# Euroopa Liidu C 193/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.193.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 193 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide16. juuli 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.193.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 193

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide16. juuli 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee


  19. istungjärk peeti 29. märtsist1. aprillini 2010 Tenerifel (Hispaania). |
| 2010/C 193/01 | Esmaspäeval, 29. märtsil 2010 toimunud istungi protokoll | 1 |
| Pidulik avaistung | 1 |
| Parlamentaarse ühisassamblee istung | 1 |
| Parlamentaarse ühisassamblee koosseis | 1 |
| Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine | 1 |
| Päevakorra projekti (AP/100.638) kinnitamine | 1 |
| AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgu protokolli (ELT C 68, 18.3.2010) kinnitamine | 1 |
| Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 28. märtsil 2010 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused | 1 |
| Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus | 2 |
| Küsimused komisjonile | 2 |
| Komisjoni meetmed seoses AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgul Luandas (Angola) vastu võetud resolutsioonidega | 3 |
| Arutelu komisjoniga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 3 |
| Piirkonnastrateegia dokumendid | 3 |
| Riigistrateegia dokumendid | 3 |
| 2010/C 193/02 | Teisipäeval, 30. märtsil 2010 toimunud istungi protokoll | 4 |
| Kiireloomuline küsimus nr 1: katastroofijärgsed ülesehitus- ja taastamistööd Haitil ning vaesuse ja loodusõnnetuste vaheline seos | 4 |
| Kliimamuutuse rahanduslik ja majanduslik mõju AKV riikidele | 4 |
| Ülemaailmse kriisi sotsiaalne mõju | 4 |
| Ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond | 4 |
| 2010/C 193/03 | Kolmapäeval, 31. märtsil 2010 toimunud istungi protokoll | 5 |
| AKV ministrite nõukogu eesistuja, Gaboni majandus-, kaubandus-, tööstus- ja turismiministri aseministri Paul Bunduku-Latha avaldus | 5 |
| Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania asevälisministri Angel Lossada avaldus | 5 |
| Küsimused nõukogule | 5 |
| Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud | 6 |
| Olukord Somaalias: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 6 |
| Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne | 6 |
| Majanduspartnerluslepingute hetkeolukord: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 6 |
| Banaanikaubandus – Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheline banaanikaubandusleping ning selle mõju AKV ja ELi banaanitootjatele: arutelu koos deklaratsiooni vastuvõtmisega | 6 |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja nende osa regionaalarengus: arutelu resolutsiooni vastu võtmata | 7 |
| Kiireloomuline küsimus nr 2: rahu kindlustamise toetamine Lõuna-Sudaanis | 7 |
| 2010/C 193/04 | Neljapäeval, 1. aprillil 2010 toimunud istungi protokoll | 8 |
| Kolmapäeva, 31. märtsi 2010. aasta hommikul ja pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine | 8 |
| Seminaride koondaruanded ja arutelu rände üle | 8 |
| Alaliste komisjonide raportites esitatud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine | 8 |
| Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine | 8 |
| Piirkonnastrateegia dokumentide järelduste eelnõude üle hääletamine | 9 |
| Deklaratsioon | 9 |
| Muud küsimused | 9 |
| AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 20. istungjärgu toimumise aeg ja koht | 9 |
| I lisa —   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri | 10 |
| II lisa —   29. märtsist 1. aprillini Tenerifel (Hispaania) toimunud istungil kohalolijate nimekiri | 15 |
| III lisa —   Esmaspäeval, 29. märtsil 2010 Toimunud istungi lisa | 19 |
| IV lisa —   Vastuvõetud resolutsioonid | 20 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT
  Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee


  19. istungjärk peeti 29. märtsist1. aprillini 2010 Tenerifel (Hispaania).

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee

19. istungjärk peeti 29. märtsist1. aprillini 2010 Tenerifel (Hispaania).

2010/C 193/01

Esmaspäeval, 29. märtsil 2010 toimunud istungi protokoll

1

Pidulik avaistung

1

Parlamentaarse ühisassamblee istung

1

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

1

Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

1

Päevakorra projekti (AP/100.638) kinnitamine

1

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgu protokolli (ELT C 68, 18.3.2010) kinnitamine

1

Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 28. märtsil 2010 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

1

Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus

2

Küsimused komisjonile

2

Komisjoni meetmed seoses AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgul Luandas (Angola) vastu võetud resolutsioonidega

3

Arutelu komisjoniga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

3

Piirkonnastrateegia dokumendid

3

Riigistrateegia dokumendid

3

2010/C 193/02

Teisipäeval, 30. märtsil 2010 toimunud istungi protokoll

4

Kiireloomuline küsimus nr 1: katastroofijärgsed ülesehitus- ja taastamistööd Haitil ning vaesuse ja loodusõnnetuste vaheline seos

4

Kliimamuutuse rahanduslik ja majanduslik mõju AKV riikidele

4

Ülemaailmse kriisi sotsiaalne mõju

4

Ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond

4

2010/C 193/03

Kolmapäeval, 31. märtsil 2010 toimunud istungi protokoll

5

AKV ministrite nõukogu eesistuja, Gaboni majandus-, kaubandus-, tööstus- ja turismiministri aseministri Paul Bunduku-Latha avaldus

5

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania asevälisministri Angel Lossada avaldus

5

Küsimused nõukogule

5

Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

6

Olukord Somaalias: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

6

Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

6

Majanduspartnerluslepingute hetkeolukord: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

6

Banaanikaubandus – Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheline banaanikaubandusleping ning selle mõju AKV ja ELi banaanitootjatele: arutelu koos deklaratsiooni vastuvõtmisega

6

Äärepoolseimad piirkonnad ja nende osa regionaalarengus: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

7

Kiireloomuline küsimus nr 2: rahu kindlustamise toetamine Lõuna-Sudaanis

7

2010/C 193/04

Neljapäeval, 1. aprillil 2010 toimunud istungi protokoll

8

Kolmapäeva, 31. märtsi 2010. aasta hommikul ja pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine

8

Seminaride koondaruanded ja arutelu rände üle

8

Alaliste komisjonide raportites esitatud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

8

Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

8

Piirkonnastrateegia dokumentide järelduste eelnõude üle hääletamine

9

Deklaratsioon

9

Muud küsimused

9

AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 20. istungjärgu toimumise aeg ja koht

9

I lisa —   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri

10

II lisa —   29. märtsist 1. aprillini Tenerifel (Hispaania) toimunud istungil kohalolijate nimekiri

15

III lisa —   Esmaspäeval, 29. märtsil 2010 Toimunud istungi lisa

19

IV lisa —   Vastuvõetud resolutsioonid

20

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu alusel loodud parlamentaarne ühisassamblee 19. istungjärk peeti 29. märtsist1. aprillini 2010 Tenerifel (Hispaania).

| 16.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/1

---

ESMASPÄEVAL, 29. MÄRTSIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2010/C 193/01)

(Istung avati kell 11.10)

Pidulik avaistung

Sõna võtsid

Kanaari saarte piirkondliku valitsuse president Paulino Rivero, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Charles Milupi, AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee kaaspresident Louis Michel, Hispaania välisminister Miguel Angel Moratinos.

(Istung katkestati kell 13.00 ja see jätkus kell 15.25)

JUHATAJA: hr MICHEL

Kaaspresident

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaaspresident tervitas kõiki osalejaid.

1.   Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaaspresident teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri lisatakse protokollile sellisel kujul, nagu selle esitasid AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlamendi president.

2.   Parlamendiväliste esindajate akrediteerimine

Kaaspresident teatas, et AKV riikide ametiasutused on saatnud parlamendiväliste esindajate nimekirja. Koostöölepingu artikli 17 lõike 1 ja parlamentaarse ühisassamblee töökorra artikli 1 alusel tegi kaaspresident ettepaneku nimetatud esindajad akrediteerida ning kanda nende nimed protokolli lisasse.

Parlamentaarne ühisassamblee oli sellega nõus.

Parlamentaarne ühisassamblee otsustas, et istungjärgul viibivatel Madagaskari (Norbert-Richards) ja Nigeri (Goukoye) esindajatel on vaatleja staatus ja õigus võtta sõna, kui käsitletav teema on seotud nimetatud riikidega; neil ei ole õigust hääletada.

3.   Päevakorra projekti (AP/100.638) kinnitamine

Päevakorra projekt kinnitati käesolevas protokollis esitatud kujul.

4.   AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgu protokolli (ELT C 68, 18.3.2010) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

5.   Kaaspresidentide teadaanded, kaasa arvatud 28. märtsil 2010 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsused

Kaaspresident andis ülevaate 28. märtsil 2010 toimunud juhatuse koosoleku tulemustest.

Kaaspresident tegi ettepaneku valida parlamentaarse ühisassamblee istungjärgu toimumisajaks 2.–6. detsember 2010, et vältida kokkulangemist 29.–30. novembrini 2010 toimuva ELi-Aafrika tippkohtumisega. Ühisassamblee kiitis selle muudatuse heaks ning see kinnitatakse ametlikult neljapäeval, 1. aprillil.

Kaaspresident tegi teatavaks muudatusettepanekute ja hääletusmeetodiga seotud küsimuste esitamiseks järgmised tähtajad:

| — | muudatusettepanekud alaliste komisjonide esitatud raportitele lisatud resolutsiooni ettepanekute kohta: esmaspäev, 29. märts kell 18.00. |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud alaliste komisjonide esitatud raportitele lisatud resolutsiooni ettepanekute kohta: esmaspäev, 29. märts kell 18.00.

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta ja muud kiireloomulised resolutsioonide ettepanekud, mis pannakse hääletusele: teisipäev, 30. märts kell 15.00 |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta ja muud kiireloomulised resolutsioonide ettepanekud, mis pannakse hääletusele: teisipäev, 30. märts kell 15.00

| — | hääletusmeetodiga seotud küsimused: kolmapäev, 31. märts kell 18.00, kirjalikult. |
| --- | --- |

—

hääletusmeetodiga seotud küsimused: kolmapäev, 31. märts kell 18.00, kirjalikult.

Sõnavõtjad: Leinen, Assarid Imbarcaouane (Mali), Martínez Martínez, Czarnecki, Kaawa (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja William (Seišellid).

6.   Euroopa Komisjoni arenguvoliniku Andris Piebalgsi avaldus

Kaaspresident tervitas volinikku ning tänas teda pikaajalise pühendumuse eest parlamentaarse ühisassamblee tööle.

Volinik Piebalgs tegi avalduse.

7.   Küsimused komisjonile

Kaaspresident juhatas teema sisse.

Komisjonile esitati kokku 36 küsimust.

Komisjon oli eelnevalt küsimustele kirjalikult vastanud ja volinik Piebalgs vastas suuliselt järgmiste isikute esitatud lisaküsimustele:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Robert Goebbels Haitile antava abi tõhususe kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Robert Goebbels Haitile antava abi tõhususe kohta.

| | Küsimus nr 3, mille esitas Françoise Castex tervishoiu toetamise kohta kümnenda Euroopa Arengufondi vahekokkuvõttes. |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Françoise Castex tervishoiu toetamise kohta kümnenda Euroopa Arengufondi vahekokkuvõttes.

| | Küsimus nr 11, mille esitas Michèle Striffler (asendaja Maurice Ponga) üldise katvuse kohta seoses malaaria vastu võitlemise 2010. aasta eesmärgiga ning tervishoiuga seotud aastatuhande arengueesmärkide kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 11, mille esitas Michèle Striffler (asendaja Maurice Ponga) üldise katvuse kohta seoses malaaria vastu võitlemise 2010. aasta eesmärgiga ning tervishoiuga seotud aastatuhande arengueesmärkide kohta.

| | Küsimus nr 12, mille esitas Norbert Neuser tervishoiutöötajate puuduse kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 12, mille esitas Norbert Neuser tervishoiutöötajate puuduse kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 13, mille esitas Jo Leinen võltsitud ravimite kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 13, mille esitas Jo Leinen võltsitud ravimite kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 17, mille esitas Michael Cashman (asendaja Zita Gurmai) seksuaalvähemuste diskrimineerimise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 17, mille esitas Michael Cashman (asendaja Zita Gurmai) seksuaalvähemuste diskrimineerimise kohta.

| | Küsimus nr 18, mille esitas Catherine Bearder (asendaja Liam Aylward) aastatuhande arengueesmärkide kohta seoses puuetega inimestega. |
| --- | --- |

Küsimus nr 18, mille esitas Catherine Bearder (asendaja Liam Aylward) aastatuhande arengueesmärkide kohta seoses puuetega inimestega.

| | Küsimus nr 22, mille esitas Gabriele Zimmer AKV–ELi veerahastu kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 22, mille esitas Gabriele Zimmer AKV–ELi veerahastu kohta.

| | Küsimus nr 5, mille esitas Anneli Jäätteenmäki (asendaja Toine Manders) Euroopa Arengufondi raames põllumajanduse ja maaelu arengu rahastamise kohta AKV riikides. |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Anneli Jäätteenmäki (asendaja Toine Manders) Euroopa Arengufondi raames põllumajanduse ja maaelu arengu rahastamise kohta AKV riikides.

| | Küsimus nr 29, mille esitas Ole Christensen ühise põllumajanduspoliitika ja kaubanduse moonutamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 29, mille esitas Ole Christensen ühise põllumajanduspoliitika ja kaubanduse moonutamise kohta.

| | Küsimus nr 30, mille esitas Enrique Guerrero Salom komisjoni võetud kohustuse kohta põllumajandussektoris seoses kliimamuutuse vastase võitlusega. |
| --- | --- |

Küsimus nr 30, mille esitas Enrique Guerrero Salom komisjoni võetud kohustuse kohta põllumajandussektoris seoses kliimamuutuse vastase võitlusega.

| | Küsimus nr 23, mille esitas Waven William (Seišellid) kalavarude säästva majandamise kohta piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt. |
| --- | --- |

Küsimus nr 23, mille esitas Waven William (Seišellid) kalavarude säästva majandamise kohta piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Patrice Tirolien piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta aastateks 2008–2013 (kümnes Euroopa Arengufond). |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Patrice Tirolien piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta aastateks 2008–2013 (kümnes Euroopa Arengufond).

| | Küsimus nr 25, mille esitas Gabriel Mato Adrover (asendaja María Rosa Estaras Farragut) komisjoni 2009. aasta juuni teatise „Aafrika ja Euroopa ühendamine: tõhusama transpordialase koostöö suunas” kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 25, mille esitas Gabriel Mato Adrover (asendaja María Rosa Estaras Farragut) komisjoni 2009. aasta juuni teatise „Aafrika ja Euroopa ühendamine: tõhusama transpordialase koostöö suunas” kohta.

| | Küsimus nr 32, mille esitas Maria da Graça Carvalho ELi Atlandi äärepoolsete piirkondade ja naabruses asuvate AKV riikide vahelise strateegilise partnerluse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 32, mille esitas Maria da Graça Carvalho ELi Atlandi äärepoolsete piirkondade ja naabruses asuvate AKV riikide vahelise strateegilise partnerluse kohta.

| | Küsimus nr 33, mille esitas Maurice Ponga piirkondliku koostöö kohta – AKV riikide ja ELi tugipunktide vahelise koostöö parandamine. |
| --- | --- |

Küsimus nr 33, mille esitas Maurice Ponga piirkondliku koostöö kohta – AKV riikide ja ELi tugipunktide vahelise koostöö parandamine.

| | Küsimus nr 14, mille esitas David Martin intellektuaalomandi õiguste kaubandusega seotud aspektide kohta kahepoolsetes kaubanduslepingutes. |
| --- | --- |

Küsimus nr 14, mille esitas David Martin intellektuaalomandi õiguste kaubandusega seotud aspektide kohta kahepoolsetes kaubanduslepingutes.

| | Küsimus nr 15, mille esitas Judith Sargentini rände kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 15, mille esitas Judith Sargentini rände kohta.

| | Küsimus nr 19, mille esitas Zita Gurmai teabe- ja kommunikatsioonivabaduse kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 19, mille esitas Zita Gurmai teabe- ja kommunikatsioonivabaduse kohta.

| | Küsimus nr 24, mille esitas Margaret Kamar (Kenya) koostöö kohta rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel. |
| --- | --- |

Küsimus nr 24, mille esitas Margaret Kamar (Kenya) koostöö kohta rahvusvahelise terrorismi vastu võitlemisel.

| | Küsimus nr 4, mille esitas Fiona Hall Euroopa Arengufondi eelarvestamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Fiona Hall Euroopa Arengufondi eelarvestamise kohta.

| | Küsimus nr 7, mille esitas Assarid Imbarcaouane (Mali) haavatavate riikide paindlikkusinstrumendi (Vulnerability Flexibility Instrument) kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 7, mille esitas Assarid Imbarcaouane (Mali) haavatavate riikide paindlikkusinstrumendi (Vulnerability Flexibility Instrument) kohta.

| | Küsimus nr 26, mille esitas Toine Manders valimisvaatluse missioonide kui parlamentaarse ühisassamblee alalise vahendi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 26, mille esitas Toine Manders valimisvaatluse missioonide kui parlamentaarse ühisassamblee alalise vahendi kohta.

| | Küsimus nr 34, mille esitas Kader Arif arengupoliitika sidususe kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 34, mille esitas Kader Arif arengupoliitika sidususe kohta.

| | Küsimus nr 2, mille esitas Filip Kaczmarek ELi kiirreageerimisjõudude kohta loodusõnnetustega toimetulemise jaoks. |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitas Filip Kaczmarek ELi kiirreageerimisjõudude kohta loodusõnnetustega toimetulemise jaoks.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Michael Gahler Euroopa investorite poolsete ebaseadusliku sundvõõrandamise katsete kohta Bamakos Malis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Michael Gahler Euroopa investorite poolsete ebaseadusliku sundvõõrandamise katsete kohta Bamakos Malis.

| | Küsimus nr 10, mille esitas Teshome Toga (Etioopia) Somaalia kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 10, mille esitas Teshome Toga (Etioopia) Somaalia kohta.

| | Küsimus nr 16, mille esitas Ana Gomes inimõiguste kohta Cabindas. |
| --- | --- |

Küsimus nr 16, mille esitas Ana Gomes inimõiguste kohta Cabindas.

| | Küsimus nr 20, mille esitas Olle Schmidt Dawit Isaaki kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 20, mille esitas Olle Schmidt Dawit Isaaki kohta.

| | Küsimus nr 21, mille esitas Ibrahim Bundu (Sierra Leone) Sierra Leone haavatava riigi staatusest tulenevate tagajärgede kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 21, mille esitas Ibrahim Bundu (Sierra Leone) Sierra Leone haavatava riigi staatusest tulenevate tagajärgede kohta.

| | Küsimus nr 27, mille esitas Horst Schnellhardt 2010. aasta juunis toimuvate valimiste kohta Guinea Vabariigis. |
| --- | --- |

Küsimus nr 27, mille esitas Horst Schnellhardt 2010. aasta juunis toimuvate valimiste kohta Guinea Vabariigis.

| | Küsimus nr 36, mille esitas Michèle Rivasi Madagaskari olukorda käsitleva resolutsiooni järelmeetmete kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 36, mille esitas Michèle Rivasi Madagaskari olukorda käsitleva resolutsiooni järelmeetmete kohta.

8.   Komisjoni meetmed seoses AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 18. istungjärgul Luandas (Angola) vastu võetud resolutsioonidega

Volinik Piebalgs viitas osalejatele jagatud dokumendile, mis andis üksikasjaliku ülevaate Euroopa Komisjoni meetmetest, mis järgnesid Luandas (Angola) vastu võetud resolutsioonidele.

JUHATAJA: hr MILUPI

Kaaspresident

9.   Arutelu komisjoniga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Sõnavõtjad: Schmidt, Hoarau, William (Seišellid), Manirakiza (Burundi), Deerpalsing (Mauritius), Carvalho, Gomes, Durant, Tirolien, Naib (Eritrea), Sylla (Mali), Martínez Martínez, Manders ja Sall (Senegal).

Volinik vastas kõikidele liikmete tõstatatud küsimustele.

10.   Piirkonnastrateegia dokumendid

Kaaspresident teatas, et parlamentaarne ühisassamblee võtab neljapäeval vastu majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjoni järelduste eelnõud.

Komisjoni kaasesimehed ja kuue strateegiadokumendi kaasraportöörid esitasid ettekanded piirkonnastrateegia dokumentide kohta järgmiselt:

| — | Kariibi mere piirkond: Everistus Jean-Marie (Saint Lucia) ja David Martin. |
| --- | --- |

—

Kariibi mere piirkond: Everistus Jean-Marie (Saint Lucia) ja David Martin.

| — | Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkond: Waven William (Seišellid) ja Elie Hoarau. |
| --- | --- |

—

Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkond: Waven William (Seišellid) ja Elie Hoarau.

| — | Lõuna-Aafrika Arenguühendus: Ernest Mwansa (Sambia) ja Hans-Peter Mayer (asendaja Michael Gahler). |
| --- | --- |

—

Lõuna-Aafrika Arenguühendus: Ernest Mwansa (Sambia) ja Hans-Peter Mayer (asendaja Michael Gahler).

| — | Kesk-Aafrika piirkond: Kutekala Kaawa (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja Kader Arif. |
| --- | --- |

—

Kesk-Aafrika piirkond: Kutekala Kaawa (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja Kader Arif.

| — | Lääne-Aafrika piirkond: Aminu Waziri Tambuwal (Nigeeria) ja Charles Goerens (puudus). |
| --- | --- |

—

Lääne-Aafrika piirkond: Aminu Waziri Tambuwal (Nigeeria) ja Charles Goerens (puudus).

| — | Vaikse ookeani piirkond: Sainu Vaipulu (Tonga) ja Frank Engel. |
| --- | --- |

—

Vaikse ookeani piirkond: Sainu Vaipulu (Tonga) ja Frank Engel.

Sõnavõtjad: Carvalho, Czarnecki, Hamatoukour (Kamerun), Hall, Nedelcheva, Guerrero Salom ja Hoarau.

Volinik vastas liikmete kommentaaridele ja küsimustele.

11.   Riigistrateegia dokumendid

Sõnavõtjad: Mporogomyi (Tansaania) ja Mugambe (Uganda).

Volinik vastas kõikidele liikmete tõstatatud küsimustele.

(Istung lõppes kell 19.20)

Charles MILUPI ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 16.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/4

---

TEISIPÄEVAL, 30. MÄRTSIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2010/C 193/02)

(Istung avati kell 9.05)

JUHATAJA: hr MILUPI

Kaaspresident

1.   Kiireloomuline küsimus nr 1: katastroofijärgsed ülesehitus- ja taastamistööd Haitil ning vaesuse ja loodusõnnetuste vaheline seos

Euroopa Komisjoni arenguvolinik Andris Piebalgs ja Margareta Wahlström, ÜRO peasekretäri eriesindaja katastroofiohu vähendamise alal (ÜRO katastroofide vähendamise rahvusvahelise strateegia sekretariaat) esinesid ettekandega.

Sõnavõtjad: Ronzulli, Jiménez (Dominikaani Vabariik), Tirolien, Hamatoukour (Kamerun), De Sarnez, Durant, Toga (Etioopia), Legutko, Assarid Imbarcaouane (Mali), Hoarau, Baldeh (Gambia), Noel (Grenada), Kaczmarek, Ramotar (Guyana), Guerrero Salom, Nicholson, Zanicchi, Goebbels, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Ponga, Sall (Senegal), Zwiefka ja Gomes.

Domenico Rosa (Euroopa Komisjon) vastas liikmete kommentaaridele ja küsimustele.

2.   Kliimamuutuse rahanduslik ja majanduslik mõju AKV riikidele

Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjon

Buti Manamela (Lõuna-Aafrika Vabariik) ja Frank Engeli raport

Buti Manamela (Lõuna-Aafrika Vabariik) ja Frank Engel tutvustasid oma raportit.

Sõnavõtjad: Awudu Mbaya (Kamerun), Carvalho, Guerrero Salom, Toga (Etioopia), Jensen, Amon-Ago (Côte d’Ivoire), Ramotar (Guyana), Klass, Mugambe (Uganda), Leinen, Nicholson, Gurmai, Djimai (Tšaad), Mwansa (Sambia), Roithová, William (Seišellid), Sall (Senegal) ja Rosa (Euroopa Komisjon).

Hr Manamela (Lõuna-Aafrika) ja hr Engel tegid arutelust kokkuvõtte.

JUHATAJA: hr MICHEL

Kaaspresident

3.   Ülemaailmse kriisi sotsiaalne mõju

Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon

Gibson Hlophe (Svaasimaa) ja Juan Fernando López Aguilari raport

Gibson Hlophe (Svaasimaa) ja Norbert Neuser (Juan Fernando López Aguilari asemel) tutvustasid oma raportit.

Sõnavõtjad: Ronzulli, Gurmai, Rivasi, Amon-Ago (Côte d’Ivoire), Czarnecki, Nedelcheva, Ramotar (Guyana), Christensen, Sithole (Mosambiik), Händel, Bauer, William (Seišellid), Hall, Tapsoba (Burkina Faso), Gomes, Schnellhardt, Deerpalsing (Mauritius) ja Rosa (Euroopa Komisjon).

Hr Hlophe (Svaasimaa) ja hr Neuser tegid arutelust kokkuvõtte.

4.   Ülemaailmne AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fond

AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise ülemaailmse fondi peanõustaja Svend Robinson tutvustas teemat.

Sõnavõtjad: Hamatoukour (Kamerun), Papalii (Samoa), Bundu (Sierra Leone), Castex, Tiheli (Lesotho), Baradandikanya (Burundi), Bullman, Milupi (kaaspresident), Seriche Dougan (Ekvatoriaal-Guinea), Mwansa (Sambia).

Hr Robinson vastas arutelu käigus tekkinud küsimustele.

(Istung lõppes kell 12.50)

Charles MILUPI ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 16.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/5

---

KOLMAPÄEVAL, 31. MÄRTSIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2010/C 193/03)

(Istung avati kell 9.10)

JUHATAJA: hr MICHEL

Kaaspresident

1.   AKV ministrite nõukogu eesistuja, Gaboni majandus-, kaubandus-, tööstus- ja turismiministri aseministri Paul Bunduku-Latha avaldus

Paul Bunduku-Latha tegi avalduse AKV ministrite nõukogu nimel.

2.   Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania asevälisministri Angel Lossada avaldus

Angel Lossada tegi avalduse Euroopa Liidu Nõukogu nimel.

3.   Küsimused nõukogule

AKV ministrite nõukogule esitati kaheksa küsimust.

