsus, 19.6.2019, P&J Clark International, C-612/16, ECLI:EU:C:2019:508, punkt 43.

14

(15)  Samas, punkt 74; vt ka Euroopa Kohtu otsus, 19.6.2019, P&J Clark International, C-612/16, EU:C:2019:508, punkt 43.

15

(16)  Hoge Raad, Eurobolt vs Staatssecretaris van Financiën, 29. november 2019, 15/04667 bis, NL:HR:2019:1875.

16

Eurobolt vs Staatssecretaris van Financiën

(17)  Vt järgmised kohtuotsused: 2.10.2003, Area Cova jt vs. nõukogu ja komisjon, T-196/99, EU:T:2001:281, punkt 43; 4.10.2006, Tillack vs. komisjon, T-193/04, EU:T:2006:292, punkt 127; 13.11.2008, SPM vs. nõukogu ja komisjon, T-128/05, EU:T:2008:494, punkt 127.

17

vs.

vs.

vs.

(18)  Kohtuotsus, 19.6.2019, C&J Clark International, C-612/16, EU:C:2019:508, punktid 84–85.

18

(19)  Kohtuotsus, 15.3.2018, C-256/16 Deichmann, EU:C:2018:187, punkt 84.

19

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

20

---

I LISA

Artiklis 1 määratletud teatavate rauast või terasest kinnitusdetailide TARICi koodid

a)   Kehtib 27. juulist 2011 kuni 27. veebruarini 2016

CN-koodid: ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ja ex 7318 22 00 (TARICi koodid 7318129011, 7318129091, 7318149111, 7318149191, 7318149911, 7318155911, 7318155961, 7318155981, 7318156911, 7318156961, 7318156981, 7318158111, 7318158161, 7318158181, 7318158911, 7318158961, 7318158981, 7318159021, 7318159071, 7318159091, 7318210031, 7318210095, 7318220031 ja 7318220095)

b)   Kehtib 27. juulist 2011 kuni 30. juunini 2012

7318149991

c)   Kehtib 1. juulist 2012 kuni 27. veebruarini 2016

7318149920, 7318149992

---

II LISA

Eksportivate tootjate nimekiri

| Eksportiva tootja nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd | B123 |
| Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd | B124 |
| Jinfast Industries Sdn. Bhd | B125 |
| Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd | B126 |
| Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd | B127 |
| Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd | B128 |
| TI Metal Forgings Sdn. Bhd | B129 |
| United Bolt and Nut Sdn. Bhd | B130 |
| Andfast Malaysia Sdn. Bhd. | B265 |

Eksportiva tootja nimi

TARICi lisakood

Acku Metal Industries (M) Sdn. Bhd

B123

Chin Well Fasteners Company Sdn. Bhd

B124

Jinfast Industries Sdn. Bhd

B125

Power Steel and Electroplating Sdn. Bhd

B126

Sofasco Industries (M) Sdn. Bhd

B127

Tigges Fastener Technology (M) Sdn. Bhd

B128

TI Metal Forgings Sdn. Bhd

B129

United Bolt and Nut Sdn. Bhd

B130

Andfast Malaysia Sdn. Bhd.

B265

---

DIREKTIIVID

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/9

---

KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2020/612,

4. mai 2020,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, (1) eriti selle artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Erisätteid, milles käsitletakse liikmesriikide võimalust otsustada, et automaatkäigukastiga sõidukite piirangut ei kanta C-, CE-, D- ja DE-kategooria sõiduki juhiloale, tuleks laiendada BE-, C1-, C1E-, D1- ja D1E-kategooria sõiduki juhiloa omanikele, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba vähemalt B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategoorias. |
| --- | --- |

(1)

Erisätteid, milles käsitletakse liikmesriikide võimalust otsustada, et automaatkäigukastiga sõidukite piirangut ei kanta C-, CE-, D- ja DE-kategooria sõiduki juhiloale, tuleks laiendada BE-, C1-, C1E-, D1- ja D1E-kategooria sõiduki juhiloa omanikele, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba vähemalt B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategoorias.

| (2) | Kõnealuse laiendamise puhul tuleks arvesse võtta tehnika arengut, eelkõige pidades silmas mitmesuguste poolautomaatsete, automaatsete või hübriidsete käiguvahetussüsteemidega varustatud modernsemate, ohutumate ja vähem saastavate sõidukite väljatöötamist ja laialdasemat kasutamist transpordisektoris. Automaatkäiguvahetusega sõidukite juhtimisega seotud kehtivate piirangute lihtsustamine vähendaks ka sidusrühmade, sealhulgas autoveoga tegelevate VKEde ja mikroettevõtjate haldus- ja finantskoormust. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse laiendamise puhul tuleks arvesse võtta tehnika arengut, eelkõige pidades silmas mitmesuguste poolautomaatsete, automaatsete või hübriidsete käiguvahetussüsteemidega varustatud modernsemate, ohutumate ja vähem saastavate sõidukite väljatöötamist ja laialdasemat kasutamist transpordisektoris. Automaatkäiguvahetusega sõidukite juhtimisega seotud kehtivate piirangute lihtsustamine vähendaks ka sidusrühmade, sealhulgas autoveoga tegelevate VKEde ja mikroettevõtjate haldus- ja finantskoormust.

| (3) | Oskuste ja käitumise eksamil kasutatavate A2-kategooria eksamisõidukite (mootorrattad) nõuded tuleb kohandada tehnika arenguga, eelkõige sisepõlemismootori ja šassii arendamise ning elektrimootorrataste laialdasema kasutamisega. A2-kategooria eksamisõidukite tehniliste kirjelduste kohandamine peaks tagama ka selle, et taotleja teeb eksami selle kategooria sõidukiga, mille kohta juhiluba väljastatakse. |
| --- | --- |

(3)

Oskuste ja käitumise eksamil kasutatavate A2-kategooria eksamisõidukite (mootorrattad) nõuded tuleb kohandada tehnika arenguga, eelkõige sisepõlemismootori ja šassii arendamise ning elektrimootorrataste laialdasema kasutamisega. A2-kategooria eksamisõidukite tehniliste kirjelduste kohandamine peaks tagama ka selle, et taotleja teeb eksami selle kategooria sõidukiga, mille kohta juhiluba väljastatakse.

| (4) | Seepärast tuleks direktiivi 2006/126/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks direktiivi 2006/126/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (2) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate liikmesriigi õigusaktide vastavate osade vahel. |
| --- | --- |

(5)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (2) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate liikmesriigi õigusaktide vastavate osade vahel.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2006/126/EÜ II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. novembriks 2020. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. novembrist 2020.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 4. mai 2020

Komisjoni nimel

eesistuja

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 403, 30.12.2006, lk 18.

1

(2)  
  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

2

---

LISA

Direktiivi 2006/126/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:

| a) | punkt 5.1.3 asendatakse järgmisega:

  „5.1.3. Erisätted BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- ja D1E-kategooria sõidukite kohta
  Liikmesriigid võivad otsustada, et punktis 5.1.2 osutatud automaatkäigukastiga sõidukite piiranguid ei kanta BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategooria sõiduki juhiloale, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategoorias ning on oskuste ja käitumise eksamil sooritanud punktis 8.4 kirjeldatud tegevused.“; |
| --- | --- |

a)

punkt 5.1.3 asendatakse järgmisega:

„5.1.3. Erisätted BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- ja D1E-kategooria sõidukite kohta

Liikmesriigid võivad otsustada, et punktis 5.1.2 osutatud automaatkäigukastiga sõidukite piiranguid ei kanta BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategooria sõiduki juhiloale, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategoorias ning on oskuste ja käitumise eksamil sooritanud punktis 8.4 kirjeldatud tegevused.“;

| b) | punkti 5.2 teise alapealkirja „A2-kategooria“ all asendatakse teine lõik järgmisega:

  „Sisepõlemismootoriga käitatava mootorratta mootori suurim töömaht peab olema vähemalt 250 cm3.“ |
| --- | --- |

b)

punkti 5.2 teise alapealkirja „A2-kategooria“ all asendatakse teine lõik järgmisega:

„Sisepõlemismootoriga käitatava mootorratta mootori suurim töömaht peab olema vähemalt 250 cm3.“

---

OTSUSED

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/12

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2020/613,

7. veebruar 2020,

meetme SA.17653 – C36/2007 (ex NN 25/2007) kohta, mida Saksamaa rakendas äriühingu Deutsche Post AG kasuks

(teatavaks tehtud numbri C(2020) 593 all)

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Asjakohane kokkuvõte riigiabimenetlustest

Asjakohane kokkuvõte riigiabimenetlustest

1.1.1.   Algatamisotsus

Algatamisotsus

| (1) | 1994. aastal esitas United Parcel Service (edaspidi „UPS“) kaebuse, milles ta väitis, et äriühingule Deutsche Bundespost Postdienst (edaspidi „Postdienst“) oli antud ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(1)

1994. aastal esitas United Parcel Service (edaspidi „UPS“) kaebuse, milles ta väitis, et äriühingule Deutsche Bundespost Postdienst (edaspidi „Postdienst“) oli antud ebaseaduslikku riigiabi.

| (2) | Komisjon algatas 23. oktoobril 1999 ametliku uurimismenetluse (edaspidi „algatamisotsus“) mitmesuguste riiklike meetmete kohta: universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest makstud hüvitised, riigigarantii ja 1995.–1999. aastal antud pensionitoetused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas 23. oktoobril 1999 ametliku uurimismenetluse (edaspidi „algatamisotsus“) mitmesuguste riiklike meetmete kohta: universaalteenuse osutamise kohustuse täitmise eest makstud hüvitised, riigigarantii ja 1995.–1999. aastal antud pensionitoetused.

| (3) | Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkused. |
| --- | --- |

(3)

Algatamisotsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (2). Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama oma märkused.

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (4) | Saksamaa esitas märkused 16. septembril 1999. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa esitas märkused 16. septembril 1999.

| (5) | Pärast algatamisotsuse avaldamist esitasid 14 huvitatud isikut komisjonile oma märkused, mille komisjon edastas 15. detsembri 1999. aasta kirjaga Saksa valitsusele, et anda talle võimalus esitada nende märkuste kohta oma tähelepanekud. |
| --- | --- |

(5)

Pärast algatamisotsuse avaldamist esitasid 14 huvitatud isikut komisjonile oma märkused, mille komisjon edastas 15. detsembri 1999. aasta kirjaga Saksa valitsusele, et anda talle võimalus esitada nende märkuste kohta oma tähelepanekud.

| (6) | Saksamaa ametiasutused vastasid 1. veebruari 2000. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 2. veebruaril 2000. |
| --- | --- |

(6)

Saksamaa ametiasutused vastasid 1. veebruari 2000. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 2. veebruaril 2000.

1.1.2.   2002. aasta otsus

2002. aasta otsus

| (7) | Komisjon võttis 19. juunil 2002 vastu otsuse 2002/753/EÜ (3) (edaspidi „2002. aasta otsus“), milles ta leidis, et Postdienst ja tema õigusjärglane Deutsche Post AG (edaspidi „DPAG“; Postdienst ja DPAG koos edaspidi „Deutsche Post“) määrasid uksest ukseni transporditavatele saadetistele hinna, mis ei hõlmanud lisakulusid, ning et selline agressiivne hinnapoliitika ei ole kooskõlas Deutsche Posti universaalteenuse osutamise kohustusega. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon võttis 19. juunil 2002 vastu otsuse 2002/753/EÜ (3) (edaspidi „2002. aasta otsus“), milles ta leidis, et Postdienst ja tema õigusjärglane Deutsche Post AG (edaspidi „DPAG“; Postdienst ja DPAG koos edaspidi „Deutsche Post“) määrasid uksest ukseni transporditavatele saadetistele hinna, mis ei hõlmanud lisakulusid, ning et selline agressiivne hinnapoliitika ei ole kooskõlas Deutsche Posti universaalteenuse osutamise kohustusega.

3

| (8) | Komisjon leidis, et sellest tulenev 572 miljoni euro suurune kahjum kaeti lõpuks Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 106 ja 107 rikkudes riigi rahalistest vahenditest, mis anti Deutsche Postile mitmel eri kujul (nt riiklikud hüvitised sõsarettevõtjalt Deutsche Bundespost Telekom (edaspidi „Telekom“), riigigarantiid ja postiametnike pensionide rahastamise riiklik toetamine). |
| --- | --- |

(8)

Komisjon leidis, et sellest tulenev 572 miljoni euro suurune kahjum kaeti lõpuks Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 106 ja 107 rikkudes riigi rahalistest vahenditest, mis anti Deutsche Postile mitmel eri kujul (nt riiklikud hüvitised sõsarettevõtjalt Deutsche Bundespost Telekom (edaspidi „Telekom“), riigigarantiid ja postiametnike pensionide rahastamise riiklik toetamine).

| (9) | 2002. aasta otsuse põhjal nõudis Saksamaa siseturuga kokkusobimatu 572 miljoni euro suuruse riigiabi DPAG-lt tagasi. Deutsche Post vaidlustas selle otsuse liidu kohtutes. |
| --- | --- |

(9)

2002. aasta otsuse põhjal nõudis Saksamaa siseturuga kokkusobimatu 572 miljoni euro suuruse riigiabi DPAG-lt tagasi. Deutsche Post vaidlustas selle otsuse liidu kohtutes.

1.1.3.   Pärast 2002. aasta otsust esitatud kaebused

Pärast 2002. aasta otsust esitatud kaebused

| (10) | UPS esitas 13. mail 2004 uue kaebuse, mille kohaselt anti Deutsche Postile pärast 2002. aasta otsust ebaseaduslikku riigiabi. UPS väitis, et 2002. aasta otsuses ei hinnatud kõiki esialgses 1994. aasta kaebuses käsitletud meetmeid ja Deutsche Postile antud rahalised soodustused olid tunduvalt suuremad kui 572 miljoni euro suurune kokkusobimatu abi. Peale selle leidis UPS, et Deutsche Post kasutas riigi vahendeid oma pakiteenuse laiendamiseks (nt muude ettevõtjate omandamise kaudu) ja selleks, et müüa põhjendamatult madala siirdehinnaga teenuseid oma tütarettevõtjatele Postbank AG (edaspidi „Postbank“) ja Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG, kes tegutsesid vastavalt pangandusteenustega ja kaubamärgi DHL all pakiteenuse osutamisega äriklientidele. |
| --- | --- |

(10)

UPS esitas 13. mail 2004 uue kaebuse, mille kohaselt anti Deutsche Postile pärast 2002. aasta otsust ebaseaduslikku riigiabi. UPS väitis, et 2002. aasta otsuses ei hinnatud kõiki esialgses 1994. aasta kaebuses käsitletud meetmeid ja Deutsche Postile antud rahalised soodustused olid tunduvalt suuremad kui 572 miljoni euro suurune kokkusobimatu abi. Peale selle leidis UPS, et Deutsche Post kasutas riigi vahendeid oma pakiteenuse laiendamiseks (nt muude ettevõtjate omandamise kaudu) ja selleks, et müüa põhjendamatult madala siirdehinnaga teenuseid oma tütarettevõtjatele Postbank AG (edaspidi „Postbank“) ja Deutsche Post Euro Express GmbH & Co OHG, kes tegutsesid vastavalt pangandusteenustega ja kaubamärgi DHL all pakiteenuse osutamisega äriklientidele.

| (11) | Komisjoni talitused nõudsid Saksamaalt 9. novembril 2004 ja 1. aprillil 2005 lisateavet. Saksamaa saatis oma vastused 2. detsembril 2004 ja 3. juunil 2005. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni talitused nõudsid Saksamaalt 9. novembril 2004 ja 1. aprillil 2005 lisateavet. Saksamaa saatis oma vastused 2. detsembril 2004 ja 3. juunil 2005.

| (12) | TNT Post AG & Co KG (edaspidi „TNT“) esitas 16. juulil 2004 kaebuse, milles ta väitis samuti, et Deutsche Post on müünud Postbankile teenuseid põhjendamatult madala siirdehinnaga. TNT sõnul tasus Postbank üksnes osutatud teenuste muutuvkulud, samal ajal kui Deutsche Post rahastas oma jaotusvõrgu üldised püsikulud täies ulatuses monopoolselt kirjateenuselt saadud tuludest. |
| --- | --- |

(12)

TNT Post AG & Co KG (edaspidi „TNT“) esitas 16. juulil 2004 kaebuse, milles ta väitis samuti, et Deutsche Post on müünud Postbankile teenuseid põhjendamatult madala siirdehinnaga. TNT sõnul tasus Postbank üksnes osutatud teenuste muutuvkulud, samal ajal kui Deutsche Post rahastas oma jaotusvõrgu üldised püsikulud täies ulatuses monopoolselt kirjateenuselt saadud tuludest.

| (13) | Komisjoni talitused nõudsid Saksamaalt 11. novembril 2004 ja 25. aprillil 2005 lisateavet. Saksamaa saatis oma vastused 17. detsembril 2004 ja 23. juunil 2005. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni talitused nõudsid Saksamaalt 11. novembril 2004 ja 25. aprillil 2005 lisateavet. Saksamaa saatis oma vastused 17. detsembril 2004 ja 23. juunil 2005.

1.1.4.   2007. aasta menetluse pikendamise otsus

2007. aasta menetluse pikendamise otsus

| (14) | Pärast seda, kui komisjonile saadeti uued kaebused, teatas komisjon 12. septembri 2007. aasta kirjaga (4) Saksamaale oma otsusest pikendada 1999. aastal algatatud menetlust (edaspidi „2007. aasta menetluse pikendamise otsus“). |
| --- | --- |

(14)

Pärast seda, kui komisjonile saadeti uued kaebused, teatas komisjon 12. septembri 2007. aasta kirjaga (4) Saksamaale oma otsusest pikendada 1999. aastal algatatud menetlust (edaspidi „2007. aasta menetluse pikendamise otsus“).

4

| (15) | 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse eesmärk oli võtta arvesse uut esitatud teavet ja käsitleda põhjalikult kõiki konkurentsimoonutusi, mida Deutsche Posti suhtes võetud riiklikud meetmed võisid põhjustada. |
| --- | --- |

(15)

2007. aasta menetluse pikendamise otsuse eesmärk oli võtta arvesse uut esitatud teavet ja käsitleda põhjalikult kõiki konkurentsimoonutusi, mida Deutsche Posti suhtes võetud riiklikud meetmed võisid põhjustada.

| (16) | Saksamaa esitas 14. detsembril 2007 oma märkused ja Deutsche Post vaidlustas 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse kehtivuse (5). UPS ja TNT esitasid 16. novembril 2007 oma märkused. Pärast 20. detsembril 2007 esitatud tähtaja pikendamise taotlust edastas Saksamaa 12. märtsil 2008 oma märkused TNT ja UPSi tähelepanekute kohta. |
| --- | --- |

(16)

Saksamaa esitas 14. detsembril 2007 oma märkused ja Deutsche Post vaidlustas 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse kehtivuse (5). UPS ja TNT esitasid 16. novembril 2007 oma märkused. Pärast 20. detsembril 2007 esitatud tähtaja pikendamise taotlust edastas Saksamaa 12. märtsil 2008 oma märkused TNT ja UPSi tähelepanekute kohta.