Hr Bunduku-Latha vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele:

| | Küsimus nr 1, mille esitas Teshome Toga (Etioopia) Somaalia kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 1, mille esitas Teshome Toga (Etioopia) Somaalia kohta.

| | Küsimus nr 2, mille esitasid Olle Schmidt ja Catherine Bearder (puudus) Murray Watsoni ja Patrick Amukhuma kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 2, mille esitasid Olle Schmidt ja Catherine Bearder (puudus) Murray Watsoni ja Patrick Amukhuma kohta.

| | Küsimus nr 3, mille esitas Waven William (Seišellid) abi kohta neile AKV riikidele, keda kahjustab piraatlus. |
| --- | --- |

Küsimus nr 3, mille esitas Waven William (Seišellid) abi kohta neile AKV riikidele, keda kahjustab piraatlus.

| | Küsimus nr 4, mille esitas Filip Kaczmarek relvakonflikti piirkonnas toimuva naiste- ja lastevastase seksuaalvägivalla probleemiga tegeleva eriesindaja nimetamise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 4, mille esitas Filip Kaczmarek relvakonflikti piirkonnas toimuva naiste- ja lastevastase seksuaalvägivalla probleemiga tegeleva eriesindaja nimetamise kohta.

| | Küsimus nr 5, mille esitas Gabriel Mato Adrover piirkondliku koostöö tõhustamise kohta AKV riikide ja ELi äärepoolsete piirkondade vahel koostöövaldkondade määratlemise kaudu. |
| --- | --- |

Küsimus nr 5, mille esitas Gabriel Mato Adrover piirkondliku koostöö tõhustamise kohta AKV riikide ja ELi äärepoolsete piirkondade vahel koostöövaldkondade määratlemise kaudu.

| | Küsimus nr 6, mille esitas Ole Christensen biokütuste kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 6, mille esitas Ole Christensen biokütuste kohta.

| | Küsimus nr 7, mille esitas Marielle De Sarnez piirkondlike esinduste kohta AKV riikide ja ELi vahelistes läbirääkimistes. |
| --- | --- |

Küsimus nr 7, mille esitas Marielle De Sarnez piirkondlike esinduste kohta AKV riikide ja ELi vahelistes läbirääkimistes.

| | Küsimus nr 8, mille esitas Toine Manders Aafrikast pärit Euroopa Liidu noorte jalgpallurite kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 8, mille esitas Toine Manders Aafrikast pärit Euroopa Liidu noorte jalgpallurite kohta.

| | Küsimuste nr 4, 5 ja 8 esitajad ei viibinud kohal. |
| --- | --- |

Küsimuste nr 4, 5 ja 8 esitajad ei viibinud kohal.

| | Euroopa Liidu Nõukogule esitati kakskümmend üks küsimust. |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Nõukogule esitati kakskümmend üks küsimust.

| | Angel Lossada vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele: |
| --- | --- |

Angel Lossada vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele:

| | Küsimus nr 14, mille esitas Kader Arif finantsteenuste liberaliseerimise kohta majanduspartnerluslepingute raames. |
| --- | --- |

Küsimus nr 14, mille esitas Kader Arif finantsteenuste liberaliseerimise kohta majanduspartnerluslepingute raames.

| | Küsimus nr 9, mille esitas Isabelle Durant Haiti kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 9, mille esitas Isabelle Durant Haiti kohta.

| | Küsimus nr 11, mille esitas Iva Zanicchi hädaolukorra kohta seoses Haitil kadunud laste kaitsmisega. |
| --- | --- |

Küsimus nr 11, mille esitas Iva Zanicchi hädaolukorra kohta seoses Haitil kadunud laste kaitsmisega.

| | Küsimus nr 19, mille esitas Horst Schnellhardt sõjalise operatsiooni kohta Somaalia ranniku lähedal. |
| --- | --- |

Küsimus nr 19, mille esitas Horst Schnellhardt sõjalise operatsiooni kohta Somaalia ranniku lähedal.

| | Küsimus nr 20, mille esitasid Olle Schmidt ja Catherine Bearder (puudus) Murray Watsoni ja Patrick Amukhuma kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 20, mille esitasid Olle Schmidt ja Catherine Bearder (puudus) Murray Watsoni ja Patrick Amukhuma kohta.

| | Küsimus nr 13, mille esitas Assarid Imbarcaouane (Mali) Lissaboni lepingu ja Cotonou lepingu kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 13, mille esitas Assarid Imbarcaouane (Mali) Lissaboni lepingu ja Cotonou lepingu kohta.

| | Küsimus nr 15, mille esitas Françoise Castex aastatuhande viienda arengueesmärgi kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 15, mille esitas Françoise Castex aastatuhande viienda arengueesmärgi kohta.

| | Küsimus nr 22, mille esitas Waven William (Seišellid) kliimamuutuse kohta seoses süsinikdioksiidiheite vähendamise eesmärgiga. |
| --- | --- |

Küsimus nr 22, mille esitas Waven William (Seišellid) kliimamuutuse kohta seoses süsinikdioksiidiheite vähendamise eesmärgiga.

| | Küsimus nr 26, mille esitas Licia Ronzulli digitaalse lõhe kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 26, mille esitas Licia Ronzulli digitaalse lõhe kohta.

| | Küsimus nr 27, mille esitas Ole Christensen biokütuste kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 27, mille esitas Ole Christensen biokütuste kohta.

| | Angel Lossada vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele korraga: |
| --- | --- |

Angel Lossada vastas järgmistele küsimustele ja lisaküsimustele korraga:

| | Küsimus nr 10, mille esitas Anneli Jäätteenmäki (puudus) Euroopa Liidu kriisiolukorrale reageerimise ja selle kooskõlastamise kohta, ning küsimus nr 12, mille esitas Patrice Tirolien kodanikukaitse Euroopa rahastamisvahendi loomise kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 10, mille esitas Anneli Jäätteenmäki (puudus) Euroopa Liidu kriisiolukorrale reageerimise ja selle kooskõlastamise kohta, ning küsimus nr 12, mille esitas Patrice Tirolien kodanikukaitse Euroopa rahastamisvahendi loomise kohta.

| | Küsimus nr 17, mille esitas Teshome Toga (Etioopia) Somaalia kohta, ja küsimus nr 18, mille esitas Margaret Kamar (Kenya) Somaalia kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 17, mille esitas Teshome Toga (Etioopia) Somaalia kohta, ja küsimus nr 18, mille esitas Margaret Kamar (Kenya) Somaalia kohta.

| | Küsimus nr 25, mille esitas Gabriel Mato Adrover Euroopa, Aafrika ning Atlandi koostööpiirkonna (mis hõlmaks ELi äärepoolsed piirkonnad – Kanaari saared, Assoorid ja Madeira – ning naabruses asuvad AKV riigid) loomise kohta, ning küsimus nr 29, mille esitas Maria da Graça Carvalho ühendusteede kohta äärepoolsete piirkondade, Mandri-Euroopa ja naabruses asuvate kolmandate riikide vahel. |
| --- | --- |

Küsimus nr 25, mille esitas Gabriel Mato Adrover Euroopa, Aafrika ning Atlandi koostööpiirkonna (mis hõlmaks ELi äärepoolsed piirkonnad – Kanaari saared, Assoorid ja Madeira – ning naabruses asuvad AKV riigid) loomise kohta, ning küsimus nr 29, mille esitas Maria da Graça Carvalho ühendusteede kohta äärepoolsete piirkondade, Mandri-Euroopa ja naabruses asuvate kolmandate riikide vahel.

| | Küsimus nr 21, mille esitas Jo Leinen AKV kliimapoliitika kohta, ja küsimus nr 23, mille esitas Fiona Hall Kopenhaageni kliimakonverentsi järgsete kliimamuutusega seotud meetmete kohta. |
| --- | --- |

Küsimus nr 21, mille esitas Jo Leinen AKV kliimapoliitika kohta, ja küsimus nr 23, mille esitas Fiona Hall Kopenhaageni kliimakonverentsi järgsete kliimamuutusega seotud meetmete kohta.

| | Küsimuste 24, 28 ja 16 esitajad ei viibinud kohal ning seetõttu nende küsimustele ei vastatud. |
| --- | --- |

Küsimuste 24, 28 ja 16 esitajad ei viibinud kohal ning seetõttu nende küsimustele ei vastatud.

JUHATAJA: hr MILUPI

Kaaspresident

4.   Arutelu nõukoguga – eelneva registreerimiseta sõnavõtud

Enne avalikku arutelu nõukoguga andsid Paul Bunduku-Latha ja Angel Lossada ülevaate Cotonou lepingu läbivaatamisest.

Sõnavõtjad: Carvalho, Schmidt, Mitchell, Martin, Sall (Senegal), William (Seišellid), Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Hamatoukour (Kamerun), Naib (Eritrea), Manirakiza (Burundi) ja Deerpalsing (Mauritius).

Paul Bunduku-Latha ja Angel Lossada vastasid tõstatatud küsimustele.

5.   Olukord Somaalias: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

AMISOMi (Aafrika Liidu missioon Somaalias) juht Boubacar Gaoussou Diarra ja Somaalia ajutise parlamendi spiiker Mohamed Nur tegid avaldused.

Sõnavõtjad: Kaczmarek, Naib (Eritrea), Castex, Toga (Etioopia), Michel, Assarid Imbarcaouane (Mali), Sargentini, Mugambe (Uganda), Callanan, Händel, Gitura (Kenya), Lisek ja Rosa (Euroopa Komisjon).

Hr Abdullahi (Nigeeria) tegi avalduse olukorra kohta Nigeerias ja mõistis hukka Liibüa sekkumise (ettepanekuga jagada Nigeeria kaheks) suveräänses Nigeeria riigis.

(Istung lõppes kell 12.50 ning see jätkus kell 15.10)

JUHATAJA: hr MILUPI

Kaaspresident

Miguel Angel Martínez Martínezi palvel pidas ühisassamblee minutilise leinaseisaku, et avaldada kaastunnet 29. märtsil 2010 Moskvas toimunud pommirünnaku ohvrite surma puhul.

6.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning piirkondade kodanikuühiskonna esindajate ettekanded.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV–ELi järelevalvekomisjoni esimees Luca Jahier ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee AKV–ELi järelevalvekomisjoni liige Henry Richard Kimera esitasid oma ettekanded.

Sõnavõtjad: Mporogomyi (Tansaania), William (Seišellid) ja Durant.

7.   Majanduspartnerluslepingute hetkeolukord: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Sõnavõtjad: Machado (Euroopa Komisjon), Hamatoukour (Kamerun), Schnellhardt, Sylla (Mali), Carvalho, Arif, Rinaldi, Sithole (Mosambiik), Sargentini, Mporogomyi (Tansaania), Sturdy, William (Seišellid), Abdullahi (Nigeeria), Zimmer, Tapsoba (Burkina Faso) ja Malahoo Forte (Jamaica).

8.   Banaanikaubandus – Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vaheline banaanikaubandusleping ning selle mõju AKV ja ELi banaanitootjatele: arutelu koos deklaratsiooni vastuvõtmisega

Sõnavõtjad: Jean Marie (Saint Lucia), Owona Kono (Kamerun), Cologan (Euroopa banaanitootjate ühenduse juhataja), Machado (Euroopa Komisjon), Mato Adrover, Tirolien, Rinaldi, Amon-Ago (Côte d’Ivoire), Durant, Mugambe (Uganda), Sturdy, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Hoarau, Gahler, Malahoo Forte (Jamaica), Arif, Ponga ja Ramotar (Guyana).

JUHATAJA: hr MICHEL

Kaaspresident

9.   Äärepoolseimad piirkonnad ja nende osa regionaalarengus: arutelu resolutsiooni vastu võtmata

Ühisassambleed oli teavitatud sellest, et juhatuse AKV riikidest pärit liikmed kaaluvad üksikasjalikumalt resolutsiooni ühisettepanekut, kuni teevad otsuse selle sisu osas.

Sõnavõtjad: Casas (Kanaari saarte valitsuse regionaalminister välissuhete alal), Laissy (Euroopa Komisjon), Owona Kono (Kamerun), Mato Adrover, Tirolien, William (Seišellid), Alfonsi, Hoarau, Ponga, Martínez Martínez ja Carvalho.

10.   Kiireloomuline küsimus nr 2: rahu kindlustamise toetamine Lõuna-Sudaanis

Sõnavõtjad: Rosa (Euroopa Komisjon), Naib (Eritrea), Toga (Etioopia), Guerrero Salom, Gahler, Schmidt, Durant, Mugambe (Uganda), Händel, Mporogomyi (Tansaania), Gurmai, Schnellhardt, Wlosowicz, Estaras Ferragut, Zanicchi, Hamdi (Sudaan), Carvalho ja Manamela (Lõuna-Aafrika Vabariik).

(Istung lõppes kell 19.00)

Charles MILUPI ja

Louis MICHEL

Kaaspresidendid

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

| 16.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 193/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 193/8

---

NELJAPÄEVAL, 1. APRILLIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI PROTOKOLL

(2010/C 193/04)

(Istung avati kell 9.05)

JUHATAJA: hr MILUPI

Kaaspresident

Kaaspresident Milupi teatas, et kaaspresident Micheli asendab Kader Arif.

1.   Kolmapäeva, 31. märtsi 2010. aasta hommikul ja pärastlõunal toimunud istungi protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

2.   Seminaride koondaruanded ja arutelu rände üle

Seminaride kohta esitati järgmised aruanded:

| — | Jo Leinen taastuvenergia ja veevarustuse kohta |
| --- | --- |

—

Jo Leinen taastuvenergia ja veevarustuse kohta

| — | Glen Benedict Noel (Grenada) säästva turismi kohta |
| --- | --- |

—

Glen Benedict Noel (Grenada) säästva turismi kohta

| — | Mariya Nedelcheva piirkondliku rände kohta |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelcheva piirkondliku rände kohta

Seminare käsitlevatele ettekannetele järgnes eelneva registreerimiseta sõnavõttudega arutelu.

Sõnavõtjad: Gahler, Mato Adrover, Ponga, Assarid Imbarcaouane (Mali), Guerrero Salom, William (Seišellid), Jensen, Hamatoukour (Kamerun), Zimmer ja Ould Guelaye (Mauritaania).

Raportöör tegi arutelust kokkuvõtte.

3.   Alaliste komisjonide raportites esitatud resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

Kaaspresident tuletas ühisassambleele meelde hääletamise korda.

| — | Kliimamuutuse rahanduslik ja majanduslik mõju AKV riikidele
  Buti Manamela (Lõuna-Aafrika Vabariik) ja Frank Engeli raport |
| --- | --- |

—

Kliimamuutuse rahanduslik ja majanduslik mõju AKV riikidele

Buti Manamela (Lõuna-Aafrika Vabariik) ja Frank Engeli raport

Majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjon (AKV-EL/100.642)

Fraktsioonid ALDE ja PPE nõudsid põhjenduse A puhul hääletamist osade kaupa ning põhjendus võeti vastu.

Hr Manamela (Lõuna-Aafrika Vabariik) esitas suuliselt ettepaneku muudatusettepaneku 1 muutmiseks ning ettepanek võeti vastu.

Artiklite 10, 13 ja 16 puhul nõuti eraldi hääletust, kuid need lükati kõik tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti vastu.

| — | Ülemaailmse kriisi sotsiaalne mõju
  Gibson Hlophe (Svaasimaa) ja Juan Fernando López Aguilari raport |
| --- | --- |

—

Ülemaailmse kriisi sotsiaalne mõju

Gibson Hlophe (Svaasimaa) ja Juan Fernando López Aguilari raport

Sotsiaal- ja keskkonnakomisjon (AKV-EL/100.640)

Fraktsioon S&D nõudis lõike 6 puhul hääletamist osade kaupa ning lõige võeti vastu.

Horst Schnellhardt esitas suuliselt ettepaneku lisada uus lõige 19a ning ettepanek lükati tagasi.

Muudetud resolutsioon võeti vastu.

4.   Kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle hääletamine

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek katastroofijärgsete ülesehitus- ja taastamistööde kohta Haitil ning vaesuse ja loodusõnnetuste vahelise seose kohta (AKV-EL/100.726/10/lõplik) |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek katastroofijärgsete ülesehitus- ja taastamistööde kohta Haitil ning vaesuse ja loodusõnnetuste vahelise seose kohta (AKV-EL/100.726/10/lõplik)

Assarid Imbarcaouane (Mali) esitas kolm suulist ettepanekut lõike 2b neljanda taande ja lõike 2c muutmise kohta ning ettepanekud võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek rahu kindlustamise toetamise kohta Lõuna-Sudaanis (AKV-EL/100.725) |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek rahu kindlustamise toetamise kohta Lõuna-Sudaanis (AKV-EL/100.725)

Hr Mugambe (Uganda) esitas suuliselt ettepaneku muuta põhjendust B ning ettepanek võeti vastu.

Michael Gahler esitas suuliselt ettepaneku muuta põhjendust E ning ettepanek võeti vastu.

Muudetud resolutsioon võeti ühehäälselt vastu.

5.   Piirkonnastrateegia dokumentide järelduste eelnõude üle hääletamine

| — | Piirkonnastrateegia dokumentide järeldused võeti vastu ühise heakskiitmise teel. |
| --- | --- |

—

Piirkonnastrateegia dokumentide järeldused võeti vastu ühise heakskiitmise teel.

6.   Deklaratsioon

| — | Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelist banaanikaubanduslepingut ning selle mõju AKV ja ELi riikide banaanitootjatele käsitlev deklaratsioon võeti vastu ühise heakskiitmise teel. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelist banaanikaubanduslepingut ning selle mõju AKV ja ELi riikide banaanitootjatele käsitlev deklaratsioon võeti vastu ühise heakskiitmise teel.

Kaaspresident teatas, et esmaspäeval, 29. märtsil 2010 toimunud juhatuse koosolekul vastu võetud otsust äärepoolseimate piirkondade deklaratsiooni kohta ei panda hääletusele, kuna juhatusse kuuluvad AKV liikmed vajavad täiendavat konsultatsiooni oma nõuandjate ja valijatega.

7.   Muud küsimused

Waven William (Seišellid) kõneles tulevasest viiendast piirkondlikust kohtumisest Seišellidel 2010. aasta juulis.

Malahoo Forte (Jamaica) kõneles ühisassamblee korraldusest. Kaaspresident Milupi, istungit juhatav kaaspresident Arif ja Assarid Imbarcaouane (Mali) vastasid.

8.   AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee 20. istungjärgu toimumise aeg ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 20. istungjärk toimub 2.–5. detsembrini 2010 Kinshasas (Kongo Demokraatlik Vabariik).

(Istung lõppes kell 10.45)

Charles MILUPI ja

Kader ARIF (kaaspresidendi ülesannetes)

Kaaspresidendid

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV riikide esindajad | Euroopa Parlamendi esindajad |
| --- | --- |
| MILUPI (SAMBIA), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident |
| BOTSWANA (asepresident) | ARIF (asepresident) |
| BURUNDI (asepresident) | ŠŤASTNÝ (asepresident) |
| KAMERUN (asepresident) | HOARAU (asepresident) |
| KONGO Vabariik (asepresident) | KLASS (asepresident) |
| COOKI SAARED (asepresident) | NICHOLSON (asepresident) |
| GUYANA (asepresident) | McAVAN (asepresident) |
| LESOTHO (asepresident) | RONZULLI (asepresident) |
| LIBEERIA (asepresident) | GOERENS (asepresident) |
| MALI (asepresident) | SCOTTA' (asepresident) |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID (asepresident) | ROITHOVÁ (asepresident) |
| TANSAANIA (asepresident) | OUZKÝ (asepresident) |
| TUVALU (asepresident) | RIVASI (asepresident) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| CABO VERDE | CARVALHO |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | CASA |
| TŠAAD | CASINI |
| KOMOORID | CASPARY |
| KONGO Demokraatlik Vabariik | CASTEX |
| CÔTE D’IVOIRE | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKAANI VABARIIK | DELVAUX |
| EKVATORIAAL-GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIOOPIA | DURANT |
| FIDŽI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| GUINEA-BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAICA | HALL |
| KENYA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MARSHALLI SAARED (Marshalli Vabariik) | JENSEN |
| MAURITAANIA | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | KORHOLA |
| MOSAMBIIK | KUHN |
| NAMIIBIA | LEGUTKO |
| NAURU (Nauru Vabariik) | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGEERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| BELAU | MARTIN |
| PAAPUA UUS-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RWANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MAYER |
| SAINT LUCIA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEIŠELLID | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SAALOMONI SAARED | SCHMIDT |
| SOMAALIA | SCHNELLHARDT |
| LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK | SCICLUNA |
| SUDAAN | SENYSZYN |
| SURINAME | SPERONI |
| SVAASIMAA | STRIFFLER |
| IDA-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKV riikide esindajad

Euroopa Parlamendi esindajad

MILUPI (SAMBIA), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident

BOTSWANA (asepresident)

ARIF (asepresident)

BURUNDI (asepresident)

ŠŤASTNÝ (asepresident)

KAMERUN (asepresident)

HOARAU (asepresident)

KONGO Vabariik (asepresident)

KLASS (asepresident)

COOKI SAARED (asepresident)

NICHOLSON (asepresident)

GUYANA (asepresident)

McAVAN (asepresident)

LESOTHO (asepresident)

RONZULLI (asepresident)

LIBEERIA (asepresident)

GOERENS (asepresident)

MALI (asepresident)

SCOTTA' (asepresident)

SAINT VINCENT JA GRENADIINID (asepresident)

ROITHOVÁ (asepresident)

TANSAANIA (asepresident)

OUZKÝ (asepresident)

TUVALU (asepresident)

RIVASI (asepresident)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

CABO VERDE

CARVALHO

KESK-AAFRIKA VABARIIK

CASA

TŠAAD

CASINI

KOMOORID

CASPARY

KONGO Demokraatlik Vabariik

CASTEX

CÔTE D’IVOIRE

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKAANI VABARIIK

DELVAUX

EKVATORIAAL-GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIOOPIA

DURANT

FIDŽI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

GUINEA-BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAICA

HALL

KENYA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MARSHALLI SAARED (Marshalli Vabariik)

JENSEN

MAURITAANIA

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

KORHOLA

MOSAMBIIK

KUHN

NAMIIBIA

LEGUTKO

NAURU (Nauru Vabariik)

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGEERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

BELAU

MARTIN

PAAPUA UUS-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RWANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS JA NEVIS

MAYER

SAINT LUCIA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEIŠELLID

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SAALOMONI SAARED

SCHMIDT

SOMAALIA

SCHNELLHARDT

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

SCICLUNA

SUDAAN

SENYSZYN

SURINAME

SPERONI

SVAASIMAA

STRIFFLER

IDA-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLIITIKAKOMISJON

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID, kaasesimees | CASA, kaasesimees |
| PAPALII (SAMOA), aseesimees | KORHOLA, aseesimees |
| DAYORI (BENIN), aseesimees | CASTEX, aseesimees |
| ANTIGUA AND BARBUDA | ALFONSI |
| CENTRAL AFRICAN REPUBLIC | CALLANAN |
| IBOVI (KONGO Vabariik) | CASINI |
| AMON-AGO (COTE D'IVOIRE) | DE KEYSER |
| DJIBOUTI | DE MITA |
| TOGA (ETIOOPIA) | DURANT |
| SINGH (FIDŽI) | FERREIRA, Elisa |
| ROGOMBE (GABON) | GAHLER |
| GUINEA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| BEAUPLAN (HAITI) | HÄNDEL |
| TIHELI (LESOTHO) | KACZMAREK |
| MOSES (LIBEERIA) | LE PEN |
| NORBERT-RICHARD (MADAGASKAR) | MANDERS |
| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAMBALU (NAMIIBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAAPUA UUS-GUINEA | SCOTTA' |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDAAN) | SCHMIDT |
| Van GENDEREN (SURINAME) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

SAINT VINCENT JA GRENADIINID, kaasesimees

CASA, kaasesimees

PAPALII (SAMOA), aseesimees

KORHOLA, aseesimees

DAYORI (BENIN), aseesimees

CASTEX, aseesimees

ANTIGUA AND BARBUDA

ALFONSI

CENTRAL AFRICAN REPUBLIC

CALLANAN

IBOVI (KONGO Vabariik)

CASINI

AMON-AGO (COTE D'IVOIRE)

DE KEYSER

DJIBOUTI

DE MITA

TOGA (ETIOOPIA)

DURANT

SINGH (FIDŽI)

FERREIRA, Elisa

ROGOMBE (GABON)

GAHLER

GUINEA

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

BEAUPLAN (HAITI)

HÄNDEL

TIHELI (LESOTHO)

KACZMAREK

MOSES (LIBEERIA)

LE PEN

NORBERT-RICHARD (MADAGASKAR)

MANDERS

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAMBALU (NAMIIBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAAPUA UUS-GUINEA

SCOTTA'

HAMDI-H-OSMAN (SUDAAN)

SCHMIDT

Van GENDEREN (SURINAME)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

MAJANDUSARENGU-, RAHANDUS- JA KAUBANDUSKOMISJON

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokraatlik Vabariik), kaasesimees | CARVALHO, kaasesimees |
| MUGAMBE (UGANDA), aseesimees | LEGUTKO, aseesimees |
| BUNDU (SIERRA LEONE), aseesimees | ALVES, aseesimees |
| PINTO (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMA | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOKI SAARED | CASPARY |
| MALABO (EKVATORIAAL-GUINEA) | ENGEL |
| KASSA TEKLE (ERITREA) | FORD |
| FUSEINI (GHANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAICA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITAANIA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| ABDULLAHI (NIGEERIA) | MARTIN |
| BELAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RWANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEIŠELLID) | ŠŤASTNÝ |
| MANAMELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| MWANSA (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

KUTEKALA KAAWA (KONGO Demokraatlik Vabariik), kaasesimees

CARVALHO, kaasesimees

MUGAMBE (UGANDA), aseesimees

LEGUTKO, aseesimees

BUNDU (SIERRA LEONE), aseesimees

ALVES, aseesimees

PINTO (ANGOLA)

ARIF

BAHAMA

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOKI SAARED

CASPARY

MALABO (EKVATORIAAL-GUINEA)

ENGEL

KASSA TEKLE (ERITREA)

FORD

FUSEINI (GHANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAICA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITAANIA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

ABDULLAHI (NIGEERIA)

MARTIN

BELAU

MATO ADROVER

POLISI (RWANDA)

MAYER

SAINT KITTS JA NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MICHEL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEIŠELLID)

ŠŤASTNÝ

MANAMELA (LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

MWANSA (SAMBIA)

ZANICCHI

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMISJON

| AKV riikide liikmed | Euroopa Parlamendi liikmed |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOSAMBIIK), kaasesimees | RIVASI, kaasesimees |
| KENYA, aseesimees | BAUER, aseesimees |
| NOEL (GRENADA), aseesimees | NEDELCHEVA, aseesimees |
| BRATHWAITE (BARBADOS ) | BEARDER |
| MOTLHALE (BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA BURKINA FASO) | COELHO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (CABO VERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO (TŠAAD) | FERREIRA, João |
| KOMOORID | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKAANI VABARIIK) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEA-BISSAU | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALLI SAARED | McAVAN |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| SAALOMONI SAARED | RONZULLI |
| SOMAALIA | ROSSI |
| HLOPHE (SVAASIMAA) | SCHNELLHARDT |
| MPOROGOMYI (TANSAANIA) | SENYSZYN |
| IDA-TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| TOSUL (VANUATU) | ZIMMER |

AKV riikide liikmed

Euroopa Parlamendi liikmed

SITHOLE (MOSAMBIIK), kaasesimees

RIVASI, kaasesimees

KENYA, aseesimees

BAUER, aseesimees

NOEL (GRENADA), aseesimees

NEDELCHEVA, aseesimees

BRATHWAITE (BARBADOS )

BEARDER

MOTLHALE (BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA BURKINA FASO)

COELHO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (CABO VERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO (TŠAAD)

FERREIRA, João

KOMOORID

HALL

DOMINICA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKAANI VABARIIK)

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEA-BISSAU

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALLI SAARED

McAVAN

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

SAALOMONI SAARED

RONZULLI

SOMAALIA

ROSSI

HLOPHE (SVAASIMAA)

SCHNELLHARDT

MPOROGOMYI (TANSAANIA)

SENYSZYN

IDA-TIMOR

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

TOSUL (VANUATU)

ZIMMER

---

II LISA

29. MÄRTSIST 1. APRILLINI TENERIFEL (HISPAANIA) TOIMUNUD ISTUNGIL KOHALOLIJATE NIMEKIRI

| MILUPI (Sambia), kaaspresident | MICHEL, kaaspresident (2)
   (3)
   (4) |
| --- | --- |
| PINTO (Angola)
  BRATHWAITE (Barbados)
  FERNANDEZ (Belize)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (asepresident)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  MANIRAKIZA (Burundi) (asepresident)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident)
  ALMADA (Cabo Verde)
  DARBO (Tšaad)
  IBOVI (Kongo Vabariik) (asepresident)
  KUTEKALA KAAWA (Kongo Demokraatlik Vabariik)
  AMON-AGO (Côte d'Ivoire)
  SOUBANE (Djibouti)
  JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik)
  SERICHE DOUGAN (Ekvatoriaal-Guinea)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etioopia)
  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  KUMI (Ghana) (1)

  NOEL (Grenada)
  RAMOTAR (Guyana) (asepresident)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamaica)
  KEMBI-GITURA (Kenya) (1)

  TIHELI (Lesotho) (1) (asepresident)
  KOLLIE (Libeeria) (asepresident)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (asepresident)
  OULD GUELAYE (Mauritaania)
  DEERPALSING (Mauritius)
  SITHOLE (Mosambiik)
  NAMBAHU (Namiibia)
  ABDULLAHI (Nigeeria)
  POLISI (Rwanda) (asepresident)
  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid) (asepresident)
  PAPALII (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seišellid)
  BUNDU (Sierra Leone)
  MA'AHANUA (Saalomoni Saared) (1)

  AWALE (Somaalia)
  MANAMELA (Lõuna-Aafrika Vabariik)
  TAHA (Sudaan) (1)

  Van GENDEREN (Suriname) (1)

  HLOPHE (Svaasimaa)
  MPOROGOMYI (Tansaania) (asepresident)
  KLASSOU (Togo)
  VAIPULU (Tonga)
  NELESONE (Tuvalu) (asepresident)
  MUGAMBE (Uganda)
  TOSUL (Vanuatu)
  MWANSA (Sambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ALFONSI
  ARIF (asepresident) (2)
   (4)
   (5)

  AYLWARD (BEARDERi asemel)
  BAUER
  BULLMANN
  CALLANAN
  CARVALHO
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  CZARNECKI (FORDi asemel)
  DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

  DURANT
  ENGEL
  ESTARAS FERRAGUT
  GAHLER
  GERINGER DE OEDENBERG (MOREIRA asemel)
  GOEBBELS (DE KEYSERi asemel)
  GOMES (FERREIRA, Elisa asemel) (2)
   (3)

  GUERRERO SALOM
  GURMAI (TOIA asemel)
  HALL (2)
   (3)
   (4)

  HÄNDEL
  HAUG
  HIGGINS (KUHNi asemel)
  HOARAU (asepresident)
  JENSEN
  KACZMAREK
  KLASS (asepresident)
  KORHOLA
  LEGUTKO
  LEINEN (ALVESi asemel)
  LISEK (DELVAUX' asemel)
  LULLING (STRIFFLERi asemel)
  MANDERS
  MARTIN
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  NICHOLSON (asepresident)
  OUZKÝ (asepresident) (3)
   (4)
   (5)

  PONGA (CASPARY asemel)
  PREDA (COELHO asemel)
  RINALDI (GOERENSi asemel) (4)

  RIVASI (asepresident) (3)
   (4)
   (5)

  ROITHOVÁ (asepresident)
  RONZULLI (asepresident)
  SARGENTINI (SCHLYTERi asemel) (2)
   (3)
   (4)

  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI
  ŠŤASTNÝ (asepresident)
  STURDY
  TIROLIEN
  WIELAND
  WŁOSOWICZ (HANNANi asemel)
  ZANICCHI
  ZIMMER
  ZWIEFKA (CASA asemel) (3)
   (4)
   (5) |
| VAATLEJAD: |
| KUUBA

  MARICHAL |
| MADAGASKAR

  NORBERT RICHARD (1) |
| NIGER

  GOUKOYE (1) |

MILUPI (Sambia), kaaspresident

MICHEL, kaaspresident (2)
   (3)
   (4)

PINTO (Angola)

BRATHWAITE (Barbados)

FERNANDEZ (Belize)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (asepresident)

TAPSOBA (Burkina Faso)

MANIRAKIZA (Burundi) (asepresident)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (asepresident)

ALMADA (Cabo Verde)

DARBO (Tšaad)

IBOVI (Kongo Vabariik) (asepresident)

KUTEKALA KAAWA (Kongo Demokraatlik Vabariik)