5

1.1.5.   
  17. juuli 2008. aasta teabenõue

17. juuli 2008. aasta teabenõue

| (17) | Komisjon esitas 17. juulil 2008 Saksamaale teabenõude, mis puudutas kõiki uurimisaluseid riiklikke meetmeid ja sisaldas küsimustikku Deutsche Posti 1989.–2007. aasta tulude ja kulude kohta. Saksamaa taotles 5. augustil 2008 tähtaja pikendamist määramata ajaks, sest enne vastuse esitamist tuli kindlaks teha, kas asjaomased andmed on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon esitas 17. juulil 2008 Saksamaale teabenõude, mis puudutas kõiki uurimisaluseid riiklikke meetmeid ja sisaldas küsimustikku Deutsche Posti 1989.–2007. aasta tulude ja kulude kohta. Saksamaa taotles 5. augustil 2008 tähtaja pikendamist määramata ajaks, sest enne vastuse esitamist tuli kindlaks teha, kas asjaomased andmed on kättesaadavad.

| (18) | Komisjon selgitas 12. augustil 2008, miks Deutsche Posti tulude ja kulude kontroll peaks hõlmama 1989.–2007. aastat, ning nõudis asjaomase teabe esitamist. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon selgitas 12. augustil 2008, miks Deutsche Posti tulude ja kulude kontroll peaks hõlmama 1989.–2007. aastat, ning nõudis asjaomase teabe esitamist.

| (19) | Saksamaa väitis oma 14. augusti 2008. aasta kirjas, et Deutsche Posti 1994. aasta järgsete tulude ja kulude kontrollimiseks puudub igasugune alus. Komisjon teatas 22. augustil 2008, et juhul kui Saksamaa ei esita nõutud teavet, on komisjonil nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (6) artikli 10 lõike 3 alusel õigus anda teabe esitamise korraldus. |
| --- | --- |

(19)

Saksamaa väitis oma 14. augusti 2008. aasta kirjas, et Deutsche Posti 1994. aasta järgsete tulude ja kulude kontrollimiseks puudub igasugune alus. Komisjon teatas 22. augustil 2008, et juhul kui Saksamaa ei esita nõutud teavet, on komisjonil nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (6) artikli 10 lõike 3 alusel õigus anda teabe esitamise korraldus.

6

| (20) | 2. oktoobril 2008 esitas Saksamaa täiendava eksperdihinnangu tulemused toetamaks oma seisukohta, et 1994. aastale järgnenud ajavahemiku raamatupidamise kontrollimine ei ole vajalik ja ajavahemik 1990–1994 on seega piisav uurimisperiood. |
| --- | --- |

(20)

2. oktoobril 2008 esitas Saksamaa täiendava eksperdihinnangu tulemused toetamaks oma seisukohta, et 1994. aastale järgnenud ajavahemiku raamatupidamise kontrollimine ei ole vajalik ja ajavahemik 1990–1994 on seega piisav uurimisperiood.

| (21) | Saksamaa esitas 28. oktoobril 2008 riigigarantiid ja pensionimeedet käsitleva teabe. |
| --- | --- |

(21)

Saksamaa esitas 28. oktoobril 2008 riigigarantiid ja pensionimeedet käsitleva teabe.

1.1.6.   
  30. oktoobri 2008. aasta teabe esitamise korraldus

30. oktoobri 2008. aasta teabe esitamise korraldus

| (22) | Komisjon ei nõustunud Saksamaa väidetega ja leidis, et 2007. aastani ulatuvat ajavahemikku hõlmav analüüs on vajalik, et võtta täielikult arvesse rakendatud riiklike meetmete mõju konkurentsile. Pärast kaht 12. augustil 2008 ja 22. augustil 2008 saadetud meeldetuletuskirja andis komisjon 30. oktoobril 2008 teabe esitamise korralduse, millega nõuti Saksamaalt kõigi vajalike 1989.–2007. aasta raamatupidamisandmete esitamist. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon ei nõustunud Saksamaa väidetega ja leidis, et 2007. aastani ulatuvat ajavahemikku hõlmav analüüs on vajalik, et võtta täielikult arvesse rakendatud riiklike meetmete mõju konkurentsile. Pärast kaht 12. augustil 2008 ja 22. augustil 2008 saadetud meeldetuletuskirja andis komisjon 30. oktoobril 2008 teabe esitamise korralduse, millega nõuti Saksamaalt kõigi vajalike 1989.–2007. aasta raamatupidamisandmete esitamist.

| (23) | Saksamaa ja Deutsche Post vaidlustasid teabe esitamise korralduse kehtivuse (7). |
| --- | --- |

(23)

Saksamaa ja Deutsche Post vaidlustasid teabe esitamise korralduse kehtivuse (7).

7

| (24) | Saksamaa esitas 27. novembril 2008 nõutud raamatupidamisandmed ajavahemiku 1989–1994 kohta. 5. ja 16. detsembril 2008 ajakohastas Saksamaa 27. novembril 2008 esitatud raamatupidamisandmed. |
| --- | --- |

(24)

Saksamaa esitas 27. novembril 2008 nõutud raamatupidamisandmed ajavahemiku 1989–1994 kohta. 5. ja 16. detsembril 2008 ajakohastas Saksamaa 27. novembril 2008 esitatud raamatupidamisandmed.

1.1.7.   1989.–2007. aasta raamatupidamisandmete esitamine

1989.–2007. aasta raamatupidamisandmete esitamine

| (25) | Pärast Saksamaa vastutava riigisekretäri, DPAG tegevjuhi ja komisjoni konkurentsivoliniku kohtumist 6. veebruaril 2009 teatasid Saksamaa ja Deutsche Post oma valmisolekust esitada raamatupidamisandmed 1994. aasta järgse ajavahemiku kohta. |
| --- | --- |

(25)

Pärast Saksamaa vastutava riigisekretäri, DPAG tegevjuhi ja komisjoni konkurentsivoliniku kohtumist 6. veebruaril 2009 teatasid Saksamaa ja Deutsche Post oma valmisolekust esitada raamatupidamisandmed 1994. aasta järgse ajavahemiku kohta.

| (26) | Saksamaa esitas 3. märtsil 2009 esimese osa kogu uurimisperioodi (1989–2007) hõlmavatest raamatupidamisandmetest. |
| --- | --- |

(26)

Saksamaa esitas 3. märtsil 2009 esimese osa kogu uurimisperioodi (1989–2007) hõlmavatest raamatupidamisandmetest.

| (27) | Deutsche Post ja komisjoni talitused kohtusid 3. märtsil 2009 Brüsselis ning 12. märtsil 2009, 2. aprillil 2009, 28. mail 2009, 23. juunil 2009 ja 18. septembril 2009 Bonnis. Saksamaa edastas Deutsche Posti lisateabe 26. märtsil 2009, 7. mail 2009 ja 22. juunil 2009. |
| --- | --- |

(27)

Deutsche Post ja komisjoni talitused kohtusid 3. märtsil 2009 Brüsselis ning 12. märtsil 2009, 2. aprillil 2009, 28. mail 2009, 23. juunil 2009 ja 18. septembril 2009 Bonnis. Saksamaa edastas Deutsche Posti lisateabe 26. märtsil 2009, 7. mail 2009 ja 22. juunil 2009.

| (28) | Kõnealuste kohtumiste järel ja pärast seda, kui komisjoni talitused olid 4. juunil 2009 ning 30. juulil 2009 esitanud kaks Deutsche Postile mõeldud küsimuste loetelu, edastas Saksamaa 9. juulil 2009, 31. juulil 2009, 17. augustil 2009, 8. septembril 2009, 10. septembril 2009 ja 15. oktoobril 2009 ajakohastatud raamatupidamisandmed ning lisaselgitused. |
| --- | --- |

(28)

Kõnealuste kohtumiste järel ja pärast seda, kui komisjoni talitused olid 4. juunil 2009 ning 30. juulil 2009 esitanud kaks Deutsche Postile mõeldud küsimuste loetelu, edastas Saksamaa 9. juulil 2009, 31. juulil 2009, 17. augustil 2009, 8. septembril 2009, 10. septembril 2009 ja 15. oktoobril 2009 ajakohastatud raamatupidamisandmed ning lisaselgitused.

| (29) | Komisjoni talitused esitasid 16. ja 24. septembril 2009 lisaküsimusi, millele Saksamaa vastas 14. oktoobril 2009. |
| --- | --- |

(29)

Komisjoni talitused esitasid 16. ja 24. septembril 2009 lisaküsimusi, millele Saksamaa vastas 14. oktoobril 2009.

1.1.8.   2011. aasta menetluse pikendamise otsus

2011. aasta menetluse pikendamise otsus

| (30) | Komisjon teavitas Saksamaad 10. mai 2011. aasta kirjaga (8) oma otsusest pikendada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud ning 1999. aastal algatatud ja 2007. aastal pikendatud menetlust, et uurida põhjalikult pensionitoetusi, mida Deutsche Post sai alates 1995. aastast (edaspidi „2011. aasta menetluse pikendamise otsus“). |
| --- | --- |

(30)

Komisjon teavitas Saksamaad 10. mai 2011. aasta kirjaga (8) oma otsusest pikendada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ette nähtud ning 1999. aastal algatatud ja 2007. aastal pikendatud menetlust, et uurida põhjalikult pensionitoetusi, mida Deutsche Post sai alates 1995. aastast (edaspidi „2011. aasta menetluse pikendamise otsus“).

8

| (31) | Pärast 23. mail 2011 esitatud tähtaja pikendamise taotlust edastas Saksamaa 29. juulil 2011 oma märkused. |
| --- | --- |

(31)

Pärast 23. mail 2011 esitatud tähtaja pikendamise taotlust edastas Saksamaa 29. juulil 2011 oma märkused.

| (32) | UPS esitas oma märkused 4. oktoobril 2011. Free and Fair Postal Initiative esitas oma märkused 5. oktoobril 2011 ning Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste (edaspidi „BIEK“) 7. oktoobril 2011. Komisjon edastas huvitatud isikute märkused 13. oktoobril 2011 Saksamaale. |
| --- | --- |

(32)

UPS esitas oma märkused 4. oktoobril 2011. Free and Fair Postal Initiative esitas oma märkused 5. oktoobril 2011 ning Bundesverband Internationaler Express und Kurierdienste (edaspidi „BIEK“) 7. oktoobril 2011. Komisjon edastas huvitatud isikute märkused 13. oktoobril 2011 Saksamaale.

| (33) | Saksamaa esitas 14. novembril 2011 oma märkused huvitatud isikute tähelepanekute kohta. |
| --- | --- |

(33)

Saksamaa esitas 14. novembril 2011 oma märkused huvitatud isikute tähelepanekute kohta.

| (34) | Komisjon esitas 18. novembril 2011 täiendava teabenõude, mis käsitles pensionide rahastamise üksikasju pärast 2007. aastat. Saksamaa vastas 2. ja 19. jaanuari 2012. aasta kirjadega. 16. detsembril 2011 esitas komisjon Saksamaale Charles River Associatesi eksperdiuuringu kasumi võrdlusmäära kohta, (9) mille kohta Saksamaa esitas oma märkused 16. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(34)

Komisjon esitas 18. novembril 2011 täiendava teabenõude, mis käsitles pensionide rahastamise üksikasju pärast 2007. aastat. Saksamaa vastas 2. ja 19. jaanuari 2012. aasta kirjadega. 16. detsembril 2011 esitas komisjon Saksamaale Charles River Associatesi eksperdiuuringu kasumi võrdlusmäära kohta, (9) mille kohta Saksamaa esitas oma märkused 16. jaanuaril 2012.

9

1.1.9.   2012. aasta otsus

2012. aasta otsus

| (35) | 25. jaanuaril 2012 võttis komisjon vastu otsuse 2012/636/EL (10) (edaspidi „2012. aasta otsus“). |
| --- | --- |

(35)

25. jaanuaril 2012 võttis komisjon vastu otsuse 2012/636/EL (10) (edaspidi „2012. aasta otsus“).

10

| (36) | Selles otsuses leidis komisjon seoses pensionimeetmega, et meede kujutab endast ebaseaduslikku ja kokkusobimatut riigiabi, ning nõudis, et alates 1. jaanuarist 2003 kuni suhtelise eelise andmise lõpetamise kuupäevani antud abi tagasi nõutaks. Seoses abiga, mida anti ajavahemikul 1995–2002, leidis komisjon, et kokkusobimatu abi summat polnud võimalik kindlaks teha. Seega ei nõudnud komisjon sel ajavahemikul antud abi tagasinõudmist. |
| --- | --- |

(36)

Selles otsuses leidis komisjon seoses pensionimeetmega, et meede kujutab endast ebaseaduslikku ja kokkusobimatut riigiabi, ning nõudis, et alates 1. jaanuarist 2003 kuni suhtelise eelise andmise lõpetamise kuupäevani antud abi tagasi nõutaks. Seoses abiga, mida anti ajavahemikul 1995–2002, leidis komisjon, et kokkusobimatu abi summat polnud võimalik kindlaks teha. Seega ei nõudnud komisjon sel ajavahemikul antud abi tagasinõudmist.

| (37) | Seoses riiklike hüvitistega järeldas komisjon, et Saksamaa maksis neid ebaseaduslikult, rikkudes sellega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, aga et need on siseturuga kokkusobivad. Seoses riigigarantiiga leidis komisjon, et see meede kujutab endast Deutsche Postile antud olemasolevat abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

(37)

Seoses riiklike hüvitistega järeldas komisjon, et Saksamaa maksis neid ebaseaduslikult, rikkudes sellega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, aga et need on siseturuga kokkusobivad. Seoses riigigarantiiga leidis komisjon, et see meede kujutab endast Deutsche Postile antud olemasolevat abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 lõike 3 tähenduses.

1.2.   Asjakohaste kohtumenetluste kokkuvõte

Asjakohaste kohtumenetluste kokkuvõte

1.2.1.   2002. aasta otsuse tühistamine

2002. aasta otsuse tühistamine

| (38) | Üldkohus tühistas oma 2008. aasta otsusega (11) 2002. aasta otsuse, kuna komisjon ei olnud põhjalikult analüüsinud kõiki universaalteenustest saadud tulusid ja kulusid, et teha kindlaks, kas Deutsche Postile maksti liiga väikest või liiga suurt hüvitist. |
| --- | --- |

(38)

Üldkohus tühistas oma 2008. aasta otsusega (11) 2002. aasta otsuse, kuna komisjon ei olnud põhjalikult analüüsinud kõiki universaalteenustest saadud tulusid ja kulusid, et teha kindlaks, kas Deutsche Postile maksti liiga väikest või liiga suurt hüvitist.

11

| (39) | Seejärel maksis Saksamaa tagasinõutud 572 miljoni euro suuruse riigiabi (millele lisandus intress) Deutsche Postile tagasi. |
| --- | --- |

(39)

Seejärel maksis Saksamaa tagasinõutud 572 miljoni euro suuruse riigiabi (millele lisandus intress) Deutsche Postile tagasi.

| (40) | Euroopa Kohus jättis 2. septembril 2010 rahuldamata apellatsioonkaebuse, mille komisjon oli esitanud Üldkohtu otsuse peale (12). |
| --- | --- |

(40)

Euroopa Kohus jättis 2. septembril 2010 rahuldamata apellatsioonkaebuse, mille komisjon oli esitanud Üldkohtu otsuse peale (12).

12

1.2.2.   2007. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamine

2007. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamine

| (41) | Deutsche Post vaidlustas 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse kehtivuse, väites, et 2002. aasta otsusega loodi õiguspärane ootus, et komisjon ei jätka tulevikus uurimist. |
| --- | --- |

(41)

Deutsche Post vaidlustas 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse kehtivuse, väites, et 2002. aasta otsusega loodi õiguspärane ootus, et komisjon ei jätka tulevikus uurimist.

| (42) | 8. detsembril 2011 lükkas Üldkohus selle vaide vastuvõetamatuse tõttu tagasi, (13) kuna 2007. aasta menetluse pikendamise otsus käsitles samu meetmeid, mida käsitles algatamisotsus. |
| --- | --- |

(42)

8. detsembril 2011 lükkas Üldkohus selle vaide vastuvõetamatuse tõttu tagasi, (13) kuna 2007. aasta menetluse pikendamise otsus käsitles samu meetmeid, mida käsitles algatamisotsus.

13

| (43) | 24. oktoobril 2013 tühistas Euroopa Kohus Üldkohtu 2011. aasta otsuse 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse kohta, (14) suunates asja tagasi Üldkohtusse. |
| --- | --- |

(43)

24. oktoobril 2013 tühistas Euroopa Kohus Üldkohtu 2011. aasta otsuse 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse kohta, (14) suunates asja tagasi Üldkohtusse.

14

| (44) | 18. septembril 2015 tühistas Üldkohus 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse (15). Seda otsust edasi ei kaevatud. |
| --- | --- |

(44)

18. septembril 2015 tühistas Üldkohus 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse (15). Seda otsust edasi ei kaevatud.

15

1.2.3.   2012. aasta otsuse osaline tühistamine

2012. aasta otsuse osaline tühistamine

| (45) | 14. juulil 2016 tühistas Üldkohus 2012. aasta otsuse artiklid 1 ja 4, (16) leides, et komisjon ei olnud tõestanud Deutsche Postile antud eelise olemasolu. Seda otsust edasi ei kaevatud. |
| --- | --- |

(45)

14. juulil 2016 tühistas Üldkohus 2012. aasta otsuse artiklid 1 ja 4, (16) leides, et komisjon ei olnud tõestanud Deutsche Postile antud eelise olemasolu. Seda otsust edasi ei kaevatud.

16

| (46) | 2012. aasta otsuse ülejäänud osi ei vaidlustatud. |
| --- | --- |

(46)

2012. aasta otsuse ülejäänud osi ei vaidlustatud.

1.2.4.   2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamine

2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamine

| (47) | 10. aprillil 2019 tühistas Üldkohus 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse, (17) leides, et komisjon ei põhjendanud piisavalt ametliku uurimismenetluse algatamist (rikkudes ELi toimimise lepingu artiklit 296) seoses eelise olemasoluga. Seda otsust edasi ei kaevatud. |
| --- | --- |

(47)

10. aprillil 2019 tühistas Üldkohus 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse, (17) leides, et komisjon ei põhjendanud piisavalt ametliku uurimismenetluse algatamist (rikkudes ELi toimimise lepingu artiklit 296) seoses eelise olemasoluga. Seda otsust edasi ei kaevatud.

17

1.3.   Pärast 2012. aasta otsuse ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamist saadud märkused

Pärast 2012. aasta otsuse ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamist saadud märkused

| (48) | Pärast 2012. aasta otsuse ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamist sai komisjon 24. mai 2019. aasta ja 17. juuli 2019. aasta kirjadega UPSilt ning 31. mai 2019. aasta kirjaga BIEKilt lisamärkusi. Oma kirjades rõhutasid UPS ja BIEK, et nad on endiselt mures pensionimeetme pärast, ning nõudsid, et komisjon oma uurimist jätkaks ja selle lõpule viiks. 28. novembril 2019 esitas UPS lisamärkusi. |
| --- | --- |

(48)

Pärast 2012. aasta otsuse ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamist sai komisjon 24. mai 2019. aasta ja 17. juuli 2019. aasta kirjadega UPSilt ning 31. mai 2019. aasta kirjaga BIEKilt lisamärkusi. Oma kirjades rõhutasid UPS ja BIEK, et nad on endiselt mures pensionimeetme pärast, ning nõudsid, et komisjon oma uurimist jätkaks ja selle lõpule viiks. 28. novembril 2019 esitas UPS lisamärkusi.