AMON-AGO (Côte d'Ivoire)

SOUBANE (Djibouti)

JIMÉNEZ (Dominikaani Vabariik)

SERICHE DOUGAN (Ekvatoriaal-Guinea)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etioopia)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

KUMI (Ghana) (1)

NOEL (Grenada)

RAMOTAR (Guyana) (asepresident)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaica)

KEMBI-GITURA (Kenya) (1)

TIHELI (Lesotho) (1) (asepresident)

KOLLIE (Libeeria) (asepresident)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (asepresident)

OULD GUELAYE (Mauritaania)

DEERPALSING (Mauritius)

SITHOLE (Mosambiik)

NAMBAHU (Namiibia)

ABDULLAHI (Nigeeria)

POLISI (Rwanda) (asepresident)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid) (asepresident)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seišellid)

BUNDU (Sierra Leone)

MA'AHANUA (Saalomoni Saared) (1)

AWALE (Somaalia)

MANAMELA (Lõuna-Aafrika Vabariik)

TAHA (Sudaan) (1)

Van GENDEREN (Suriname) (1)

HLOPHE (Svaasimaa)

MPOROGOMYI (Tansaania) (asepresident)

KLASSOU (Togo)

VAIPULU (Tonga)

NELESONE (Tuvalu) (asepresident)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

MWANSA (Sambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ALFONSI

ARIF (asepresident) (2)
   (4)
   (5)

AYLWARD (BEARDERi asemel)

BAUER

BULLMANN

CALLANAN

CARVALHO

CASTEX

CHRISTENSEN

CZARNECKI (FORDi asemel)

DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

DURANT

ENGEL

ESTARAS FERRAGUT

GAHLER

GERINGER DE OEDENBERG (MOREIRA asemel)

GOEBBELS (DE KEYSERi asemel)

GOMES (FERREIRA, Elisa asemel) (2)
   (3)

GUERRERO SALOM

GURMAI (TOIA asemel)

HALL (2)
   (3)
   (4)

HÄNDEL

HAUG

HIGGINS (KUHNi asemel)

HOARAU (asepresident)

JENSEN

KACZMAREK

KLASS (asepresident)

KORHOLA

LEGUTKO

LEINEN (ALVESi asemel)

LISEK (DELVAUX' asemel)

LULLING (STRIFFLERi asemel)

MANDERS

MARTIN

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

NICHOLSON (asepresident)

OUZKÝ (asepresident) (3)
   (4)
   (5)

PONGA (CASPARY asemel)

PREDA (COELHO asemel)

RINALDI (GOERENSi asemel) (4)

RIVASI (asepresident) (3)
   (4)
   (5)

ROITHOVÁ (asepresident)

RONZULLI (asepresident)

SARGENTINI (SCHLYTERi asemel) (2)
   (3)
   (4)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI

ŠŤASTNÝ (asepresident)

STURDY

TIROLIEN

WIELAND

WŁOSOWICZ (HANNANi asemel)

ZANICCHI

ZIMMER

ZWIEFKA (CASA asemel) (3)
   (4)
   (5)

VAATLEJAD:

KUUBA

MARICHAL

MADAGASKAR

NORBERT RICHARD (1)

NIGER

GOUKOYE (1)

Kohal viibisid ka

| ANGOLA

  ALEXANDRE
  KABANGU
  MENDES DOS SANTOS
  SIMBRÃO da CARVALHO | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  BARADANDIKANYA
  GAHIMBARE
  HARUSHINGINGO
  KAVURE
  NIYONGERE | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | TŠAAD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| KONGO Vabariik

  BALOU
  BOUNKOULOU
  MBOYI
  MOKA | KONGO Demokraatlik Vabariik

  BETYNA NGILASE
  KAMBAYI
  MABAYA GIZI AMINE
  NENGA GAMANDA | EKVATORIAAL-GUINEA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHANONDE |
| ETIOOPIA

  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS | GABON

  MESSONE
  NGOYO MOUSSAVOU | GAMBIA

  JAGNE |
| GHANA

  KUMI | HAITI

  JOAZILE | MALI

  BA
  CISSE
  SYLLA |
| MAURITAANIA

  BILAL
  KAMARA
  OULD HAMOUL
  OULD ZAMEL | MAURITIUS

  GUNNEESSEE | MOSAMBIIK

  DOS SANTOS LUCAS |
| NIGEERIA

  BARAYA | RWANDA

  AYINKAMIYE | SAMOA

  CHAN TUNG |
| SENEGAL

  DEMBA DIOP
  EL WALY DIOP | SIERRA LEONE

  BUYA
  JUMU
  TORTO | LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

  DAVIDSON
  SIBHIDLA
  SOOKLAL |
| SVAASIMAA

  DLAMINI | TOGO

  GBONE | UGANDA

  DOMBO
  KATENTA-APULI
  OGWAL ATIM |
| ZIMBABWE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | | |

ANGOLA

ALEXANDRE

KABANGU

MENDES DOS SANTOS

SIMBRÃO da CARVALHO

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA

BURUNDI

BARADANDIKANYA

GAHIMBARE

HARUSHINGINGO

KAVURE

NIYONGERE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

TŠAAD

DJIMAI

MALLOUM

KONGO Vabariik

BALOU

BOUNKOULOU

MBOYI

MOKA

KONGO Demokraatlik Vabariik

BETYNA NGILASE

KAMBAYI

MABAYA GIZI AMINE

NENGA GAMANDA

EKVATORIAAL-GUINEA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHANONDE

ETIOOPIA

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

GABON

MESSONE

NGOYO MOUSSAVOU

GAMBIA

JAGNE

GHANA

KUMI

HAITI

JOAZILE

MALI

BA

CISSE

SYLLA

MAURITAANIA

BILAL

KAMARA

OULD HAMOUL

OULD ZAMEL

MAURITIUS

GUNNEESSEE

MOSAMBIIK

DOS SANTOS LUCAS

NIGEERIA

BARAYA

RWANDA

AYINKAMIYE

SAMOA

CHAN TUNG

SENEGAL

DEMBA DIOP

EL WALY DIOP

SIERRA LEONE

BUYA

JUMU

TORTO

LÕUNA-AAFRIKA VABARIIK

DAVIDSON

SIBHIDLA

SOOKLAL

SVAASIMAA

DLAMINI

TOGO

GBONE

UGANDA

DOMBO

KATENTA-APULI

OGWAL ATIM

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | AKV JA ELI MINISTRITE NÕUKOGU

  BUNDUKU-LATHA, AKV ministrite nõukogu eesistuja, Gaboni majandus-, kaubandus-, tööstus- ja turismiministri aseminister
  MORATINOS, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania välisminister
  LOSSADA, Hispaania asevälisminister |
| --- | --- |

AKV JA ELI MINISTRITE NÕUKOGU

BUNDUKU-LATHA, AKV ministrite nõukogu eesistuja, Gaboni majandus-, kaubandus-, tööstus- ja turismiministri aseminister

MORATINOS, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania välisminister

LOSSADA, Hispaania asevälisminister

| | EUROOPA KOMISJON

  PIEBALGS, Euroopa Komisjoni arenguvolinik |
| --- | --- |

EUROOPA KOMISJON

PIEBALGS, Euroopa Komisjoni arenguvolinik

| | AAFRIKA LIIT

  ANNADIF
  BOKILO |
| --- | --- |

AAFRIKA LIIT

ANNADIF

BOKILO

| | AKV suursaadikute komitee

  MAKONGO, esimees |
| --- | --- |

AKV suursaadikute komitee

MAKONGO, esimees

| | EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

  JAHIER
  DANTIN
  BAIZOU
  KING |
| --- | --- |

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE

JAHIER

DANTIN

BAIZOU

KING

| | ÜRO KATASTROOFIDE VÄHENDAMISE RAHVUSVAHELISE STRATEEGIA SEKRETARIAAT (UNISDR)

  WAHLSTRÖM, ÜRO peasekretäri eriesindaja katastroofiohu vähendamise alal (ÜRO katastroofide vähendamise rahvusvahelise strateegia sekretariaat) |
| --- | --- |

ÜRO KATASTROOFIDE VÄHENDAMISE RAHVUSVAHELISE STRATEEGIA SEKRETARIAAT (UNISDR)

WAHLSTRÖM, ÜRO peasekretäri eriesindaja katastroofiohu vähendamise alal (ÜRO katastroofide vähendamise rahvusvahelise strateegia sekretariaat)

| | IDA- JA LÕUNA-AAFRIKA ÜHISTURG

  NKANAGU |
| --- | --- |

IDA- JA LÕUNA-AAFRIKA ÜHISTURG

NKANAGU

| | PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU TEHNILINE KESKUS

  BOTO
  BURGUET |
| --- | --- |

PÕLLUMAJANDUSE JA MAAELU ARENGU TEHNILINE KESKUS

BOTO

BURGUET

| | AKV RIIKIDE SEKRETARIAAT

  Kaaspeasekretär CHAMBAS |
| --- | --- |

AKV RIIKIDE SEKRETARIAAT

Kaaspeasekretär CHAMBAS

| | EUROOPA LIIDU SEKRETARIAAT

  Kaaspeasekretär AGUIRIANO NALDA |
| --- | --- |

EUROOPA LIIDU SEKRETARIAAT

Kaaspeasekretär AGUIRIANO NALDA

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige

(2)  Viibis kohal 29. märtsil 2010

(3)  Viibis kohal 30. märtsil 2010

(4)  Viibis kohal 31. märtsil 2010

(5)  Viibis kohal 1. aprillil 2010

---

III LISA

ESMASPÄEVAL, 29. MÄRTSIL 2010 TOIMUNUD ISTUNGI LISA

Parlamendiväliste delegaatide akrediteerimine

| 1. | GHANA
  Tema Ekstsellents Nana Bema KUMI
  Suursaadik
  Ghana saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

1.

Tema Ekstsellents Nana Bema KUMI

Suursaadik

Ghana saatkond, Brüssel

| 2. | KENYA
  Tema Ekstsellents James KEMBI-GITURA
  Suursaadik
  Kenya saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

2.

Tema Ekstsellents James KEMBI-GITURA

Suursaadik

Kenya saatkond, Brüssel

| 3. | LESOTHO
  Tema Ekstsellents Mamoruti A. TIHELI
  Suursaadik
  Lesotho saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

3.

Tema Ekstsellents Mamoruti A. TIHELI

Suursaadik

Lesotho saatkond, Brüssel

| 4. | MADAGASKAR
  Ibrahim NORBERT RICHARD

  Chargé d'Affaires a.i.

  Madagaskari saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

4.

Ibrahim NORBERT RICHARD

Chargé d'Affaires a.i.

Madagaskari saatkond, Brüssel

| 5. | NIGER
  Kolonel Abdoulkarim GOUKOYE

  Porte-parole du Conseil Suprême pour la restauration de la Démocratie

  Nigeri Vabariik |
| --- | --- |

5.

Kolonel Abdoulkarim GOUKOYE

Porte-parole du Conseil Suprême pour la restauration de la Démocratie

Nigeri Vabariik

| 6. | SAALOMONI SAARED
  Tema Ekstsellents Joseph MA’AHANUA
  Suursaadik, Brüssel
  Saalomoni Saarte saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

6.

Tema Ekstsellents Joseph MA’AHANUA

Suursaadik, Brüssel

Saalomoni Saarte saatkond, Brüssel

| 7. | SUDAAN
  Suursaadik Hamid TAHA
  Esinduse asejuht
  Sudaani saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

7.

Suursaadik Hamid TAHA

Esinduse asejuht

Sudaani saatkond, Brüssel

| 8. | SURINAME
  Olten Lionel Van GENDEREN
  Nõunik
  Suriname saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

8.

Olten Lionel Van GENDEREN

Nõunik

Suriname saatkond, Brüssel

| 9. | TUVALU
  Tema Ekstsellents Panapasi NELESONE
  Suursaadik
  Tuvalu saatkond, Brüssel |
| --- | --- |

9.

Tema Ekstsellents Panapasi NELESONE

Suursaadik

Tuvalu saatkond, Brüssel

---

IV LISA

VASTUVÕETUD RESOLUTSIOONID

| — | kliimamuutuse rahandusliku ja majandusliku mõju kohta AKV riikidele (AKV-EL/100.642/10/lõplik) | 20 |
| --- | --- | --- |

—

| — | ülemaailmse kriisi sotsiaalse mõju kohta (AKV-EL/100.640/10/lõplik) | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | katastroofijärgsete ülesehitus- ja taastamistööde kohta Haitil ning vaesuse ja loodusõnnetuste vahelise seose kohta (AKV-EL/100.726/10/lõplik) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | rahu kindlustamise toetamise kohta Lõuna-Sudaanis (AKV-EL 100.725/10/lõplik) | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Deklaratsioon Euroopa Liidu ja Ladina-Ameerika vahelise banaanikaubanduslepingu ning selle mõju kohta AKV ja ELi riikide banaanitootjatele | 38 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Piirkonnastrateegia dokumentide järeldused |
| --- | --- |

—

| — | Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Kariibi mere piirkond | 41 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkond | 45 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Lõuna-Aafrika Arenguühendus | 48 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Kesk-Aafrika | 51 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Lääne-Aafrika | 53 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Vaikse ookeani piirkond | 55 |
| --- | --- | --- |

—

RESOLUTSIOON (1)

kliimamuutuse rahandusliku ja majandusliku mõju kohta AKV riikidele

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

kohtudes Tenerifel (Hispaania) 29. märtsist1. aprillini 2010;

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

võttes arvesse 8. septembri 2000. aasta ÜRO aastatuhande deklaratsiooni, milles esitatakse aastatuhande arengueesmärgid kui rahvusvahelise üldsuse poolt vaesuse kaotamiseks ühiselt kehtestatud kriteeriumid;

võttes arvesse OECD liikmesriikide arengu- ja keskkonnaministrite poolt 4. aprillil 2006. aastal vastu võetud deklaratsiooni kliimamuutusega kohanemise integreerimise kohta arengukoostöösse;

võttes arvesse 17. novembril 2007. aastal Valencias (Hispaania) välja antud valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) neljandat hindamisaruannet;

võttes arvesse oma 20. märtsil 2008. aastal Ljubljanas vastu võetud resolutsiooni AKV riikide toiduga kindlustatuse probleemi ja AKV–ELi koostöö olulisuse kohta (2);

võttes arvesse oma 9. aprillil 2009. aastal Prahas vastu võetud resolutsiooni kliimamuutuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV riikidele (3);

võttes arvesse resolutsioone, mis võeti vastu 10. juulil 2009. aastal G8 tippkohtumisel ja L’Aquilas (Itaalia) toimunud tähtsamate majandusriikide energiavarustuse kindluse ja kliimamuutuse teemalisel foorumil;

võttes arvesse 15. septembril 2009. aastal Washingtonis (Ameerika Ühendriigid) avaldatud Maailmapanga arenguaruannet 2010 „Areng ja kliimamuutus”;

võttes arvesse oma 2. detsembril 2009. aastal Luandas vastu võetud resolutsiooni kliimamuutuse kohta (4);

võttes arvesse 10. ja 11. detsembri 2009. aasta Euroopa Ülemkogu järeldusi;

võttes arvesse 7.–18. detsembril 2009. aastal Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuste konverentsi tulemusi;

võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjoni raportit (AKV–EL/100.642/10/lõplik),

| A. | arvestades, et loomulikud muudatused ülemaailmses kliimas on toimunud kogu ajaloo vältel, kuid nii vaadeldud globaalse soojenemise kui ka bioloogilise mitmekesisuse vähenemise kiirus ja ulatus on sellised, et nende põhjuslikus seoses inimtegevusega ei saa enam kahelda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et loomulikud muudatused ülemaailmses kliimas on toimunud kogu ajaloo vältel, kuid nii vaadeldud globaalse soojenemise kui ka bioloogilise mitmekesisuse vähenemise kiirus ja ulatus on sellised, et nende põhjuslikus seoses inimtegevusega ei saa enam kahelda;

| B. | arvestades, et kliimamuutus kujutab endast tõsist ohtu vaesuse vähendamisele, inimõigustele, rahule ja julgeolekule, vee-, energia- ja toiduvarude kättesaadavusele ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele paljudes arenguriikides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kliimamuutus kujutab endast tõsist ohtu vaesuse vähendamisele, inimõigustele, rahule ja julgeolekule, vee-, energia- ja toiduvarude kättesaadavusele ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele paljudes arenguriikides;

| C. | arvestades, et viimase sajandi jooksul on ülemaailmne maapinna temperatuur tõusnud keskmiselt 0,74 °C ning et valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma ennustuste kohaselt jätkab see olenevalt stsenaariumist tõusmist 1,1–6,4 °C võrra; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et viimase sajandi jooksul on ülemaailmne maapinna temperatuur tõusnud keskmiselt 0,74 °C ning et valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma ennustuste kohaselt jätkab see olenevalt stsenaariumist tõusmist 1,1–6,4 °C võrra;

| D. | arvestades, et kõnealuste muutuste inimestele põhjustatav kahju, sotsiaalsed, finantsalased ja majanduslikud tagajärjed on tuntavad aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ja paljudes sektorites, sealhulgas põllumajanduse tootlikkuse ja kariloomade jõudluse valdkonnas, merendusalases tegevuses, turismivoos, füüsilises infrastruktuuris ja tervishoiuteenustes; arvestades, et need muutused põhjustavad tõenäoliselt kõrbestumist ning ohustavad paljude põlisrahvaste, saarte ja metsade, mis moodustavad materiaalse ja mittemateriaalse maailmapärandi, olemasolu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealuste muutuste inimestele põhjustatav kahju, sotsiaalsed, finantsalased ja majanduslikud tagajärjed on tuntavad aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel ja paljudes sektorites, sealhulgas põllumajanduse tootlikkuse ja kariloomade jõudluse valdkonnas, merendusalases tegevuses, turismivoos, füüsilises infrastruktuuris ja tervishoiuteenustes; arvestades, et need muutused põhjustavad tõenäoliselt kõrbestumist ning ohustavad paljude põlisrahvaste, saarte ja metsade, mis moodustavad materiaalse ja mittemateriaalse maailmapärandi, olemasolu;

| E. | arvestades, et AKV riigid on kõige vähem aidanud kaasa kliimamuutusele, kuid seisavad silmitsi selle kõige rängemate tagajärgedega; arvestades, et kliimamuutus võib vähendada või isegi nullistada ülemaailmsed arengusuundumused, hävitades tootmispotentsiaali arenguriikides; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et AKV riigid on kõige vähem aidanud kaasa kliimamuutusele, kuid seisavad silmitsi selle kõige rängemate tagajärgedega; arvestades, et kliimamuutus võib vähendada või isegi nullistada ülemaailmsed arengusuundumused, hävitades tootmispotentsiaali arenguriikides;

| F. | arvestades, et kuna AKV riikidele on iseloomulik nõrk riiklik rahastamine, suured riigivõlad ja suur sõltuvus eksporditavatest monokultuuridest, on need riigid vähem kaitstud välisvapustuste eest; arvestades nende riikide suurt sõltuvust primaarsektori tootmisest kui riigitulude peamisest allikast, mistõttu on nad kliimamuutusest enim ohustatud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuna AKV riikidele on iseloomulik nõrk riiklik rahastamine, suured riigivõlad ja suur sõltuvus eksporditavatest monokultuuridest, on need riigid vähem kaitstud välisvapustuste eest; arvestades nende riikide suurt sõltuvust primaarsektori tootmisest kui riigitulude peamisest allikast, mistõttu on nad kliimamuutusest enim ohustatud;

| G. | arvestades, et leibkonna tasandil väheneb kliimamuutuse tõttu üksikisikute finantsalane, sotsiaalne ja füüsiline turvalisus, mis suurendab vaesust ja haavatavatust iseäranis kõige haavatavamate elanikkonnarühmade hulgas; arvestades, et tõenäoliselt suureneb makromajanduse tasandil kliimamuutuse tõttu vajadus riiklike kulutuste järele ning samal ajal vähenevad valitsemissektori tuluallikad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et leibkonna tasandil väheneb kliimamuutuse tõttu üksikisikute finantsalane, sotsiaalne ja füüsiline turvalisus, mis suurendab vaesust ja haavatavatust iseäranis kõige haavatavamate elanikkonnarühmade hulgas; arvestades, et tõenäoliselt suureneb makromajanduse tasandil kliimamuutuse tõttu vajadus riiklike kulutuste järele ning samal ajal vähenevad valitsemissektori tuluallikad;

| H. | arvestades, et kliimamuutuse tõttu võivad väheneda loodusvarad, nagu elamiskõlblik maa, joogivesi ja põllumaa, mis põhjustab uusi konflikte, ebakindlust ja rändevoogusid – probleeme, mis võivad tõenäoliselt veelgi suurendada ülemaailmset ebastabiilsust; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kliimamuutuse tõttu võivad väheneda loodusvarad, nagu elamiskõlblik maa, joogivesi ja põllumaa, mis põhjustab uusi konflikte, ebakindlust ja rändevoogusid – probleeme, mis võivad tõenäoliselt veelgi suurendada ülemaailmset ebastabiilsust;

| I. | arvestades, et põllumajanduslik tootmine, mis annab vähim arenenud riikides tööd 70 % elanikkonnast, on juba ohustatud tõusva temperatuuri ja sademete muutuva taseme tõttu, mis põhjustavad saagi vähenemist ja selle prognoosimatust; arvestades, et lisaks kahjustatakse maad mittesäästvate põllumajandustavade tõttu edasi ja on võimalik, et jäädavalt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et põllumajanduslik tootmine, mis annab vähim arenenud riikides tööd 70 % elanikkonnast, on juba ohustatud tõusva temperatuuri ja sademete muutuva taseme tõttu, mis põhjustavad saagi vähenemist ja selle prognoosimatust; arvestades, et lisaks kahjustatakse maad mittesäästvate põllumajandustavade tõttu edasi ja on võimalik, et jäädavalt;

| J. | arvestades, et hinnanguliselt ühest miljardist alatoitunud inimesest maailmas elavad peaaegu kõik maapiirkondades ning nende elatusvahendid ja seega ka ellujäämine sõltuvad põllumaa kättesaadavusest ja põllusaagist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hinnanguliselt ühest miljardist alatoitunud inimesest maailmas elavad peaaegu kõik maapiirkondades ning nende elatusvahendid ja seega ka ellujäämine sõltuvad põllumaa kättesaadavusest ja põllusaagist;

| K. | arvestades, et merendusalane tegevus teeb läbi muutusi merepinna taseme tõusu ja ookeani vee happesuse suurenemise tõttu, mis kahjustab bioloogilist mitmekesisust, ohustades seega kohalike kalurite sissetulekut, rannaalade turismimajanduse tulusid ja rannikuriikide äriportfelle; arvestades, et kui turismitööstus ei ole keskkonna seisukohast säästev, siis tuleb see ümber kavandada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et merendusalane tegevus teeb läbi muutusi merepinna taseme tõusu ja ookeani vee happesuse suurenemise tõttu, mis kahjustab bioloogilist mitmekesisust, ohustades seega kohalike kalurite sissetulekut, rannaalade turismimajanduse tulusid ja rannikuriikide äriportfelle; arvestades, et kui turismitööstus ei ole keskkonna seisukohast säästev, siis tuleb see ümber kavandada;

| L. | arvestades, et kliimamuutuse mõju põllumajandusele ja merendusalasele tegevusele ohustab tõsiselt toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kliimamuutuse mõju põllumajandusele ja merendusalasele tegevusele ohustab tõsiselt toiduga kindlustatust;

| M. | arvestades, et tõenäoliselt on kliimamuutusega seotud tõsised ohud tihti prognoosimatud ja laastavad ning need võivad hävitada primaarsektori toodangu, füüsilise infrastruktuuri ja turismitööstuse ning põhjustada hulgaliselt surmajuhtumeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tõenäoliselt on kliimamuutusega seotud tõsised ohud tihti prognoosimatud ja laastavad ning need võivad hävitada primaarsektori toodangu, füüsilise infrastruktuuri ja turismitööstuse ning põhjustada hulgaliselt surmajuhtumeid;

| N. | arvestades, et just arenguriikidest väikeseid saareriike tabavad tõsised ohud kõige rängemini ja lisaks kannatavad nad geograafiliselt ebasoodsa olukorra tõttu, sest nad asuvad geograafiliselt madalamal ning on seetõttu ohustatud mere järkjärgulisest pealetungist ja lõpuks täielikust üleujutusest, juhul kui mere veepinnatase veel tõuseb; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et just arenguriikidest väikeseid saareriike tabavad tõsised ohud kõige rängemini ja lisaks kannatavad nad geograafiliselt ebasoodsa olukorra tõttu, sest nad asuvad geograafiliselt madalamal ning on seetõttu ohustatud mere järkjärgulisest pealetungist ja lõpuks täielikust üleujutusest, juhul kui mere veepinnatase veel tõuseb;

| O. | arvestades, et ebastabiilsed kliimatingimused tähendavad seda, et teatud piirkonnad nimetatakse kõrge riskiga aladeks, mis seeläbi vähendab nende atraktiivsust välismaiste otseinvesteeringute jaoks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ebastabiilsed kliimatingimused tähendavad seda, et teatud piirkonnad nimetatakse kõrge riskiga aladeks, mis seeläbi vähendab nende atraktiivsust välismaiste otseinvesteeringute jaoks;

| P. | arvestades, et neid ettevõtjaid, kes tegutsevad jõuliselt iseenda heaolust lähtuvalt ja hoolimata kahjust ülemaailmsele kliimale, kohalikule keskkonnale, elupaikadele ja ühiskonna heaolule, võetakse nende tekitatud kahju eest harva vastutusele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et neid ettevõtjaid, kes tegutsevad jõuliselt iseenda heaolust lähtuvalt ja hoolimata kahjust ülemaailmsele kliimale, kohalikule keskkonnale, elupaikadele ja ühiskonna heaolule, võetakse nende tekitatud kahju eest harva vastutusele;

| Q. | arvestades, et globaliseeruvas maailmas, kus kasum on ülemaailmne, peaks ettevõtete vastutus samuti muutuma ülemaailmseks, nagu ka kohustus hüvitada kahjustusi ja kaotusi, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et globaliseeruvas maailmas, kus kasum on ülemaailmne, peaks ettevõtete vastutus samuti muutuma ülemaailmseks, nagu ka kohustus hüvitada kahjustusi ja kaotusi,

| 1. | avaldab kahetsust 7.–18. detsembril 2009. aastal Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuse konverentsi luhtumise pärast, kus ei jõutud õiguslikult siduva ulatusliku rahvusvahelise kokkuleppeni ja kus oldi küll suhteliselt ühel meelel väljakutsete laadi osas, kuid näidati hoopis väiksemat üksmeelt nendele väljakutsetele vastamise osas; võtab teadmiseks, et EL ei taandunud Kopenhaagenis toimunud läbirääkimiste ajal oma eesmärkidest, ja seetõttu kutsub ELi kui olulist osapoolt üles võtma omale täielik vastutus jätkuvates jõupingutustes, et jõuda siduva kokkuleppeni 29. novembrist – 10. detsembrini 2010. aastal Cancúnis toimuval konverentsil; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust 7.–18. detsembril 2009. aastal Kopenhaagenis toimunud ÜRO kliimamuutuse konverentsi luhtumise pärast, kus ei jõutud õiguslikult siduva ulatusliku rahvusvahelise kokkuleppeni ja kus oldi küll suhteliselt ühel meelel väljakutsete laadi osas, kuid näidati hoopis väiksemat üksmeelt nendele väljakutsetele vastamise osas; võtab teadmiseks, et EL ei taandunud Kopenhaagenis toimunud läbirääkimiste ajal oma eesmärkidest, ja seetõttu kutsub ELi kui olulist osapoolt üles võtma omale täielik vastutus jätkuvates jõupingutustes, et jõuda siduva kokkuleppeni 29. novembrist – 10. detsembrini 2010. aastal Cancúnis toimuval konverentsil;

| 2. | tunnistab, et eriti enim arenenud ja tööstusriikides on kiiresti vaja teha olulisi globaalseid jõupingutusi ülemaailmse soojenemise piiramiseks, rakendades selleks kooskõlastatud, ühtseid, sihikindlaid ning ennetavaid kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmeid; |
| --- | --- |

2.

tunnistab, et eriti enim arenenud ja tööstusriikides on kiiresti vaja teha olulisi globaalseid jõupingutusi ülemaailmse soojenemise piiramiseks, rakendades selleks kooskõlastatud, ühtseid, sihikindlaid ning ennetavaid kliimamuutuse leevendamise ja sellega kohanemise meetmeid;

| 3. | märgib, et kliimamuutuse mõjude hulgas arenguriikidele on tootmispotentsiaali vähenemine ning ekspordi ja valitsemissektori tulude langus, mis muudab nende riikide majanduse veelgi nõrgemaks; rõhutab, et kohalikul tasandil säästva ja tootliku põllumajandustegevuse kasuks tuleb rakendada toetusmeetmeid, et suurendada toiduga kindlustatust ning vältida asjatut pinnase erosiooni ja mulla degradeerumist; |
| --- | --- |

3.

märgib, et kliimamuutuse mõjude hulgas arenguriikidele on tootmispotentsiaali vähenemine ning ekspordi ja valitsemissektori tulude langus, mis muudab nende riikide majanduse veelgi nõrgemaks; rõhutab, et kohalikul tasandil säästva ja tootliku põllumajandustegevuse kasuks tuleb rakendada toetusmeetmeid, et suurendada toiduga kindlustatust ning vältida asjatut pinnase erosiooni ja mulla degradeerumist;

| 4. | kutsub ELi ja AKV riike üles investeerima alternatiivsetesse keskkonnahoidlikesse energiaallikatesse ja tehnoloogiatesse energiakasutuse tõhustamiseks, et täielikult ära kasutada nendest tuleneda võivat positiivset mõju tööturule, energiajulgeolekule, bioloogilisele mitmekesisusele ja seega ka toiduga kindlustatusele; rõhutab eelkõige vajadust taastuvenergia, eriti päikeseenergia laialdase kasutuselevõtu ja tõhusama veekasutusega põllumajanduslike tootmismeetodite järele; nõuab samuti tungivalt, et komisjon toetaks uuenduslikke lahendusi, näiteks rohelisi vööndeid linnade ümber linnaelanike põhilise toiduvajaduse katmiseks arenguriikides; |
| --- | --- |