2.   UURITUD MEETME KIRJELDUS

UURITUD MEETME KIRJELDUS

2.1.   Käesoleva otsuse kohaldamisala

Käesoleva otsuse kohaldamisala

| (49) | Võttes arvesse suurt hulka otsuseid, mille komisjon on vastu võtnud, ja teatavate otsuste tühistamist, leiab komisjon, et kõigepealt tuleb täpsustada käesoleva otsuse kohaldamisala. |
| --- | --- |

(49)

Võttes arvesse suurt hulka otsuseid, mille komisjon on vastu võtnud, ja teatavate otsuste tühistamist, leiab komisjon, et kõigepealt tuleb täpsustada käesoleva otsuse kohaldamisala.

| (50) | Komisjon tuletab meelde, et ta järeldas 2012. aasta otsuses järgmist:






  a) | seoses riiklike hüvitistega, et Saksamaa maksis neid ebaseaduslikult, rikkudes sellega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, aga et need on siseturuga kokkusobivad, ning |
| --- | --- | --- |

(50)

Komisjon tuletab meelde, et ta järeldas 2012. aasta otsuses järgmist:

a)

seoses riiklike hüvitistega, et Saksamaa maksis neid ebaseaduslikult, rikkudes sellega ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3, aga et need on siseturuga kokkusobivad, ning

| b) | seoses riigigarantiiga, et see meede kujutab endast Deutsche Postile antud olemasolevat abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 lõike 3 tähenduses. |
| --- | --- |

b)

seoses riigigarantiiga, et see meede kujutab endast Deutsche Postile antud olemasolevat abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 lõike 3 tähenduses.

| (51) | Seoses nende järeldustega pole 2012. aasta otsust edasi kaevatud ja seega kehtib see endiselt. |
| --- | --- |

(51)

Seoses nende järeldustega pole 2012. aasta otsust edasi kaevatud ja seega kehtib see endiselt.

| (52) | Samuti märgib komisjon, et kohtud tühistasid 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse. |
| --- | --- |

(52)

Samuti märgib komisjon, et kohtud tühistasid 2007. aasta menetluse pikendamise otsuse ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse.

| (53) | Seda silmas pidades puudutab uurimine üksnes algatamisotsuses kirjeldatud makseid. |
| --- | --- |

(53)

Seda silmas pidades puudutab uurimine üksnes algatamisotsuses kirjeldatud makseid.

| (54) | Eelkõige on algatamisotsuses viidatud järgmisele:






  a) | maksed, mille Deutsche Post tegi 1995.–1999. aastal (Deutsche Posti erastamise kontekstis loodud) pensionifondi ja mille summa oli 4 miljardit Saksa marka aastas (umbes 2,05 miljardit eurot); |
| --- | --- | --- |

(54)

Eelkõige on algatamisotsuses viidatud järgmisele:

a)

maksed, mille Deutsche Post tegi 1995.–1999. aastal (Deutsche Posti erastamise kontekstis loodud) pensionifondi ja mille summa oli 4 miljardit Saksa marka aastas (umbes 2,05 miljardit eurot);

| b) | 8,2 miljardi Saksa marga (umbes 4,19 miljardit eurot) suurune puudujääk, mis tekkis pensionifondis 1999. aastaks märkimisväärse arvu Deutsche Posti töötajate ennetähtaegse pensionile jäämise tõttu, ning |
| --- | --- |

b)

8,2 miljardi Saksa marga (umbes 4,19 miljardit eurot) suurune puudujääk, mis tekkis pensionifondis 1999. aastaks märkimisväärse arvu Deutsche Posti töötajate ennetähtaegse pensionile jäämise tõttu, ning

| c) | asjaolu, et Saksamaa kattis selle puudujäägi, nagu Saksamaa rahandusminister oli 18. jaanuaril 1999 teatanud. |
| --- | --- |

c)

asjaolu, et Saksamaa kattis selle puudujäägi, nagu Saksamaa rahandusminister oli 18. jaanuaril 1999 teatanud.

| (55) | Seda arvesse võttes on käesoleva otsuse ese eelkirjeldatud pensionimeede. |
| --- | --- |

(55)

Seda arvesse võttes on käesoleva otsuse ese eelkirjeldatud pensionimeede.

2.2.   1995.–1999. aasta pensionimeede

1995.–1999. aasta pensionimeede

| (56) | Pensionimeetmega, mis põhineb seadusel Saksamaa endise föderaalse postiteenistuse töötajate suhtes kohaldatava õiguse kohta (Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)) (18) (edaspidi „PostPersRG“), on alates 1995. aastast rahastatud suurt osa Deutsche Posti pensionile jäänud ametnike pensionidest. Selleks et võtta punkti 5 kohase hindamise käigus täielikult arvesse pensionimeetme mõju, kirjeldatakse järgmistes punktides põhjalikumalt ametnikele mõeldud sotsiaaltoetusi ja -makseid ning võrreldakse neid eraõiguslike lepingutega töötajate (edaspidi „lepingulised töötajad“) kohustusliku sotsiaalkindlustusega. |
| --- | --- |

(56)

Pensionimeetmega, mis põhineb seadusel Saksamaa endise föderaalse postiteenistuse töötajate suhtes kohaldatava õiguse kohta (Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)) (18) (edaspidi „PostPersRG“), on alates 1995. aastast rahastatud suurt osa Deutsche Posti pensionile jäänud ametnike pensionidest. Selleks et võtta punkti 5 kohase hindamise käigus täielikult arvesse pensionimeetme mõju, kirjeldatakse järgmistes punktides põhjalikumalt ametnikele mõeldud sotsiaaltoetusi ja -makseid ning võrreldakse neid eraõiguslike lepingutega töötajate (edaspidi „lepingulised töötajad“) kohustusliku sotsiaalkindlustusega.

Gesetz zum Personalrecht der Beschäftigten der früheren Deutschen Bundespost (Postpersonalrechtsgesetz)

18

2.2.1.   Ametnikele ette nähtud sotsiaaltoetused

Ametnikele ette nähtud sotsiaaltoetused

| (57) | Ametnikel on õigus saada vanaduspensioni ning toetust haiguse ja pikaajalise hooldusvajaduse korral. Deutsche Posti ametnikele ette nähtud toetused on samasugused kui kõigile teistele ametnikele ette nähtud toetused.






  a) | 24. augusti 1976. aasta avaliku teenistuse pensionide seaduse (Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG) (19) § 14 kohaselt on pension teatav protsent ametniku viimasest palgast. |
| --- | --- | --- |

(57)

Ametnikel on õigus saada vanaduspensioni ning toetust haiguse ja pikaajalise hooldusvajaduse korral. Deutsche Posti ametnikele ette nähtud toetused on samasugused kui kõigile teistele ametnikele ette nähtud toetused.

a)

24. augusti 1976. aasta avaliku teenistuse pensionide seaduse (Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern (Beamtenversorgungsgesetz – BeamtVG) (19) § 14 kohaselt on pension teatav protsent ametniku viimasest palgast.

Gesetz über die Versorgung der Beamten und Richter in Bund und Ländern

Beamtenversorgungsgesetz

BeamtVG

19

| b) | Ametnikel on õigus saada 50–70 % ulatuses hüvitist tervishoiu- ja hoolduskulude eest ning nad peavad ise kandma üksnes nimetatud piirmäära ületavad kulud. Tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kulude hüvitamise konkreetne määr sõltub eri kriteeriumidest, näiteks laste arvust. Ametnikud võivad sõlmida vabatahtliku lisakindlustuse või kanda ise oma osa tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kuludest. |
| --- | --- |

b)

Ametnikel on õigus saada 50–70 % ulatuses hüvitist tervishoiu- ja hoolduskulude eest ning nad peavad ise kandma üksnes nimetatud piirmäära ületavad kulud. Tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kulude hüvitamise konkreetne määr sõltub eri kriteeriumidest, näiteks laste arvust. Ametnikud võivad sõlmida vabatahtliku lisakindlustuse või kanda ise oma osa tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kuludest.

2.2.2.   Postdiensti ametnikele ette nähtud sotsiaaltoetuste rahastamine 1989.–1994. aastal

Postdiensti ametnikele ette nähtud sotsiaaltoetuste rahastamine 1989.–1994. aastal

| (58) | Pärast esimest 1989. aasta postireformi pidid Postdienst, Telekom ja Postbank Saksamaa föderaalse postiteenistuse juhtimisstruktuuri seaduse (Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) (20) § 54 lõike 2 kohaselt täies ulatuses rahastama pensionile jäänud ametnike pensionimakseid ja tervishoiukulusid, mis jaotati asjaomaste ettevõtjate vahel vastavalt iga üksiku ametniku varasemale töösuhtele. |
| --- | --- |

(58)

Pärast esimest 1989. aasta postireformi pidid Postdienst, Telekom ja Postbank Saksamaa föderaalse postiteenistuse juhtimisstruktuuri seaduse (Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost (Postverfassungsgesetz – PostVerfG) (20) § 54 lõike 2 kohaselt täies ulatuses rahastama pensionile jäänud ametnike pensionimakseid ja tervishoiukulusid, mis jaotati asjaomaste ettevõtjate vahel vastavalt iga üksiku ametniku varasemale töösuhtele.

Gesetz über die Unternehmensverfassung der Deutschen Bundespost

Postverfassungsgesetz

PostVerfG

20

| (59) | Selle sätte kohaselt on ametnikul – nagu varemgi – nõue riigi vastu, kes võib kogu summa Postdienstilt, Telekomilt või Postbankilt sisse nõuda. |
| --- | --- |

(59)

Selle sätte kohaselt on ametnikul – nagu varemgi – nõue riigi vastu, kes võib kogu summa Postdienstilt, Telekomilt või Postbankilt sisse nõuda.

2.2.3.   DPAG ametnikele ette nähtud sotsiaaltoetuste rahastamine alates 1995. aastast

DPAG ametnikele ette nähtud sotsiaaltoetuste rahastamine alates 1995. aastast

| (60) | 1994. aasta postiteenuste ja telekommunikatsiooni reformimise seadusega (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation) viidi Postdiensti ametnikud PostPersRG § 2 lõike 1 alusel üle DPAGsse. Ametnikud säilitasid seejuures PostPersRG § 2 lõike 3 alusel oma õigusliku staatuse. DPAG võttis PostPersRG § 1 lõike 1 alusel riigilt üle kõik tööandja õigused ja kohustused ning PostPersRG § 2 lõike 3 alusel kõik ametnike varalised nõuded. |
| --- | --- |

(60)

1994. aasta postiteenuste ja telekommunikatsiooni reformimise seadusega (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation) viidi Postdiensti ametnikud PostPersRG § 2 lõike 1 alusel üle DPAGsse. Ametnikud säilitasid seejuures PostPersRG § 2 lõike 3 alusel oma õigusliku staatuse. DPAG võttis PostPersRG § 1 lõike 1 alusel riigilt üle kõik tööandja õigused ja kohustused ning PostPersRG § 2 lõike 3 alusel kõik ametnike varalised nõuded.

Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation

| (61) | PostPersRG § 15 kohaselt hakati pensionile jäänud ametnike pensioni- ja tervishoiukulusid tasuma uuest, Deutsche Posti ametnike jaoks loodud pensionifondist. 1. juulil 2001 liideti Deutsche Posti, Telekomi ja Postbanki pensionifondid postiametnike pensionifondiks (Postbeamtenversorgungskasse) (edaspidi „pensionifond“). |
| --- | --- |

(61)

PostPersRG § 15 kohaselt hakati pensionile jäänud ametnike pensioni- ja tervishoiukulusid tasuma uuest, Deutsche Posti ametnike jaoks loodud pensionifondist. 1. juulil 2001 liideti Deutsche Posti, Telekomi ja Postbanki pensionifondid postiametnike pensionifondiks (Postbeamtenversorgungskasse) (edaspidi „pensionifond“).

Postbeamtenversorgungskasse

| (62) | PostPersRG § 16 lõike 1 alusel pidi Deutsche Post 1995.–1999. aastal maksma pensionifondi aastas 2,045 miljardit eurot ja kokku 10,225 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(62)

PostPersRG § 16 lõike 1 alusel pidi Deutsche Post 1995.–1999. aastal maksma pensionifondi aastas 2,045 miljardit eurot ja kokku 10,225 miljardit eurot.

| (63) | Puudujääk (s.o pensionile jäänud ametnike pensionide ja Deutsche Posti poolt pensionifondi tehtud sissemaksete vahe) kaeti PostPersRG § 16 lõike 2 alusel pensionimeetmega. Pensionimeetme maht suurenes 151 miljonilt eurolt 1995. aastal 1,118 miljardi euroni 1999. aastal. |
| --- | --- |

(63)

Puudujääk (s.o pensionile jäänud ametnike pensionide ja Deutsche Posti poolt pensionifondi tehtud sissemaksete vahe) kaeti PostPersRG § 16 lõike 2 alusel pensionimeetmega. Pensionimeetme maht suurenes 151 miljonilt eurolt 1995. aastal 1,118 miljardi euroni 1999. aastal.

| (64) | Joonistel 1 ja 2 on esitatud Deutsche Posti ja Saksamaa sissemaksed pensionifondi (summade ja protsentidena). |
| --- | --- |

(64)

Joonistel 1 ja 2 on esitatud Deutsche Posti ja Saksamaa sissemaksed pensionifondi (summade ja protsentidena).

Image 1

Image 2

2.2.4.   Deutsche Posti lepinguliste töötajate kohustuslik sotsiaalkindlustus ja täiendav pensionikindlustus

Deutsche Posti lepinguliste töötajate kohustuslik sotsiaalkindlustus ja täiendav pensionikindlustus

| (65) | Sotsiaalkindlustus on lepinguliste töötajate jaoks kohustuslik ja neil peab olema neli kindlustust: pensioni-, töötus-, ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustus (21). Lepinguliste töötajate kohustuslikus sotsiaalkindlustussüsteemis on pensioni-, ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustuse vallas ette nähtud teistsugune kindlustuskaitse kui ametnikele kehtestatud süsteemis:






  a) | pensioni suurus arvutatakse protsendina keskmisest sissetulekust, mitte viimasest kuupalgast; |
| --- | --- | --- |

(65)

Sotsiaalkindlustus on lepinguliste töötajate jaoks kohustuslik ja neil peab olema neli kindlustust: pensioni-, töötus-, ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustus (21). Lepinguliste töötajate kohustuslikus sotsiaalkindlustussüsteemis on pensioni-, ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustuse vallas ette nähtud teistsugune kindlustuskaitse kui ametnikele kehtestatud süsteemis:

21

a)

pensioni suurus arvutatakse protsendina keskmisest sissetulekust, mitte viimasest kuupalgast;

| b) | ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustusele tehtud kulutused kaetakse täies ulatuses. |
| --- | --- |

b)

ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustusele tehtud kulutused kaetakse täies ulatuses.

| (66) | Ka sotsiaaltoetuste rahastamine erineb märkimisväärselt ametnike suhtes kohaldatavates õigusnormides sätestatust:






  a) | lepinguliste töötajate kohustuslikku sotsiaalkindlustust rahastatakse töötajate tööelu jooksul töötajate ja tööandjate tehtud sissemaksetest (edaspidi „kohustuslikud sotsiaalmaksed“); |
| --- | --- | --- |

(66)

Ka sotsiaaltoetuste rahastamine erineb märkimisväärselt ametnike suhtes kohaldatavates õigusnormides sätestatust:

a)

lepinguliste töötajate kohustuslikku sotsiaalkindlustust rahastatakse töötajate tööelu jooksul töötajate ja tööandjate tehtud sissemaksetest (edaspidi „kohustuslikud sotsiaalmaksed“);

| b) | kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäär jaotatakse ametlikult töötaja ja tööandja osaks, mis kumbki moodustab ligikaudu poole kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäärast; |
| --- | --- |

b)

kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäär jaotatakse ametlikult töötaja ja tööandja osaks, mis kumbki moodustab ligikaudu poole kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäärast;

| c) | tööandja on ametlikult kohustatud maksma sotsiaalkindlustusfondidesse kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäära. |
| --- | --- |

c)

tööandja on ametlikult kohustatud maksma sotsiaalkindlustusfondidesse kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäära.

| (67) | Joonisel 3 on esitatud lepinguliste töötajate kohustuslike sotsiaalmaksete määrad 1995.–1999. aastal. |
| --- | --- |

(67)

Joonisel 3 on esitatud lepinguliste töötajate kohustuslike sotsiaalmaksete määrad 1995.–1999. aastal.

Image 3

| (68) | Jooniselt 3 ilmneb, et kohustuslike sotsiaalmaksete määrad on jäänud vahemikku 39–42 % brutopalgast (= netopalk + töötaja osa). Kuna tööandja ja töötaja osad moodustavad kumbki umbes poole kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäärast, on nende vastavad sotsiaalmaksete määrad jäänud vahemikku 19–21 % brutopalgast. |
| --- | --- |

(68)

Jooniselt 3 ilmneb, et kohustuslike sotsiaalmaksete määrad on jäänud vahemikku 39–42 % brutopalgast (= netopalk + töötaja osa). Kuna tööandja ja töötaja osad moodustavad kumbki umbes poole kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäärast, on nende vastavad sotsiaalmaksete määrad jäänud vahemikku 19–21 % brutopalgast.

| (69) | Deutsche Posti lepingulistel töötajatel oli peale kohustusliku sotsiaalkindlustuse ka täiendav pensionikindlustus. Enne 1997. aastat tööle võetud lepingulistele töötajatele pakuti täiendavat pensionikindlustust, mille tulemusel võisid nad saada ametnikega võrreldavat pensioni. Täiendav pensionikindlustus kattis seega lepinguliste töötajate kohustusliku sotsiaalkindlustuse raames makstava pensioni (s.o kindlaksmääratud protsent keskmisest sissetulekust) ja ametnike pensioni (s.o kindlaksmääratud protsent viimasest palgast) vahe. Täpsed tingimused on sätestatud Saksamaa föderaalse postiteenistuse pensioniasutuse põhikirjas (Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost). |
| --- | --- |

(69)

Deutsche Posti lepingulistel töötajatel oli peale kohustusliku sotsiaalkindlustuse ka täiendav pensionikindlustus. Enne 1997. aastat tööle võetud lepingulistele töötajatele pakuti täiendavat pensionikindlustust, mille tulemusel võisid nad saada ametnikega võrreldavat pensioni. Täiendav pensionikindlustus kattis seega lepinguliste töötajate kohustusliku sotsiaalkindlustuse raames makstava pensioni (s.o kindlaksmääratud protsent keskmisest sissetulekust) ja ametnike pensioni (s.o kindlaksmääratud protsent viimasest palgast) vahe. Täpsed tingimused on sätestatud Saksamaa föderaalse postiteenistuse pensioniasutuse põhikirjas (Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost).

Satzung der Versorgungsanstalt der Deutschen Bundespost

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (70) | Algatamisotsuses leidis komisjon, et asjaolu, et riik kattis 1999. aastaks tekkinud puudujäägi – seoses suure arvu Deutsche Posti töötajate ennetähtaegse pensionile jäämisega 1995.–1999. aastal – võis anda Deutsche Postile eelise. |
| --- | --- |

(70)

Algatamisotsuses leidis komisjon, et asjaolu, et riik kattis 1999. aastaks tekkinud puudujäägi – seoses suure arvu Deutsche Posti töötajate ennetähtaegse pensionile jäämisega 1995.–1999. aastal – võis anda Deutsche Postile eelise.

| (71) | Seega leidis komisjon, et meetme esialgse uurimise tulemusel polnud võimalik kinnitada järeldust, et meede ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(71)

Seega leidis komisjon, et meetme esialgse uurimise tulemusel polnud võimalik kinnitada järeldust, et meede ei kujuta endast riigiabi.

| (72) | Peale selle järeldas komisjon algatamisotsuses, et esialgse uurimise põhjal tekkisid kahtlused, kas meede sobib kokku siseturuga. |
| --- | --- |

(72)

Peale selle järeldas komisjon algatamisotsuses, et esialgse uurimise põhjal tekkisid kahtlused, kas meede sobib kokku siseturuga.

4.   HUVITATUD ISIKUTE ASJAKOHASED MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE ASJAKOHASED MÄRKUSED

| (73) | Huvitatud isikud esitasid oma märkused algatamisotsuse ning (praeguseks tühistatud) 2007. ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuste kohta. |
| --- | --- |

(73)

Huvitatud isikud esitasid oma märkused algatamisotsuse ning (praeguseks tühistatud) 2007. ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuste kohta.

| (74) | Selles jaotises tehakse kokkuvõte märkustest, mida peetakse asjaomase meetme (st 1995.–1999. aasta pensionimeede) hindamise seisukohast asjakohaseks, ning jagu ei kajasta kõiki märkusi, mis on saadud varasemate, muid meetmeid ja/või 1999. aasta järgset pensionimeedet käsitlevate uurimiste käigus. |
| --- | --- |

(74)

Selles jaotises tehakse kokkuvõte märkustest, mida peetakse asjaomase meetme (st 1995.–1999. aasta pensionimeede) hindamise seisukohast asjakohaseks, ning jagu ei kajasta kõiki märkusi, mis on saadud varasemate, muid meetmeid ja/või 1999. aasta järgset pensionimeedet käsitlevate uurimiste käigus.

4.1.   Kolmandate isikute märkused

Kolmandate isikute märkused

| (75) | Nende pensionikohustuste ülevõtmine, mis tekkisid DPAG-l 25 % töötajate ennetähtaegse pensionile jäämise tulemusel, oli Briti postiteenistuse hinnangul riigiabi. Postiteenistus väidab, et pensionipuudujääki oleks tulnud rahastada äriühingu varade müügist. |
| --- | --- |

(75)

Nende pensionikohustuste ülevõtmine, mis tekkisid DPAG-l 25 % töötajate ennetähtaegse pensionile jäämise tulemusel, oli Briti postiteenistuse hinnangul riigiabi. Postiteenistus väidab, et pensionipuudujääki oleks tulnud rahastada äriühingu varade müügist.

| (76) | UPSi väitel anti Deutsche Postile eelis, sest ta vabastati osaliselt enne 1995. aastat kehtinud maksekohustustest. Kuna tavalised ettevõtjad pidid oma pensionikulud ise kandma, oli Deutsche Post oma konkurentidega võrreldes eelisolukorras. |
| --- | --- |

(76)

UPSi väitel anti Deutsche Postile eelis, sest ta vabastati osaliselt enne 1995. aastat kehtinud maksekohustustest. Kuna tavalised ettevõtjad pidid oma pensionikulud ise kandma, oli Deutsche Post oma konkurentidega võrreldes eelisolukorras.

| (77) | Oma 28. novembri 2019. aasta kirjas (pärast Üldkohtu 2019. aasta otsust 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamise kohta) väitis UPS, et komisjon peaks jätkama pensionimeetme uurimist ja eelkõige kohaldama pensionimeetme hindamisel Orange’i (22) kohtuasja kohast kohtupraktikat (mitte Combuse kohtuasja (23) kohast kohtupraktikat). Samuti on UPS seisukohal, et isegi Combuse kohtuasja kohase kohtupraktika põhjal peaks komisjon järeldama, et pensionimeede kujutas endast kokkusobimatut abi. |
| --- | --- |

(77)

Oma 28. novembri 2019. aasta kirjas (pärast Üldkohtu 2019. aasta otsust 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamise kohta) väitis UPS, et komisjon peaks jätkama pensionimeetme uurimist ja eelkõige kohaldama pensionimeetme hindamisel Orange’i (22) kohtuasja kohast kohtupraktikat (mitte Combuse kohtuasja (23) kohast kohtupraktikat). Samuti on UPS seisukohal, et isegi Combuse kohtuasja kohase kohtupraktika põhjal peaks komisjon järeldama, et pensionimeede kujutas endast kokkusobimatut abi.

22

23

4.2.   Saksamaa märkused

Saksamaa märkused

| (78) | Saksamaa ametiasutused leiavad, et riigi panus pensionifondi piirdus sellega, mis oli vajalik selle objektiivse ebasoodsa olukorra korvamiseks, millesse riik oli DPAG pannud. |
| --- | --- |

(78)

Saksamaa ametiasutused leiavad, et riigi panus pensionifondi piirdus sellega, mis oli vajalik selle objektiivse ebasoodsa olukorra korvamiseks, millesse riik oli DPAG pannud.

| (79) | Saksamaa ametiasutuste sõnul oli enne DPAG erastamist palgatud ametnike ennetähtaegse pensionile jäämise rahastamine riigi põhikohustus ametnike ees. DPAG kaasvastutus pensionifondi rahastamise eest hõlmas seega ebatüüpilisi erikulusid. Riigi panus pensionikohustustesse korvas üksnes osaliselt selle objektiivse ebasoodsa olukorra, millesse riik oli DPAG varem pannud. Seega leiab Saksamaa, et riigi panusega pensionifondi pole antud DPAG-le eelist ega moonutatud konkurentsi ega kaubandust. |
| --- | --- |

(79)

Saksamaa ametiasutuste sõnul oli enne DPAG erastamist palgatud ametnike ennetähtaegse pensionile jäämise rahastamine riigi põhikohustus ametnike ees. DPAG kaasvastutus pensionifondi rahastamise eest hõlmas seega ebatüüpilisi erikulusid. Riigi panus pensionikohustustesse korvas üksnes osaliselt selle objektiivse ebasoodsa olukorra, millesse riik oli DPAG varem pannud. Seega leiab Saksamaa, et riigi panusega pensionifondi pole antud DPAG-le eelist ega moonutatud konkurentsi ega kaubandust.

| (80) | Saksamaa leiab Combuse kohtuotsuse (24) põhjal, et riiklikud maksed, mis tehti varem riigile kuulunud universaalteenuse osutajale erastamise raames tema eraõiguslike konkurentide tavapäraseid pensionikulusid ületavate pensionikulude katmiseks, ei ole riigiabi. Saksamaa leiab, et abi olemasolu hindamiseks tuleks võrrelda Deutsche Posti ametnikele ette nähtud sotsiaaltoetusi ja konkurentidele ette nähtud sotsiaaltoetusi. |
| --- | --- |

(80)

Saksamaa leiab Combuse kohtuotsuse (24) põhjal, et riiklikud maksed, mis tehti varem riigile kuulunud universaalteenuse osutajale erastamise raames tema eraõiguslike konkurentide tavapäraseid pensionikulusid ületavate pensionikulude katmiseks, ei ole riigiabi. Saksamaa leiab, et abi olemasolu hindamiseks tuleks võrrelda Deutsche Posti ametnikele ette nähtud sotsiaaltoetusi ja konkurentidele ette nähtud sotsiaaltoetusi.

24

5.   ABI HINDAMINE PENSIONIMEETME PUHUL

ABI HINDAMINE PENSIONIMEETME PUHUL

| (81) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(81)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

| (82) | Meedet saab pidada riigiabiks, kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused: a) abi on antud liikmesriigi poolt riigi ressurssidest, b) sellega antakse valikuline majanduslik eelis teatud ettevõtjatele või teatud kaupade tootmisele, c) eelis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning d) meede mõjutab liidusisest kaubavahetust. |
| --- | --- |

(82)

Meedet saab pidada riigiabiks, kui täidetud on järgmised kumulatiivsed tingimused: a) abi on antud liikmesriigi poolt riigi ressurssidest, b) sellega antakse valikuline majanduslik eelis teatud ettevõtjatele või teatud kaupade tootmisele, c) eelis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ning d) meede mõjutab liidusisest kaubavahetust.

| (83) | Kuna pensionimeede põhineb PostPersG §-l 16 ja seda rahastatakse riigieelarvest, saab seda seostada riigiga ja see antakse riigi ressurssidest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna pensionimeedet rakendati üksnes selleks, et vabastada Deutsche Post osaliselt ametnike pensionidega seotud kuludest ja see tõi seega kokkuvõttes kasu Deutsche Postile, on meede valikuline. |
| --- | --- |

(83)

Kuna pensionimeede põhineb PostPersG §-l 16 ja seda rahastatakse riigieelarvest, saab seda seostada riigiga ja see antakse riigi ressurssidest ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna pensionimeedet rakendati üksnes selleks, et vabastada Deutsche Post osaliselt ametnike pensionidega seotud kuludest ja see tõi seega kokkuvõttes kasu Deutsche Postile, on meede valikuline.

5.1.   Majandusliku eelise olemasolu

Majandusliku eelise olemasolu

5.1.1.   Eelise olemasolu hindamise suhtes kohaldatav metoodika

Eelise olemasolu hindamise suhtes kohaldatav metoodika

| (84) | Saksamaa väidab Combuse kohtuotsusele tuginedes, et pensionimeetmega ei antud majanduslikku eelist, sest sellega vabastati Deutsche Post ülemäärastest pensionikuludest. |
| --- | --- |

(84)

Saksamaa väidab Combuse kohtuotsusele tuginedes, et pensionimeetmega ei antud majanduslikku eelist, sest sellega vabastati Deutsche Post ülemäärastest pensionikuludest.

| (85) | 2012. aasta otsuses lükkas komisjon tagasi Saksamaa väited, et eelise olemasolu tuli kindlaks teha Combuse kohtuotsuse kohase kohtupraktika põhjal. |
| --- | --- |

(85)

2012. aasta otsuses lükkas komisjon tagasi Saksamaa väited, et eelise olemasolu tuli kindlaks teha Combuse kohtuotsuse kohase kohtupraktika põhjal.

| (86) | Pärast 2012. aasta otsuse ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamist leiab komisjon aga, et Üldkohtu otsused kohtuasjades T-143/12 (25) ja T-388/11 (26) kohustavad komisjoni kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 266 kohaldama seoses pensionimeetmega Combuse kohtuasja kohast kohtupraktikat. ELi toimimise lepingu artikli 266 esimeses lõigus on sätestatud, et „[i]nstitutsioonilt, organilt või asutuselt, kelle õigusakt on tunnistatud tühiseks või kelle toimingu tegematajätmine on tunnistatud aluslepingutega vastuolus olevaks, nõutakse Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmiseks vajalike meetmete võtmist“. |
| --- | --- |

(86)

Pärast 2012. aasta otsuse ja 2011. aasta menetluse pikendamise otsuse tühistamist leiab komisjon aga, et Üldkohtu otsused kohtuasjades T-143/12 (25) ja T-388/11 (26) kohustavad komisjoni kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 266 kohaldama seoses pensionimeetmega Combuse kohtuasja kohast kohtupraktikat. ELi toimimise lepingu artikli 266 esimeses lõigus on sätestatud, et „[i]nstitutsioonilt, organilt või asutuselt, kelle õigusakt on tunnistatud tühiseks või kelle toimingu tegematajätmine on tunnistatud aluslepingutega vastuolus olevaks, nõutakse Euroopa Liidu Kohtu otsuse täitmiseks vajalike meetmete võtmist“.

25

26

| (87) | Oma 14. juuli 2016. aasta otsuses leidis Üldkohus, et „pelk kinnitus, et pensionikulud kuuluvad ettevõtja tavaliste eelarveliste kulutuste hulka, ei ole piisav selleks, et käesoleval juhul tõendada Deutsche Posti tegelikku majanduslikku eelist. Komisjon, kelle ülesanne on sellise eelise tõendamine, ei ole seda teinud ning on seetõttu rikkunud õigusnormi“ (27). |
| --- | --- |

(87)

Oma 14. juuli 2016. aasta otsuses leidis Üldkohus, et „pelk kinnitus, et pensionikulud kuuluvad ettevõtja tavaliste eelarveliste kulutuste hulka, ei ole piisav selleks, et käesoleval juhul tõendada Deutsche Posti tegelikku majanduslikku eelist. Komisjon, kelle ülesanne on sellise eelise tõendamine, ei ole seda teinud ning on seetõttu rikkunud õigusnormi“ (27).

27

| (88) | Eeltoodut arvesse võttes hindab komisjon Deutsche Postile antud eelise olemasolu, kohaldades Combuse kohtuasja kohast kohtupraktikat. Eelkõige leiab komisjon, et vastupidi UPSi väljendatud seisukohale on komisjon kohustatud kohaldama pensionimeetme hindamisel Combuse, mitte Orange’i (28) kohtuasja kohast kohtupraktikat. Täpsemalt leiab komisjon, et asjaolu, et selles otsuses võis Euroopa Kohus loobuda Combuse kohtuasjas kasutatud õiguslikust lähenemisviisist ja et seetõttu ei pruugi Combuse kohtuasja kohane kohtupraktika olla enam kohaldatav sarnaste meetmete suhtes muudes kohtuasjades, ei sea kahtluse alla komisjoni kohustust kohaldada praegusel juhul pensionimeetme suhtes Combuse metoodikat kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 266 esimese lõiguga (vt põhjendus 86). |
| --- | --- |

(88)

Eeltoodut arvesse võttes hindab komisjon Deutsche Postile antud eelise olemasolu, kohaldades Combuse kohtuasja kohast kohtupraktikat. Eelkõige leiab komisjon, et vastupidi UPSi väljendatud seisukohale on komisjon kohustatud kohaldama pensionimeetme hindamisel Combuse, mitte Orange’i (28) kohtuasja kohast kohtupraktikat. Täpsemalt leiab komisjon, et asjaolu, et selles otsuses võis Euroopa Kohus loobuda Combuse kohtuasjas kasutatud õiguslikust lähenemisviisist ja et seetõttu ei pruugi Combuse kohtuasja kohane kohtupraktika olla enam kohaldatav sarnaste meetmete suhtes muudes kohtuasjades, ei sea kahtluse alla komisjoni kohustust kohaldada praegusel juhul pensionimeetme suhtes Combuse metoodikat kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 266 esimese lõiguga (vt põhjendus 86).

28

5.1.2.   Eelise olemasolu kõnealuse juhtumi puhul

Eelise olemasolu kõnealuse juhtumi puhul

| (89) | Pidades silmas, et kõnealuse juhtumi puhul kohaldatakse Combuse kohtuasja kohast kohtupraktikat, hindab komisjon, kas Saksamaa, kes võttis vastutuse 1995.–1999. aastal kehtinud ühekordsete maksete ja Deutsche Posti endiste ametnike pensionikulude kogusumma vahe katmise eest, andis Deutsche Postile majandusliku eelise võrreldes tema konkurentidega. |
| --- | --- |

(89)

Pidades silmas, et kõnealuse juhtumi puhul kohaldatakse Combuse kohtuasja kohast kohtupraktikat, hindab komisjon, kas Saksamaa, kes võttis vastutuse 1995.–1999. aastal kehtinud ühekordsete maksete ja Deutsche Posti endiste ametnike pensionikulude kogusumma vahe katmise eest, andis Deutsche Postile majandusliku eelise võrreldes tema konkurentidega.

| (90) | Eelise olemasolu kindlakstegemiseks viib komisjon oma analüüsi ellu järgmises kolmes etapis:






  a) | kõigepealt teeb komisjon kindlaks muude kirja- ja pakiteenuseid osutavate ettevõtjate palgapõhiste sotsiaalmaksete suuruse; |
| --- | --- | --- |

(90)

Eelise olemasolu kindlakstegemiseks viib komisjon oma analüüsi ellu järgmises kolmes etapis:

a)

kõigepealt teeb komisjon kindlaks muude kirja- ja pakiteenuseid osutavate ettevõtjate palgapõhiste sotsiaalmaksete suuruse;

| b) | seejärel teeb ta kindlaks, kui suuri palgapõhiseid sotsiaalmakseid Deutsche Post oma ametnike eest tasub; |
| --- | --- |

b)

seejärel teeb ta kindlaks, kui suuri palgapõhiseid sotsiaalmakseid Deutsche Post oma ametnike eest tasub;

| c) | viimasena võrdleb komisjon neid kaht arvu. |
| --- | --- |

c)

viimasena võrdleb komisjon neid kaht arvu.

5.1.2.1.   Muude kirja- ja pakiteenuseid osutavate ettevõtjate sotsiaalmaksete suurus

Muude kirja- ja pakiteenuseid osutavate ettevõtjate sotsiaalmaksete suurus

5.1.2.1.1.   Võrdlusmäära arvutamine

| (91) | Eraõiguslikud konkurendid peavad oma tuludest rahastama nii tööandja kui ka töötaja osa riigile tasutavatest sotsiaalmaksetest. Nagu näidatud joonisel 3, on kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäärad olnud ajavahemikul 1995–1999 umbes 39–42 % brutopalgast. Tööandja ja töötaja kohustuslike sotsiaalmaksete määrad on olnud umbes 19–21 % brutopalgast (vt põhjendus 68). |
| --- | --- |

(91)

Eraõiguslikud konkurendid peavad oma tuludest rahastama nii tööandja kui ka töötaja osa riigile tasutavatest sotsiaalmaksetest. Nagu näidatud joonisel 3, on kohustuslike sotsiaalmaksete kogumäärad olnud ajavahemikul 1995–1999 umbes 39–42 % brutopalgast. Tööandja ja töötaja kohustuslike sotsiaalmaksete määrad on olnud umbes 19–21 % brutopalgast (vt põhjendus 68).

| (92) | Erinevalt lepingulistest töötajatest ei pea ametnikud maksma tervishoiu ja pikaajalise hooldusega seotud osa sotsiaalmaksetest, vaid katma ise 30–50 % oma tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kuludest (eelkõige sõlmides täiendava erakindlustuse). Võib eeldada, et oma tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kulude katmisel 30–50 % ulatuses on üldjoontes sarnane majanduslik mõju lepinguliste töötajate kohustusliku ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustuse sissemaksetega (29). |
| --- | --- |

(92)

Erinevalt lepingulistest töötajatest ei pea ametnikud maksma tervishoiu ja pikaajalise hooldusega seotud osa sotsiaalmaksetest, vaid katma ise 30–50 % oma tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kuludest (eelkõige sõlmides täiendava erakindlustuse). Võib eeldada, et oma tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kulude katmisel 30–50 % ulatuses on üldjoontes sarnane majanduslik mõju lepinguliste töötajate kohustusliku ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustuse sissemaksetega (29).

29

| (93) | Samuti ei tee ametnikud pensioni- ega töötuskindlustusmakseid. Deutsche Posti sissemakse peaks seepärast olema eraõigusliku tööandja osast suurem ja katma kõik pensioni- ja töötuskindlustuse kulud ning ülejäänud osa ametnike tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kuludest. |
| --- | --- |

(93)

Samuti ei tee ametnikud pensioni- ega töötuskindlustusmakseid. Deutsche Posti sissemakse peaks seepärast olema eraõigusliku tööandja osast suurem ja katma kõik pensioni- ja töötuskindlustuse kulud ning ülejäänud osa ametnike tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kuludest.

| (94) | Deutsche Posti sotsiaalmaksete võrdlusmäär (edaspidi „võrdlusmäär“) peab seega hõlmama pensioni- ja töötuskindlustuse sissemaksete kogumäära (= tööandja osa + töötaja osa) ning tööandja osa ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustuse sissemaksetest. |
| --- | --- |

(94)

Deutsche Posti sotsiaalmaksete võrdlusmäär (edaspidi „võrdlusmäär“) peab seega hõlmama pensioni- ja töötuskindlustuse sissemaksete kogumäära (= tööandja osa + töötaja osa) ning tööandja osa ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustuse sissemaksetest.

| (95) | Nagu tabelist 1 selgub, oli võrdlusmäär 1995.–1999. aastal 32–34,5 % lepinguliste töötajate brutopalgast.