4.

kutsub ELi ja AKV riike üles investeerima alternatiivsetesse keskkonnahoidlikesse energiaallikatesse ja tehnoloogiatesse energiakasutuse tõhustamiseks, et täielikult ära kasutada nendest tuleneda võivat positiivset mõju tööturule, energiajulgeolekule, bioloogilisele mitmekesisusele ja seega ka toiduga kindlustatusele; rõhutab eelkõige vajadust taastuvenergia, eriti päikeseenergia laialdase kasutuselevõtu ja tõhusama veekasutusega põllumajanduslike tootmismeetodite järele; nõuab samuti tungivalt, et komisjon toetaks uuenduslikke lahendusi, näiteks rohelisi vööndeid linnade ümber linnaelanike põhilise toiduvajaduse katmiseks arenguriikides;

| 5. | kutsub ELi ja AKV riike üles rakendama suures osas ELi rahastatavaid ulatuslikke riikidevahelisi teadusuuringute programme, kaasates neisse uuenduslikke ettevõtteid ja spetsialiseerunud uurimiskeskusi, et arendada uusi võimsaid tehnoloogiaid taastuvate energiaallikate rakendamiseks, tehes vastavad patendid ja tehnoloogilised protsessid ELi ning AKV riikide ettevõtete ja riigiosalusega ettevõtete jaoks tasuta kättesaadavaks; |
| --- | --- |

5.

kutsub ELi ja AKV riike üles rakendama suures osas ELi rahastatavaid ulatuslikke riikidevahelisi teadusuuringute programme, kaasates neisse uuenduslikke ettevõtteid ja spetsialiseerunud uurimiskeskusi, et arendada uusi võimsaid tehnoloogiaid taastuvate energiaallikate rakendamiseks, tehes vastavad patendid ja tehnoloogilised protsessid ELi ning AKV riikide ettevõtete ja riigiosalusega ettevõtete jaoks tasuta kättesaadavaks;

| 6. | kutsub ELi kui selle arengukoostöö osalist ja AKV riike üles arendama tehnoloogiaalast partnerlust, et aidata kaasa keskkonnahoidlike tehnoloogiate kasutamisele AKV riikides ja võimaluse korral toetada AKV ning ELi vahelise energeetikaalgatuse kaudu sarnaste tehnoloogiate uurimist ja arendamist AKV riikides; rõhutab üldisemalt vajadust selgitada ja tugevdada omandiõigusi AKV riikides täiendava arengupotentsiaali loomiseks, mis põhineb omandil ja selle kasutamisel tootmise eesmärgil ja omandil kui lisatagatisel; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi kui selle arengukoostöö osalist ja AKV riike üles arendama tehnoloogiaalast partnerlust, et aidata kaasa keskkonnahoidlike tehnoloogiate kasutamisele AKV riikides ja võimaluse korral toetada AKV ning ELi vahelise energeetikaalgatuse kaudu sarnaste tehnoloogiate uurimist ja arendamist AKV riikides; rõhutab üldisemalt vajadust selgitada ja tugevdada omandiõigusi AKV riikides täiendava arengupotentsiaali loomiseks, mis põhineb omandil ja selle kasutamisel tootmise eesmärgil ja omandil kui lisatagatisel;

| 7. | rõhutab vajadust, et ELi eraettevõtjad käituksid AKV riikides tegutsedes sotsiaalselt vastutustundlikult, austades eelkõige elanikkonna tööhõive ja palgaga seotud õigusi ning loodusvarasid, keskkonda, elupaiku, looduskeskkonda, loomastikku ja taimestikku riikides, kus nad tegutsevad, ja millest sõltub kohalik elanikkond; rõhutab eelkõige vajadust tõsta ettevõtete sotsiaalset vastutustunnet loodusvarade ekspluateerimise suhtes; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust, et ELi eraettevõtjad käituksid AKV riikides tegutsedes sotsiaalselt vastutustundlikult, austades eelkõige elanikkonna tööhõive ja palgaga seotud õigusi ning loodusvarasid, keskkonda, elupaiku, looduskeskkonda, loomastikku ja taimestikku riikides, kus nad tegutsevad, ja millest sõltub kohalik elanikkond; rõhutab eelkõige vajadust tõsta ettevõtete sotsiaalset vastutustunnet loodusvarade ekspluateerimise suhtes;

| 8. | nõuab, et rahalised vahendid kliimameetmete jaoks hõlmaksid lisaks rahastajate pikaajalistele kohustustele raha ametliku arenguabi tasandil ja et nende kahe eraldi kanali kaudu eraldatavate vahendite üle peetaks läbipaistvat arvestust; |
| --- | --- |

8.

nõuab, et rahalised vahendid kliimameetmete jaoks hõlmaksid lisaks rahastajate pikaajalistele kohustustele raha ametliku arenguabi tasandil ja et nende kahe eraldi kanali kaudu eraldatavate vahendite üle peetaks läbipaistvat arvestust;

| 9. | tervitab Boliivia presidendi Evo Morales Ayma algatust organiseerida 19.–21. aprillil 2010. aastal Cochabambas (Boliivia) toimuv kliimamuutust ja emakese Maa õigusi käsitlev maailma rahvaste konverents kui osa rahvusvahelistest jõupingutustest teel Kopenhaagenist Cancúni; |
| --- | --- |

9.

tervitab Boliivia presidendi Evo Morales Ayma algatust organiseerida 19.–21. aprillil 2010. aastal Cochabambas (Boliivia) toimuv kliimamuutust ja emakese Maa õigusi käsitlev maailma rahvaste konverents kui osa rahvusvahelistest jõupingutustest teel Kopenhaagenist Cancúni;

| 10. | tuletab meelde, et aastatuhande eesmärkidega seotud rahvusvahelised kohustused on täidetavad ainult siis, kui tööstusriigid peavad kinni oma kohustusest anda ametlikule arenguabile 0,7 % oma SKPst; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde, et aastatuhande eesmärkidega seotud rahvusvahelised kohustused on täidetavad ainult siis, kui tööstusriigid peavad kinni oma kohustusest anda ametlikule arenguabile 0,7 % oma SKPst;

| 11. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles piisavalt abistama väikeseid AKV saareriike, et käsitleda kliimamuutusest tingitud probleeme nende põllumajanduses ning merendus- ja kalandussektoris, sealhulgas toiduga kindlustatus, edendades nn rohelise majanduse arengut tehnosiirde ja täiendavate vahendite eraldamise kaudu, et rahastada kõnealuste riikide kliimaga kohanemise ja seda leevendavaid strateegiaid; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi ja selle liikmesriike üles piisavalt abistama väikeseid AKV saareriike, et käsitleda kliimamuutusest tingitud probleeme nende põllumajanduses ning merendus- ja kalandussektoris, sealhulgas toiduga kindlustatus, edendades nn rohelise majanduse arengut tehnosiirde ja täiendavate vahendite eraldamise kaudu, et rahastada kõnealuste riikide kliimaga kohanemise ja seda leevendavaid strateegiaid;

| 12. | tõdeb, et pikas perspektiivis ei ole riikidel võimalik mobiliseerida vajalikke summasid kliimamuutusest tingitud mõju vastaseks võitluseks arenguriikides ainuüksi riiklikest vahenditest, vaid sellesse peab panustama ka erasektor; tervitab seetõttu ELi liikmesriikide algatust luua vabatahtlikud maksud lennu- ja meretranspordi heitele ning kutsub sellest tulenevalt üles maksustama rahvusvahelist kaubavedu vastavalt iga transpordiliigi saastuse hulga ja intensiivsuse proportsionaalsele osale; |
| --- | --- |

12.

tõdeb, et pikas perspektiivis ei ole riikidel võimalik mobiliseerida vajalikke summasid kliimamuutusest tingitud mõju vastaseks võitluseks arenguriikides ainuüksi riiklikest vahenditest, vaid sellesse peab panustama ka erasektor; tervitab seetõttu ELi liikmesriikide algatust luua vabatahtlikud maksud lennu- ja meretranspordi heitele ning kutsub sellest tulenevalt üles maksustama rahvusvahelist kaubavedu vastavalt iga transpordiliigi saastuse hulga ja intensiivsuse proportsionaalsele osale;

| 13. | nõuab, et rakendataks „vastutaja maksab” põhimõtet, mis oleks „saastaja maksab” põhimõtte loogiline järg; |
| --- | --- |

13.

nõuab, et rakendataks „vastutaja maksab” põhimõtet, mis oleks „saastaja maksab” põhimõtte loogiline järg;

| 14. | nõuab, et EL ja üksikud G20 riikide hulka kuuluvad ELi liikmesriigid alustaksid läbirääkimisi G20 ja OECD partneritega ning üldisemalt ülemaailmsetes finantsasutustes, eesmärgiga saavutada üksmeel selles, et on vaja ülemaailmset maksu, millest saadavat tulu hakatakse kasutama ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede, sealhulgas kliimamuutuse kõige halvema mõju vastase võitluse rahastamiseks; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et EL ja üksikud G20 riikide hulka kuuluvad ELi liikmesriigid alustaksid läbirääkimisi G20 ja OECD partneritega ning üldisemalt ülemaailmsetes finantsasutustes, eesmärgiga saavutada üksmeel selles, et on vaja ülemaailmset maksu, millest saadavat tulu hakatakse kasutama ülemaailmse tähtsusega avalike hüvede, sealhulgas kliimamuutuse kõige halvema mõju vastase võitluse rahastamiseks;

| 15. | märgib murega, et peale Lõuna-Aafrika Vabariigi ei ole G20 laua taga esindatud ükski AKV riik ega riikide rühm; väidab, et jätkusuutliku ülemaailmse juhtimise uut mudelit ei saa välja arendada ilma Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna vaeseimate riikide poolse suurema osaluseta; |
| --- | --- |

15.

märgib murega, et peale Lõuna-Aafrika Vabariigi ei ole G20 laua taga esindatud ükski AKV riik ega riikide rühm; väidab, et jätkusuutliku ülemaailmse juhtimise uut mudelit ei saa välja arendada ilma Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna vaeseimate riikide poolse suurema osaluseta;

| 16. | kutsub AKV ja ELi riike üles rakendama riiklike õigusaktide väljatöötamisel rahvusvahelisi häid tavasid säästvaks arenguks – vähendades süsinikdioksiidi heitkoguseid, toetades keskkonnahoidlikumaid energiatehnoloogiaid ja edendades taastuvenergia kasutamist; |
| --- | --- |

16.

kutsub AKV ja ELi riike üles rakendama riiklike õigusaktide väljatöötamisel rahvusvahelisi häid tavasid säästvaks arenguks – vähendades süsinikdioksiidi heitkoguseid, toetades keskkonnahoidlikumaid energiatehnoloogiaid ja edendades taastuvenergia kasutamist;

| 17. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile ja Aafrika Liidule. |
| --- | --- |

17.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile ja Aafrika Liidule.

RESOLUTSIOON (5)

ülemaailmse kriisi sotsiaalse mõju kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

kohtudes Tenerifel (Hispaania) 29. märtsist1. aprillini 2010;

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse Ookeani piirkonna riikide rühma (AKV) ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu („Cotonou leping”) eesmärke ja kõiki selle muudatusi;

võttes arvesse ÜRO aastatuhande arengueesmärke, eriti kohustust luua ülemaailmne arengualane partnerlus, ning 25. septembril 2008. aastal New Yorgis toimunud ÜRO kõrgetasemelise kohtumise järeldusi ja soovitusi;

võttes arvesse 21.–22. märtsil 2002. aastal toimunud ÜRO rahvusvahelisel arengu rahastamise teemalisel konverentsil vastu võetud Monterrey konsensust ning arengu rahastamist käsitlevat Doha deklaratsiooni, mis võeti vastu 2. detsembril 2008. aastal arengu rahastamist käsitleval jätkukonverentsil, kus vaadati läbi Monterrey konsensuse rakendamine;

võttes arvesse 2. märtsi 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni abi tõhususe kohta ning 2.–4. septembril 2008. aastal Accras toimunud kõrgetasemelisel abi tõhusust käsitleval foorumil vastu võetud Accra tegevuskava;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 8. aprilli 2009. aasta teatist „Arenguriikide toetamine kriisiga toimetulemiseks” (6);

võttes arvesse pärast 15. novembril 2008. aastal Washingtonis, 2. aprillil 2009. aastal Londonis ning 24. ja 25. septembril 2009. aastal Pittsburghis toimunud finantskriisi teemalistel kohtumistel G20 välja antud deklaratsioone;

võttes arvesse resolutsioone, mis võeti vastu 10. juulil 2009. aastal L’Aquilas (Itaalia) toimunud G8 tippkohtumisel;

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 10. ja 11. detsembri 2009. aasta järeldusi;

võttes arvesse Maailmapanga presidendi Robert B. Zoellicki üleskutset arenenud riikidele eraldada 0,7 % oma stimuleerivate meetmete paketist arenguriikide toetusfondi (Vulnerability Fund);

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni 2008. aasta aruannet „Esimese etapi arstiabi: praegu olulisem kui kunagi varem”;

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi 2009. aasta märtsi aruannet ülemaailmse finantskriisi mõju kohta madala sissetulekuga riikidele;

võttes arvesse 16.–18. novembril 2009. aastal Roomas toimunud toiduga kindlustatust käsitleva tippkohtumise deklaratsiooni;

võttes arvesse 19.–20. novembril 2009. aastal Ouagadougous toimunud Aafrika Parlamentaarse Liidu 32. konverentsil vastu võetud resolutsiooni „Ülemaailmse majandus- ja finantskriisi mõju Aafrika riikide majandusele: strateegiad ja meetmed selle mõjuga toime tulemiseks”;

võttes arvesse 3. detsembril 2009. aastal Luandas vastu võetud resolutsiooni finantskriisi mõju kohta AKV riikidele (7);

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL/100.640/10 /lõplik),

| A. | arvestades, et praegune kriis on erandlik ning seotud sotsiaalse, keskkonna-, energia-, majandus-, finants- ja toidukriisiga; arvestades, et arengumudelit tuleb kohandada, tagamaks selle tõhusus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegune kriis on erandlik ning seotud sotsiaalse, keskkonna-, energia-, majandus-, finants- ja toidukriisiga; arvestades, et arengumudelit tuleb kohandada, tagamaks selle tõhusus ja läbipaistvus;

| B. | arvestades, et Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) hinnangul on maailmas nälga kannatavate inimeste arv ületanud ühe miljardi piiri ja et see koguarv on ülemaailmse kriisi tõttu suurenenud 100 miljoni võrra; arvestades, et vaesuses elavate inimeste arv võib 2010. aasta detsembriks kasvada 90 miljoni võrra; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) hinnangul on maailmas nälga kannatavate inimeste arv ületanud ühe miljardi piiri ja et see koguarv on ülemaailmse kriisi tõttu suurenenud 100 miljoni võrra; arvestades, et vaesuses elavate inimeste arv võib 2010. aasta detsembriks kasvada 90 miljoni võrra;

| C. | arvestades, et enamik AKV riike sõltuvad kaupade ja loodusvarade ekspordist ning et kriis on vähendanud paljude arenguriikide eksporditulusid, rahaliste vahendite ülekandmist nendesse riikidesse ja otseseid välisinvesteeringuid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et enamik AKV riike sõltuvad kaupade ja loodusvarade ekspordist ning et kriis on vähendanud paljude arenguriikide eksporditulusid, rahaliste vahendite ülekandmist nendesse riikidesse ja otseseid välisinvesteeringuid;

| D. | arvestades, et arenguriigid puutuvad kokku võõrtöötajate oma päritoluriiki tehtavate ülekannete vähenemisega ning ametliku arenguabi vähenemisega, mida ÜRO hinnangute järgi antakse aastas 20 miljonit USA dollarit vähem kui G8 kohtumisel Gleneagles’is 2005. aastal lubati Aafrika aitamiseks igal aastal anda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et arenguriigid puutuvad kokku võõrtöötajate oma päritoluriiki tehtavate ülekannete vähenemisega ning ametliku arenguabi vähenemisega, mida ÜRO hinnangute järgi antakse aastas 20 miljonit USA dollarit vähem kui G8 kohtumisel Gleneagles’is 2005. aastal lubati Aafrika aitamiseks igal aastal anda;

| E. | arvestades, et erinevate kriiside mõju AKV riikidele ohustab aastatuhande arengueesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et erinevate kriiside mõju AKV riikidele ohustab aastatuhande arengueesmärkide saavutamist;

| F. | arvestades, et HIV/AIDS ei ole ainult tervishoiuküsimus, sest haiguse levik on kõikides riikides esile kutsunud sotsiaalsete, majanduslike ja demograafiliste tagajärgedega pandeemia; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et HIV/AIDS ei ole ainult tervishoiuküsimus, sest haiguse levik on kõikides riikides esile kutsunud sotsiaalsete, majanduslike ja demograafiliste tagajärgedega pandeemia;

| G. | arvestades, et tõenäoliselt suurendab majandus- ja finantskriis kvalifitseeritud tööjõu lahkumist AKV riikidest, mis süvendab kriisi pikaajalist mõju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tõenäoliselt suurendab majandus- ja finantskriis kvalifitseeritud tööjõu lahkumist AKV riikidest, mis süvendab kriisi pikaajalist mõju;

| H. | arvestades, et AKV riigid ei ole finants- ja majanduskriisi eest vastutavad, vaid pigem kannatavad enim selle tagajärgede tõttu, mis kehtib ka kliimamuutuse puhul; arvestades, et finants- ja majanduskriisi põhjuseks on muu hulgas finants- ja majandusturgude dereguleerimine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et AKV riigid ei ole finants- ja majanduskriisi eest vastutavad, vaid pigem kannatavad enim selle tagajärgede tõttu, mis kehtib ka kliimamuutuse puhul; arvestades, et finants- ja majanduskriisi põhjuseks on muu hulgas finants- ja majandusturgude dereguleerimine;

| I. | arvestades, et kriisi järel halvenevad töötingimused – töötute arv maailmas on tõusnud 59 miljoni inimeseni ja rohkem kui 200 miljonit töötajat nii AKV kui ka ELi riikides on finants- ja majanduskriisi järel äärmiselt vaesed; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kriisi järel halvenevad töötingimused – töötute arv maailmas on tõusnud 59 miljoni inimeseni ja rohkem kui 200 miljonit töötajat nii AKV kui ka ELi riikides on finants- ja majanduskriisi järel äärmiselt vaesed;

| J. | arvestades, et kriisi keskmise kestusega ja pikaajalise mõju tagajärgede koorem langeb haavatavamatele ühiskonnarühmadele, eelkõige noortele; arvestades, et ülemäära suur noorte tööpuudus kasvab veelgi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kriisi keskmise kestusega ja pikaajalise mõju tagajärgede koorem langeb haavatavamatele ühiskonnarühmadele, eelkõige noortele; arvestades, et ülemäära suur noorte tööpuudus kasvab veelgi;

| K. | arvestades, et ei tohiks unustada ülemaailmse majanduskriisi mõju keskmise sissetulekuga arenguriikidele ja nende sotsiaalse arengu programmidele, |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ei tohiks unustada ülemaailmse majanduskriisi mõju keskmise sissetulekuga arenguriikidele ja nende sotsiaalse arengu programmidele,

Kriisi mitmekülgsed tagajärjed

| 1. | tuletab meelde, et ELilt nõutakse otsustavat rolli kriisi mõju leevendamisel AKV riikides, arvestades ELi positsiooni AKV riikide peamise kaubanduspartnerina, peamise erainvestorina ja suurima ametliku arenguabi andjana maailmas; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et ELilt nõutakse otsustavat rolli kriisi mõju leevendamisel AKV riikides, arvestades ELi positsiooni AKV riikide peamise kaubanduspartnerina, peamise erainvestorina ja suurima ametliku arenguabi andjana maailmas;

| 2. | nõuab tungivalt, et doonorriigid kasutaksid praegust ennenägematut kriisi katalüsaatorina, et põhjalikumalt uurida olemasolevaid võimalusi seoses arengualase rahastamise täiendavate ja uudsete allikatega, näiteks rahvusvaheline finantstehingute maks, ning leiaksid uusi võimalusi, et arenguriigid saaksid mitmekesistada oma tuluallikaid ja rakendada tõhusaid, konkreetseid ja toimivaid rahastamiskavasid; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et doonorriigid kasutaksid praegust ennenägematut kriisi katalüsaatorina, et põhjalikumalt uurida olemasolevaid võimalusi seoses arengualase rahastamise täiendavate ja uudsete allikatega, näiteks rahvusvaheline finantstehingute maks, ning leiaksid uusi võimalusi, et arenguriigid saaksid mitmekesistada oma tuluallikaid ja rakendada tõhusaid, konkreetseid ja toimivaid rahastamiskavasid;

| 3. | kardab, et kriis takistab aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ja et finantskriis muutub arengukriisiks, ning kutsub seetõttu üles austama ja täitma ELi liikmesriikide poolt võetud kohustust suurendada ametlikku arenguabi 2010. aastaks 0,56 %-ni ja 2015. aastaks 0,7 %-ni rahvamajanduse kogutulust; kutsub liikmesriike üles austama neid kohustusi, sätestades need siduvates riiklikes õigusaktides; kutsub üles tegutsema kooskõlastatult ja tõhustama arenguprogramme, et säilitada praeguseid ametliku arenguabi eraldisi tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkaitse sektorile; |
| --- | --- |

3.

kardab, et kriis takistab aastatuhande arengueesmärkide saavutamist ja et finantskriis muutub arengukriisiks, ning kutsub seetõttu üles austama ja täitma ELi liikmesriikide poolt võetud kohustust suurendada ametlikku arenguabi 2010. aastaks 0,56 %-ni ja 2015. aastaks 0,7 %-ni rahvamajanduse kogutulust; kutsub liikmesriike üles austama neid kohustusi, sätestades need siduvates riiklikes õigusaktides; kutsub üles tegutsema kooskõlastatult ja tõhustama arenguprogramme, et säilitada praeguseid ametliku arenguabi eraldisi tervishoiu-, haridus- ja sotsiaalkaitse sektorile;

| 4. | kutsub ELi ja AKV riike üles suunama Euroopa rahastamist kõige tõhusamasse kasutusse eesmärgiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid, valides hoolikalt riigistrateegia dokumentides ja riiklikes sihtprogrammides keskseid valdkondi; |
| --- | --- |

4.

kutsub ELi ja AKV riike üles suunama Euroopa rahastamist kõige tõhusamasse kasutusse eesmärgiga saavutada aastatuhande arengueesmärgid, valides hoolikalt riigistrateegia dokumentides ja riiklikes sihtprogrammides keskseid valdkondi;

| 5. | kinnitab uuesti Pariisi deklaratsioonis ja Accra tegevuskavas sätestatud abi tõhusust tagavate põhimõtete ja ELi tegevusjuhendis tööjaotuse kohta arengupoliitikas (8) seatud rahastajate tegevuse kooskõlastamisega seotud põhimõtete tähtsust; kutsub AKV–ELi ministrite nõukogu üles kohtuma 2010. aasta juunis, et uuendada oma sellekohast kohustust; |
| --- | --- |

5.

kinnitab uuesti Pariisi deklaratsioonis ja Accra tegevuskavas sätestatud abi tõhusust tagavate põhimõtete ja ELi tegevusjuhendis tööjaotuse kohta arengupoliitikas (8) seatud rahastajate tegevuse kooskõlastamisega seotud põhimõtete tähtsust; kutsub AKV–ELi ministrite nõukogu üles kohtuma 2010. aasta juunis, et uuendada oma sellekohast kohustust;

| 6. | kutsub ELi ja AKV riikide valitsusi üles ühiselt võitlema selle eest, et kaotada maksude tasumisest kõrvalehoidumine, seadusevastane kapitali liikumine ja rahapesu; rõhutab vajadust toetada AKV riikides suutlikkuse tugevdamist, sealhulgas riiklike maksusüsteemide ning kohtunike suutlikkuse tugevdamist tulude parema ümberjagamise eesmärgil; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi ja AKV riikide valitsusi üles ühiselt võitlema selle eest, et kaotada maksude tasumisest kõrvalehoidumine, seadusevastane kapitali liikumine ja rahapesu; rõhutab vajadust toetada AKV riikides suutlikkuse tugevdamist, sealhulgas riiklike maksusüsteemide ning kohtunike suutlikkuse tugevdamist tulude parema ümberjagamise eesmärgil;

| 7. | toetab rahvusvaheliste tavade rakendamist maksunduse valdkonnas, eelkõige läbipaistvuse põhimõtete järgimist ja teabevahetust sellise kohustuse võtnud AKV riikide vahel; |
| --- | --- |

7.

toetab rahvusvaheliste tavade rakendamist maksunduse valdkonnas, eelkõige läbipaistvuse põhimõtete järgimist ja teabevahetust sellise kohustuse võtnud AKV riikide vahel;

| 8. | rõhutab vajadust vähendada rahaülekannete maksumust, eriti ajal, mil võõrtöötajad kannatavad rängalt kriisi tõttu ja ei saa eriti palju raha oma päritoluriiki üle kanda; |
| --- | --- |

8.

rõhutab vajadust vähendada rahaülekannete maksumust, eriti ajal, mil võõrtöötajad kannatavad rängalt kriisi tõttu ja ei saa eriti palju raha oma päritoluriiki üle kanda;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et piirkondlikul koostööl on praeguse kriisi mõju korvamisel täita keskne roll; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et piirkondlikul koostööl on praeguse kriisi mõju korvamisel täita keskne roll;

Sotsiaalsektori paremaks muutmine

| 10. | rõhutab sotsiaalkaitsesüsteemide rolli vaesuse leevendamises ning kutsub üles looma ja arendama sotsiaalkaitse mehhanisme; |
| --- | --- |

10.

rõhutab sotsiaalkaitsesüsteemide rolli vaesuse leevendamises ning kutsub üles looma ja arendama sotsiaalkaitse mehhanisme;

| 11. | kutsub abisaavaid riike ja rahastajaid üles lähemal ajal keskenduma tugivõrgustikule, et ennetada inimeste vaesumist; toetab ülemaailmse vaesuse teavitussüsteemi loomist – s.o rahvusvaheline kiire reageerimise fond, mis pakuks tugivõrgustikku kõige haavatavamatele inimestele maailmas; |
| --- | --- |

11.

kutsub abisaavaid riike ja rahastajaid üles lähemal ajal keskenduma tugivõrgustikule, et ennetada inimeste vaesumist; toetab ülemaailmse vaesuse teavitussüsteemi loomist – s.o rahvusvaheline kiire reageerimise fond, mis pakuks tugivõrgustikku kõige haavatavamatele inimestele maailmas;

| 12. | tervitab Euroopa Komisjoni FLEX-mehhanismi, mille eesmärk on pakkuda toetust, et kaitsta sotsiaalkulutusi; kutsub komisjoni ja AKV riikide valitsusi üles kasutama riiklike ja piirkonnastrateegia dokumentide vahekokkuvõtte tegemise võimalust, et uurida sotsiaalsektori tõhustamise võimalusi ja suurendada FLEX-mehhanismi teise osa vahendeid eesmärgiga rahastada 2010. aastal täiel määral abikõlblike AKV riikide rahastamise ülejäänud vahet; |
| --- | --- |

12.

tervitab Euroopa Komisjoni FLEX-mehhanismi, mille eesmärk on pakkuda toetust, et kaitsta sotsiaalkulutusi; kutsub komisjoni ja AKV riikide valitsusi üles kasutama riiklike ja piirkonnastrateegia dokumentide vahekokkuvõtte tegemise võimalust, et uurida sotsiaalsektori tõhustamise võimalusi ja suurendada FLEX-mehhanismi teise osa vahendeid eesmärgiga rahastada 2010. aastal täiel määral abikõlblike AKV riikide rahastamise ülejäänud vahet;

| 13. | nõuab tungivalt, et riigid ja rahastajad seaksid prioriteediks põhiliste sotsiaalsete vajaduste toetamise ning kriisi tõttu kannatavatele haavatavatele lastele ja naistele, riskirühma kuuluvate noortele, madalapalgalistele, väheste oskustega ja võõrtöötajatele, maapiirkonna töötajatele ja puuetega inimestele antava toetuse suurendamise; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et riigid ja rahastajad seaksid prioriteediks põhiliste sotsiaalsete vajaduste toetamise ning kriisi tõttu kannatavatele haavatavatele lastele ja naistele, riskirühma kuuluvate noortele, madalapalgalistele, väheste oskustega ja võõrtöötajatele, maapiirkonna töötajatele ja puuetega inimestele antava toetuse suurendamise;

| 14. | tuletab meelde, et tuleb teha jõupingutusi imikute ja emade suremuse vähendamiseks Sahara-taguses Aafrikas, kus need aastatuhande arengueesmärgid võivad jääda saavutamata; tuletab meelde, et haridus ja tervishoid peaksid olema arengupoliitika keskmes ning rõhutab, et praegune olukord ei tohiks õigustada riiklike kulutuste ja rahvusvahelise abi vähendamist nendele sektoritele; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et tuleb teha jõupingutusi imikute ja emade suremuse vähendamiseks Sahara-taguses Aafrikas, kus need aastatuhande arengueesmärgid võivad jääda saavutamata; tuletab meelde, et haridus ja tervishoid peaksid olema arengupoliitika keskmes ning rõhutab, et praegune olukord ei tohiks õigustada riiklike kulutuste ja rahvusvahelise abi vähendamist nendele sektoritele;

| 15. | on arvamusel, et AKV ja ELi riikide arengupoliitikas tuleb rohkem panna rõhku tervishoiuprogrammidele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise programmidele, soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, naistele suuremate õiguste andmisele ja laste õiguste edendamisele eelkõige piirkondades, kus soopõhine vägivald on valdav ning naised ja lapsed on ohustatud HIV/AIDSi viirusest või kus neile ei anta teavet, ei pakuta ennetamisvõimalusi ja/või ravi; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et AKV ja ELi riikide arengupoliitikas tuleb rohkem panna rõhku tervishoiuprogrammidele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise programmidele, soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, naistele suuremate õiguste andmisele ja laste õiguste edendamisele eelkõige piirkondades, kus soopõhine vägivald on valdav ning naised ja lapsed on ohustatud HIV/AIDSi viirusest või kus neile ei anta teavet, ei pakuta ennetamisvõimalusi ja/või ravi;

| 16. | kutsub AKV ja ELi riikide valitsusi üles võtma meetmeid noorte ja naiste ühiskonda integreerimiseks ja nende täieliku osalemise suurendamiseks majanduses; |
| --- | --- |