  Tabel 1


  Deutsche Posti sotsiaalmaksete võrdlusmäär











  (%) |
| --- | --- |
| | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| Tööandja osa | 19,49 | 20,01 | 21,07 | 21,07 | 20,77 |
| Ravikindlustus | 6,44 | 6,48 | 6,82 | 6,82 | 6,82 |
| Pikaajalise hoolduse kindlustus | 0,50 | 0,68 | 0,85 | 0,85 | 0,85 |
| Töötuskindlustus | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Pensionikindlustus | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| Töötaja osa | 12,55 | 12,85 | 13,40 | 13,40 | 13,10 |
| Töötuskindlustus | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 | 3,25 |
| Pensionikindlustus | 9,30 | 9,60 | 10,15 | 10,15 | 9,85 |
| Deutsche Posti võrdlusmäär | 32,04 | 32,86 | 34,47 | 34,47 | 33,87 |

(95)

Nagu tabelist 1 selgub, oli võrdlusmäär 1995.–1999. aastal 32–34,5 % lepinguliste töötajate brutopalgast.

Tabel 1

Tabel 1

Deutsche Posti sotsiaalmaksete võrdlusmäär

Deutsche Posti sotsiaalmaksete võrdlusmäär

(%)

1995

1996

1997

1998

1999

Tööandja osa

Tööandja osa

19,49

19,49

20,01

20,01

21,07

21,07

21,07

21,07

20,77

20,77

Ravikindlustus

6,44

6,48

6,82

6,82

6,82

Pikaajalise hoolduse kindlustus

0,50

0,68

0,85

0,85

0,85

Töötuskindlustus

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Pensionikindlustus

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

Töötaja osa

Töötaja osa

12,55

12,55

12,85

12,85

13,40

13,40

13,40

13,40

13,10

13,10

Töötuskindlustus

3,25

3,25

3,25

3,25

3,25

Pensionikindlustus

9,30

9,60

10,15

10,15

9,85

Deutsche Posti võrdlusmäär

Deutsche Posti võrdlusmäär

32,04

32,04

32,86

32,86

34,47

34,47

34,47

34,47

33,87

33,87

5.1.2.1.2.   Aluseks oleva brutopalga arvutamine

| (96) | Kuna sotsiaalmaksed, mida Deutsche Post peab oma ametnike eest maksma, peaksid olema võrdsed kohustuslike sotsiaalmaksetega, on oluline, et Deutsche Posti suhtes ei kehtiks üksnes võrdne määr, vaid et kõnealune määr arvutataks ühtlasi võrdväärse brutopalga põhjal. |
| --- | --- |

(96)

Kuna sotsiaalmaksed, mida Deutsche Post peab oma ametnike eest maksma, peaksid olema võrdsed kohustuslike sotsiaalmaksetega, on oluline, et Deutsche Posti suhtes ei kehtiks üksnes võrdne määr, vaid et kõnealune määr arvutataks ühtlasi võrdväärse brutopalga põhjal.

| (97) | Seepärast tuleb kindlaks teha ametnike brutopalk, mis on lepinguliste töötajate brutopalgale vastav aluspalk. |
| --- | --- |

(97)

Seepärast tuleb kindlaks teha ametnike brutopalk, mis on lepinguliste töötajate brutopalgale vastav aluspalk.

| (98) | Eeldatakse, et ametnike tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kulude katmiseks tehtavad sissemaksed on võrdväärsed lepinguliste töötajate sissemaksetega kohustuslikku ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustusse (vt põhjendus 92). Seega pole vaja sellega seoses aluspalka kohandada. Kuna aga ametnikud ei tee pensioni- ja töötuskindlustuse makseid (vt põhjendus 93), tuleks arvestuslikku palka (st tegelikud palgakulud) suurendada, kohaldades tegurit, mille abil võetakse arvesse lepinguliste töötajate osa kohustuslikest pensioni- ja töötuskindlustuse maksetest. |
| --- | --- |

(98)

Eeldatakse, et ametnike tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse kulude katmiseks tehtavad sissemaksed on võrdväärsed lepinguliste töötajate sissemaksetega kohustuslikku ravi- ja pikaajalise hoolduse kindlustusse (vt põhjendus 92). Seega pole vaja sellega seoses aluspalka kohandada. Kuna aga ametnikud ei tee pensioni- ja töötuskindlustuse makseid (vt põhjendus 93), tuleks arvestuslikku palka (st tegelikud palgakulud) suurendada, kohaldades tegurit, mille abil võetakse arvesse lepinguliste töötajate osa kohustuslikest pensioni- ja töötuskindlustuse maksetest.

| (99) | Järgmise valemi abil arvutatakse arvestuslik palk ümber brutopalgaks, mis vastab lepinguliste töötajate brutopalgale: |
| --- | --- |

(99)

Järgmise valemi abil arvutatakse arvestuslik palk ümber brutopalgaks, mis vastab lepinguliste töötajate brutopalgale:

Image 4

| (100) | Valemi kohaldamine 1997. aasta suhtes annaks näiteks järgmise tulemuse: |
| --- | --- |

(100)

Valemi kohaldamine 1997. aasta suhtes annaks näiteks järgmise tulemuse:

Image 5

| (101) | Kui kasutada näiteks 1997. aasta maksemäärasid, on ametnike brutopalk arvestuslikust palgast 15 % suurem. |
| --- | --- |

(101)

Kui kasutada näiteks 1997. aasta maksemäärasid, on ametnike brutopalk arvestuslikust palgast 15 % suurem.

5.1.2.2.   Deutsche Posti poolt oma ametnike eest tasutud brutopalgapõhiste sotsiaalmaksete kindlakstegemine

Deutsche Posti poolt oma ametnike eest tasutud brutopalgapõhiste sotsiaalmaksete kindlakstegemine

5.1.2.2.1.   Eelis võrreldes võrdlusmääraga

| (102) | PostPersRG § 16 lõike 1 alusel pidi Deutsche Post 1995.–1999. aastal maksma pensionifondi aastas 2,045 miljardit eurot ja kokku 10,225 miljardit eurot. |
| --- | --- |

(102)

PostPersRG § 16 lõike 1 alusel pidi Deutsche Post 1995.–1999. aastal maksma pensionifondi aastas 2,045 miljardit eurot ja kokku 10,225 miljardit eurot.

| (103) | Sellest lähtuvalt ja eeltoodut arvesse võttes on võimalik arvutada brutopalgapõhised sotsiaalmaksed, mida Deutsche Post tasus ajavahemikul 1995–1999, ning võrrelda neid põhjenduse 97 kohase võrdlusmääraga.

  Tabel 2


  Deutsche Posti brutopalgapõhised sotsiaalmaksed ja võrdlusmäär | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Deutsche Posti maksed pensionifondi
  (miljardites eurodes) | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 | 2,045 |
| Ametnike netopalk
  (miljardites eurodes) | 3,522 | 2,992 | 2,712 | 2,581 | 2,288 |
| Ametnike brutopalk
  (miljardites eurodes) | 4,050 | 3,441 | 3,119 | 2,968 | 2,631 |
| Deutsche Posti maksed protsendina brutopalgast | 50 | 59 | 66 | 69 | 78 |
| Võrdlusmäär (%) | 31,93 | 33,29 | 34,44 | 34,46 | 33,85 |

(103)

Sellest lähtuvalt ja eeltoodut arvesse võttes on võimalik arvutada brutopalgapõhised sotsiaalmaksed, mida Deutsche Post tasus ajavahemikul 1995–1999, ning võrrelda neid põhjenduse 97 kohase võrdlusmääraga.

Tabel 2

Tabel 2

Deutsche Posti brutopalgapõhised sotsiaalmaksed ja võrdlusmäär

Deutsche Posti brutopalgapõhised sotsiaalmaksed ja võrdlusmäär

1995

1996

1997

1998

1999

Deutsche Posti maksed pensionifondi

(miljardites eurodes)

2,045

2,045

2,045

2,045

2,045

Ametnike netopalk

(miljardites eurodes)

3,522

2,992

2,712

2,581

2,288

Ametnike brutopalk

(miljardites eurodes)

4,050

3,441

3,119

2,968

2,631

Deutsche Posti maksed protsendina brutopalgast

Deutsche Posti maksed protsendina brutopalgast

50

50

59

59

66

66

69

69

78

78

Võrdlusmäär (%)

Võrdlusmäär (%)

31,93

31,93

33,29

33,29

34,44

34,44

34,46

34,46

33,85

33,85

| (104) | Nende arvutuste põhjal ei paista, et Deutsche Post oleks saanud eelise, sest ta maksis arvutatud võrdlusmäärast rohkem. |
| --- | --- |

(104)

Nende arvutuste põhjal ei paista, et Deutsche Post oleks saanud eelise, sest ta maksis arvutatud võrdlusmäärast rohkem.

5.1.2.2.2.   Eelis võrreldes võrdlusmääraga, võttes arvesse hindade reguleerimise võimalikku mõju

| (105) | Tuleks märkida, et 2012. aasta otsuse põhjendustes 332–338 leidis komisjon, et Deutsche Posti hindade reguleerimine oli Deutsche Posti tasutud brutopalgapõhiste sotsiaalmaksete arvutamisel ja pensionimeetme proportsionaalsuse hindamisel oluline tegur. |
| --- | --- |

(105)

Tuleks märkida, et 2012. aasta otsuse põhjendustes 332–338 leidis komisjon, et Deutsche Posti hindade reguleerimine oli Deutsche Posti tasutud brutopalgapõhiste sotsiaalmaksete arvutamisel ja pensionimeetme proportsionaalsuse hindamisel oluline tegur.

Tuleks

| (106) | Seda õigustas asjaolu, et 22. detsembri 1997. aasta postiseaduse (Postgesetz – PostG) (30) § 20 lõigete 1 ja 2 alusel võib Deutsche Post nõuda, et reguleeriv asutus arvestaks ainuõigusest ja reguleeritud hindadega teenustelt saadud tulude lubatud suuruse kindlaksmääramisel kasutajatele edasi suunatavatesse kuludesse muu hulgas nii „konkurentsikeskkonnas tavatud sotsiaalkohustused“ kui ka universaalteenuste tõhusa osutamise kulud. |
| --- | --- |

(106)

Seda õigustas asjaolu, et 22. detsembri 1997. aasta postiseaduse (Postgesetz – PostG) (30) § 20 lõigete 1 ja 2 alusel võib Deutsche Post nõuda, et reguleeriv asutus arvestaks ainuõigusest ja reguleeritud hindadega teenustelt saadud tulude lubatud suuruse kindlaksmääramisel kasutajatele edasi suunatavatesse kuludesse muu hulgas nii „konkurentsikeskkonnas tavatud sotsiaalkohustused“ kui ka universaalteenuste tõhusa osutamise kulud.

Postgesetz

30

| (107) | Reguleeriv asutus kiitis selle lähenemisviisi esimest korda heaks 2002. aasta võrdlushinna kehtestamise otsuses (kohaldatav alates 1. jaanuarist 2003) ning asutus kiitis „konkurentsikeskkonnas tavatud sotsiaalkohustused“ ühtlasi heaks 2007. ja 2011. aasta võrdlushinna kehtestamise otsustega. Komisjon leidis, et majanduslikust seisukohast panustas Deutsche Post seetõttu tegelikult sotsiaalkuludesse vähem, kui ta näiliselt pensionifondi panustas. Sellele tuginedes oli komisjonil võimalik 2012. aasta otsuses kindlaks teha alates 1. jaanuarist 2003 kuni suhtelise eelise andmise lõpetamise kuupäevani antud siseturuga kokkusobimatu abi summa, mis tuli tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(107)

Reguleeriv asutus kiitis selle lähenemisviisi esimest korda heaks 2002. aasta võrdlushinna kehtestamise otsuses (kohaldatav alates 1. jaanuarist 2003) ning asutus kiitis „konkurentsikeskkonnas tavatud sotsiaalkohustused“ ühtlasi heaks 2007. ja 2011. aasta võrdlushinna kehtestamise otsustega. Komisjon leidis, et majanduslikust seisukohast panustas Deutsche Post seetõttu tegelikult sotsiaalkuludesse vähem, kui ta näiliselt pensionifondi panustas. Sellele tuginedes oli komisjonil võimalik 2012. aasta otsuses kindlaks teha alates 1. jaanuarist 2003 kuni suhtelise eelise andmise lõpetamise kuupäevani antud siseturuga kokkusobimatu abi summa, mis tuli tagasi nõuda.

| (108) | Seoses käesoleva otsusega ja seega 1995.–1999. aasta pensionimeetme hindamisega võib arutada, kas eelise olemasolu hindamisel vastavalt Combuse kohtuasjas kasutatud metoodikale tuleks arvesse võtta Deutsche Posti hindade reguleerimise võimalikku mõju, kui püütakse kindlaks teha, kas pensionimeetmega anti ettevõtjale eelis. |
| --- | --- |

(108)

Seoses käesoleva otsusega ja seega 1995.–1999. aasta pensionimeetme hindamisega võib arutada, kas eelise olemasolu hindamisel vastavalt Combuse kohtuasjas kasutatud metoodikale tuleks arvesse võtta Deutsche Posti hindade reguleerimise võimalikku mõju, kui püütakse kindlaks teha, kas pensionimeetmega anti ettevõtjale eelis.

| (109) | Komisjon leiab aga, et igal juhul ei ole hindade reguleerimise võimalik mõju oluline seoses käesolevas otsuses hinnatava meetme ajalise ulatusega, st ajavahemikuga 1995–1999. |
| --- | --- |

(109)

Komisjon leiab aga, et igal juhul ei ole hindade reguleerimise võimalik mõju oluline seoses käesolevas otsuses hinnatava meetme ajalise ulatusega, st ajavahemikuga 1995–1999.

| (110) | Nagu komisjon märkis 2012. aasta otsuses, võttis reguleeriv asutus vastu esimese võrdlushinna kehtestamise otsuse, milles arvestati PostG-s sätestatud „konkurentsikeskkonnas tavatuid sotsiaalkohustusi“, alles 2002. aastal ajavahemikuks 2003–2007 (31). Seevastu leidis komisjon seoses 2003. aasta eelse ajavahemikuga, et 1995.–2002. aastal kohaldatud reguleeritud hindade õiguslikust alusest ei saa kahtluseta selgust, kuidas pädevad asutused määrasid eelnevalt kindlaks reguleeritud hindade elemendid (32). Sellest lähtuvalt selgitas komisjon, et kuna sotsiaalkuludega seotud tasuelemente ei olnud konkreetselt kindlaks tehtud, polnud võimalik brutopalgapõhiste sotsiaalmaksete suuruse kindlaks tegemisel Deutsche Posti hindade reguleerimist arvesse võtta (33). Neil kaalutlustel järeldas komisjon 2012. aasta otsuses, et ta ei suutnud kindlaks teha 1995.–2002. aastal antud kokkusobimatu abi summat (34). |
| --- | --- |

(110)

Nagu komisjon märkis 2012. aasta otsuses, võttis reguleeriv asutus vastu esimese võrdlushinna kehtestamise otsuse, milles arvestati PostG-s sätestatud „konkurentsikeskkonnas tavatuid sotsiaalkohustusi“, alles 2002. aastal ajavahemikuks 2003–2007 (31). Seevastu leidis komisjon seoses 2003. aasta eelse ajavahemikuga, et 1995.–2002. aastal kohaldatud reguleeritud hindade õiguslikust alusest ei saa kahtluseta selgust, kuidas pädevad asutused määrasid eelnevalt kindlaks reguleeritud hindade elemendid (32). Sellest lähtuvalt selgitas komisjon, et kuna sotsiaalkuludega seotud tasuelemente ei olnud konkreetselt kindlaks tehtud, polnud võimalik brutopalgapõhiste sotsiaalmaksete suuruse kindlaks tegemisel Deutsche Posti hindade reguleerimist arvesse võtta (33). Neil kaalutlustel järeldas komisjon 2012. aasta otsuses, et ta ei suutnud kindlaks teha 1995.–2002. aastal antud kokkusobimatu abi summat (34).

31

32

33

34

| (111) | Käesolevas otsuses leiab komisjon, et need kaalutlused kehtivad samamoodi, kui eelise olemasolu hinnatakse Combuse kohtuasjas kasutatud metoodikaga, st põhjenduses 90 kirjeldatud võrdlusbaasi abil. Kuna komisjon ei suuda vaatamata oma jõupingutustele kindlaks teha hindade reguleerimise võimalikku mõju brutopalgapõhistele sotsiaalmaksetele, mida Deutsche Post oma ametnike eest tasus, pole võimalik tuvastada selle põhjal eelise olemasolu. |
| --- | --- |

(111)

Käesolevas otsuses leiab komisjon, et need kaalutlused kehtivad samamoodi, kui eelise olemasolu hinnatakse Combuse kohtuasjas kasutatud metoodikaga, st põhjenduses 90 kirjeldatud võrdlusbaasi abil. Kuna komisjon ei suuda vaatamata oma jõupingutustele kindlaks teha hindade reguleerimise võimalikku mõju brutopalgapõhistele sotsiaalmaksetele, mida Deutsche Post oma ametnike eest tasus, pole võimalik tuvastada selle põhjal eelise olemasolu.

5.2.   Järeldus majandusliku eelise olemasolu kohta

Järeldus majandusliku eelise olemasolu kohta

| (112) | Eeltoodu põhjal võib järeldada, et kui komisjon piirdub Deutsche Posti pensionifondi sissemaksete ja asjaomase võrdlusmäära otsese võrdlemisega, ei tuvastata Deutsche Posti puhul eelist. Isegi kui komisjon laiendaks hindamist ja võtaks arvesse Deutsche Posti hindade reguleerimise võimalikku mõju – eeldades, et see on põhjendatud –, poleks 1995.–1999. aastal võetud pensionimeetme puhul siiski võimalik täpset eelist kindlaks teha ega seda pensionimeetmega seostada. |
| --- | --- |

(112)

Eeltoodu põhjal võib järeldada, et kui komisjon piirdub Deutsche Posti pensionifondi sissemaksete ja asjaomase võrdlusmäära otsese võrdlemisega, ei tuvastata Deutsche Posti puhul eelist. Isegi kui komisjon laiendaks hindamist ja võtaks arvesse Deutsche Posti hindade reguleerimise võimalikku mõju – eeldades, et see on põhjendatud –, poleks 1995.–1999. aastal võetud pensionimeetme puhul siiski võimalik täpset eelist kindlaks teha ega seda pensionimeetmega seostada.

| (113) | Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et tal ei ole võimalik tuvastada, et 1995.–1999. aastal Deutsche Posti suhtes rakendatud pensionimeetmega anti äriühingule eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna pole võimalik tuvastada eelise olemasolu, mis on üks abi olemasolu kumulatiivsetest tingimustest, järeldab komisjon, et pensionimeede ei hõlmanud riigiabi. |
| --- | --- |

(113)

Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et tal ei ole võimalik tuvastada, et 1995.–1999. aastal Deutsche Posti suhtes rakendatud pensionimeetmega anti äriühingule eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Kuna pole võimalik tuvastada eelise olemasolu, mis on üks abi olemasolu kumulatiivsetest tingimustest, järeldab komisjon, et pensionimeede ei hõlmanud riigiabi.

6.   JÄRELDUS

JÄRELDUS

| (114) | Komisjon leiab, et pensionimeede, mida Saksamaa rakendas 1995.–1999. aastal, ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi, |
| --- | --- |

(114)

Komisjon leiab, et pensionimeede, mida Saksamaa rakendas 1995.–1999. aastal, ei ole ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Pensionimeede, mida Saksamaa rakendas 1995.–1999. aastal Deutsche Posti kasuks, ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses riigiabi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaale.

Brüssel, 7. veebruar 2020

Komisjoni nimel

Margrethe VESTAGER

juhtiv asepresident

---

(1)  
  EÜT C 306, 23.10.1999, lk 25.

1

(2)  
  EÜT C 306, 23.10.1999, lk 25.

2

(3)  Komisjoni 19. juuni 2002. aasta otsus 2002/753/EÜ meetmete kohta, mida Saksamaa Liitvabariik rakendas Deutsche Post AG kasuks (EÜT L 247, 14.9.2002, lk 27).

3

(4)  
  ELT C 245, 19.10.2007, lk 21.

4

(5)  Kohtuotsus, Üldkohus, 8. detsember 2011, Deutsche Post vs. komisjon, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

5

vs.

(6)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

6

(7)  Kohtumäärus, Üldkohus, 14. juuli 2010, Deutsche Post vs. komisjon, T-570/08, ECLI:EU:T:2010:31; kohtumäärus, Üldkohus, 14. juuli 2010, Deutsche Post vs. komisjon, T-571/08, ECLI:EU:T:2010:312; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. oktoober 2011, Deutsche Post ja Saksamaa vs. komisjon, C-463/10 P ja C-475/10 P, ECLI:EU:C:2011:656; Üldkohtu (teine koda) presidendi määrus, 10. mai 2012, Saksamaa vs. komisjon, T-571/08 RENV, ECLI:EU:T:2012:228, ning kohtuotsus, Üldkohus, 12. november 2013, Deutsche Post vs. komisjon, T-570/08 RENV, ECLI:EU:T:2013:589.

7

vs.

vs.

vs.

vs.

vs.

(8)  
  ELT C 263, 7.9.2011, lk 4.

8

(9)  Charles River Associates, „Estimating a reasonable profit margin for provision of letter services“, märts 2011; selle uuringu esitas Belgia riigiabijuhtumis SA.14588 – bpostile antud riigiabi.

9

(10)  Komisjoni 25. jaanuari 2012. aasta otsus 2012/636/EL meetme C 36/07 (ex NN 25/07) kohta, mida Saksamaa on rakendanud äriühingu Deutsche Post AG kasuks (ELT L 289, 19.10.2012, lk 1).

10

(11)  Kohtuotsus, Üldkohus, 1. juuli 2008, Deutsche Post vs. komisjon, T-266/02, ECLI:EU:T:2008:235.

11

vs.

(12)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 2. september 2010, komisjon vs. Deutsche Post, C-399/08 P, ECLI:EU:C:2010:481.

12

vs.

(13)  Kohtuotsus, Üldkohus, 8. detsember 2011, Deutsche Post vs. komisjon, T-421/07, ECLI:EU:T:2011:720.

13

vs.

(14)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2013, Deutsche Post vs. komisjon, C-77/12 P, ECLI:EU:C:2013:695.

14

vs.

(15)  Kohtuotsus, Üldkohus, 18. september 2015, Deutsche Post vs. komisjon, T-421/07 RENV, ECLI:EU:T:2015:654.

15

(16)  Kohtuotsus, Üldkohus, 14. juuli 2016, Saksamaa vs. komisjon, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

16

vs.

(17)  Kohtuotsus, Üldkohus, 10. aprill 2019, Deutsche Post vs. komisjon, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

17

vs.

(18)  Postiteenuste ja telekommunikatsiooni reformimise seaduse (Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation (Postneuordnungsgesetz – PTNeuOG), 14. september 1994, Saksamaa ametlik väljaanne (Bundesgesetzblatt) (BGBl.) 1994, I osa, nr 61, lk 2325) artikkel 4.

18

Gesetz zur Neuordnung des Postwesens und der Telekommunikation

Postneuordnungsgesetz

PTNeuOG

Bundesgesetzblatt

(19)  BGBl. 1976, I osa, nr 111, lk 2485.

19

(20)  Posti- ja telekommunikatsiooniteenuste ning Saksamaa föderaalse postiteenuse ümberkorraldamise seaduse (Gesetz zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost (Poststrukturgesetz – PostStruktG), 8. juuni 1989, BGBl. 1989, I osa, nr 25, lk 1026) artikkel 1.

20

Gesetz zur Neustrukturierung des Post- und Fernmeldewesens und der Deutschen Bundespost (Poststrukturgesetz

PostStruktG

(21)  Pensionikindlustust reguleeritakse sotsiaalkindlustusseadustiku VI osaga (Sozialgesetzbuch, Sechstes Buch (SGB VI)); töötuskindlustust reguleeritakse sotsiaalkindlustusseadustiku III osaga (Sozialgesetzbuch (SGB III)); ravikindlustust reguleeritakse sotsiaalkindlustusseadustiku V osaga (Sozialgesetzbuch (SGB V)); pikaajalise hoolduse kindlustust reguleeritakse 26. mai 1994. aasta pikaajalise hoolduse seadusega (Gesetz zur sozialen Absicherung des Risikos der Pflegebedürftigkeit (Pflege-Versicherungsgesetz – PflegeVG)) (BGBl. 1994, I osa, nr 30, lk 1014) ja sotsiaalkindlustusseaduse XI osaga (Sozialgesetzbuch (SGB XI)).

21

Sozialgesetzbuch, Sechstes Buch

SGB VI

Sozialgesetzbuch

SGB III

Sozialgesetzbuch

SGB V

Gesetz zur sozialen Absicherung des Risikos der Pflegebedürftigkeit

Pflege-Versicherungsgesetz

PflegeVG

Sozialgesetzbuch

SGB XI

(22)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 26. oktoober 2016, Orange vs. komisjon, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

22

vs.

(23)  Kohtuotsus, Üldkohus, 16. märts 2004, Danske Busvognmænd vs. komisjon, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76.

23

vs.

(24)  Kohtuotsus, Üldkohus, 16. märts 2004, Danske Busvognmænd vs. komisjon, T-157/01, ECLI:EU:T:2004:76, punkt 57.

24

vs.

(25)  Kohtuotsus, Üldkohus, 14. juuli 2016, Saksamaa vs. komisjon, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406.

25

vs.

(26)  Kohtuotsus, Üldkohus, 10. aprill 2019, Deutsche Post vs. komisjon, T-388/11, ECLI:EU:T:2019:237.

26

vs.

(27)  Kohtuotsus, Üldkohus, 14. juuli 2016, Saksamaa vs. komisjon, T-143/12, ECLI:EU:T:2016:406, punkt 154.

27

vs.

(28)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 26. oktoober 2016, Orange vs. komisjon, C-211/15 P, ECLI:EU:C:2016:798.

28

vs.

(29)  Kuna lepinguliste töötajate kohustusliku tervise- ja pikaajalise hoolduse kindlustuse puhul katab töötajate osa umbes poole sissemaksete kogumäärast (vt põhjendus 68), võib eeldada, et kulud, mis tekivad ametnikel seoses 30–50 % katva täiendava erakindlustusega, on suures osas võrdväärsed lepinguliste töötajate sissemaksetega.

29

(30)  BGBl. 1997, I osa, nr 88, lk 3294.

30

(31)  Otsus 2012/636/EL, põhjendus 332.

31

(32)  Samas, põhjendus 329.

32

(33)  Samas, põhjendus 329.

33

(34)  Samas, põhjendus 408.

34

---

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/28

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2020/614,

30. aprill 2020,

millega muudetakse otsust (EL) 2019/1311 suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide kolmanda seeria kohta (EKP/2020/25)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet, artiklit 12.1, artikli 18.1 teist taanet ja artikli 34.1 teist taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga suunist (EL) 2015/510, 9. detsember 2014, eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis)(EKP/2014/60) (1),

ning arvestades järgmist:

| (1) | suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 1 lõike 4 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide rakendamise vahendeid, instrumente, nõudeid, kriteeriume ja menetluste korda igal ajal muuta. |
| --- | --- |

(1)

suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 1 lõike 4 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide rakendamise vahendeid, instrumente, nõudeid, kriteeriume ja menetluste korda igal ajal muuta.

| (2) | 22. juulil 2019 võttis EKP nõukogu vastu Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2019/1311 (EKP/2019/21) (2), mille kaudu ta teostas oma hinnastabiilsuse pädevust ja säilitas soodsad pangalaenude andmise tingimused ning toetas paindlikku rahapoliitika kurssi liikmesriikides, mille rahaühik on euro. Otsusega nähti ette suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide kolmanda seeria (TLTRO-III) teostamine ajavahemikus septembrist 2019 kuni märtsini 2021. |
| --- | --- |

(2)

22. juulil 2019 võttis EKP nõukogu vastu Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2019/1311 (EKP/2019/21) (2), mille kaudu ta teostas oma hinnastabiilsuse pädevust ja säilitas soodsad pangalaenude andmise tingimused ning toetas paindlikku rahapoliitika kurssi liikmesriikides, mille rahaühik on euro. Otsusega nähti ette suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide kolmanda seeria (TLTRO-III) teostamine ajavahemikus septembrist 2019 kuni märtsini 2021.

| (3) | 12. märtsil 2020 otsustas EKP nõukogu muuta teatavaid TLTRO-III põhiparameetreid, et toetada pangalaenude andmist koroonaviiruse haigusest (COVID-19) enim mõjutatud isikutele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. 16. märtsil 2020 võttis EKP nõukogu vastu Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2020/407 (EKP/2020/13) (3), et rakendada mõned neist muudatustest. Käesolev otsus on vajalik EKP nõukogu poolt otsustatud täiendavate muudatuste rakendamiseks, eelkõige selleks, et näha ette kõigi TLTRO-III operatsioonide suhtes kohaldatavate intressimäärade ajutine vähendamine ja alandada teatavatel tingimustel laenutegevuse tulemuslikkuse künnist. |
| --- | --- |

(3)

12. märtsil 2020 otsustas EKP nõukogu muuta teatavaid TLTRO-III põhiparameetreid, et toetada pangalaenude andmist koroonaviiruse haigusest (COVID-19) enim mõjutatud isikutele, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. 16. märtsil 2020 võttis EKP nõukogu vastu Euroopa Keskpanga otsuse (EL) 2020/407 (EKP/2020/13) (3), et rakendada mõned neist muudatustest. Käesolev otsus on vajalik EKP nõukogu poolt otsustatud täiendavate muudatuste rakendamiseks, eelkõige selleks, et näha ette kõigi TLTRO-III operatsioonide suhtes kohaldatavate intressimäärade ajutine vähendamine ja alandada teatavatel tingimustel laenutegevuse tulemuslikkuse künnist.

| (4) | Laenutegevuse tulemuslikkuse künnise osas otsustas EKP nõukogu 12. märtsil 2020, et see tuleb vähendada 0%ni ajavahemikus 1. aprillist 2020 kuni 31. märtsini 2021. Et võtta arvesse pankade poolt pärast koroonaviiruse haiguse (COVID-19) puhkemist Euroopas juba antud krediiti, tuleb vastavalt 30. aprillil 2020 tehtud otsusele selle ajavahemiku algustähtaeg nihutada 1. märtsile 2020, jättes lõpptähtaja endiselt 31. märtsile 2021. Lisaks sellele, võttes arvesse eeldatavat pangalaenude andmise vähenemist alates 1. märtsist 2020 ja eesmärgiga saavutada varasema laenutegevuse tulemuslikkuse kriteeriumide suurim vähendus, vähendatakse see 2,5%-lt 1,15%-le. |
| --- | --- |

(4)

Laenutegevuse tulemuslikkuse künnise osas otsustas EKP nõukogu 12. märtsil 2020, et see tuleb vähendada 0%ni ajavahemikus 1. aprillist 2020 kuni 31. märtsini 2021. Et võtta arvesse pankade poolt pärast koroonaviiruse haiguse (COVID-19) puhkemist Euroopas juba antud krediiti, tuleb vastavalt 30. aprillil 2020 tehtud otsusele selle ajavahemiku algustähtaeg nihutada 1. märtsile 2020, jättes lõpptähtaja endiselt 31. märtsile 2021. Lisaks sellele, võttes arvesse eeldatavat pangalaenude andmise vähenemist alates 1. märtsist 2020 ja eesmärgiga saavutada varasema laenutegevuse tulemuslikkuse kriteeriumide suurim vähendus, vähendatakse see 2,5%-lt 1,15%-le.

| (5) | Lisaks otsustas EKP nõukogu 30. aprillil 2020, eesmärgiga toetada kodumajapidamistele krediidi andmist ning praeguseid majandushäireid ja kasvanud ebakindlust arvesse võttes, võimaldada täiendavat ajutist intressimäära vähendamist kõikide TLTRO-III operatsioonide suhtes teatavatel tingimustel, |
| --- | --- |

(5)

Lisaks otsustas EKP nõukogu 30. aprillil 2020, eesmärgiga toetada kodumajapidamistele krediidi andmist ning praeguseid majandushäireid ja kasvanud ebakindlust arvesse võttes, võimaldada täiendavat ajutist intressimäära vähendamist kõikide TLTRO-III operatsioonide suhtes teatavatel tingimustel,

| (6) | Et kohaldada neid muudetuid parameetreid viivitamata, peab käesolev otsus jõustuma viivitamata. |
| --- | --- |

(6)

Et kohaldada neid muudetuid parameetreid viivitamata, peab käesolev otsus jõustuma viivitamata.

| (7) | Seetõttu tuleb otsust (EL) 2019/1311 (EKP/2019/21) vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleb otsust (EL) 2019/1311 (EKP/2019/21) vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Otsust (EL) 2019/1311 (EKP/2019/21) muudetakse järgmiselt:

| 1. | artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | asendatakse järgmised mõisted:






  „1) | „netolaenuandmise võrdlusalus” (benchmark net lending) – kõlbliku netolaenuandmise summa, mille osaleja peab ületama teises vaatlusperioodis või, valikuliselt, erivaatlusperioodis, et tema laenusaamise suhtes saaks kohaldada intressimäära, mis on madalam kui esialgne intressimäär, mida kohaldati ja arvutati kooskõlas artiklis 4 ja I lisas sätestatud põhimõtete ja täpsustatud sätetega;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

asendatakse järgmised mõisted:

„1)

„netolaenuandmise võrdlusalus” (benchmark net lending) – kõlbliku netolaenuandmise summa, mille osaleja peab ületama teises vaatlusperioodis või, valikuliselt, erivaatlusperioodis, et tema laenusaamise suhtes saaks kohaldada intressimäära, mis on madalam kui esialgne intressimäär, mida kohaldati ja arvutati kooskõlas artiklis 4 ja I lisas sätestatud põhimõtete ja täpsustatud sätetega;“;

benchmark net lending

| „12) | „intressimäära stimuleeriv korrigeerimine“ (interest rate incentive adjustment) – TLTRO-III raames laenatava summa suhtes kohaldatav võimalik vähendus, mis väljendatakse osana asjakohase suurima ja asjakohase vähima võimaliku intressimäära keskmisest vahest ja mis arvutatakse kooskõlas täpsustavate sätetega I lisas;“; |
| --- | --- |

„12)

„intressimäära stimuleeriv korrigeerimine“ (interest rate incentive adjustment) – TLTRO-III raames laenatava summa suhtes kohaldatav võimalik vähendus, mis väljendatakse osana asjakohase suurima ja asjakohase vähima võimaliku intressimäära keskmisest vahest ja mis arvutatakse kooskõlas täpsustavate sätetega I lisas;“;

interest rate incentive adjustment

| b) | lisatakse järgmised mõisted:






  „23) | „asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaeg“ (rest of the life of the respective TLTRO-III) – ajavahemik vastava TLTRO-III operatsiooni arveldamisest kuni 23. juunini 2020 ja ajavahemik 24. juunist 2021 kuni selle lõpptähtajani või vajaduse korral ennetähtaegse tagasimaksmise kuupäevani, v.a eriintressimäära tähtaeg; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised mõisted:

„23)

„asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaeg“ (rest of the life of the respective TLTRO-III) – ajavahemik vastava TLTRO-III operatsiooni arveldamisest kuni 23. juunini 2020 ja ajavahemik 24. juunist 2021 kuni selle lõpptähtajani või vajaduse korral ennetähtaegse tagasimaksmise kuupäevani, v.a eriintressimäära tähtaeg;

rest of the life of the respective TLTRO-III

| 24) | „eriintressimäära tähtaeg“ (special interest rate period) – ajavahemik 24. juunist 2020 kuni 23. juunini 2021; |
| --- | --- |

24)

„eriintressimäära tähtaeg“ (special interest rate period) – ajavahemik 24. juunist 2020 kuni 23. juunini 2021;

special interest rate period

| 25) | „erivaatlusperiood“ (special reference period) – ajavahemik 1. märtsist 2020 kuni 31. märtsini 2021.“; |
| --- | --- |

25)

„erivaatlusperiood“ (special reference period) – ajavahemik 1. märtsist 2020 kuni 31. märtsini 2021.“;

special reference period

| 2. | artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5

  Intress

  1.   Intressimäär, mida kohaldatakse summade suhtes, mis on võetud iga TLTRO-III operatsiooni raames osalejate poolt, kelle kõlblik netolaenuandmine erivaatlusperioodi jooksul on võrdne nende netolaenude võrdlusalusega või ületab seda, arvutatakse järgmiselt, võttes arvesse artikli 6 lõikes 3a sätestatud tingimust:






  a) | eriintressimäära tähtaja jooksul kehtib intressimäär, mis on sellel ajal kehtinud hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär miinus 50 baaspunkti. Saadav intressimäär ei tohi olla suurem kui miinus 100 baaspunkti; ja |
| --- | --- | --- |

2.

artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Intress

1.   Intressimäär, mida kohaldatakse summade suhtes, mis on võetud iga TLTRO-III operatsiooni raames osalejate poolt, kelle kõlblik netolaenuandmine erivaatlusperioodi jooksul on võrdne nende netolaenude võrdlusalusega või ületab seda, arvutatakse järgmiselt, võttes arvesse artikli 6 lõikes 3a sätestatud tingimust:

a)

eriintressimäära tähtaja jooksul kehtib intressimäär, mis on sellel ajal kehtinud hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär miinus 50 baaspunkti. Saadav intressimäär ei tohi olla suurem kui miinus 100 baaspunkti; ja

| b) | asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul on intressimääraks hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

b)

asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul on intressimääraks hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul.