16.

kutsub AKV ja ELi riikide valitsusi üles võtma meetmeid noorte ja naiste ühiskonda integreerimiseks ja nende täieliku osalemise suurendamiseks majanduses;

| 17. | rõhutab, et töökohtade loomisele peaks kaasa aitama, parandades kolmanda taseme haridust, sealhulgas kutsealast ettevalmistust ja elukestvat õpet; kutsub üles suurendama võrdset juurdepääsu oskuste arendamisele, kvaliteetsele koolitusele ja haridusele, ning nendega seotud võimalusi; nõuab, et parandataks juurdepääsu laenudele (sealhulgas mikrofinantseerimisele), et soodustada töökohtade loomist ja aidata luua mikroettevõtteid kohaliku majanduse elavdamiseks; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et töökohtade loomisele peaks kaasa aitama, parandades kolmanda taseme haridust, sealhulgas kutsealast ettevalmistust ja elukestvat õpet; kutsub üles suurendama võrdset juurdepääsu oskuste arendamisele, kvaliteetsele koolitusele ja haridusele, ning nendega seotud võimalusi; nõuab, et parandataks juurdepääsu laenudele (sealhulgas mikrofinantseerimisele), et soodustada töökohtade loomist ja aidata luua mikroettevõtteid kohaliku majanduse elavdamiseks;

| 18. | rõhutab vajadust kaitsta töötajate õigusi ja nõuab, et võetaks rohkem meetmeid laste töö ja noorte töötuse vastu võitlemiseks; kutsub sidusrühmi üles sotsiaalse dialoogi kaudu arendama kriisile vastamise strateegiat riiklikul ja valdkondade tasandil; |
| --- | --- |

18.

rõhutab vajadust kaitsta töötajate õigusi ja nõuab, et võetaks rohkem meetmeid laste töö ja noorte töötuse vastu võitlemiseks; kutsub sidusrühmi üles sotsiaalse dialoogi kaudu arendama kriisile vastamise strateegiat riiklikul ja valdkondade tasandil;

| 19. | rõhutab, et töötingimustel on oluline roll töökohtade loomises, et lahendada töötavate vaeste probleem; toonitab seepärast, et tööhõivele keskenduv piirkondlik kasvustrateegia ja inimväärse tööga seotud probleemid tuleks lisada AKV riikide riigistrateegia dokumentide vahekokkuvõttesse; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et töötingimustel on oluline roll töökohtade loomises, et lahendada töötavate vaeste probleem; toonitab seepärast, et tööhõivele keskenduv piirkondlik kasvustrateegia ja inimväärse tööga seotud probleemid tuleks lisada AKV riikide riigistrateegia dokumentide vahekokkuvõttesse;

| 20. | kutsub doonorriike üles toetama AKV riike nende püüdlustes mitmekesistada oma majandust, nii et nad sõltuksid vähem ühest kaubaartiklist; tuletab meelde vajadust investeerida infrastruktuuri ja piirkondlikesse ühendusprojektidesse ning rõhutab, et võrdsusel põhinev partnerlus peaks suunama kaubanduspoliitikat eesmärgiga stabiliseerida majandust piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

20.

kutsub doonorriike üles toetama AKV riike nende püüdlustes mitmekesistada oma majandust, nii et nad sõltuksid vähem ühest kaubaartiklist; tuletab meelde vajadust investeerida infrastruktuuri ja piirkondlikesse ühendusprojektidesse ning rõhutab, et võrdsusel põhinev partnerlus peaks suunama kaubanduspoliitikat eesmärgiga stabiliseerida majandust piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 21. | märgib vajadust hinnata investeerimist arenguriikides selle säästvuse seisukohalt ja säilitada püsivalt head keskkonna- ja elutingimused; |
| --- | --- |

21.

märgib vajadust hinnata investeerimist arenguriikides selle säästvuse seisukohalt ja säilitada püsivalt head keskkonna- ja elutingimused;

| 22. | kinnitab veel kord, et ajude äravool on ärevust tekitav tegelikkus, mis ohustab vähim arenenud riikide arenguvõimalusi ja -väljavaateid, mõjutades negatiivselt põhilist tervishoiu- ja sanitaarjärelevalve sektorit, haridussektorit ning avaliku sektori ülesehitamist; soodustab seetõttu korduvrännet; |
| --- | --- |

22.

kinnitab veel kord, et ajude äravool on ärevust tekitav tegelikkus, mis ohustab vähim arenenud riikide arenguvõimalusi ja -väljavaateid, mõjutades negatiivselt põhilist tervishoiu- ja sanitaarjärelevalve sektorit, haridussektorit ning avaliku sektori ülesehitamist; soodustab seetõttu korduvrännet;

Toiduga kindlustatus

| 23. | kinnitab taas, et hiljutine toidukriis on tõestanud, et põllumajandus on liiga kauaks hooletusse jäetud ja et alatoitumuse küsimus on vaja kiiresti lahendada pikaajaliste meetmetega; nõuab tungivalt, et asjaomased riigid, rahastajad ja rahvusvahelised institutsioonid julgustaksid investeeringuid toiduga kindlustatusse ja põllumajandusse, eriti väikese osakaaluga põllumajandusse; on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks kasutama võimalust, mida pakub riigistrateegia dokumentide vahekokkuvõte arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi raames, et arutada abisaavate riikidega vajadust tuua põllumajandus ja kalandus tegevuskavas tähtsuse seisukohalt ettepoole; |
| --- | --- |

23.

kinnitab taas, et hiljutine toidukriis on tõestanud, et põllumajandus on liiga kauaks hooletusse jäetud ja et alatoitumuse küsimus on vaja kiiresti lahendada pikaajaliste meetmetega; nõuab tungivalt, et asjaomased riigid, rahastajad ja rahvusvahelised institutsioonid julgustaksid investeeringuid toiduga kindlustatusse ja põllumajandusse, eriti väikese osakaaluga põllumajandusse; on seisukohal, et Euroopa Komisjon peaks kasutama võimalust, mida pakub riigistrateegia dokumentide vahekokkuvõte arengukoostöö rahastamisvahendi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi raames, et arutada abisaavate riikidega vajadust tuua põllumajandus ja kalandus tegevuskavas tähtsuse seisukohalt ettepoole;

| 24. | rõhutab, et subsideeritud ELi toiduainete eksport tuleks suunata piirkondadesse, kus on tõsine toidupuudus; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et subsideeritud ELi toiduainete eksport tuleks suunata piirkondadesse, kus on tõsine toidupuudus;

| 25. | pooldab välisinvesteeringuid põllumajanduses, kui need toetavad selle arengut ja aitavad üles ehitada kohalikku suutlikkust tooraine töötlemiseks (eriti põllumajandustoodete töötlemiseks) valmistoodeteks; tunneb sellele vaatamata muret praeguse suundumuse pärast, mille puhul mõned riigid rendivad arenguriikides maad, et importida toodangut nendest riikidest; rõhutab, et sellised lepingud peaksid olema läbipaistvad ja et osa toodangust peaks jääma tootjariikidesse; tunneb muret toidukaupadega spekuleerimise pärast; |
| --- | --- |

25.

pooldab välisinvesteeringuid põllumajanduses, kui need toetavad selle arengut ja aitavad üles ehitada kohalikku suutlikkust tooraine töötlemiseks (eriti põllumajandustoodete töötlemiseks) valmistoodeteks; tunneb sellele vaatamata muret praeguse suundumuse pärast, mille puhul mõned riigid rendivad arenguriikides maad, et importida toodangut nendest riikidest; rõhutab, et sellised lepingud peaksid olema läbipaistvad ja et osa toodangust peaks jääma tootjariikidesse; tunneb muret toidukaupadega spekuleerimise pärast;

| 26. | kutsub üles suurendama tootmisvõimsust, finantsalast ja inimressursi suutlikkust, et edendada põllumajanduslike väiketootjate tegevust, kohalikke turge ja ajakohastatud viljelusmeetodeid AKV riikides, et muuta need riigid muutlike maailmaturgude mõju suhtes vähem haavatavaks; |
| --- | --- |

26.

kutsub üles suurendama tootmisvõimsust, finantsalast ja inimressursi suutlikkust, et edendada põllumajanduslike väiketootjate tegevust, kohalikke turge ja ajakohastatud viljelusmeetodeid AKV riikides, et muuta need riigid muutlike maailmaturgude mõju suhtes vähem haavatavaks;

| 27. | kutsub ELi ja AKV riike üles suhtuma põllumajandussektori, kalanduse ja toiduga kindlustatuse valdkonna arengusse kui prioriteeti ning muutma need riigistrateegia dokumente ja riiklikke sihtprogramme koostades keskseteks valdkondadeks; rõhutab, et toiduainete tootmine ja turustamine tuleks läbi vaadata, et ennetada nälga AKV riikides; teeb samuti ettepaneku linnapiirkondade põllumajanduse arendamiseks; |
| --- | --- |

27.

kutsub ELi ja AKV riike üles suhtuma põllumajandussektori, kalanduse ja toiduga kindlustatuse valdkonna arengusse kui prioriteeti ning muutma need riigistrateegia dokumente ja riiklikke sihtprogramme koostades keskseteks valdkondadeks; rõhutab, et toiduainete tootmine ja turustamine tuleks läbi vaadata, et ennetada nälga AKV riikides; teeb samuti ettepaneku linnapiirkondade põllumajanduse arendamiseks;

| 28. | kutsub ELi üles osalema piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, et saavutada säästev kalandus ja arendada AKV riikide sisemisi ressursse kohaliku kala töötlemiseks; |
| --- | --- |

28.

kutsub ELi üles osalema piirkondlikes kalandusorganisatsioonides, et saavutada säästev kalandus ja arendada AKV riikide sisemisi ressursse kohaliku kala töötlemiseks;

Kliimamuutus

| 29. | tuletab meelde, et 2020. aastaks on igal aastal vaja 100 miljardit USA dollarit, et aidata arenguriikidel toime tulla kliimamuutusega; kutsub AKV riike üles määratlema oma prioriteete võitluses kliimamuutuse vastu riiklike kohanemiskavade loomise kaudu; rõhutab, et need rahalised vahendid ei peaks tulema juba kavandatud arenguabi eelarvest, vaid hoopis uutest ja täiendavatest rahalistest vahenditest; |
| --- | --- |

29.

tuletab meelde, et 2020. aastaks on igal aastal vaja 100 miljardit USA dollarit, et aidata arenguriikidel toime tulla kliimamuutusega; kutsub AKV riike üles määratlema oma prioriteete võitluses kliimamuutuse vastu riiklike kohanemiskavade loomise kaudu; rõhutab, et need rahalised vahendid ei peaks tulema juba kavandatud arenguabi eelarvest, vaid hoopis uutest ja täiendavatest rahalistest vahenditest;

| 30. | rõhutab, et kliimamuutuse leevendamine on arenguriikide jaoks tohutu väljakutse, kuid sellest peaks saama ka võimalus, et rahastajate rahalise ja tehnilise abiga edendada keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid (roheline areng) riikide arendamiseks tehnosiirde (päikeseenergia jne) kaudu ning keskkonnahoidlike töökohtade loomist; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et kliimamuutuse leevendamine on arenguriikide jaoks tohutu väljakutse, kuid sellest peaks saama ka võimalus, et rahastajate rahalise ja tehnilise abiga edendada keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid (roheline areng) riikide arendamiseks tehnosiirde (päikeseenergia jne) kaudu ning keskkonnahoidlike töökohtade loomist;

| 31. | kahetseb õiguslikult siduva kokkuleppe puudumist Kopenhaageni tippkohtumisel; kutsub seetõttu üles looma ühist AKV–ELi tõelise pühendumise strateegiat Mehhikos toimuva kliimamuutuste konverentsi COP 16 järgmise kohtumise raames; |
| --- | --- |

31.

kahetseb õiguslikult siduva kokkuleppe puudumist Kopenhaageni tippkohtumisel; kutsub seetõttu üles looma ühist AKV–ELi tõelise pühendumise strateegiat Mehhikos toimuva kliimamuutuste konverentsi COP 16 järgmise kohtumise raames;

| 32. | märgib, kui oluline on võitluses kliimamuutuse vastu edendada maailmaliitu, mis peaks otsima võimalusi pakkuda suuremat toetust vaesematele arenguriikidele, eelkõige vähim arenenud riikidele ja arenguriikidest väikestele saareriikidele, kes on kliimamuutuse suhtes kaitsetumad; |
| --- | --- |

32.

märgib, kui oluline on võitluses kliimamuutuse vastu edendada maailmaliitu, mis peaks otsima võimalusi pakkuda suuremat toetust vaesematele arenguriikidele, eelkõige vähim arenenud riikidele ja arenguriikidest väikestele saareriikidele, kes on kliimamuutuse suhtes kaitsetumad;

| 33. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule ja üleaafrikalisele parlamendile. |
| --- | --- |

33.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi ministrite nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Komisjonile, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigile, Aafrika Liidule ja üleaafrikalisele parlamendile.

RESOLUTSIOON (9)

katastroofijärgsete ülesehitus- ja taastamistööde kohta Haitis ning vaesuse ja loodusõnnetuste vahelise seose kohta

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

kohtudes Tenerifel (Hispaania) 29. märtsist1. aprillini 2010;

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2;

võttes arvesse 6. veebruaril 2010. aastal Iqaluitis (Kanada) toimunud G7 tippkohtumist;

võttes arvesse 31. märtsil 2010. aastal New Yorgis toimunud rahvusvahelise doonorriikide konverentsi „Haiti uue tuleviku suunas” tulemusi;

võttes arvesse 25. jaanuaril 2010. aastal Montrealis toimunud ministrite ettevalmistava konverentsi järeldusi;

võttes arvesse 20. jaanuaril 2010. aastal Euroopa Parlamendis koos Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja paruness Ashtoni osalusel toimunud Haiti maavärinat käsitlevat arutelu;

võttes arvesse 18. jaanuaril 2010. aastal Brüsselis toimunud välisasjade nõukogu erakorralise kohtumise järeldusi;

võttes arvesse ÜRO stabiliseerimismissiooni Haitil (MINUSTAH),

| A. | arvestades, et Haitit tabas 12. jaanuaril 2010. aastal maavärin, mille tugevuseks mõõdeti Richteri skaalal 7,3 palli ja mis põhjustas katastroofilisi kahjustusi Port-au-Prince’ile, Jacmelile ja teistele selle piirkonna asundustele, ning millele järgnes arvukalt tugevaid järeltõukeid, mis kahjustasid riiki veelgi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Haitit tabas 12. jaanuaril 2010. aastal maavärin, mille tugevuseks mõõdeti Richteri skaalal 7,3 palli ja mis põhjustas katastroofilisi kahjustusi Port-au-Prince’ile, Jacmelile ja teistele selle piirkonna asundustele, ning millele järgnes arvukalt tugevaid järeltõukeid, mis kahjustasid riiki veelgi;

| B. | arvestades, et hinnanguliselt sai surma rohkem kui 200 000 inimest ja haavata 250 000 inimest ning maavärin mõjutas otseselt enam kui 3 miljonit inimest; arvestades, et ÜRO stabiliseerimismissioon Haitil (MINUSTAH) on kandnud suuri kaotusi ja leinab 146 hukkunut ja 70 kadunuks kuulutatud inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hinnanguliselt sai surma rohkem kui 200 000 inimest ja haavata 250 000 inimest ning maavärin mõjutas otseselt enam kui 3 miljonit inimest; arvestades, et ÜRO stabiliseerimismissioon Haitil (MINUSTAH) on kandnud suuri kaotusi ja leinab 146 hukkunut ja 70 kadunuks kuulutatud inimest;

| C. | arvestades, et ÜRO humanitaarabi koordineerimise büroo (OCHA) on teatanud, et riigis tervikuna vajab peavarju kuni miljon inimest, eriti enne peatselt saabuvat vihmaperioodi, ning et kuni 500 000 inimest on riigi sees ümberasustatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO humanitaarabi koordineerimise büroo (OCHA) on teatanud, et riigis tervikuna vajab peavarju kuni miljon inimest, eriti enne peatselt saabuvat vihmaperioodi, ning et kuni 500 000 inimest on riigi sees ümberasustatud;

| D. | arvestades, et isegi enne 12. jaanuari 2010. aasta maavärinat laastasid riiki 2008. aasta orkaanid ja troopilised tormid, mille põhjustatud kahjud moodustasid riigi SKPst hinnanguliselt 15 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et isegi enne 12. jaanuari 2010. aasta maavärinat laastasid riiki 2008. aasta orkaanid ja troopilised tormid, mille põhjustatud kahjud moodustasid riigi SKPst hinnanguliselt 15 %;

| E. | arvestades, et riigis, kus peaaegu 60 % elanikkonnast elab maapiirkondades ja 70 % (12 miljoni inimest) peab hakkama saama vähem kui 2 USA dollariga päevas, ei olnud ligi 1,8 miljonit inimest maavärina eel toiduga kindlustatud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et riigis, kus peaaegu 60 % elanikkonnast elab maapiirkondades ja 70 % (12 miljoni inimest) peab hakkama saama vähem kui 2 USA dollariga päevas, ei olnud ligi 1,8 miljonit inimest maavärina eel toiduga kindlustatud;

| F. | arvestades, et maavärina hävitava mõju tõttu on suurenenud äärmine vaesus ning see on tõuganud Haiti ühte kõige rängema mõjuga humanitaarkriisi, mida see riik on iial kogenud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et maavärina hävitava mõju tõttu on suurenenud äärmine vaesus ning see on tõuganud Haiti ühte kõige rängema mõjuga humanitaarkriisi, mida see riik on iial kogenud;

| G. | arvestades, et komisjon on lubanud 137 miljonit eurot lühiajaliste vajaduste jaoks ja vähemalt 200 miljonit eurot keskmises ja pikemas perspektiivis, lisaks lubavad liikmesriigid toetada veel 92 miljoni euroga; arvestades, et Ameerika Arengupanga hinnangul kulub Haiti ülesehitamiseks 10,5 miljardit eurot, kulutades 2 miljardit eurot aastas; võttes teadmiseks Lõuna-Ameerika Riikide Liidu otsuse luua 217 miljoni euro suurune abifond Haiti toetamiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon on lubanud 137 miljonit eurot lühiajaliste vajaduste jaoks ja vähemalt 200 miljonit eurot keskmises ja pikemas perspektiivis, lisaks lubavad liikmesriigid toetada veel 92 miljoni euroga; arvestades, et Ameerika Arengupanga hinnangul kulub Haiti ülesehitamiseks 10,5 miljardit eurot, kulutades 2 miljardit eurot aastas; võttes teadmiseks Lõuna-Ameerika Riikide Liidu otsuse luua 217 miljoni euro suurune abifond Haiti toetamiseks;

| H. | arvestades, et Haiti on laostunud välisvõla tõttu, mille suurus on hinnanguliselt 1 miljard USA dollarit, mis takistas riigi arengut juba enne maavärinat ning võib raskendada riigi taastamisega seotud püüdlusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Haiti on laostunud välisvõla tõttu, mille suurus on hinnanguliselt 1 miljard USA dollarit, mis takistas riigi arengut juba enne maavärinat ning võib raskendada riigi taastamisega seotud püüdlusi;

| I. | arvestades G7 ministrite otsust tühistada Haiti võlg, kuid samuti asjaolu, et Haiti võlg G7 riikidele moodustas vaid 214 miljonit USA dollarit kogusummast, mis oli 890 miljonit USA dollarit; |
| --- | --- |

I.

arvestades G7 ministrite otsust tühistada Haiti võlg, kuid samuti asjaolu, et Haiti võlg G7 riikidele moodustas vaid 214 miljonit USA dollarit kogusummast, mis oli 890 miljonit USA dollarit;

| J. | arvestades, et kohese abistamistegevuse kõrval nõuavad keskmises ja pikas perspektiivis taastamisega seotud püüdlused inimeste elatise, hävitatud infrastruktuuri, riigiasutuste ja majandustegevuse uuesti ülesehitamiseks pikaajalist rahvusvahelist pühendumust, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohese abistamistegevuse kõrval nõuavad keskmises ja pikas perspektiivis taastamisega seotud püüdlused inimeste elatise, hävitatud infrastruktuuri, riigiasutuste ja majandustegevuse uuesti ülesehitamiseks pikaajalist rahvusvahelist pühendumust,

| 1. | avaldab siirast kaastunnet ja solidaarsust Haiti elanikele ja teistele kahju kannatanud rahvastele ning rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas ÜRO ja Euroopa Komisjoni töötajatele erakordselt tugeva maavärina põhjustatud paljude inimohvrite ja ulatusliku kahju puhul; tunneb lugupidamist nende Haiti elanike vastu, kes kohe pärast katastroofi ja enne selle meediasse jõudmist näitasid üles erakordset julgust ja solidaarsust – olles ise äärmises puuduses – ning päästsid tuhandeid inimelusid ja andsid abi tuhandetele haavatutele ja orbudele; |
| --- | --- |

1.

avaldab siirast kaastunnet ja solidaarsust Haiti elanikele ja teistele kahju kannatanud rahvastele ning rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas ÜRO ja Euroopa Komisjoni töötajatele erakordselt tugeva maavärina põhjustatud paljude inimohvrite ja ulatusliku kahju puhul; tunneb lugupidamist nende Haiti elanike vastu, kes kohe pärast katastroofi ja enne selle meediasse jõudmist näitasid üles erakordset julgust ja solidaarsust – olles ise äärmises puuduses – ning päästsid tuhandeid inimelusid ja andsid abi tuhandetele haavatutele ja orbudele;

| 2. | väljendab heameelt Haiti ametiasutuste ja kodanikuühiskonna ning ÜRO, valitsusväliste organisatsioonide ja muude kahepoolsete rahastajate jõupingutuste üle Haiti elanikele abi andmisel ning avaldab lugupidamist kogu Euroopa Liidust, AKV riikidest ja kogu maailmast pärit abiorganisatsioonide ja üksikisikute tööle; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt Haiti ametiasutuste ja kodanikuühiskonna ning ÜRO, valitsusväliste organisatsioonide ja muude kahepoolsete rahastajate jõupingutuste üle Haiti elanikele abi andmisel ning avaldab lugupidamist kogu Euroopa Liidust, AKV riikidest ja kogu maailmast pärit abiorganisatsioonide ja üksikisikute tööle;

| 3. | väljendab selgesõnaliselt rahulolu 31. märtsil 2010. aastal New Yorgis toimunud rahvusvahelisele doonorriikide konverentsile „Haiti uue tuleviku suunas” kogunenud ÜRO liikmesriikide ja rahvusvaheliste partnerite solidaarsusega, mille tulemusel võeti kohustusi eraldada rahalisi vahendeid kogusummas 9,9 miljardit USA dollarit järgmise kolme aasta jooksul ja hiljem, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus täidaks endale võetud ajaloolisi kohustusi; |
| --- | --- |

3.

väljendab selgesõnaliselt rahulolu 31. märtsil 2010. aastal New Yorgis toimunud rahvusvahelisele doonorriikide konverentsile „Haiti uue tuleviku suunas” kogunenud ÜRO liikmesriikide ja rahvusvaheliste partnerite solidaarsusega, mille tulemusel võeti kohustusi eraldada rahalisi vahendeid kogusummas 9,9 miljardit USA dollarit järgmise kolme aasta jooksul ja hiljem, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus täidaks endale võetud ajaloolisi kohustusi;

| 4. | toetab asjaolu, et rahvusvahelised rahastajad viisid oma abi osakaalu vastavusse Haiti presidendi René Prévali esitatud Haiti riikliku taastamis- ja arengualase tegevuskavaga, mis on kindel märk sellest, et Haiti ametiasutused võtavad endale pikaajalises perspektiivis juhtiva rolli taastamisega seotud jõupingutustes; |
| --- | --- |

4.

toetab asjaolu, et rahvusvahelised rahastajad viisid oma abi osakaalu vastavusse Haiti presidendi René Prévali esitatud Haiti riikliku taastamis- ja arengualase tegevuskavaga, mis on kindel märk sellest, et Haiti ametiasutused võtavad endale pikaajalises perspektiivis juhtiva rolli taastamisega seotud jõupingutustes;

| 5. | rõhutab, et ÜRO jaoks on Haiti valitsuse egiidi all tegutsedes esmatähtis olla ja jääda vastutavaks kõikide tsiviil- ja militaarmeetmete kooskõlastamise eest seoses julgeoleku taastamise, humanitaarabi ning ka ülesehitamise ja arenguga; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ÜRO jaoks on Haiti valitsuse egiidi all tegutsedes esmatähtis olla ja jääda vastutavaks kõikide tsiviil- ja militaarmeetmete kooskõlastamise eest seoses julgeoleku taastamise, humanitaarabi ning ka ülesehitamise ja arenguga;

| 6. | kutsub ÜROd üles läbi vaatama stabiliseerimismissiooni MINUSTAH mandaati koostöös Haiti ametiasutustega, et täita riigi katastroofijärgseid vajadusi, keskendudes eelkõige julgeoleku küsimustele; |
| --- | --- |

6.

kutsub ÜROd üles läbi vaatama stabiliseerimismissiooni MINUSTAH mandaati koostöös Haiti ametiasutustega, et täita riigi katastroofijärgseid vajadusi, keskendudes eelkõige julgeoleku küsimustele;

| 7. | nõuab põhjalikku hindamist, et teha kindlaks elanikkonna lühi- ja pikaajalised vajadused ja kaasata rahvusvaheline üldsus ülesehitusprotsessi, kattes erakorralise abi kolm etappi, taastamise ja ülesehituse; |
| --- | --- |

7.

nõuab põhjalikku hindamist, et teha kindlaks elanikkonna lühi- ja pikaajalised vajadused ja kaasata rahvusvaheline üldsus ülesehitusprotsessi, kattes erakorralise abi kolm etappi, taastamise ja ülesehituse;

| 8. | väljendab sügavat muret kõige haavatavamate, eelkõige naiste, laste ja eakate heaolu pärast; kutsub komisjoni ja ÜROd üles pöörama erilist tähelepanu naiste osalemisele ülesehitusega seotud jõupingutustes ja seda toetama, kaasates neid aktiivselt kõigi abi- ja ülesehituskavade taastamise, ülesehitamise ja hindamise etappidesse; |
| --- | --- |

8.

väljendab sügavat muret kõige haavatavamate, eelkõige naiste, laste ja eakate heaolu pärast; kutsub komisjoni ja ÜROd üles pöörama erilist tähelepanu naiste osalemisele ülesehitusega seotud jõupingutustes ja seda toetama, kaasates neid aktiivselt kõigi abi- ja ülesehituskavade taastamise, ülesehitamise ja hindamise etappidesse;

| 9. | rõhutab, et saatjateta lastele ja oma perekonnast eraldatud lastele peaks võimaldama teenuseid, mille eesmärk on nende taasühendamine oma vanemate või tavapäraste hooldajatega nii kiiresti kui võimalik; kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles kiiresti hindama vajadust kooskõlastatud tegevuskava järele, et tegeleda tuhandete maavärina tõttu orvuks jäänud lastega; tõstab esile ebaseadusliku adopteerimise ja lastega kaubitsemise suurt ohtu; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et saatjateta lastele ja oma perekonnast eraldatud lastele peaks võimaldama teenuseid, mille eesmärk on nende taasühendamine oma vanemate või tavapäraste hooldajatega nii kiiresti kui võimalik; kutsub ELi ja rahvusvahelist üldsust üles kiiresti hindama vajadust kooskõlastatud tegevuskava järele, et tegeleda tuhandete maavärina tõttu orvuks jäänud lastega; tõstab esile ebaseadusliku adopteerimise ja lastega kaubitsemise suurt ohtu;

| 10. | nõuab tungivalt, et EL toetaks ajutist moratooriumit Haitist pärit laste uute adopteerimiste kohta kuni kahe aasta jooksul pärast tuvastamisega seotud jõupingutustega alustamist; nõuab ELilt jõupingutusi, et tagada võimalikult kiiresti lastele nende põhivajadused, asutada ajutisi koole ja pakkuda lastele nõustamist; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et EL toetaks ajutist moratooriumit Haitist pärit laste uute adopteerimiste kohta kuni kahe aasta jooksul pärast tuvastamisega seotud jõupingutustega alustamist; nõuab ELilt jõupingutusi, et tagada võimalikult kiiresti lastele nende põhivajadused, asutada ajutisi koole ja pakkuda lastele nõustamist;

| 11. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja rahvusvaheline üldsus teostaksid järelevalvet Haiti elanikkonna, eelkõige naiste ja laste tervisliku seisundi üle; |
| --- | --- |

11.

nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja rahvusvaheline üldsus teostaksid järelevalvet Haiti elanikkonna, eelkõige naiste ja laste tervisliku seisundi üle;

| 12. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles viivitamata kustutama Haiti Vabariigi välisvõla ja tänab kõiki neid, kes on võtnud või esitanud sellega kaasnevaid meetmeid; rõhutab, et igasugust hädaabi maavärina korral tuleb anda toetusena, mitte võlgu tekitava laenuna; |
| --- | --- |

12.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles viivitamata kustutama Haiti Vabariigi välisvõla ja tänab kõiki neid, kes on võtnud või esitanud sellega kaasnevaid meetmeid; rõhutab, et igasugust hädaabi maavärina korral tuleb anda toetusena, mitte võlgu tekitava laenuna;

| 13. | toetab ELi ja teiste rahastajate jõupingutusi suurendada toiduainete kohalikku tootmist, taastades kahjustatud infrastruktuuri ja tehes vajalikud töövahendid (seemned, väetised ja tööriistad) kättesaadavaks põllumajanduslikele väiketootjatele – eriti märtsis algavaks kevadiseks külviperioodiks, mille arvele läheb 60 % riiklikust toiduainete tootmisest; kutsub ELi ja teisi rahvusvahelisi rahastajaid üles igal võimalikul juhul ostma abi andmiseks kohapeal toodetud toiduaineid, aidates sellega olulisel määral kaasa maapiirkondade majandusele ja kohalike tootjate kaitsmisele; |
| --- | --- |

13.

toetab ELi ja teiste rahastajate jõupingutusi suurendada toiduainete kohalikku tootmist, taastades kahjustatud infrastruktuuri ja tehes vajalikud töövahendid (seemned, väetised ja tööriistad) kättesaadavaks põllumajanduslikele väiketootjatele – eriti märtsis algavaks kevadiseks külviperioodiks, mille arvele läheb 60 % riiklikust toiduainete tootmisest; kutsub ELi ja teisi rahvusvahelisi rahastajaid üles igal võimalikul juhul ostma abi andmiseks kohapeal toodetud toiduaineid, aidates sellega olulisel määral kaasa maapiirkondade majandusele ja kohalike tootjate kaitsmisele;

| 14. | rõhutab vajadust keskenduda pikaajalistele investeeringutele, et ehitada maavärinakindlaid hooneid, mis vastavad asjakohastele tehnilistele standarditele, ning arendada välja põhiinfrastruktuur, näiteks veevarustus, teed, elektrisüsteem ja tehnosiire, mis olid maavärina eel olematud või ei olnud kaugeltki piisavad, teravdades nõnda suuresti loodusõnnetuste võimalikku mõju; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust keskenduda pikaajalistele investeeringutele, et ehitada maavärinakindlaid hooneid, mis vastavad asjakohastele tehnilistele standarditele, ning arendada välja põhiinfrastruktuur, näiteks veevarustus, teed, elektrisüsteem ja tehnosiire, mis olid maavärina eel olematud või ei olnud kaugeltki piisavad, teravdades nõnda suuresti loodusõnnetuste võimalikku mõju;

| 15. | kutsub üles looma ÜRO hallatavat fondi, et rahastada üldsuse teadlikkuse tõstmist ja koolitusstrateegiaid, ennetus- ja varajase hoiatamise süsteeme, vastavate kaitsestruktuuride ehitamist ning meditsiinilise hädaabi komplektide ja sanitaarseadmete ladustamist; |
| --- | --- |

15.

kutsub üles looma ÜRO hallatavat fondi, et rahastada üldsuse teadlikkuse tõstmist ja koolitusstrateegiaid, ennetus- ja varajase hoiatamise süsteeme, vastavate kaitsestruktuuride ehitamist ning meditsiinilise hädaabi komplektide ja sanitaarseadmete ladustamist;

| 16. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles tagama, et Haiti elanikud ja nende parlamendi demokraatliku kontrolli all olev valitsus oleksid peamised osalejad ülesehitusprotsessis, et võimaldada neil võtta vastutus nende ühise tuleviku eest; palub Euroopa Komisjonil ja ELi liikmesriikidel anda nende käsutusse ELi oskusteave ning tugevdada seega riiklikku ja kohalikku, piirkondlikku ja allpiirkondlikku suutlikkust; |
| --- | --- |

16.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles tagama, et Haiti elanikud ja nende parlamendi demokraatliku kontrolli all olev valitsus oleksid peamised osalejad ülesehitusprotsessis, et võimaldada neil võtta vastutus nende ühise tuleviku eest; palub Euroopa Komisjonil ja ELi liikmesriikidel anda nende käsutusse ELi oskusteave ning tugevdada seega riiklikku ja kohalikku, piirkondlikku ja allpiirkondlikku suutlikkust;

| 17. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus tagaks, et vaesuse leevendamise küsimus Haitil oleks jätkuvalt päevakorras, isegi kui meedia tähelepanu sellele on vaibunud, et aidata Haitil sellest katastroofist välja tulla täielikult toimiva demokraatliku riigina koos majandusega, mis varustab Haiti elanikke säästval viisil; |
| --- | --- |

17.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus tagaks, et vaesuse leevendamise küsimus Haitil oleks jätkuvalt päevakorras, isegi kui meedia tähelepanu sellele on vaibunud, et aidata Haitil sellest katastroofist välja tulla täielikult toimiva demokraatliku riigina koos majandusega, mis varustab Haiti elanikke säästval viisil;

| 18. | nõuab tungivalt, et EL töötaks koos Haiti ametiasutustega välja katastroofide ennetamise ja leevendamise mehhanismi ning suutlikkuse haldamise pikemas perspektiivis, rõhutades, et ülesehitusega seotud püüdlused peavad põhinema riiklikel prioriteetidel, austades samal ajal abi tulemuslikkuse põhimõtteid ja toetades Haiti institutsioone võimaldamaks neil tõhusalt valitseda; toetab president Prévali ettepanekut luua ÜRO juurde alaline üksus, mis on võimeline esimesest päevast alates ohjama loodusõnnetuste põhjustatud kriise; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et EL töötaks koos Haiti ametiasutustega välja katastroofide ennetamise ja leevendamise mehhanismi ning suutlikkuse haldamise pikemas perspektiivis, rõhutades, et ülesehitusega seotud püüdlused peavad põhinema riiklikel prioriteetidel, austades samal ajal abi tulemuslikkuse põhimõtteid ja toetades Haiti institutsioone võimaldamaks neil tõhusalt valitseda; toetab president Prévali ettepanekut luua ÜRO juurde alaline üksus, mis on võimeline esimesest päevast alates ohjama loodusõnnetuste põhjustatud kriise;

| 19. | peab ülimalt oluliseks võtta Haitis ette ulatuslik metsa uuendamine, arvestades, et praeguses olukorras on riik erakordselt haavatav igasuguste loodusõnnetuse suhtes, ning leida majanduslikke ja säästlikke alternatiive metsade hävitamisele toiduvalmistamise eesmärgil; |
| --- | --- |

19.

peab ülimalt oluliseks võtta Haitis ette ulatuslik metsa uuendamine, arvestades, et praeguses olukorras on riik erakordselt haavatav igasuguste loodusõnnetuse suhtes, ning leida majanduslikke ja säästlikke alternatiive metsade hävitamisele toiduvalmistamise eesmärgil;

| 20. | kutsub Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise volinikku üles võtma juhtiva rolli ELi kriisiohjamise kooskõlastamises koostöös ÜROga, kasutades selleks Lissaboni lepingu alusel loodud kohustusi, et tõhusamalt kooskõlastada tulevaste kriiside ELi-poolset ohjamist, samal ajal jätkates juba saavutatu tugevdamist; |
| --- | --- |

20.

kutsub Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise volinikku üles võtma juhtiva rolli ELi kriisiohjamise kooskõlastamises koostöös ÜROga, kasutades selleks Lissaboni lepingu alusel loodud kohustusi, et tõhusamalt kooskõlastada tulevaste kriiside ELi-poolset ohjamist, samal ajal jätkates juba saavutatu tugevdamist;

| 21. | ergutab tugevalt toimiva kodanikukaitse mehhanismi loomist rahvusvahelisel tasandil, mida saab kasutada Haitiga võrreldavates olukordades hädaabivahendite eelneva kohaletoimetamise alusel piirkonda või sõltuvalt katastroofide sagedusest ja prognoositavusest; |
| --- | --- |

21.

ergutab tugevalt toimiva kodanikukaitse mehhanismi loomist rahvusvahelisel tasandil, mida saab kasutada Haitiga võrreldavates olukordades hädaabivahendite eelneva kohaletoimetamise alusel piirkonda või sõltuvalt katastroofide sagedusest ja prognoositavusest;

| 22. | kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanekud, et luua ELi kodanikukaitse mehhanismi alusel ELi kodanikukaitse üksus ning võimaldada ELil koguda vahendeid, mis on vajalikud esialgse humanitaarhädaabi andmiseks 24 tunni jooksul pärast katastroofi toimumist; |
| --- | --- |

22.

kutsub Euroopa Komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanekud, et luua ELi kodanikukaitse mehhanismi alusel ELi kodanikukaitse üksus ning võimaldada ELil koguda vahendeid, mis on vajalikud esialgse humanitaarhädaabi andmiseks 24 tunni jooksul pärast katastroofi toimumist;

| 23. | kutsub Euroopa Liitu üles, pidades silmas piirkondliku integratsiooni ja koostöö tähtsust Kariibi mere piirkonnas, eraldama erivahendeid Prantsuse äärepoolseimate piirkondade jaoks Kariibi meres (Guadeloupe, Martinique, Guyana), et nad saaksid jätkata ja suurendada oma abi Haiti elanikele; |
| --- | --- |

23.

kutsub Euroopa Liitu üles, pidades silmas piirkondliku integratsiooni ja koostöö tähtsust Kariibi mere piirkonnas, eraldama erivahendeid Prantsuse äärepoolseimate piirkondade jaoks Kariibi meres (Guadeloupe, Martinique, Guyana), et nad saaksid jätkata ja suurendada oma abi Haiti elanikele;

| 24. | kutsub Haiti taasmoodustatud valitsust tungivalt üles tegema kõik võimaliku, et luua ja süvendada demokraatiat Haitis; |
| --- | --- |

24.

kutsub Haiti taasmoodustatud valitsust tungivalt üles tegema kõik võimaliku, et luua ja süvendada demokraatiat Haitis;

| 25. | väljendab rahulolu Aafrika Liidu positiivse vastusega Senegali presidendi Abdoulaye Wade’i ettepanekule Haiti elanike õiguse kohta tagasi pöörduda, mida toetati Senegali parlamendi resolutsiooniga, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus arendaks seda ettepanekut edasi, võttes vastu ÜRO resolutsiooni; |
| --- | --- |

25.

väljendab rahulolu Aafrika Liidu positiivse vastusega Senegali presidendi Abdoulaye Wade’i ettepanekule Haiti elanike õiguse kohta tagasi pöörduda, mida toetati Senegali parlamendi resolutsiooniga, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus arendaks seda ettepanekut edasi, võttes vastu ÜRO resolutsiooni;

| 26. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Komisjoni presidendile, Haiti valitsusele ja presidendile, AKV nõukogule, Caricomi liikmesriikidele, Aafrika Liidu Komisjonile, ÜRO peasekretäri asetäitjale humanitaar- ja erakorralise abi küsimustes, Maailmapangale, Rahvusvahelisele Valuutafondile ja Euroopa Liidu liikmesriikide valitsustele. |
| --- | --- |

26.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa Komisjoni presidendile, Haiti valitsusele ja presidendile, AKV nõukogule, Caricomi liikmesriikidele, Aafrika Liidu Komisjonile, ÜRO peasekretäri asetäitjale humanitaar- ja erakorralise abi küsimustes, Maailmapangale, Rahvusvahelisele Valuutafondile ja Euroopa Liidu liikmesriikide valitsustele.

RESOLUTSIOON (10)

rahu kindlustamise toetamise kohta Lõuna-Sudaanis

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee,

kohtudes Tenerifel (Hispaania) 29. märtsist1. aprillini 2010;

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2;

võttes arvesse 2005. aasta jaanuaris Sudaani valitsuse ja Sudaani Rahvavabastusliikumise/-armee vahel allkirjastatud üldist rahukokkulepet;

võttes arvesse 2005. aastal vastu võetud Sudaani ajutist põhiseadust;

võttes arvesse Sudaani poolt ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni Sudaani kohta;

võttes arvesse Aafrika Liidu Sudaani konfliktijärgse ülesehitamise ja arengu ministrite komisjoni tööd ning teisi Aafrika Liidu algatusi;

võttes arvesse Aafrika Liidu Komisjoni presidendi koostatud aruannet üldise rahukokkuleppe rakendamise protsessi kohta;

võttes arvesse 26. augustil 2009. aastal Addis Abebas toimunud Aafrika Liidu Rahu- ja Julgeolekunõukogu 201. kohtumise kommünikeed;

võttes arvesse ELi väike- ja kergrelvade kaubanduse tegevusjuhendit ning ÜRO konventsiooni tavarelvastuse kohta;

võttes arvesse oma eelmisi resolutsioone Sudaani kohta ning Euroopa Parlamendi ja üleaafrikalise parlamendi resolutsioone Sudaani kohta;

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu järeldusi Sudaani kohta;

võttes arvesse rahvusvahelise kriisirühma 17. detsembri 2009. aasta infotundi „Sudaan: kokkuvarisemise ennetamine”;

võttes arvesse valitsusväliste organisatsioonide 2010. aasta jaanuari ühist aruannet „Rahu päästmine Lõuna-Sudaanis”,

| A. | arvestades, et üldine rahukokkulepe lõpetas kohutava ja laastava kodusõja, mis läks Sudaanile maksma üle kahe miljoni inimelu ning peaaegu neli miljonit põgenikku ja ümberasustatud inimest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et üldine rahukokkulepe lõpetas kohutava ja laastava kodusõja, mis läks Sudaanile maksma üle kahe miljoni inimelu ning peaaegu neli miljonit põgenikku ja ümberasustatud inimest;

| B. | olles teadlik asjaolust, et kodusõda, nagu ka vägivalla suurenemine on tingitud järgmisest:






  — | vaidlustest loodusvarade ja võimu jagamise üle; |
| --- | --- | --- |

B.

olles teadlik asjaolust, et kodusõda, nagu ka vägivalla suurenemine on tingitud järgmisest:

—

vaidlustest loodusvarade ja võimu jagamise üle;

| — | väike- ja kergrelvade laialdasest kättesaadavusest; |
| --- | --- |

—

väike- ja kergrelvade laialdasest kättesaadavusest;

| — | Issanda Vastupanuarmee (LRA) – Uganda mässumeelne rühmitus, mis tegutseb väljaspool Ugandat – jätkuvatest sagedastest, julmadest ja veristest sissetungidest; |
| --- | --- |

—

Issanda Vastupanuarmee (LRA) – Uganda mässumeelne rühmitus, mis tegutseb väljaspool Ugandat – jätkuvatest sagedastest, julmadest ja veristest sissetungidest;

| C. | arvestades lisaks, et üldise rahukokkuleppega määrati kuueaastane vaheperiood (2005–2011), esitades „rahu dividendide” nime all saavutatavad eesmärgid ja teatavad olulised tähtajad, näiteks riiklikud valimised kavandati esialgselt 2009. aastasse ja Lõuna-Sudaani elanike enesemääramise referendum kavandati 2011. aasta jaanuari; |
| --- | --- |

C.

arvestades lisaks, et üldise rahukokkuleppega määrati kuueaastane vaheperiood (2005–2011), esitades „rahu dividendide” nime all saavutatavad eesmärgid ja teatavad olulised tähtajad, näiteks riiklikud valimised kavandati esialgselt 2009. aastasse ja Lõuna-Sudaani elanike enesemääramise referendum kavandati 2011. aasta jaanuari;

| D. | arvestades, et eelseisvad riiklikud valimised on esimesed, mida peetakse pärast üldise rahukokkuleppe järeldusi ja et need on esmatähtsad rahuprotsessi jaoks, enne kui minnakse edasi Lõuna-Sudaani elanike enesemääramise referendumi ja Abyei piirkonna referendumi juurde; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et eelseisvad riiklikud valimised on esimesed, mida peetakse pärast üldise rahukokkuleppe järeldusi ja et need on esmatähtsad rahuprotsessi jaoks, enne kui minnakse edasi Lõuna-Sudaani elanike enesemääramise referendumi ja Abyei piirkonna referendumi juurde;

| E. | arvestades vajadust lahenduste järele kodakondsuse, riigi põhja ja lõuna piiri järelejäänud osa piiristamise, piirialade demilitariseerimise ja loodusvarade, sealhulgas nafta küsimuses enne Lõuna-Sudaani enesemääramise referendumit; |
| --- | --- |

E.

arvestades vajadust lahenduste järele kodakondsuse, riigi põhja ja lõuna piiri järelejäänud osa piiristamise, piirialade demilitariseerimise ja loodusvarade, sealhulgas nafta küsimuses enne Lõuna-Sudaani enesemääramise referendumit;

| F. | arvestades, et rahvaloenduse vaidlusest mindi mööda kokkuleppega kahe poole vahel, mille tulemusel eraldati Rahvuskogus Sudaani Rahvavabastusliikumisele/-armeele 40 lisakohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvaloenduse vaidlusest mindi mööda kokkuleppega kahe poole vahel, mille tulemusel eraldati Rahvuskogus Sudaani Rahvavabastusliikumisele/-armeele 40 lisakohta;

| G. | arvestades, et Sudaani rahvavabastusliikumine on vaidlustanud 2008. aasta mai eluruumide ja rahvaloenduse lõplike andmete õigsuse; arvestades, et riigi lõunaosas registreeriti 108 % hinnangulisest hääleõiguslike isikute õigustatud arvust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Sudaani rahvavabastusliikumine on vaidlustanud 2008. aasta mai eluruumide ja rahvaloenduse lõplike andmete õigsuse; arvestades, et riigi lõunaosas registreeriti 108 % hinnangulisest hääleõiguslike isikute õigustatud arvust;

| H. | arvestades Rahvuskongressi Partei ja Sudaani Rahvavabastusliikumise vaheliste läbirääkimiste hiljutist edu Lõuna-Sudaani referendumi seaduse, Abyei piirkonna referendumi ja rahvaga arutelu osas Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse osariigis, mida võib pidada positiivseteks sammudeks; |
| --- | --- |

H.

arvestades Rahvuskongressi Partei ja Sudaani Rahvavabastusliikumise vaheliste läbirääkimiste hiljutist edu Lõuna-Sudaani referendumi seaduse, Abyei piirkonna referendumi ja rahvaga arutelu osas Lõuna-Kordofanis ja Sinise Niiluse osariigis, mida võib pidada positiivseteks sammudeks;

| I. | arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon selgitas, et ÜRO töötab selle nimel, et toetada osapooli nende jõupingutustes muuta ühtsus atraktiivseks ja et Lõuna-Sudaani elanikud saaksid kasutada oma õigust enesemääramisele referendumi kaudu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO peasekretär Ban Ki-moon selgitas, et ÜRO töötab selle nimel, et toetada osapooli nende jõupingutustes muuta ühtsus atraktiivseks ja et Lõuna-Sudaani elanikud saaksid kasutada oma õigust enesemääramisele referendumi kaudu;

| J. | arvestades, et ÜRO rahukaitsemissioon (UNMIS) loodi 2005. aastal peamise eesmärgiga toetada üldise rahukokkuleppe elluviimist ja selle käsutuses on rohkem kui 9 000 sõjaväelast ning üle 3 000 kohaliku tsiviil- ja rahvusvahelise töötaja; arvestades, et UNMIS on keskendunud üldise rahukokkuleppe ja selle kodanikukaitsega seotud mandaadile tekitatava kahju järelevalvele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO rahukaitsemissioon (UNMIS) loodi 2005. aastal peamise eesmärgiga toetada üldise rahukokkuleppe elluviimist ja selle käsutuses on rohkem kui 9 000 sõjaväelast ning üle 3 000 kohaliku tsiviil- ja rahvusvahelise töötaja; arvestades, et UNMIS on keskendunud üldise rahukokkuleppe ja selle kodanikukaitsega seotud mandaadile tekitatava kahju järelevalvele;

| K. | arvestades, et oma 2010. aasta jaanuari kohtumisel rõhutas Aafrika Liidu Sudaani konfliktijärgse ülesehitamise ja arengu ministrite komisjon, et Sudaani erakonnad ei tohiks loobuda ühestki jõupingutusest ületada üldise rahukokkuleppe elluviimisel tekkivad väljakutsed, sealhulgas valimiste edukas läbiviimine ja riigi demokraatlik ümberkujundamine, piirilepingud, alalise vahekohtu otsusel põhinev Abyei küsimuse lahendus ning Lõuna-Sudaanis julgeoleku puudumise probleemiga tegelemine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et oma 2010. aasta jaanuari kohtumisel rõhutas Aafrika Liidu Sudaani konfliktijärgse ülesehitamise ja arengu ministrite komisjon, et Sudaani erakonnad ei tohiks loobuda ühestki jõupingutusest ületada üldise rahukokkuleppe elluviimisel tekkivad väljakutsed, sealhulgas valimiste edukas läbiviimine ja riigi demokraatlik ümberkujundamine, piirilepingud, alalise vahekohtu otsusel põhinev Abyei küsimuse lahendus ning Lõuna-Sudaanis julgeoleku puudumise probleemiga tegelemine;

| L. | arvestades, et suguharude vaheliste võitluste rohkuse tõttu on alates 2009. aasta algusest Lõuna-Sudaani kaugetes maapiirkondades hukkunud tuhandeid inimesi, kusjuures enamik ohvritest olid naised ja lapsed; arvestades, et alates 2010. aasta algusest on sajad inimesed hukkunud vägivalla tagajärjel Wārābi provintsis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et suguharude vaheliste võitluste rohkuse tõttu on alates 2009. aasta algusest Lõuna-Sudaani kaugetes maapiirkondades hukkunud tuhandeid inimesi, kusjuures enamik ohvritest olid naised ja lapsed; arvestades, et alates 2010. aasta algusest on sajad inimesed hukkunud vägivalla tagajärjel Wārābi provintsis;

| M. | arvestades, et Lõuna-Sudaan on üks vähim arenenud piirkondi maailmas; arvestades, et ÜRO rahvastikufondi hinnangul on Lõuna-Sudaanis kirjaoskajaid 24 %; arvestades, et 90 % naistest ei oska lugeda ega kirjutada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Lõuna-Sudaan on üks vähim arenenud piirkondi maailmas; arvestades, et ÜRO rahvastikufondi hinnangul on Lõuna-Sudaanis kirjaoskajaid 24 %; arvestades, et 90 % naistest ei oska lugeda ega kirjutada;

| N. | arvestades, et Wārābi toiduabiprogrammi andmetel on vägivald 2009. aastal sundinud 350 000 inimest põgenema oma kodudest, mistõttu nad sõltuvad toiduabist; arvestades, et viimase aasta kehvade hooajaliste vihmade tõttu on ka saak hävinenud; arvestades, et kokku vajab toiduabi 4,3 miljonit inimest, mis on ligikaudu miljon inimest rohkem kui möödunud aastal; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Wārābi toiduabiprogrammi andmetel on vägivald 2009. aastal sundinud 350 000 inimest põgenema oma kodudest, mistõttu nad sõltuvad toiduabist; arvestades, et viimase aasta kehvade hooajaliste vihmade tõttu on ka saak hävinenud; arvestades, et kokku vajab toiduabi 4,3 miljonit inimest, mis on ligikaudu miljon inimest rohkem kui möödunud aastal;

| O. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on Lõuna-Sudaanis suur puudus arstidest – 0,22 arsti iga tuhande inimese kohta – ja valitsuse sõnul pääseb vaid 25 % elanikkonnast juurde tervishoiuteenusele; arvestades, et Lõuna-Sudaanis on kõige kõrgem emade suremus maailmas ja et üks igast seitsmest lapsest sureb enne viie aastaseks saamist; arvestades, et Lõuna-Sudaani AIDSi komisjoni andmetel on HIV teadlikkus alla 10 %; arvestades, et Lõuna-Sudaani valitsus jätkab tervishoiusüsteemi ülesehitamise kavaga; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel on Lõuna-Sudaanis suur puudus arstidest – 0,22 arsti iga tuhande inimese kohta – ja valitsuse sõnul pääseb vaid 25 % elanikkonnast juurde tervishoiuteenusele; arvestades, et Lõuna-Sudaanis on kõige kõrgem emade suremus maailmas ja et üks igast seitsmest lapsest sureb enne viie aastaseks saamist; arvestades, et Lõuna-Sudaani AIDSi komisjoni andmetel on HIV teadlikkus alla 10 %; arvestades, et Lõuna-Sudaani valitsus jätkab tervishoiusüsteemi ülesehitamise kavaga;

| P. | arvestades, et rahastajad ei ole täitnud omale 2005. aastal Oslos (Norra) võetud kohustusi, kuna ainult väike osa 4,8 miljardi USA dollari suurusest eraldatud abist on tegelikult jõudnud Lõuna-Sudaani; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et rahastajad ei ole täitnud omale 2005. aastal Oslos (Norra) võetud kohustusi, kuna ainult väike osa 4,8 miljardi USA dollari suurusest eraldatud abist on tegelikult jõudnud Lõuna-Sudaani;

| Q. | arvestades, et pärast üldise rahukokkuleppe allkirjastamist alustas Euroopa Komisjon uuesti koostööd Sudaaniga ning on võtnud endale kohustuse eraldada rohkem kui 500 miljonit eurot peamiselt konfliktijärgse taastamise, rehabilitatsiooni ja arengutegevuse rahastamiseks; arvestades, et kuna Sudaan on otsustanud mitte ratifitseerida Cotonou lepingu esimest muutmist, siis ei ole Sudaan enam abikõlblik Euroopa Arengufondist abi saamiseks, ning arvestades, et Euroopa Komisjon üritab leida sellele olukorrale lahendust, |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et pärast üldise rahukokkuleppe allkirjastamist alustas Euroopa Komisjon uuesti koostööd Sudaaniga ning on võtnud endale kohustuse eraldada rohkem kui 500 miljonit eurot peamiselt konfliktijärgse taastamise, rehabilitatsiooni ja arengutegevuse rahastamiseks; arvestades, et kuna Sudaan on otsustanud mitte ratifitseerida Cotonou lepingu esimest muutmist, siis ei ole Sudaan enam abikõlblik Euroopa Arengufondist abi saamiseks, ning arvestades, et Euroopa Komisjon üritab leida sellele olukorrale lahendust,

| 1. | kinnitab veel kord kindlalt, et kiidab üldise rahulepingu täielikult heaks ning nõuab tungivalt, et kõik asjaomased osapooled rakendaksid seda lepingut tõhusalt ja tervikuna, et edendada Sudaanis üldist rahu; kutsub Sudaani valitsust ja Sudaani lõunaosa valitsust üles tihedamale koostööle eesmärgiga eemaldada kõik takistused üldise rahulepingu tegevuskava eduka läbiviimise teelt; |
| --- | --- |

1.

kinnitab veel kord kindlalt, et kiidab üldise rahulepingu täielikult heaks ning nõuab tungivalt, et kõik asjaomased osapooled rakendaksid seda lepingut tõhusalt ja tervikuna, et edendada Sudaanis üldist rahu; kutsub Sudaani valitsust ja Sudaani lõunaosa valitsust üles tihedamale koostööle eesmärgiga eemaldada kõik takistused üldise rahulepingu tegevuskava eduka läbiviimise teelt;

| 2. | kutsub ka Aafrika Liitu, ELi ja rahvusvahelist üldsust üles kiiresti kokku leppima tegevuses ja meetmetes, et toetada Sudaani erakondi üldise rahulepingu rakendamisel ning edendada demokraatlikku juhtimist kogu Sudaanis; |
| --- | --- |

2.

kutsub ka Aafrika Liitu, ELi ja rahvusvahelist üldsust üles kiiresti kokku leppima tegevuses ja meetmetes, et toetada Sudaani erakondi üldise rahulepingu rakendamisel ning edendada demokraatlikku juhtimist kogu Sudaanis;

| 3. | tunnustab üldisele rahulepingule alla kirjutanud kahte partnerit (Rahvuskongressi Partei ja Sudaani Rahvavabastusliikumine) nende senise rolli täitmise eest ning Sudaani elanikke selle eest, et nad austavad oma rahulepingut, ning kutsub neid üles näitama oma lõplikku poliitilist head tahet, et ületada takistused ja täita üldist rahulepingut sõna-sõnalt; |
| --- | --- |

3.

tunnustab üldisele rahulepingule alla kirjutanud kahte partnerit (Rahvuskongressi Partei ja Sudaani Rahvavabastusliikumine) nende senise rolli täitmise eest ning Sudaani elanikke selle eest, et nad austavad oma rahulepingut, ning kutsub neid üles näitama oma lõplikku poliitilist head tahet, et ületada takistused ja täita üldist rahulepingut sõna-sõnalt;

| 4. | kutsub Rahvuskongressi Parteid ja Sudaani Rahvavabastusliikumist üles viima ellu võtmetähtsusega demokraatlikke reforme, mida on vaja selleks, et tagada usaldusväärsete, vabade ja õiglaste riiklike valimiste ja riigi lõunaosa referendumi läbiviimine; |
| --- | --- |

4.