2.   Intressimäär, mida kohaldatakse summade suhtes, mis on võetud iga TLTRO-III operatsiooni raames osalejate poolt, kelle kõlblik netolaenuandmine erivaatlusperioodi jooksul on madalam nende netolaenuandmise võrdlusalusest, kuid kelle kõlblik netolaenuandmine teisel vaatlusperioodil ületas nende netolaenuandmise võrdlusalust, arvutatakse järgmiselt:

| a) | eriintressimäära tähtajal on intressimäär madalam järgmistest määradest: i) põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmine intressimäär selle tähtaja jooksul miinus 50 baaspunkti; ja ii) intressimäär, mis arvutatakse punkti b kohaselt, võttes arvesse netolaenuandmise võrdlusaluse kõrvalekallet ; ja |
| --- | --- |

a)

eriintressimäära tähtajal on intressimäär madalam järgmistest määradest: i) põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmine intressimäär selle tähtaja jooksul miinus 50 baaspunkti; ja ii) intressimäär, mis arvutatakse punkti b kohaselt, võttes arvesse netolaenuandmise võrdlusaluse kõrvalekallet ; ja

| b) | asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul on intressimäär madalam kui põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmisest intressimäär vastava TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul ja võib olla sama madal kui hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär vastava TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul, võttes arvesse netolaenuandmise võrdlusaluse kõrvalekallet. |
| --- | --- |

b)

asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul on intressimäär madalam kui põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmisest intressimäär vastava TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul ja võib olla sama madal kui hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär vastava TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul, võttes arvesse netolaenuandmise võrdlusaluse kõrvalekallet.

3.   Intressimäär, mida kohaldatakse summade suhtes, mis on võetud iga TLTRO-III operatsiooni raames osalejate poolt, kelle kõlblik netolaenuandmine nii erivaatlusperioodi jooksul kui ka teise vaatlusperioodi jooksul on madalam nende netolaenuandmise võrdlusalusest, arvutatakse järgmiselt:

| a) | eriintressimäära tähtaja jooksul kehtib intressimäär, mis on sellel ajal kehtinud põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmine intressimäär miinus 50 baaspunkti; ja |
| --- | --- |

a)

eriintressimäära tähtaja jooksul kehtib intressimäär, mis on sellel ajal kehtinud põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmine intressimäär miinus 50 baaspunkti; ja

| b) | asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul on intressimäär põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

b)

asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul on intressimäär põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul.

4.   Arvutusi on täpsustatud I lisas. Lõplik intressimäär ja selle arvutamiseks asjaomased andmed edastatakse osalejatele kooskõlas TLTRO-III operatsioonide esialgse ajakavaga, mis avaldatakse EKP veebilehel.

5.   Intress tasutakse vastavalt asjaoludele pärast TLTRO-III operatsiooni tähtaja lõppu või ennetähtaegsel tagasimaksmisel kooskõlas artikliga 5a.

6.   Juhul kui RKP kasutab lepingutest või õigusaktidest tulenevaid meetmeid ja osaleja peab TLTRO-III operatsioonide laenujäägi tagasi maksma enne, kui talle on teatatud kõrvalekaldumisest laenujäägi võrdlusalusest ja sellest tulenevast võimalikust intressimäära stimuleerivast korrigeerimisest, kohaldatakse selle osaleja poolt iga TLTRO-III operatsiooni raames laenatud summale järgmist intressimäära: a) eriintressimäära tähtaja jooksul intressimäär, mis on sellel ajal kehtinud põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmine intressimäär miinus 50 baaspunkti; ja b) vastava TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär vastava TLTRO-III kogu tähtaja jooksul kuni kuupäevani, mil RKP nõudis tagasimakset. Kui tagasimaksmist nõutakse pärast laenujäägi võrdlusalusest kõrvalekaldumisest ja võimalikust intressimäära stimuleerivast korrigeerimisest osalejale teatamist, määratakse selle osaleja poolt iga TLTRO-III operatsiooni raames laenatud summa intressimäär kooskõlas lõigetega 1 kuni 3.“;

| 3. | artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | andmed, mis on seotud i) teise vaatlusperioodiga ja ii) erivaatlusperioodiga, kohaldatava intressimäära määramiseks (edaspidi „teine aruanne“).“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

andmed, mis on seotud i) teise vaatlusperioodiga ja ii) erivaatlusperioodiga, kohaldatava intressimäära määramiseks (edaspidi „teine aruanne“).“;

| b) | lisatakse lõige 3a:

  „3a.   Osalejad, kes soovivad kasutada artikli 5 lõikes 1 sätestatud intressimäära eelist, kasutavad seda võimalust, esitades teises aruandes eraldi andmed erivaatlusperioodi kohta ja audiitorihinnangu nende andmete kohta kooskõlas artikli 6 lõike 6 punktiga b. Kui need tingimused ei ole täidetud, arvutatakse osaleja poolt laenatud summadele kohaldatav intressimäär vastavalt artikli 5 lõigetele 2 või 3. Sanktsioone ei kohaldata, kui erivaatlusperioodi andmeid ja/või neid käsitlevat audiitorhinnangut ei esitata.“; |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 3a:

„3a.   Osalejad, kes soovivad kasutada artikli 5 lõikes 1 sätestatud intressimäära eelist, kasutavad seda võimalust, esitades teises aruandes eraldi andmed erivaatlusperioodi kohta ja audiitorihinnangu nende andmete kohta kooskõlas artikli 6 lõike 6 punktiga b. Kui need tingimused ei ole täidetud, arvutatakse osaleja poolt laenatud summadele kohaldatav intressimäär vastavalt artikli 5 lõigetele 2 või 3. Sanktsioone ei kohaldata, kui erivaatlusperioodi andmeid ja/või neid käsitlevat audiitorhinnangut ei esitata.“;

| c) | lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

  „6.   Iga osaleja tagab, et lõigete 1 kuni 3a alusel esitatud andmete kvaliteeti on hinnanud välisaudiitor kooskõlas järgmiste reeglitega:“; |
| --- | --- |

c)

lõike 6 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„6.   Iga osaleja tagab, et lõigete 1 kuni 3a alusel esitatud andmete kvaliteeti on hinnanud välisaudiitor kooskõlas järgmiste reeglitega:“;

| d) | lõike 6 esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | audiitorhinnang peab käsitlema lõigetes 2, 3a ja 4 sätestatud nõudeid. Eelkõige peab audiitor:“; |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 6 esimese lõigu punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

audiitorhinnang peab käsitlema lõigetes 2, 3a ja 4 sätestatud nõudeid. Eelkõige peab audiitor:“;

| 4. | artikli 7 lõike 1 punktid b, d ja e asendatakse järgmisega:






  „b) | kui osaleja ei esita esimese aruande audiitorhinnangu tulemusi asjaomasele RKP-le EKP veebilehel avaldatavas TLTRO-III operatsioonide esialgses ajakavas märgitud tähtajaks, maksab osaleja kõik TLTRO-III alusel võetud laenude jäägid tagasi järgmise põhilise refinantseerimisoperatsiooni arvelduspäeval intressimääraga, mis on asjaomase TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul kehtinud põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär, välja arvatud eriintressimäära tähtaja puhul, kui kohaldatakse põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmist intressimäära miinus 50 baaspunkti; |
| --- | --- | --- |

4.

artikli 7 lõike 1 punktid b, d ja e asendatakse järgmisega:

„b)

kui osaleja ei esita esimese aruande audiitorhinnangu tulemusi asjaomasele RKP-le EKP veebilehel avaldatavas TLTRO-III operatsioonide esialgses ajakavas märgitud tähtajaks, maksab osaleja kõik TLTRO-III alusel võetud laenude jäägid tagasi järgmise põhilise refinantseerimisoperatsiooni arvelduspäeval intressimääraga, mis on asjaomase TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul kehtinud põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär, välja arvatud eriintressimäära tähtaja puhul, kui kohaldatakse põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmist intressimäära miinus 50 baaspunkti;

| d) | kui osaleja ei esita teist vaatlusperioodi käsitleva teise aruande audiitorhinnangu tulemusi asjaomasele RKP-le asjaomaseks tähtajaks, kohaldatakse osaleja poolt TLTRO-III raames laenatud summadele intressimäära, mis on asjaomase TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul kehtinud põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär, välja arvatud eriintressimäära tähtaja puhul, kui kohaldatakse põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmist intressimäära miinus 50 baaspunkti. |
| --- | --- |

d)

kui osaleja ei esita teist vaatlusperioodi käsitleva teise aruande audiitorhinnangu tulemusi asjaomasele RKP-le asjaomaseks tähtajaks, kohaldatakse osaleja poolt TLTRO-III raames laenatud summadele intressimäära, mis on asjaomase TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul kehtinud põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär, välja arvatud eriintressimäära tähtaja puhul, kui kohaldatakse põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmist intressimäära miinus 50 baaspunkti.

| e) | kui osaleja ei täida muid artikli 6 lõigetes 6 või 7 sätestatud kohustusi, kohaldatakse osaleja poolt TLTRO-III raames laenatud summadele intressimäära, mis on iga TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul kehtinud põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär, välja arvatud eriintressimäära tähtaja puhul, kui kohaldatakse põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmist intressimäära miinus 50 baaspunkti.“. |
| --- | --- |

e)

kui osaleja ei täida muid artikli 6 lõigetes 6 või 7 sätestatud kohustusi, kohaldatakse osaleja poolt TLTRO-III raames laenatud summadele intressimäära, mis on iga TLTRO-III operatsiooni tähtaja jooksul kehtinud põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär, välja arvatud eriintressimäära tähtaja puhul, kui kohaldatakse põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmist intressimäära miinus 50 baaspunkti.“.

| 5. | I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

5.

I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 5. mail 2020.

Frankfurt Maini ääres, 30. aprill 2020

EKP nõukogu nimel

EKP president

Christine LAGARDE

---

(1)  
  ELT L 91, 2.4.2015, lk 3.

1

(2)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2019/1311, 22. juuli 2019, suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide kolmanda seeria kohta (EKP/2019/21) (ELT L 204, 2.8.2019, lk 100).

2

(3)  Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2020/407, 16. märts 2020, millega muudetakse otsust (EL) 2019/1311 suunatud pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide kolmanda seeria kohta (EKP/2020/13) (ELT L 80, 17.3.2020, lk 23).

3

---

LISA

I ja II lisa ning TLTRO-III aruandevormi B muudetakse järgmiselt:

| 1. | I lisa punkt 3 asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1.

I lisa punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.   
  Intressimäära arvutamine

| A. | on kõlbliku netolaenuandmise summa erivaatlusperioodil 1. märtsist 2020 kuni 31. mätsini 2021. |
| --- | --- |

A.

Image 6

Image 7

| B. | on summa, mis saadakse, liites kõlbliku netolaenuandmise ajavahemikul 1. aprillist 2019 kuni 31. märtsini 2021 ja kõlblike netolaenude jäägi 31. märtsi 2019 seisuga; see arvutatakse järgmiselt:


  .



  on protsentuaalne kõrvalekalle

  jäägi võrdlusalusest ajavahemikul 1. aprillist 2019 kuni 31. märtsini 2021, see on






  EX ümardatakse 15. kümnendkohani. Kui OAB on null, loetakse EX võrdseks 1,15ga. |
| --- | --- |

B.

Image 8

Image 9
  .

Image 10
  on protsentuaalne kõrvalekalle
  Image 11
  jäägi võrdlusalusest ajavahemikul 1. aprillist 2019 kuni 31. märtsini 2021, see on

Image 12

EX ümardatakse 15. kümnendkohani. Kui OAB on null, loetakse EX võrdseks 1,15ga.

| C. | on TLTRO-III operatsiooni



  tähtaja jooksul kehtiv põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmine aastamäärana väljendatud intressimäär ning



  on TLTRO-III operatsiooni k tähtaja jooksul kehtiv keskmine hoiustamise püsivõimaluse aastamäärana väljendatud intressimäär, kus kohaldatav intressimäär on TLTRO-III operatsiooni vastava tähtaja intressimäär, st:









  Eespool toodud valemites tähistab

  (k=1,..7) TLTRO-III k päevade arvu, kui põhiline refinantseerimisoperatsioon toimub fikseeritud intressimääraga täisjaotuse režiimis,

  tähistab asjaomasele põhilisele refinantseerimisoperatsioonile kohaldatavat intressimäära TLTRO-III k päeval t, või, kui see põhiline refinantseerimisoperatsioon toimub muutuva intressimääraga täisjaotuse režiimis, tähistab

  pakkumisintressi alammäära, mida kohaldatakse põhilisele refinantseerimisoperatsioonile TLTRO-III k päeval t, ning seda väljendatakse aastamäärana. Eespool toodud valemites tähistab

  TLTRO-III k päeval t kohaldatavat ja aastamäärana väljendatavat hoiustamise püsivõimaluse intressimäära. |
| --- | --- |

C.

Image 13

Image 14

Image 15

Image 16

Image 17

Eespool toodud valemites tähistab
  Image 18
  (k=1,..7) TLTRO-III k päevade arvu, kui põhiline refinantseerimisoperatsioon toimub fikseeritud intressimääraga täisjaotuse režiimis,
  Image 19
  tähistab asjaomasele põhilisele refinantseerimisoperatsioonile kohaldatavat intressimäära TLTRO-III k päeval t, või, kui see põhiline refinantseerimisoperatsioon toimub muutuva intressimääraga täisjaotuse režiimis, tähistab
  Image 20
  pakkumisintressi alammäära, mida kohaldatakse põhilisele refinantseerimisoperatsioonile TLTRO-III k päeval t, ning seda väljendatakse aastamäärana. Eespool toodud valemites tähistab
  Image 21
  TLTRO-III k päeval t kohaldatavat ja aastamäärana väljendatavat hoiustamise püsivõimaluse intressimäära.

| D. | kspecial
  tähistab eriintressimäära tähtaega ajavahemikul 24. juunist 2020 kuni 23. juunini 2021, and krol
  tähistab kahte perioodi, mis moodustavad vastavate TLTRO-III k operatsioonide järelejäänud tähtajad (s.o vastava TLTRO-III operatsiooni arvelduspäev kuni 23. juunini 2020 ja ajavahemik 24. juunist 2021 kuni vastava TLTRO-III operatsiooni tähtaja lõpuni või selle ennetähtaegse tagasimakse kuupäevani).



  tähistab põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmist intressimäära eriintressimäära tähtaja jooksul alates 24. juunist 2020 kuni 23. juunini 2021 TLTRO-III k jaoks, mida väljendatakse aastamäärana, ja

  on hoiustamise püsivõimaluse aastamäärana väljendatud intressimäär eriintressimäära tähtaja jooksul alates 24. juunist 2020 kuni 23. juunini 2021 TLTRO-III k jaoks, s.t.:










  Eespool toodud valemites

  tähistab TLTRO-III k operatsiooni tähtaja päevade arvu

  , kui põhiline refinantseerimisoperatsioon toimub fikseeritud intressimääraga täisjaotuse režiimis,

  tähistab asjaomasele põhilisele refinantseerimisoperatsioonile kohaldatavat intressimäära TLTRO-III k tähtaja

  päeval t, kui see põhiline refinantseerimisoperatsioon toimub muutuva intressimääraga režiimis,

  tähistab pakkumisintressi alammäära, mida kohaldatakse põhilisele refinantseerimisoperatsioonile TLTRO-III k tähtaja

  päeval t, ning seda väljendatakse aastamäärana. Eespool toodud valemites tähistab

  TLTRO-III k tähtaja

  päeval t kohaldatavat ja aastamäärana väljendatavat hoiustamise püsivõimaluse intressimäära. |
| --- | --- |

D.

kspecial
  tähistab eriintressimäära tähtaega ajavahemikul 24. juunist 2020 kuni 23. juunini 2021, and krol
  tähistab kahte perioodi, mis moodustavad vastavate TLTRO-III k operatsioonide järelejäänud tähtajad (s.o vastava TLTRO-III operatsiooni arvelduspäev kuni 23. juunini 2020 ja ajavahemik 24. juunist 2021 kuni vastava TLTRO-III operatsiooni tähtaja lõpuni või selle ennetähtaegse tagasimakse kuupäevani).

Image 22
  tähistab põhilise refinantseerimisoperatsiooni keskmist intressimäära eriintressimäära tähtaja jooksul alates 24. juunist 2020 kuni 23. juunini 2021 TLTRO-III k jaoks, mida väljendatakse aastamäärana, ja
  Image 23
  on hoiustamise püsivõimaluse aastamäärana väljendatud intressimäär eriintressimäära tähtaja jooksul alates 24. juunist 2020 kuni 23. juunini 2021 TLTRO-III k jaoks, s.t.:

Image 24

Image 25

Eespool toodud valemites
  Image 26
  tähistab TLTRO-III k operatsiooni tähtaja päevade arvu
  Image 27
  , kui põhiline refinantseerimisoperatsioon toimub fikseeritud intressimääraga täisjaotuse režiimis,
  Image 28
  tähistab asjaomasele põhilisele refinantseerimisoperatsioonile kohaldatavat intressimäära TLTRO-III k tähtaja
  Image 29
  päeval t, kui see põhiline refinantseerimisoperatsioon toimub muutuva intressimääraga režiimis,
  Image 30
  tähistab pakkumisintressi alammäära, mida kohaldatakse põhilisele refinantseerimisoperatsioonile TLTRO-III k tähtaja
  Image 31
  päeval t, ning seda väljendatakse aastamäärana. Eespool toodud valemites tähistab
  Image 32
  TLTRO-III k tähtaja
  Image 33
  päeval t kohaldatavat ja aastamäärana väljendatavat hoiustamise püsivõimaluse intressimäära.

| E. | Intressimäära stimuleeriv korrigeerimine, kui seda kohaldatakse, mõõdetakse keskmise koridori osana järgmiste vahel:



  ja



  , mis on



  ; |
| --- | --- |

E.

Image 34

Image 35

Image 36

| F. | TLTRO-III k tähtaja jooksul kohaldatav aastamäärana väljendatav (lõplik) intressimäär on



  Intressimäär, mida kohaldatakse ajavahemikul



  kus j = special või rol, TLTRO-III k jaoks väljendatakse aastamäärana, ja see on



  . |
| --- | --- |

F.

Image 37

Image 38

Image 39

| G. | Intressimäär



  määratakse järgmiselt:




  Eespool toodud valemis tähistab

  TLTRO-III k päevade arvu ajavahemikus |
| --- | --- |

G.

Image 40

Image 41

Eespool toodud valemis tähistab
  Image 42
  TLTRO-III k päevade arvu ajavahemikus
  Image 43

Iga TLTRO-III k suhtes kohaldatav intressimäär arvutatakse järgmiselt:

| a) | Kui osaleja netolaenuandmise võrdlusalus on erivaatlusperioodil sama suur või ületab seda, kohaldatakse selle osaleja poolt TLTRO-III alusel laenatud summade suhtes järgmist intressimäära:






  i) | erivaatlusperioodil: hoiustamise püsivõimaluse intressimäära keskmine sellel perioodil miinus 50 baaspunkti, arvestades, et see ei tohi ületada miinus 100 baaspunkti, s.o:
  kui

  , siis

  ; |
| --- | --- | --- |

a)

Kui osaleja netolaenuandmise võrdlusalus on erivaatlusperioodil sama suur või ületab seda, kohaldatakse selle osaleja poolt TLTRO-III alusel laenatud summade suhtes järgmist intressimäära:

i)

erivaatlusperioodil: hoiustamise püsivõimaluse intressimäära keskmine sellel perioodil miinus 50 baaspunkti, arvestades, et see ei tohi ületada miinus 100 baaspunkti, s.o:

kui
  Image 44
  , siis
  Image 45
  ;

| ii) | asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul: hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul, s.o:
  kui

  , siis

  . |
| --- | --- |

ii)

asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul: hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul, s.o:

kui
  Image 46
  , siis
  Image 47
  .

| b) | Kui osaleja laenuandmine ei ole võrdne ega ületa netolaenude võrdlusalust erivaatlusperioodil, kuid ületab kõlblike laenude jäägi võrdlusalust teisel võrdlusperioodil vähemalt 1,15 % võrra, kohaldatakse selle osaleja poolt TLTRO-III alusel laenatud summade suhtes järgmist intressimäära:






  i) | eriintressimäära tähtaja jooksul: madalam järgmistest: põhiline refinantseerimisoperatsiooni intressimäära keskmine selle tähtaja jooksul miinus 50 baaspunkti ja hoiustamise püsivõimaluse intressimäära keskmine asjaomase TLTRO-III tähtaja jooksul, s.o:
  kui

  ja

  , siis

  % ja

  ; |
| --- | --- | --- |

b)

Kui osaleja laenuandmine ei ole võrdne ega ületa netolaenude võrdlusalust erivaatlusperioodil, kuid ületab kõlblike laenude jäägi võrdlusalust teisel võrdlusperioodil vähemalt 1,15 % võrra, kohaldatakse selle osaleja poolt TLTRO-III alusel laenatud summade suhtes järgmist intressimäära:

i)

eriintressimäära tähtaja jooksul: madalam järgmistest: põhiline refinantseerimisoperatsiooni intressimäära keskmine selle tähtaja jooksul miinus 50 baaspunkti ja hoiustamise püsivõimaluse intressimäära keskmine asjaomase TLTRO-III tähtaja jooksul, s.o:

kui
  Image 48
  ja
  Image 49
  , siis
  Image 50
  % ja
  Image 51
  ;

| ii) | asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul: hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul, s.o:
  kui

  ja

  , siis

  % ja |
| --- | --- |

ii)

asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul: hoiustamise püsivõimaluse keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul, s.o:

kui
  Image 52
  ja
  Image 53
  , siis
  Image 54
  % ja
  Image 55

| c) | Kui osaleja laenuandmine ei ole võrdne ega ületa netolaenude võrdlusalust erivaatlusperioodil, kuid ületab kõlblike laenude jäägi võrdlusalust teisel võrdlusperioodil alla 1,15 %, kohaldatakse selle osaleja poolt TLTRO-III alusel laenatud summade suhtes järgmist intressimäära:






  i) | eriintressimäära tähtaja jooksul: madalam järgmistest: põhiline refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär selle tähtaja jooksul miinus 50 baaspunkti ja intressimäär, mis arvutatakse kooskõlas punktiga ii allpool, s.o:
  kui

  ja

  , siis

  ja

  ; |
| --- | --- | --- |

c)

Kui osaleja laenuandmine ei ole võrdne ega ületa netolaenude võrdlusalust erivaatlusperioodil, kuid ületab kõlblike laenude jäägi võrdlusalust teisel võrdlusperioodil alla 1,15 %, kohaldatakse selle osaleja poolt TLTRO-III alusel laenatud summade suhtes järgmist intressimäära:

i)

eriintressimäära tähtaja jooksul: madalam järgmistest: põhiline refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär selle tähtaja jooksul miinus 50 baaspunkti ja intressimäär, mis arvutatakse kooskõlas punktiga ii allpool, s.o:

kui
  Image 56
  ja
  Image 57
  , siis
  Image 58
  ja
  Image 59
  ;

| ii) | asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul: intressimäär, mis lineaarselt järk-järguliselt järgib protsenti, mille võrra osaleja ületab netolaenuandmise võrdlusalust, s.o:
  kui

  ja

  , siis

  ja

  ; |
| --- | --- |

ii)

asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul: intressimäär, mis lineaarselt järk-järguliselt järgib protsenti, mille võrra osaleja ületab netolaenuandmise võrdlusalust, s.o:

kui
  Image 60
  ja
  Image 61
  , siis
  Image 62
  ja
  Image 63
  ;

| d) | Kui osaleja laenuandmine ei ole võrdne ega ületa netolaenuandmise võrdlusalust erivaatlusperioodil, ega ületa laenujäägi võrdlusalust teisel võrdlusperioodil, kohaldatakse selle osaleja poolt TLTRO-III alusel laenatud summade suhtes järgmist intressimäära:






  i) | eriintressimäära tähtaja jooksul: põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmine intressimäär selle tähtaja jooksul miinus 50 baaspunkti, s.o:
  kui

  ja

  , siis

  ; |
| --- | --- | --- |

d)

Kui osaleja laenuandmine ei ole võrdne ega ületa netolaenuandmise võrdlusalust erivaatlusperioodil, ega ületa laenujäägi võrdlusalust teisel võrdlusperioodil, kohaldatakse selle osaleja poolt TLTRO-III alusel laenatud summade suhtes järgmist intressimäära:

i)

eriintressimäära tähtaja jooksul: põhiliste refinantseerimisoperatsioonide keskmine intressimäär selle tähtaja jooksul miinus 50 baaspunkti, s.o:

kui
  Image 64
  ja
  Image 65
  , siis
  Image 66
  ;

| ii) | asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul: põhiline refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul, s.o:
  kui

  ja

  , siis

  ja |
| --- | --- |

ii)

asjaomase TLTRO-III operatsiooni järelejäänud tähtaja jooksul: põhiline refinantseerimisoperatsiooni keskmine intressimäär asjaomase TLTRO-III kogu tähtaja jooksul, s.o:

kui
  Image 67
  ja
  Image 68
  , siis
  Image 69
  ja
  Image 70

Intressimäära stimuleeriv korrigeerimine (
  Image 71
  ) väljendatakse ümardatuna 15. kümnendkohani.

Intressimäärade
  Image 72
  ja
  Image 73
  stimuleeriv korrigeerimine väljendatakse ümardatuna 15. kümnendkohani.

Lõplik intressimäär
  Image 74
  väljendatakse aastamäärana, mis ümardatakse neljanda kümnendkohani.“

| 2. | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 2. jaos lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:

  „Juhul kui osalejad kavatsevad kasutada artikli 5 lõikes 1 sätestatud intressimäärasid, hõlmab teine aruanne täiendavalt ka erivaatlusperioodiga seotud andmeid sarnaselt teise võrdlusperioodi nõuetega.“; |
| --- | --- | --- |

2.

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

2. jaos lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:

„Juhul kui osalejad kavatsevad kasutada artikli 5 lõikes 1 sätestatud intressimäärasid, hõlmab teine aruanne täiendavalt ka erivaatlusperioodiga seotud andmeid sarnaselt teise võrdlusperioodi nõuetega.“;

| b) | punktis 2 asendatakse teine lõik järgmisega:

  „Kogutud teabe eesmärk on viitlaenujääkide andmete kasutamine laenuvõtmise piirmäära arvutamiseks. Lisaks kasutatakse esimese vaatlusperioodi andmeid kõlbliku netolaenuandmise kohta netolaenuandmise võrdlusaluse ja laenujääkide võrdlusaluse arvutamisel. Teise vaatlusperioodi andmeid ja kohastel juhtudel erivaatlusperioodi andmeid kõlbliku netolaenuandmise kohta kasutatakse laenuandmise muutuste ja sellest tulenevate kohaldatavate intressimäärade muutuste hindamiseks. Kõik muud näitajad on vajalikud teabe sisemise kooskõla kontrollimiseks ja kooskõla kontrollimiseks eurosüsteemis kogutava statistilise teabega, samuti TLTRO-III programmi mõju põhjalikuks seireks.“; |
| --- | --- |

b)

punktis 2 asendatakse teine lõik järgmisega:

„Kogutud teabe eesmärk on viitlaenujääkide andmete kasutamine laenuvõtmise piirmäära arvutamiseks. Lisaks kasutatakse esimese vaatlusperioodi andmeid kõlbliku netolaenuandmise kohta netolaenuandmise võrdlusaluse ja laenujääkide võrdlusaluse arvutamisel. Teise vaatlusperioodi andmeid ja kohastel juhtudel erivaatlusperioodi andmeid kõlbliku netolaenuandmise kohta kasutatakse laenuandmise muutuste ja sellest tulenevate kohaldatavate intressimäärade muutuste hindamiseks. Kõik muud näitajad on vajalikud teabe sisemise kooskõla kontrollimiseks ja kooskõla kontrollimiseks eurosüsteemis kogutava statistilise teabega, samuti TLTRO-III programmi mõju põhjalikuks seireks.“;

| c) | 3. jaos asendatakse punkti a teine taane järgmisega:






  „– | Teise aruandega tuleb esitada täidetud aruandevorm B teise vaatlusperioodi kohta, s.o 1. aprillist 2019 kuni 31. märtsini 2021, kõlbliku netolaenuandmise arvutamiseks ja võrdluseks intressimäärade aluseks olevate võrdlusalustega. |
| --- | --- | --- |

c)

3. jaos asendatakse punkti a teine taane järgmisega:

„–

Teise aruandega tuleb esitada täidetud aruandevorm B teise vaatlusperioodi kohta, s.o 1. aprillist 2019 kuni 31. märtsini 2021, kõlbliku netolaenuandmise arvutamiseks ja võrdluseks intressimäärade aluseks olevate võrdlusalustega.

| — | Osalejad, kes kavatsevad kasutada artikli 5 lõikes 1 sätestatud intressimäärasid, peavad kõlbliku netolaenuandmise arvutamiseks ja võrdluseks madalamate intressimäärade aluseks oleva võrdlusalusega esitama ka täidetud andmevormi B erivaatlusperioodi kohta, st 1. märtsist 2020 kuni 31. märtsini 2021.“; |
| --- | --- |

—

Osalejad, kes kavatsevad kasutada artikli 5 lõikes 1 sätestatud intressimäärasid, peavad kõlbliku netolaenuandmise arvutamiseks ja võrdluseks madalamate intressimäärade aluseks oleva võrdlusalusega esitama ka täidetud andmevormi B erivaatlusperioodi kohta, st 1. märtsist 2020 kuni 31. märtsini 2021.“;

| d) | 3.jaos asendatakse punkti a kolmas lõik järgmisega:

  „Aruandevormi B näitajad laenujääkide kohta esitatakse aruandlusperioodi algusele eelneva kuu lõpu seisuga ja aruandlusperioodi lõpu seisuga; st esimese vaatlusperioodi laenujäägid tuleb esitada 31. märtsi 2018 ja 31. märtsi 2019 seisuga ning teise vaatlusperioodi laenujäägid tuleb esitada 31. märtsi 2019 ja 31. märtsi 2021 seisuga; erivaatlusperioodi laenujäägid tuleb esitada 29. veebruari 2020 ja 31. märtsi 2021 seisuga. Andmed tehingute ja korrigeerimiste kohta peavad aga hõlmama kõiki asjaomaseid mõjusid aruandlusperioodi jooksul.“; |
| --- | --- |

d)

3.jaos asendatakse punkti a kolmas lõik järgmisega:

„Aruandevormi B näitajad laenujääkide kohta esitatakse aruandlusperioodi algusele eelneva kuu lõpu seisuga ja aruandlusperioodi lõpu seisuga; st esimese vaatlusperioodi laenujäägid tuleb esitada 31. märtsi 2018 ja 31. märtsi 2019 seisuga ning teise vaatlusperioodi laenujäägid tuleb esitada 31. märtsi 2019 ja 31. märtsi 2021 seisuga; erivaatlusperioodi laenujäägid tuleb esitada 29. veebruari 2020 ja 31. märtsi 2021 seisuga. Andmed tehingute ja korrigeerimiste kohta peavad aga hõlmama kõiki asjaomaseid mõjusid aruandlusperioodi jooksul.“;

| e) | TLTRO-III aruandlusvorm B asendatakse järgmise aruandlusvormiga B . |
| --- | --- |

e)

TLTRO-III aruandlusvorm B asendatakse järgmise aruandlusvormiga B .

„TLTRO-III aruandevorm B

Image 75

---

Parandused

| 5.5.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 141/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 141/37

---

Komisjoni 6. veebruari 2020. aasta määruse (EL) 2020/171 (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) XIV lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 35, 7. veebruar 2020
  )

Leheküljel 4 asendatakse lisa tabel järgmisega:

| | | | „Üleminekukord | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kanne nr | Aine | Artiklis 57 osutatud aine olemuslik(ud) omadus(ed) | Taotluse esitamise tähtaeg (1) | Sulgemiskuupäev (2) | Vabastatud kasutusalad või -kategooriad | Läbivaatamise tähtaeg |
| „44. | 1,2-benseendikarboksüülhappe diheksüülester, hargnenud ja hargnemata ahelaga
  EÜ nr: 271-093-5
  CASi nr: 68515-50-4 | Reproduktiivtoksiline (1B kategooria) | 27. august 2021 (*) | 27. veebruar 2023 (**) | – | – |
| 45. | Diheksüülftalaat
  EÜ nr: 201-559-5
  CASi nr: 84-75-3 | Reproduktiivtoksiline (1B kategooria) | 27. august 2021 (*) | 27. veebruar 2023 (**) | – | – |
| 46. | 1,2-benseendikarboksüülhappe di-C6-10-alküülestrid; 1,2-benseendikarboksüülhappe detsüül-, heksüül- ja oktüülestrite segu, ≥ 0,3 % diheksüülftalaadisisaldusega (EÜ nr 201-559-5)
  EÜ nr: 271-094-0; 272-013-1
  CASi nr: 68515-51-5; 68648-93-1 | Reproduktiivtoksiline (1B kategooria) | 27. august 2021 (*) | 27. veebruar 2023 (**) | – | – |
| 47. | Triksülüülfosfaat
  EÜ nr: 246-677-8
  CASi nr: 25155-23-1 | Reproduktiivtoksiline (1B kategooria) | 27. november 2021 | 27. mai 2023 | – | – |
| 48. | Naatriumperboraat; perboorhappe naatriumsool
  EÜ nr: 239-172-9; 234-390-0
  CASi nr: – | Reproduktiivtoksiline (1B kategooria) | 27. november 2021 | 27. mai 2023 | – | – |
| 49. | Naatriumperoksometaboraat
  EÜ nr: 231-556-4
  CASi nr: 7632-04-4 | Reproduktiivtoksiline (1B kategooria) | 27. november 2021 | 27. mai 2023 | – | – |
| 50. | 5-sec-butüül-2-(2,4-dimetüültsükloheks-3-een-1-üül)-5-metüül-1,3-dioksaan [1], 5-sec-butüül-2-(4,6-dimetüültsükloheks-3-een-1-üül)-5-metüül-1,3-dioksaan [2] [hõlmab [1] ja [2] kõiki üksikuid stereoisomeere ja nende kõiki kombinatsioone]
  EÜ nr: –
  CASi nr: – | vPvB | 27. veebruar 2022 | 27. august 2023 | – | – |
| 51. | 2-(2H-bensotriasool-2-üül)-4,6-di-tert-pentüülfenool (UV-328)
  EÜ nr: 247-384-8
  CASi nr: 25973-55-1 | PBT, vPvB | 27. mai 2022 | 27. november 2023 | – | – |
| 52. | 2,4-di-tert-butüül-6-(5-klorobensotriasool-2-üül)fenool (UV-327)
  EÜ nr: 223-383-8
  CASi nr: 3864-99-1 | vPvB | 27. mai 2022 | 27. november 2023 | – | – |
| 53. | 2-(2H-bensotriasool-2-üül)-4-(tert-butüül)-6-(sec-butüül)fenool (UV-350)
  EÜ nr: 253-037-1
  CASi nr: 36437-37-3 | vPvB | 27. mai 2022 | 27. november 2023 | – | – |
| 54. | 2-bensotriasool-2-üül-4,6-di-tert-butüülfenool (UV-320)
  EÜ nr: 223-346-6
  CASi nr: 3846-71-7 | PBT, vPvB | 27. mai 2022 | 27. november 2023 | – | –“ |

„Üleminekukord

Kanne nr

Aine

Artiklis 57 osutatud aine olemuslik(ud) omadus(ed)

Taotluse esitamise tähtaeg (1)

Sulgemiskuupäev (2)

Vabastatud kasutusalad või -kategooriad

Läbivaatamise tähtaeg

„44.

1,2-benseendikarboksüülhappe diheksüülester, hargnenud ja hargnemata ahelaga

EÜ nr: 271-093-5

CASi nr: 68515-50-4

Reproduktiivtoksiline (1B kategooria)

27. august 2021 (*)

27. veebruar 2023 (**)

–

–

45.

Diheksüülftalaat

EÜ nr: 201-559-5

CASi nr: 84-75-3

Reproduktiivtoksiline (1B kategooria)

27. august 2021 (*)

27. veebruar 2023 (**)

–

–

46.

1,2-benseendikarboksüülhappe di-C6-10-alküülestrid; 1,2-benseendikarboksüülhappe detsüül-, heksüül- ja oktüülestrite segu, ≥ 0,3 % diheksüülftalaadisisaldusega (EÜ nr 201-559-5)

EÜ nr: 271-094-0; 272-013-1

CASi nr: 68515-51-5; 68648-93-1

Reproduktiivtoksiline (1B kategooria)

27. august 2021 (*)

27. veebruar 2023 (**)

–

–

47.

Triksülüülfosfaat

EÜ nr: 246-677-8

CASi nr: 25155-23-1

Reproduktiivtoksiline (1B kategooria)

27. november 2021

27. mai 2023

–

–

48.

Naatriumperboraat; perboorhappe naatriumsool

EÜ nr: 239-172-9; 234-390-0

CASi nr: –

Reproduktiivtoksiline (1B kategooria)

27. november 2021

27. mai 2023

–

–

49.

Naatriumperoksometaboraat

EÜ nr: 231-556-4

CASi nr: 7632-04-4

Reproduktiivtoksiline (1B kategooria)

27. november 2021

27. mai 2023

–

–

50.

5-sec-butüül-2-(2,4-dimetüültsükloheks-3-een-1-üül)-5-metüül-1,3-dioksaan [1], 5-sec-butüül-2-(4,6-dimetüültsükloheks-3-een-1-üül)-5-metüül-1,3-dioksaan [2] [hõlmab [1] ja [2] kõiki üksikuid stereoisomeere ja nende kõiki kombinatsioone]

EÜ nr: –

CASi nr: –

vPvB

27. veebruar 2022

27. august 2023

–

–

51.

2-(2H-bensotriasool-2-üül)-4,6-di-tert-pentüülfenool (UV-328)

EÜ nr: 247-384-8

CASi nr: 25973-55-1

PBT, vPvB

27. mai 2022

27. november 2023

–

–

52.

2,4-di-tert-butüül-6-(5-klorobensotriasool-2-üül)fenool (UV-327)

EÜ nr: 223-383-8

CASi nr: 3864-99-1

vPvB

27. mai 2022

27. november 2023

–

–

53.

2-(2H-bensotriasool-2-üül)-4-(tert-butüül)-6-(sec-butüül)fenool (UV-350)

EÜ nr: 253-037-1

CASi nr: 36437-37-3

vPvB

27. mai 2022

27. november 2023

–

–

54.

2-bensotriasool-2-üül-4,6-di-tert-butüülfenool (UV-320)

EÜ nr: 223-346-6

CASi nr: 3846-71-7

PBT, vPvB

27. mai 2022

27. november 2023

–

–“

---

(1)  Artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis ii osutatud kuupäev.

1

(2)  Artikli 58 lõike 1 punkti c alapunktis i osutatud kuupäev.“

2

---