kutsub Rahvuskongressi Parteid ja Sudaani Rahvavabastusliikumist üles viima ellu võtmetähtsusega demokraatlikke reforme, mida on vaja selleks, et tagada usaldusväärsete, vabade ja õiglaste riiklike valimiste ja riigi lõunaosa referendumi läbiviimine;

| 5. | rõhutab, et kõiki ajutise põhiseadusega tagatud põhivabadusi tuleks rakendada praktikas, ning kutsub pädevaid asutusi, eriti valimiskomisjoni üles ületama enne valimisi järelejäänud tehnilised probleemid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et kõiki ajutise põhiseadusega tagatud põhivabadusi tuleks rakendada praktikas, ning kutsub pädevaid asutusi, eriti valimiskomisjoni üles ületama enne valimisi järelejäänud tehnilised probleemid;

| 6. | toetab Sudaani elanikke, kelle aktiivne osavõtt hääleõiguslike üksikisikute registreerimise protsessist näitab nende märkimisväärset huvi lähenevatel valimistel osalemise vastu; |
| --- | --- |

6.

toetab Sudaani elanikke, kelle aktiivne osavõtt hääleõiguslike üksikisikute registreerimise protsessist näitab nende märkimisväärset huvi lähenevatel valimistel osalemise vastu;

| 7. | tervitab asjaolu, et tänu naiste suletud erakonnanimekirjadele (25 %) on Sudaanis peale valimisi naiste parlamentaarne esindatus üks kõrgemaid kogu piirkonnas, kuid tahaks samuti näha, et erakonnad esitavad naiskandidatuure ka väljaspool naiste nimekirju; |
| --- | --- |

7.

tervitab asjaolu, et tänu naiste suletud erakonnanimekirjadele (25 %) on Sudaanis peale valimisi naiste parlamentaarne esindatus üks kõrgemaid kogu piirkonnas, kuid tahaks samuti näha, et erakonnad esitavad naiskandidatuure ka väljaspool naiste nimekirju;

| 8. | kutsub mõlemaid osapooli, Aafrika Liitu ja rahvusvahelist üldsust üles arutama edaspidiseid poliitilisi, majanduslikke ja julgeoleku alaseid suhteid riigi põhja- ja lõunaosa vahel referendumi kaudu eraldumise heakskiitmise korral, sealhulgas eraldumise üleminekumehhanisme; leiab, et vaja on referendumijärgset üleminekuperioodi, et oleks võimalik nõuetekohaselt rakendada ja hallata referendumieelseid kokkuleppeid, milles sätestatakse rahumeelse eraldumise tingimused; |
| --- | --- |

8.

kutsub mõlemaid osapooli, Aafrika Liitu ja rahvusvahelist üldsust üles arutama edaspidiseid poliitilisi, majanduslikke ja julgeoleku alaseid suhteid riigi põhja- ja lõunaosa vahel referendumi kaudu eraldumise heakskiitmise korral, sealhulgas eraldumise üleminekumehhanisme; leiab, et vaja on referendumijärgset üleminekuperioodi, et oleks võimalik nõuetekohaselt rakendada ja hallata referendumieelseid kokkuleppeid, milles sätestatakse rahumeelse eraldumise tingimused;

| 9. | kutsub üldise rahulepingu mõlemat osapoolt üles looma rahumeelse ja stabiilse keskkonna läbipaistva ja usaldusväärse referendumi läbiviimiseks, nagu on sätestatud üldises rahulepingus; |
| --- | --- |

9.

kutsub üldise rahulepingu mõlemat osapoolt üles looma rahumeelse ja stabiilse keskkonna läbipaistva ja usaldusväärse referendumi läbiviimiseks, nagu on sätestatud üldises rahulepingus;

| 10. | kutsub kõiki osapooli üles lõpetama vägivalla; kutsub Sudaani lõunaosa valitsust üles kaasa aitama suguharude vahelisele dialoogile ning looma institutsioonilisi mehhanisme leppimise saavutamiseks ja selle hoidmiseks; |
| --- | --- |

10.

kutsub kõiki osapooli üles lõpetama vägivalla; kutsub Sudaani lõunaosa valitsust üles kaasa aitama suguharude vahelisele dialoogile ning looma institutsioonilisi mehhanisme leppimise saavutamiseks ja selle hoidmiseks;

| 11. | kutsub Sudaani lõunaosa valitsust üles rohkem panustama julgeolekusse kohalikul tasandil, pöörates tähelepanu üksuste rahvuslikule koosseisule, ning seadma prioriteediks politseireformi tuginemise olemasolevatele strateegiadokumentidele ja 2009. aasta politseiseadusele; rõhutab julgeolekusektori reformi olulisust; |
| --- | --- |

11.

kutsub Sudaani lõunaosa valitsust üles rohkem panustama julgeolekusse kohalikul tasandil, pöörates tähelepanu üksuste rahvuslikule koosseisule, ning seadma prioriteediks politseireformi tuginemise olemasolevatele strateegiadokumentidele ja 2009. aasta politseiseadusele; rõhutab julgeolekusektori reformi olulisust;

| 12. | nõuab tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu toimiks järgnevalt:






  — | teeks kõik lubatud vahendid ÜRO rahukaitsemissioonile (UNMIS) kättesaadavaks, et see saaks täita oma missiooni parimates tingimustes; |
| --- | --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et ÜRO Julgeolekunõukogu toimiks järgnevalt:

—

teeks kõik lubatud vahendid ÜRO rahukaitsemissioonile (UNMIS) kättesaadavaks, et see saaks täita oma missiooni parimates tingimustes;

| — | seaks kodanikukaitse UNMISi prioriteediks; |
| --- | --- |

—

seaks kodanikukaitse UNMISi prioriteediks;

| — | annaks UNMISile selgeid juhiseid ja võimaldaks kogu personalile kodanikukaitsest tulenevate kohustuste alast väljaõpet; |
| --- | --- |

—

annaks UNMISile selgeid juhiseid ja võimaldaks kogu personalile kodanikukaitsest tulenevate kohustuste alast väljaõpet;

| — | jätkaks osalemist Issanda Vastupanuarmee probleemi lahendamises ning teeks kõik võimaliku, et leida üldine ja püsiv lahendus; |
| --- | --- |

—

jätkaks osalemist Issanda Vastupanuarmee probleemi lahendamises ning teeks kõik võimaliku, et leida üldine ja püsiv lahendus;

| 13. | kutsub UNMISi üles võtma endale ennetavama kodanikukaitse rolli ning hakkama aktiivseks partneriks kohalikus konfliktiennetuses koostöös hõimkondade ametiasutustega; |
| --- | --- |

13.

kutsub UNMISi üles võtma endale ennetavama kodanikukaitse rolli ning hakkama aktiivseks partneriks kohalikus konfliktiennetuses koostöös hõimkondade ametiasutustega;

| 14. | on arvamusel, et riigi põhja- ja lõunaosa küsimust ei saa käsitleda eraldi ja et leppimine on Sudaani lõunaosas kestva rahu peamine tegur; kutsub seetõttu kõiki osapooli üles austama elanikkonna põhilisi inimõigusi, muutma tsiviilisikute kaitse prioriteetseks valdkonnaks, tegema lõpu karistamatusele ja tooma kuriteos kahtlustatavad isikud kohtu ette, et luua usaldust; |
| --- | --- |

14.

on arvamusel, et riigi põhja- ja lõunaosa küsimust ei saa käsitleda eraldi ja et leppimine on Sudaani lõunaosas kestva rahu peamine tegur; kutsub seetõttu kõiki osapooli üles austama elanikkonna põhilisi inimõigusi, muutma tsiviilisikute kaitse prioriteetseks valdkonnaks, tegema lõpu karistamatusele ja tooma kuriteos kahtlustatavad isikud kohtu ette, et luua usaldust;

| 15. | kutsub ELi ja teisi rahastajaid – eriti neid, kes võtsid endale kohustused 2005. aasta Oslo doonorriikide konverentsil – üles tunnustama märkimisväärse humanitaarabi ja arenguga seotud vajadusi Lõuna-Sudaanis ning kindlustama, et eraldatavad rahalised vahendid lähtuvad neist vajadustest ja neid ka eraldatakse; kutsub neid lisaks üles toetama valitsust, et selgesti väljendada strateegilist nägemust praeguste rahastamismehhanismide rolli jaoks, ning olema leidlik, et toetada kohalikke organisatsioone, tunnistades, et tugev kodanikuühiskond on Lõuna-Sudaani stabiilsuse jaoks olulise tähtsusega; |
| --- | --- |

15.

kutsub ELi ja teisi rahastajaid – eriti neid, kes võtsid endale kohustused 2005. aasta Oslo doonorriikide konverentsil – üles tunnustama märkimisväärse humanitaarabi ja arenguga seotud vajadusi Lõuna-Sudaanis ning kindlustama, et eraldatavad rahalised vahendid lähtuvad neist vajadustest ja neid ka eraldatakse; kutsub neid lisaks üles toetama valitsust, et selgesti väljendada strateegilist nägemust praeguste rahastamismehhanismide rolli jaoks, ning olema leidlik, et toetada kohalikke organisatsioone, tunnistades, et tugev kodanikuühiskond on Lõuna-Sudaani stabiilsuse jaoks olulise tähtsusega;

| 16. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, ÜRO-le ja AKV riikide rühma riiklikele, piirkondlikele ja mandriülestele parlamentidele. |
| --- | --- |

16.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV–ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, Aafrika Liidule, ÜRO-le ja AKV riikide rühma riiklikele, piirkondlikele ja mandriülestele parlamentidele.

DEKLARATSIOON

ELi ja Ladina-Ameerika vahelise banaanikaubanduslepingu ning selle mõju kohta AKV ja ELi banaanitootjatele

Kokkulepe

| A. | 2009. aasta detsembris jõudis Euroopa Liit WTO raames USA ja Ladina-Ameerika tootjatega kokkuleppele, et lõpetada pikaajaline vaidlus banaanide üle. |
| --- | --- |

A.

2009. aasta detsembris jõudis Euroopa Liit WTO raames USA ja Ladina-Ameerika tootjatega kokkuleppele, et lõpetada pikaajaline vaidlus banaanide üle.

| B. | Leping tähendab märkimisväärseid tollitariifi kärpeid (35 % kõige varem ajavahemikul 2010–2017) impordile muudest kui AKV riikidest ning selle tulemusel kahjustab see AKV ja ELi tootjate konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

B.

Leping tähendab märkimisväärseid tollitariifi kärpeid (35 % kõige varem ajavahemikul 2010–2017) impordile muudest kui AKV riikidest ning selle tulemusel kahjustab see AKV ja ELi tootjate konkurentsivõimet.

| C. | Lisaks peab EL praegu vabakaubanduslepingute sõlmimise eesmärgil kahepoolseid läbirääkimisi teatavate Ladina-Ameerika riikidega, mis võib põhjustada veel märkimisväärset tollitariifide langust ja vähendada oluliselt mis tahes võimalikku majanduspartnerluslepingutest saadavat kasu AKV banaanitootjatele. |
| --- | --- |

C.

Lisaks peab EL praegu vabakaubanduslepingute sõlmimise eesmärgil kahepoolseid läbirääkimisi teatavate Ladina-Ameerika riikidega, mis võib põhjustada veel märkimisväärset tollitariifide langust ja vähendada oluliselt mis tahes võimalikku majanduspartnerluslepingutest saadavat kasu AKV banaanitootjatele.

| D. | Banaanid on maailmas suuruselt neljas põllumajandustoodete ekspordiartikkel. ELi turule läheb enam kui kolmandik kogu impordist. |
| --- | --- |

D.

Banaanid on maailmas suuruselt neljas põllumajandustoodete ekspordiartikkel. ELi turule läheb enam kui kolmandik kogu impordist.

| E. | Ladina-Ameerikas tegutsevate rahvusvaheliste ettevõtete kontrolli all on üle 80 % maailmaturust. |
| --- | --- |

E.

Ladina-Ameerikas tegutsevate rahvusvaheliste ettevõtete kontrolli all on üle 80 % maailmaturust.

| F. | 2008. aastal oli juba 72 % Euroopas müüdud banaanidest pärit Ladina-Ameerikast, samal ajal kui AKV riikidest ja EList pärit banaanide osakaal oli vastavalt vaid 17 % ja 10,5 %. Peaaegu kogu AKV riikide banaanieksport läheb ELi, samas kui Ladina-Ameerika riigid ekspordivad banaane ka Põhja- ja Lõuna-Ameerikasse ning Venemaale. |
| --- | --- |

F.

2008. aastal oli juba 72 % Euroopas müüdud banaanidest pärit Ladina-Ameerikast, samal ajal kui AKV riikidest ja EList pärit banaanide osakaal oli vastavalt vaid 17 % ja 10,5 %. Peaaegu kogu AKV riikide banaanieksport läheb ELi, samas kui Ladina-Ameerika riigid ekspordivad banaane ka Põhja- ja Lõuna-Ameerikasse ning Venemaale.

| G. | Banaanitootmisel on suur mõju kohalikele kogukondadele mitte ainult majanduslikult, vaid ka keskkonna, rände, soo ja tööstandardite seisukohalt. |
| --- | --- |

G.

Banaanitootmisel on suur mõju kohalikele kogukondadele mitte ainult majanduslikult, vaid ka keskkonna, rände, soo ja tööstandardite seisukohalt.

| H. | Mõnes Ladina-Ameerika riigis on rahvusvaheliste ettevõtete banaanitootmine olnud seotud inimõiguste jämeda rikkumisega. |
| --- | --- |

H.

Mõnes Ladina-Ameerika riigis on rahvusvaheliste ettevõtete banaanitootmine olnud seotud inimõiguste jämeda rikkumisega.

| I. | Leping jõustub siis, kui Euroopa Parlament annab oma nõusoleku ja kui nõukogu annab loa selle sõlmimiseks. |
| --- | --- |

I.

Leping jõustub siis, kui Euroopa Parlament annab oma nõusoleku ja kui nõukogu annab loa selle sõlmimiseks.

Mõju

| J. | Leping, millega püütakse ühitada säästva arengu eesmärke WTO esitatud kohustustega, hakkab juba teatavat mõju avaldama. |
| --- | --- |

J.

Leping, millega püütakse ühitada säästva arengu eesmärke WTO esitatud kohustustega, hakkab juba teatavat mõju avaldama.

| K. | AKV tootjad kannatavad rängalt, kui nad kaotavad olulise osa oma tollikaitsest. Mõned suurel määral banaaniekspordist sõltuvad AKV riigid võivad näha koguni oma eksporditööstuse kadumist, millel on kohutavad sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed. |
| --- | --- |

K.

AKV tootjad kannatavad rängalt, kui nad kaotavad olulise osa oma tollikaitsest. Mõned suurel määral banaaniekspordist sõltuvad AKV riigid võivad näha koguni oma eksporditööstuse kadumist, millel on kohutavad sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed.

| L. | Ilma asjakohaste täiendavate meetmeteta maksavad Euroopa banaanitootmise piirkonnad, mille hulka kuuluvad ka mõned Euroopa vaeseimad riigid ja kus on juba praegu suur tööpuudus, ränka sotsiaalmajanduslikku hinda. |
| --- | --- |

L.

Ilma asjakohaste täiendavate meetmeteta maksavad Euroopa banaanitootmise piirkonnad, mille hulka kuuluvad ka mõned Euroopa vaeseimad riigid ja kus on juba praegu suur tööpuudus, ränka sotsiaalmajanduslikku hinda.

| M. | Rahvusvahelised ettevõtted saavad ELi ja AKV väikeste põllumajandusettevõtete arvelt tohutut kasumit. |
| --- | --- |

M.

Rahvusvahelised ettevõtted saavad ELi ja AKV väikeste põllumajandusettevõtete arvelt tohutut kasumit.

| N. | AKV ja Euroopa banaanitootmise piirkonnad vajavad selle olulisima majandustegevuse säilitamiseks rohkem rahalist abi, et nad suudaksid konkureerida nende piirkondade banaanidega, kus on väga madalad palgad, sotsiaaltingimused ja keskkonnanormid. |
| --- | --- |

N.

AKV ja Euroopa banaanitootmise piirkonnad vajavad selle olulisima majandustegevuse säilitamiseks rohkem rahalist abi, et nad suudaksid konkureerida nende piirkondade banaanidega, kus on väga madalad palgad, sotsiaaltingimused ja keskkonnanormid.

| O. | Järjest odavnev banaanihind viib tõenäoliselt allakäiguni tööstandardite, sealhulgas laste töö, keskkonnakaitse, korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidumise seisukohalt banaanisektoris. |
| --- | --- |

O.

Järjest odavnev banaanihind viib tõenäoliselt allakäiguni tööstandardite, sealhulgas laste töö, keskkonnakaitse, korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidumise seisukohalt banaanisektoris.

| P. | Euroopa Komisjon on koostanud toetuste paketi AKV tootjate jaoks (banaanitootjate täiendavad meetmed) kogusummas 190 miljonit eurot nelja aasta jooksul, millele võib lisanduda 10 miljonit eurot sõltuvalt teatavatest tingimustest. Selle toetuse puhul ei võeta arvesse edasisi tollitariifi kärpeid, mis tulenevad kahepoolsetest kaubanduslepingutest Ladina-Ameerika riikidega. |
| --- | --- |

P.

Euroopa Komisjon on koostanud toetuste paketi AKV tootjate jaoks (banaanitootjate täiendavad meetmed) kogusummas 190 miljonit eurot nelja aasta jooksul, millele võib lisanduda 10 miljonit eurot sõltuvalt teatavatest tingimustest. Selle toetuse puhul ei võeta arvesse edasisi tollitariifi kärpeid, mis tulenevad kahepoolsetest kaubanduslepingutest Ladina-Ameerika riikidega.

| Q. | Uued soodustused, mis tehti Kolumbiale ja Peruule ja mille vastu on huvi tundnud Kesk-Ameerika riigid, on ulatuslikumad kui need, mida hõlmas hiljutine leping, ning võivad destabiliseerida teisi riike selles piirkonnas, nagu ka teiste banaanitootjate majandust AKV riikides ja ELis. |
| --- | --- |

Q.

Uued soodustused, mis tehti Kolumbiale ja Peruule ja mille vastu on huvi tundnud Kesk-Ameerika riigid, on ulatuslikumad kui need, mida hõlmas hiljutine leping, ning võivad destabiliseerida teisi riike selles piirkonnas, nagu ka teiste banaanitootjate majandust AKV riikides ja ELis.

| R. | ELi tootjatele, eriti äärepoolseimate piirkondade tootjatele ei ole ette nähtud mingit lisatoetust. |
| --- | --- |

R.

ELi tootjatele, eriti äärepoolseimate piirkondade tootjatele ei ole ette nähtud mingit lisatoetust.

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee, tuletades meelde, et Lissaboni lepingus sätestatakse poliitikavaldkondade sidusus arenguga, nõuab, et:

| 1. | komisjon viiks läbi hindamise ELi ja Ladina-Ameerika vahelise banaanikaubanduslepingu majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV ning ELi banaanitootjatele, nagu on sätestatud Cotonou lepingu XXIII deklaratsioonis; |
| --- | --- |

1.

komisjon viiks läbi hindamise ELi ja Ladina-Ameerika vahelise banaanikaubanduslepingu majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta AKV ning ELi banaanitootjatele, nagu on sätestatud Cotonou lepingu XXIII deklaratsioonis;

| 2. | komisjon kaaluks õiglaselt finantspaketi suurendamist, et aidata AKV ja ELi tootjatel kohaneda uue korraga, ning kiirendaks nende rahaliste vahendite väljamaksmist; |
| --- | --- |

2.

komisjon kaaluks õiglaselt finantspaketi suurendamist, et aidata AKV ja ELi tootjatel kohaneda uue korraga, ning kiirendaks nende rahaliste vahendite väljamaksmist;

| 3. | komisjon kaaluks konkreetse täiendava tehnilise ja finantsabi andmist AKV riikidele sotsiaalse ja keskkonnamõju ning pakkumisega seotud piirangute käsitlemiseks ja mitmekesistamise soodustamiseks pärast 2013. aastat; |
| --- | --- |

3.

komisjon kaaluks konkreetse täiendava tehnilise ja finantsabi andmist AKV riikidele sotsiaalse ja keskkonnamõju ning pakkumisega seotud piirangute käsitlemiseks ja mitmekesistamise soodustamiseks pärast 2013. aastat;

| 4. | EL pakuks välja rohkem kaubandusabi sisaldavaid meetmeid, et aidata banaanitootmisest sõltuvatel riikidel mitmekesistada oma majandust, täites sellega EÜ ja liikmesriikide kaubandusabi alast lubadust eraldada kumbki 1 miljard eurot (millest 50 % on kättesaadav AKV riikide jaoks); |
| --- | --- |

4.

EL pakuks välja rohkem kaubandusabi sisaldavaid meetmeid, et aidata banaanitootmisest sõltuvatel riikidel mitmekesistada oma majandust, täites sellega EÜ ja liikmesriikide kaubandusabi alast lubadust eraldada kumbki 1 miljard eurot (millest 50 % on kättesaadav AKV riikide jaoks);

| 5. | komisjon toetaks kantud kahjude korvamist ELi tootjatele, võtaks järk-järgult meetmeid, et soodustada säästvat banaanitootmist ELis, ning tagaks banaanide kaitseklausli tulemusliku kohaldamise kahepoolsetes ja mitmepoolsetes kaubanduslepingutes; |
| --- | --- |

5.

komisjon toetaks kantud kahjude korvamist ELi tootjatele, võtaks järk-järgult meetmeid, et soodustada säästvat banaanitootmist ELis, ning tagaks banaanide kaitseklausli tulemusliku kohaldamise kahepoolsetes ja mitmepoolsetes kaubanduslepingutes;

| 6. | tagataks, et mis tahes uued tollitariifi kärped Ladina-Ameerika riikidega sõlmitavate kahepoolsete lepingute raames, mis ületavad WTO lepingut, tooksid endaga võimaluse korral kaasa piisavad kompensatsioonimeetmed; |
| --- | --- |

6.

tagataks, et mis tahes uued tollitariifi kärped Ladina-Ameerika riikidega sõlmitavate kahepoolsete lepingute raames, mis ületavad WTO lepingut, tooksid endaga võimaluse korral kaasa piisavad kompensatsioonimeetmed;

| 7. | komisjon annaks AKV ja ELi tootjatele tõelise õiguskindluse banaanikaubanduse korralduse tuleviku suhtes ning et Euroopa Parlament ja AKV riikide parlamendid jätkaksid selle küsimuse tähelepanelikku jälgimist; |
| --- | --- |

7.

komisjon annaks AKV ja ELi tootjatele tõelise õiguskindluse banaanikaubanduse korralduse tuleviku suhtes ning et Euroopa Parlament ja AKV riikide parlamendid jätkaksid selle küsimuse tähelepanelikku jälgimist;

| 8. | ELi ja AKV ametiasutused tugevdaksid oma jõupingutusi tagamaks, et kõik banaanitootjad riigid rakendaksid tõhusalt ILO inimväärse töö tagamise suuniste kõiki aspekte; |
| --- | --- |

8.

ELi ja AKV ametiasutused tugevdaksid oma jõupingutusi tagamaks, et kõik banaanitootjad riigid rakendaksid tõhusalt ILO inimväärse töö tagamise suuniste kõiki aspekte;

| 9. | komisjon tõstaks teadlikkust eetilise kaubanduse kohta, et takistada Euroopa jaemüüjatel banaanide importimist tootjatelt, kes on maksudest kõrvale hoidunud, tegelenud korruptsiooniga, rikkunud tööstandardeid ja inimõigusi; |
| --- | --- |

9.

komisjon tõstaks teadlikkust eetilise kaubanduse kohta, et takistada Euroopa jaemüüjatel banaanide importimist tootjatelt, kes on maksudest kõrvale hoidunud, tegelenud korruptsiooniga, rikkunud tööstandardeid ja inimõigusi;

| 10. | Euroopa Parlament kaaluks enne banaanikaubanduslepingule nõusoleku andmist tõsiselt käesolevas deklaratsioonis tõstatatud küsimuste mõju. |
| --- | --- |

10.

Euroopa Parlament kaaluks enne banaanikaubanduslepingule nõusoleku andmist tõsiselt käesolevas deklaratsioonis tõstatatud küsimuste mõju.

Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Kariibi mere piirkond

Piirkonna kontekst

Piirkond seisab silmitsi mitmete säästva arengu väljakutsetega: väikesearvuline elanikkond, piiratud ja kallis transport, ülim haavatavus kliimamuutuse ja loodusõnnetuste suhtes, ühele põllukultuurile rajatud majandus piiratud võimalustega selle mitmekesistamiseks.

Lääne-India Föderatsioon (1958–1963) alustas ametlikult piirkonnas integratsiooniprotsessi. Kariibi Vabakaubanduse Assotsiatsioon (Carifta) taasalustas integratsiooniprotsessi 1967. aastal ja alates 1973. aastast andis Kariibi Ühendus (Caricom) protsessile täiendava tõuke erinevate algatuste abil, näiteks välispoliitika koostöö ja ühtlustamise ning Girvani aruande „Ühtne visioon ühtse majanduse jaoks” kaudu. 1992. aastal loodi Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide Kariibi mere piirkonna foorum (Cariforum). Selle foorumi liikmeteks on Caricomi riigid (11) ning Dominikaani Vabariik ja Kuuba ning see foorum on Cotonou lepingu allkirjastaja.

Cariforumil on kaks rolli: kooskõlastada rahaliste vahendite eraldamist ning hallata piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi ja teiste piirkondlike programmide rakendamist, mida finantseerivad muude rahastajate seas ka ELi liikmesriigid.

Praegu keskendub piirkondlik integratsioon Kariibi ühtsele turule ja majandusele, mille määratud tähtaeg on 2015. aasta, ning teisele etapile, mis on loodud ühtse majanduse kindlustamiseks ja väljakujundamiseks.

Hoolimata nendest algatustest puudub praegu piirkonna integratsiooniprotsessil vajalik hoog. Mõne arvates on selle põhjuseks kodanike toetuse puudumine, samas kui teised usuvad, et paigalseisu põhjuseks on poliitika keskendumine riigielu küsimustele, valitud esindajate suurest personalivoolavusest tingitud poliitiliselt lühiajaline lähenemisviis või poliitiline veendumus, et maailmaturu integratsioon võib pakkuda märkimisväärsemat majanduslikku tulu. Enamik siiski tunnistab, et just ressursside puudus on takistanud seda protsessi ja et järelikult peab seda piisavalt käsitlema piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis.

Kariibi mere piirkonna piirkonnastrateegia dokument / piirkondlik sihtprogramm

Piirkonnastrateegia dokument / piirkondlik sihtprogramm peab käsitlema eelnimetatud küsimusi, kui tahetakse edendada piirkondlikku integratsiooni ja piirkonna integratsiooni maailmamajandusega. Lisaks peaks piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammiga toetama piirkonda selle Cariforumi ja ELi vahelise majanduspartnerluslepingu rakendamises.

165 miljonit eurot võib Kariibi mere piirkond saada piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi raames:

| — | Keskne valdkond: piirkondliku majandusliku integratsiooni / koostöö ja majanduspartnerluslepingu suutlikkuse ülesehitamine (85–90 % eraldisest ehk 143 miljonit eurot) |
| --- | --- |

—

Keskne valdkond: piirkondliku majandusliku integratsiooni / koostöö ja majanduspartnerluslepingu suutlikkuse ülesehitamine (85–90 % eraldisest ehk 143 miljonit eurot)

| — | Peamised kavandatavad sekkumisvaldkonnad põhinevad erinevatel praegustel Cariforumi integratsiooni- ja koostööprotsessidel: Kariibi mere Idapiirkonna Organisatsiooni (OECS) majandusliit, Caricomi ühtne turg ja majandus, piirkondlike turgude laiendamine, majanduspartnerluslepingu rakendamine (mille jaoks eraldatakse 72,6 miljonit eurot) ning inimressursside arendamine piirkondlikes institutsioonides. |
| --- | --- |

—

Peamised kavandatavad sekkumisvaldkonnad põhinevad erinevatel praegustel Cariforumi integratsiooni- ja koostööprotsessidel: Kariibi mere Idapiirkonna Organisatsiooni (OECS) majandusliit, Caricomi ühtne turg ja majandus, piirkondlike turgude laiendamine, majanduspartnerluslepingu rakendamine (mille jaoks eraldatakse 72,6 miljonit eurot) ning inimressursside arendamine piirkondlikes institutsioonides.

| — | Muu valdkond: haavatavusega seotud ja sotsiaalsed küsimused (10–15 % eraldisest ehk 22 miljonit eurot) |
| --- | --- |

—

Muu valdkond: haavatavusega seotud ja sotsiaalsed küsimused (10–15 % eraldisest ehk 22 miljonit eurot)

| — | Mittekeskse valdkonna eesmärk on pöörata erilist tähelepanu kuritegevusele ja julgeolekule, valitsusvälistele osalejatele volituste andmisele ja suutlikkuse tugevdamisele. |
| --- | --- |

—

Mittekeskse valdkonna eesmärk on pöörata erilist tähelepanu kuritegevusele ja julgeolekule, valitsusvälistele osalejatele volituste andmisele ja suutlikkuse tugevdamisele.

Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi analüüs

| — | Sõltumatu ekspertide rühm: väga oluline on täielikult kaasata piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi vahekokkuvõtte tegemisse kodanikuühiskond, teadlased ja erasektor. |
| --- | --- |

—

Sõltumatu ekspertide rühm: väga oluline on täielikult kaasata piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi vahekokkuvõtte tegemisse kodanikuühiskond, teadlased ja erasektor.

| — | Seetõttu toetab parlamentaarne ühisassamblee sõltumatu ekspertide rühma loomist, millel on volitus kitsaskohtade tuvastamiseks, et kiirendada kasvu ja tõsta piirkonnas elatustaset. Pärast vajalike finants- ja inimressursside sisendite kindlakstegemist võib ekspertide rühm anda finantsalaseid ja institutsioonilisi soovitusi, kuidas kõige paremini stimuleerida kasvu ja tõsta elatustaset. |
| --- | --- |

—

Seetõttu toetab parlamentaarne ühisassamblee sõltumatu ekspertide rühma loomist, millel on volitus kitsaskohtade tuvastamiseks, et kiirendada kasvu ja tõsta piirkonnas elatustaset. Pärast vajalike finants- ja inimressursside sisendite kindlakstegemist võib ekspertide rühm anda finantsalaseid ja institutsioonilisi soovitusi, kuidas kõige paremini stimuleerida kasvu ja tõsta elatustaset.

| — | Piirkondlik majanduslik integratsioon/koostöö: paralleelselt suutlikkuse tõstmise ja institutsiooniliste algatustega, mida toetatakse keskse valdkonna raames, usub parlamentaarne ühisassamblee, et osa 143 miljonist eurost tuleks eraldada hariduse, töökohtade loomise, energia ning lennu- ja meretranspordi valdkonnaga seotud projektidele. |
| --- | --- |

—

Piirkondlik majanduslik integratsioon/koostöö: paralleelselt suutlikkuse tõstmise ja institutsiooniliste algatustega, mida toetatakse keskse valdkonna raames, usub parlamentaarne ühisassamblee, et osa 143 miljonist eurost tuleks eraldada hariduse, töökohtade loomise, energia ning lennu- ja meretranspordi valdkonnaga seotud projektidele.

| — | Piirkondliku integratsiooni soodustamine ja arengualane haldamine selliste sihipäraste ja konkreetsete kulutuste kaudu on tegelikkuses võimalik. |
| --- | --- |

—

Piirkondliku integratsiooni soodustamine ja arengualane haldamine selliste sihipäraste ja konkreetsete kulutuste kaudu on tegelikkuses võimalik.

| — | Majandusareng: piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis tehakse kindlaks mitmed majandusarengut takistavad asjaolud, nendest kaks on ELi kõrged sanitaar- ja fütosanitaarnormid ning piiratud võimalused majanduse mitmekesistamiseks. |
| --- | --- |

—

Majandusareng: piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis tehakse kindlaks mitmed majandusarengut takistavad asjaolud, nendest kaks on ELi kõrged sanitaar- ja fütosanitaarnormid ning piiratud võimalused majanduse mitmekesistamiseks.

| — | Parlamentaarne ühisassamblee rõhutab vajadust eraldada suur osa AKV riikidele antud sanitaar- ja fütosanitaarnormide täitmiseks ette nähtud rahaliste vahendite 30 miljonist eurost Cariforumile. Rahastamisel peaks eelkõige keskenduma kalandussektorile ja noortele tööstusharudele, nagu akvakultuur, põllumajandustoodete töötlemine ja teenindus (nt tervisekeskused ja ökoturism). |
| --- | --- |

—

Parlamentaarne ühisassamblee rõhutab vajadust eraldada suur osa AKV riikidele antud sanitaar- ja fütosanitaarnormide täitmiseks ette nähtud rahaliste vahendite 30 miljonist eurost Cariforumile. Rahastamisel peaks eelkõige keskenduma kalandussektorile ja noortele tööstusharudele, nagu akvakultuur, põllumajandustoodete töötlemine ja teenindus (nt tervisekeskused ja ökoturism).

| — | Teadusuuringud ja innovatsioon võivad viia majanduse mitmekesistamiseni ning eriti VKEd ja põllumajandussektor võiksid kasu saada suurema rõhu asetamisest teadusuuringutele ja innovatsioonile. |
| --- | --- |

—

Teadusuuringud ja innovatsioon võivad viia majanduse mitmekesistamiseni ning eriti VKEd ja põllumajandussektor võiksid kasu saada suurema rõhu asetamisest teadusuuringutele ja innovatsioonile.

| — | Majanduspartnerluslepingu rakendamine: lisaks piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi eraldisele on paljud riiklikud sihtprogrammid orienteeritud majanduspartnerluslepinguga seotud tegevustele, nagu konkurentsivõime, avaliku halduse reformid ja infrastruktuur. Riiklike kavade vahenditest eraldatakse 454 miljonit eurot (75 % olemasolevast 600 miljonist eurost) kaubandusabiks. |
| --- | --- |

—

Majanduspartnerluslepingu rakendamine: lisaks piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi eraldisele on paljud riiklikud sihtprogrammid orienteeritud majanduspartnerluslepinguga seotud tegevustele, nagu konkurentsivõime, avaliku halduse reformid ja infrastruktuur. Riiklike kavade vahenditest eraldatakse 454 miljonit eurot (75 % olemasolevast 600 miljonist eurost) kaubandusabiks.

| — | Majanduspartnerlusleping nõuab suuri muutusi organisatsioonis ja struktuuris. Ülesanded, nt õigustalituse tugevdamine, on märkimisväärsed ning piirkonda tuleks nende lahendamisel piisavalt toetada. |
| --- | --- |

—

Majanduspartnerlusleping nõuab suuri muutusi organisatsioonis ja struktuuris. Ülesanded, nt õigustalituse tugevdamine, on märkimisväärsed ning piirkonda tuleks nende lahendamisel piisavalt toetada.

| — | Parlamentaarne ühisassamblee rõhutab, kui oluline on, et EÜ ja ELi liikmesriigid täidaksid 2010. aastaks oma kaubandusabi andmise lubadust: eraldada kumbki 1 miljard eurot (millest 50 % on kättesaadav AKV riikide jaoks). Nagu eespool mainitud, jäävad sanitaar- ja fütosanitaarnormid endiselt prioriteediks. |
| --- | --- |

—

Parlamentaarne ühisassamblee rõhutab, kui oluline on, et EÜ ja ELi liikmesriigid täidaksid 2010. aastaks oma kaubandusabi andmise lubadust: eraldada kumbki 1 miljard eurot (millest 50 % on kättesaadav AKV riikide jaoks). Nagu eespool mainitud, jäävad sanitaar- ja fütosanitaarnormid endiselt prioriteediks.

| — | Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi vahekokkuvõte (ning samuti riigistrateegia dokumentide ja sihtprogrammide vahekokkuvõtted) peaksid olema hea võimalus rahastamine uuesti läbi vaadata juhuks, kui ELi liikmesriigid ei täida oma kaubandusabi andmise lubadust. |
| --- | --- |

—

Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi vahekokkuvõte (ning samuti riigistrateegia dokumentide ja sihtprogrammide vahekokkuvõtted) peaksid olema hea võimalus rahastamine uuesti läbi vaadata juhuks, kui ELi liikmesriigid ei täida oma kaubandusabi andmise lubadust.

| — | Toiduga kindlustatus: reageering ülemaailmsele toidukriisile oli piirkonnas aeglane. See viivitus rõhutab vajadust piirkondliku üksmeele järele, kuidas kõige paremini suurendada põllumajanduslikku tootmist. Samas kui teatavad riigid juba seavad toiduga kindlustatuse oma arengu kavandamise prioriteediks, võiks üldine piirkondlik arengualane strateegia tõhusamalt tagada piisava põllumajandusliku tootmise. Selleks et tagada toiduga kindlustatus keskmises kuni pikas perspektiivis, peab piirkond saama arenguabi, et ergutada põllumajandussektorit. |
| --- | --- |

—

Toiduga kindlustatus: reageering ülemaailmsele toidukriisile oli piirkonnas aeglane. See viivitus rõhutab vajadust piirkondliku üksmeele järele, kuidas kõige paremini suurendada põllumajanduslikku tootmist. Samas kui teatavad riigid juba seavad toiduga kindlustatuse oma arengu kavandamise prioriteediks, võiks üldine piirkondlik arengualane strateegia tõhusamalt tagada piisava põllumajandusliku tootmise. Selleks et tagada toiduga kindlustatus keskmises kuni pikas perspektiivis, peab piirkond saama arenguabi, et ergutada põllumajandussektorit.

| — | Parlamentaarne ühisassamblee tõdeb, et EÜ on eraldanud 1 miljard eurot 3 aasta jooksul 23 riigile, mida toidukriis kõige rängemalt tabas, ning tervitab asjaolu, et 15,8 miljonit eurot kulutati 2009. aastal Haitis. |
| --- | --- |

—

Parlamentaarne ühisassamblee tõdeb, et EÜ on eraldanud 1 miljard eurot 3 aasta jooksul 23 riigile, mida toidukriis kõige rängemalt tabas, ning tervitab asjaolu, et 15,8 miljonit eurot kulutati 2009. aastal Haitis.

| — | Inimressursid ja ajude äravool: piirkond teeb jõupingutusi, et arendada laiaulatuslikke kohaliku tasandi teadmisi, nende puudumine takistab inimarengut, heaolu, majanduse mitmekesistamist ja kasvu. |
| --- | --- |

—

Inimressursid ja ajude äravool: piirkond teeb jõupingutusi, et arendada laiaulatuslikke kohaliku tasandi teadmisi, nende puudumine takistab inimarengut, heaolu, majanduse mitmekesistamist ja kasvu.

| — | Lisaks mõjub piirkonnale halvasti suur ajude äravool (12). Tööjõu vaba liikumine ja inimressursside ühendamine piirkonnas leevendab probleemi teatud ulatuses ning seetõttu väljendab parlamentaarne ühisassamblee rahulolu peaaegu 10 miljoni euro eraldamisega inimressursside arengusse ja suutlikkuse tugevdamisse piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

—

Lisaks mõjub piirkonnale halvasti suur ajude äravool (12). Tööjõu vaba liikumine ja inimressursside ühendamine piirkonnas leevendab probleemi teatud ulatuses ning seetõttu väljendab parlamentaarne ühisassamblee rahulolu peaaegu 10 miljoni euro eraldamisega inimressursside arengusse ja suutlikkuse tugevdamisse piirkondlikul tasandil.

| — | Kuid selleks, et tegeleda probleemi põhjusega, peab piirkond olema võimeline pakkuma soodustusi väljarännanutele, et nad tuleksid kodumaale tagasi ja jagaksid oma kätteõpitud oskusi piirkonna hüvangu heaks. |
| --- | --- |

—

Kuid selleks, et tegeleda probleemi põhjusega, peab piirkond olema võimeline pakkuma soodustusi väljarännanutele, et nad tuleksid kodumaale tagasi ja jagaksid oma kätteõpitud oskusi piirkonna hüvangu heaks.

| — | Tuleks julgustada asjakohast poliitilist dialoogi kasulikuks võib osutuda analüüs eelkõige Guyana ja teiste riikide rände suuna muutmiseks tehtud jõupingutuste kohta 1990. aastatel. Selleks peaks EÜ eraldama vahendeid, et suurendada piirkondlikku koostööd rände küsimuses ja tõsta suutlikkust ajude äravoolu vähendamiseks. |
| --- | --- |

—

Tuleks julgustada asjakohast poliitilist dialoogi kasulikuks võib osutuda analüüs eelkõige Guyana ja teiste riikide rände suuna muutmiseks tehtud jõupingutuste kohta 1990. aastatel. Selleks peaks EÜ eraldama vahendeid, et suurendada piirkondlikku koostööd rände küsimuses ja tõsta suutlikkust ajude äravoolu vähendamiseks.

| — | Kliimamuutus: kliimamuutus mõjutab ebaproportsionaalselt selliseid väikeseid saareriike nagu Kariibi mere piirkonna riigid. |
| --- | --- |

—

Kliimamuutus: kliimamuutus mõjutab ebaproportsionaalselt selliseid väikeseid saareriike nagu Kariibi mere piirkonna riigid.

| — | Kuigi piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis ei nähta ette kliimamuutuse käsitlemist, eraldas Euroopa Komisjon 2009. aastal 71 miljonit eurot kliimamuutusest tingitud rändega tegelemiseks ja 97 miljonit eurot kliimamuutusega kohanemiseks. Komisjon plaanib lisaks loovutada 3 miljonit eurot Kuubale ja ülemaailmse kliimamuutuste liidu kaudu 8 miljonit eurot, et toetada Kariibi Ühenduse kliimamuutuste keskust piirkondliku strateegia rakendamises. |
| --- | --- |

—

Kuigi piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis ei nähta ette kliimamuutuse käsitlemist, eraldas Euroopa Komisjon 2009. aastal 71 miljonit eurot kliimamuutusest tingitud rändega tegelemiseks ja 97 miljonit eurot kliimamuutusega kohanemiseks. Komisjon plaanib lisaks loovutada 3 miljonit eurot Kuubale ja ülemaailmse kliimamuutuste liidu kaudu 8 miljonit eurot, et toetada Kariibi Ühenduse kliimamuutuste keskust piirkondliku strateegia rakendamises.

| — | Parlamentaarsele ühisassambleele tuleks kasuks täiendav teave – nii rahastamise kui ka kooskõlastamise seisukohalt – selliste ELi ja piirkondlike algatuste ja kavade kohta nagu ülemaailmne kliimamuutuste liit, ELi katastroofiohu vähendamise strateegia arenguriikides, arengukoostöö rahastamisvahendi keskkonda ja loodusvarade säästvat majandamist käsitlev teemaprogramm, Kariibi Ühenduse piirkondliku programmi raamistik 2005–2015 (Kariibi mere piirkonna katastroofi kriisihaldamiskeskus, CDEMA), üldine katastroofide ohjamise raamistik ja strateegia (samuti CDEMA), ning Kariibi Ühenduse kliimamuutuste keskus. |
| --- | --- |

—

Parlamentaarsele ühisassambleele tuleks kasuks täiendav teave – nii rahastamise kui ka kooskõlastamise seisukohalt – selliste ELi ja piirkondlike algatuste ja kavade kohta nagu ülemaailmne kliimamuutuste liit, ELi katastroofiohu vähendamise strateegia arenguriikides, arengukoostöö rahastamisvahendi keskkonda ja loodusvarade säästvat majandamist käsitlev teemaprogramm, Kariibi Ühenduse piirkondliku programmi raamistik 2005–2015 (Kariibi mere piirkonna katastroofi kriisihaldamiskeskus, CDEMA), üldine katastroofide ohjamise raamistik ja strateegia (samuti CDEMA), ning Kariibi Ühenduse kliimamuutuste keskus.

| — | Sugu: sooküsimus peaks poliitilises tegevuskavas olema tähtsamal kohal eelkõige hiljutise finantskriisi kontekstis, mille tõttu on naistel palju raskem leida inimväärset tööd. |
| --- | --- |

—

Sugu: sooküsimus peaks poliitilises tegevuskavas olema tähtsamal kohal eelkõige hiljutise finantskriisi kontekstis, mille tõttu on naistel palju raskem leida inimväärset tööd.

| — | Doonorriikide tegevuse kooskõlastamine: doonorriikide strateegiate ja rakendusviiside sidusus on kahtlemata esmatähtis, et vähendada riikide valitsuste ja piirkondlike asutuste koormust ning suurendada rahvusvahelise abi tõhusust. Kuid erinevate doonorriikide, diplomaatide ja teadlaste aruannete kohaselt ei ole Pariisi ja Accra abi tõhususe deklaratsioonide põhimõtteid kaugeltki piisavalt rakendatud. |
| --- | --- |

—

Doonorriikide tegevuse kooskõlastamine: doonorriikide strateegiate ja rakendusviiside sidusus on kahtlemata esmatähtis, et vähendada riikide valitsuste ja piirkondlike asutuste koormust ning suurendada rahvusvahelise abi tõhusust. Kuid erinevate doonorriikide, diplomaatide ja teadlaste aruannete kohaselt ei ole Pariisi ja Accra abi tõhususe deklaratsioonide põhimõtteid kaugeltki piisavalt rakendatud.

| — | Peamise rahastajana peaks EL mitte ainult tegema täiendavaid jõupingutusi rahastajanõudmiste ühtlustamiseks, vaid tegema ka koostööd teiste rahastajatega kooskõlastatuse suurendamiseks ja kadude vähendamiseks. Parlamentaarne ühisassamblee toetab piirkondlike projektide (nt CARTAC, PANCAP, CRNM ja teised OECSi projektid) ühist läbiviimist ning väljendab heameelt EÜ juhtrolli üle doonoritevahelises kooskõlastamises PANCAPi jaoks. Assamblee julgustab EÜd andma rahalist toetust Kariibi mere piirkonna katastroofi kriisihaldamiskeskusele, mis hõlmab paljusid katastroofide ohjamisega seotud rahastajaid, kuid millel ei ole piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi kohaselt suutlikkust, et rahastajate tegevust tõhusalt kooskõlastada. |
| --- | --- |

—

Peamise rahastajana peaks EL mitte ainult tegema täiendavaid jõupingutusi rahastajanõudmiste ühtlustamiseks, vaid tegema ka koostööd teiste rahastajatega kooskõlastatuse suurendamiseks ja kadude vähendamiseks. Parlamentaarne ühisassamblee toetab piirkondlike projektide (nt CARTAC, PANCAP, CRNM ja teised OECSi projektid) ühist läbiviimist ning väljendab heameelt EÜ juhtrolli üle doonoritevahelises kooskõlastamises PANCAPi jaoks. Assamblee julgustab EÜd andma rahalist toetust Kariibi mere piirkonna katastroofi kriisihaldamiskeskusele, mis hõlmab paljusid katastroofide ohjamisega seotud rahastajaid, kuid millel ei ole piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi kohaselt suutlikkust, et rahastajate tegevust tõhusalt kooskõlastada.

| — | Abi rakendamine: parlamentaarne ühisassamblee toetab piirkondliku arengufondi loomist Caricomi Arengufondi raames Euroopa Arengufondi (EAF) ja teiste rahaliste vahendite haldamiseks. |
| --- | --- |

—

Abi rakendamine: parlamentaarne ühisassamblee toetab piirkondliku arengufondi loomist Caricomi Arengufondi raames Euroopa Arengufondi (EAF) ja teiste rahaliste vahendite haldamiseks.

| — | Parlamentaarne ühisassamblee ootab täiendavat teavet Cariforumi sekretariaadi uuringutulemuste kohta ja Euroopa Komisjoni, piirkondlike ametiasutuste ja Euroopa Investeerimispanga vaheliste arutelude kohta, milles käsitleti võimalust Aafrika eeskujul luua Kariibi mere piirkonna infrastruktuuri fond. |
| --- | --- |

—

Parlamentaarne ühisassamblee ootab täiendavat teavet Cariforumi sekretariaadi uuringutulemuste kohta ja Euroopa Komisjoni, piirkondlike ametiasutuste ja Euroopa Investeerimispanga vaheliste arutelude kohta, milles käsitleti võimalust Aafrika eeskujul luua Kariibi mere piirkonna infrastruktuuri fond.

| — | Audit: lisaks piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi parlamentaarsele järelevalvele soovitab parlamentaarne ühisassamblee sõltumatu audit läbiviimist. Selle eesmärk peaks esiteks olema selle hindamine, kas Cariforumile kümnenda EAFi raames eraldatud vahendeid on tõhusalt kasutatud. Lisaks tuleks auditis esitada aruanne selle kohta, kas kümnenda EAFi raames saadud tulu oli ühte moodi tuntav kogu piirkonnas või koondus see teatavatesse geograafilistesse piirkondadesse ja sektoritesse. |
| --- | --- |

—

Audit: lisaks piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi parlamentaarsele järelevalvele soovitab parlamentaarne ühisassamblee sõltumatu audit läbiviimist. Selle eesmärk peaks esiteks olema selle hindamine, kas Cariforumile kümnenda EAFi raames eraldatud vahendeid on tõhusalt kasutatud. Lisaks tuleks auditis esitada aruanne selle kohta, kas kümnenda EAFi raames saadud tulu oli ühte moodi tuntav kogu piirkonnas või koondus see teatavatesse geograafilistesse piirkondadesse ja sektoritesse.

Soovitused

Nagu eespool öeldud, moodustab majanduslik integratsioon ja koostöö ühe osa kesksest valdkonnast. Parlamentaarne ühisassamblee toetab seda täielikult, kuid rõhutab, et eesmärgiks peaks olema säästev ja arengule suunatud majanduskasv, mis võib tugevdada ja ühtlustada piirkonna läbirääkimispositsiooni maailma tasandil.

Samamoodi on majanduspartnerluslepingu suutlikkuse tõstmine keskse valdkonna oluline osa ja seetõttu tuleb piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammiga tagada tehniline ja rahaline abi asjakohaste raamistike loomiseks.

Rände ja ajude äravoolu mõju vähendamine, toiduga kindlustatuse tagamine ja kliimamuutuse vastu võitlemine on peamised ülesanded, mis nõuavad piirkondlikul tasandil reageerimist.

Piirkonnas vajatakse kiiresti doonorriikide tegevuse paremat kooskõlastamist. Parlamentaarne ühisassamblee palub, et Euroopa Ühendus arvestaks eelkirjeldatud soovitustega.

Kuigi Euroopa Parlament suudab tagada parlamentaarse järelevalve ELis, tuleb kahetsusega märkida, et see on Cariforumi puhul piirkondliku parlamendi puudumise tõttu palju keerulisem.

LÜHENDITE LOETELU

| AfT | kaubandusabi |
| --- | --- |
| CARICOM | Kariibi Ühendus |
| CARIFTA | Kariibi Vabakaubanduse Assotsiatsioon |
| CARIFORUM | AKV riikide Kariibi mere piirkonna foorum |
| CARTAC | Kariibi mere piirkondlik tehnilise abi keskus |
| CCCCC | Kariibi Ühenduse kliimamuutuste keskus |
| CDEMA | Kariibi mere piirkonna katastroofi kriisihaldamiskeskus |
| CRNM | Kariibi piirkondlik läbirääkimisorganisatsioon |
| CSME | Caricomi ühtne turg ja majandus |
| CSP | riigistrateegia dokument |
| DCI | arengukoostöö rahastamisvahend |
| EAF | Euroopa Arengufond |
| EIP | Euroopa Investeerimispank |
| EPA | majanduspartnerlusleping |
| GCCA | ülemaailmne kliimamuutuste liit |
| JPA | parlamentaarne ühisassamblee |
| NIP | riiklik sihtprogramm |
| OECD | Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon |
| OECS | Kariibi mere Idapiirkonna Organisatsioon |
| PANCAP | Kogu Kariibi mere piirkonna partnerlus HIV/AIDSi vastu võitlemiseks |
| RPTF | piirkondlikud ettevalmistavad rakkerühmad |
| VKEd | väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted |
| SPS | sanitaar- ja fütosanitaarnormid |

AfT

kaubandusabi

CARICOM

Kariibi Ühendus

CARIFTA

Kariibi Vabakaubanduse Assotsiatsioon

CARIFORUM

AKV riikide Kariibi mere piirkonna foorum

CARTAC

Kariibi mere piirkondlik tehnilise abi keskus

CCCCC

Kariibi Ühenduse kliimamuutuste keskus

CDEMA

Kariibi mere piirkonna katastroofi kriisihaldamiskeskus

CRNM

Kariibi piirkondlik läbirääkimisorganisatsioon

CSME

Caricomi ühtne turg ja majandus

CSP

riigistrateegia dokument

DCI

arengukoostöö rahastamisvahend

EAF

Euroopa Arengufond

EIP

Euroopa Investeerimispank

EPA

majanduspartnerlusleping

GCCA

ülemaailmne kliimamuutuste liit

JPA

parlamentaarne ühisassamblee

NIP

riiklik sihtprogramm

OECD

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon

OECS

Kariibi mere Idapiirkonna Organisatsioon

PANCAP

Kogu Kariibi mere piirkonna partnerlus HIV/AIDSi vastu võitlemiseks

RPTF

piirkondlikud ettevalmistavad rakkerühmad

VKEd

väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted

SPS

sanitaar- ja fütosanitaarnormid

Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkond

Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkonnastrateegia dokument hõlmab 21 riiki ja 4 piirkondlikku organisatsiooni – Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturg (COMESA), Ida-Aafrika Ühendus (EAC), valitsustevaheline arenguamet (IGAD) ja India Ookeani Komisjon (COI). See geograafiline piirkond hõlmab ka Euroopa äärepoolseimat piirkonda – Réunioni – ja Prantsusmaa ülemereterritooriumit – Mayotte’i.

Piirkonnastrateegia dokumendi sihid ja eesmärgid

Vastavalt Euroopa Liidule ja erinevatele piirkondlikele organisatsioonidele on piirkonnastrateegia dokumendi eesmärk panustada kõnealuste organisatsioonide piirkondliku integratsiooniprotsessi süvendamisse. Rõhku pannakse turgude avamisele ja ühisturu loomisele.

Strateegia lõplik eesmärk on aidata kaasa vaesuse kaotamisele ja aidata saavutada aastatuhande arengueesmärgid. Piirkondliku integratsiooni puhul saavutatakse see eesmärk majanduskasvu ja kaubavahetuse arengu kaudu.

Piirkondliku integratsiooni protsessid Ida- ja Lõuna-Aafrika ning India ookeani piirkonnas

Kõnealust piirkonda juhivad neli peamist piirkondlikku organisatsiooni. Need neli piirkondlikku organisatsiooni teenivad paralleelselt erinevaid, kuid üksteist täiendavaid eesmärke.

Piirkondlik organisatsioon, mis hõlmab kõige rohkem selle piirkonna riike, on Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturg. Organisatsiooni eesmärk on luua liikmete vaheline vabakaubanduspiirkond ning tolli- ja rahaliit ning sel viisil muutuda täielikult integreeritud, rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliseks kogukonnaks, mis pakub kõrget elatustaset oma liikmesriikidele ja kõikidele teistele, kes on valmis ühinema Aafrika Majandusühendusega (AEC).

Ida-Aafrika Ühendus (EAC) näib teenivat sarnaseid eesmärke kui Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturg ning tundub, et ühendus on Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturult need eesmärgid üle võtnud: tolliliit loodi 2005. aastal, ühisturu ja rahaliidu loomist kavandatakse 2010. aastaks.

Teised kaks peamist piirkondlikku organisatsiooni on oma ulatuselt piiratumad. Nad katavad väiksemaid ühiste riigipiiridega piirkondi ja India Ookeani Komisjoni puhul piirkondi, mis piirnevad India ookeaniga.

India Ookeani Komisjonil on mitmeid eesmärke: rahvastevaheline solidaarsus, saarte huvide kaitsmine rahvusvahelistes foorumites ja piirkondlikes integratsiooniorganisatsioonides, keskkonna ja loodusvarade kaitsmine ning areng, inimarengu piirkondlik mõõde.

Valitsustevahelise arenguameti eesmärgid keskenduvad põllumajandusele, keskkonnale, sotsiaalsele ja majanduskoostööle, rahule ja julgeolekule ning meeste ja naiste võrdõiguslikkusele.

Piirkonnastrateegia dokumendiga antav abi piirkondliku integratsiooniprotsessi süvendamiseks ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks

Piirkonnastrateegia dokumendile on piirkonnas majanduse integratsiooniprotsessiga seoses määratud 645 miljoni euro suurune eraldis. Strateegia tõhusaks rakendamiseks töötavad need neli piirkondlikku majandusühendust piirkondadevahelises koordineerivas komitees koos.

Seetõttu on piirkondadevahelisel koordineerival komiteel (mille moodustavad Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturu, Ida-Aafrika Ühenduse, valitsustevahelise arenguameti ja India Ookeani Komisjoni esindajad) vaja enda peale võtta kooskõlastamise ülesanne eesmärgiga saavutada tõhusam piirkondlik integratsioon kaubanduse ja investeeringute kaudu, mis on samaväärsed asjaomaste riikide arenguga. Koostöö ja kooskõlastamine selle komitee raames on saavutanud mõningaid julgustavaid tulemusi kümnenda EAFi rakendamise käigus. Komiteest sõltub püüdluste edu, et kutsuda esile sotsiaalset arengut ja parandada elatustaset majanduskasvu ja piirkondlike turgude avamise kaudu. Komitee peab samuti tegelema ülesandega tagada, et erinevad piirkondlikud organisatsioonid jääksid püsima, isegi kui nad kõik ei ole kaasatud.

Piirkonnastrateegia dokumendid versus majanduspartnerluslepingud

Majanduspartnerluslepingud on mõeldud integratsiooniprotsessi toetamiseks, mitte vastupidi. Seetõttu on isegi veel olulisem korrata, et väljastpoolt ei saa kehtestada viisi, kuidas piirkondlikud integratsiooniprotsessid peaksid toimuma ja et EL peab rahulduma AKV riikide valitud protsessi(de) toetamisega.

2008. aasta Kampala tippkohtumisel otsustasid SADEC, GOMESA ja IAC koostada tegevuskava eesmärgiga lähendada kolm piirkondlikku organisatsiooni seaduste ühtlustamiseks ja laiaulatusliku ühisturu loomiseks. Protsess hõlmab esialgse vabakaubanduslepingu allkirjastamist, et luua tolliliit ja omakorda selle tulemusel luua Aafrika Majandusühendus.

Paralleelselt kolme piirkondliku organisatsiooni vahel kokku lepitud laiaulatusliku projektiga on olemas kaks piirkondlikku strateegiat ja kolm majanduspartnerluslepingut. Seetõttu on raske teha kindlaks, kuidas EL kavatseb kümnenda EAFi ja majanduspartnerluslepingute kaudu toetada piirkondlikke integratsiooniprotsesse nii, et erinevad piirkondlikud organisatsioonid ei peaks üksteisega konkureerima erinevate ühisturgude loomisel (seda kava rahastatakse EAFi rahalistest vahenditest kuni 85 % ulatuses) ja et lõplikus analüüsis ei tuleks toetada eelkõige majanduspartnerluslepingute loomist.

Kümnenda EAFi määratletud kolme läbirääkimiste järgus olevat majanduspartnerluslepingut kahes piirkonnas peab COMESA, SADEC ja EAC moodustatud kolmepoolne nõukogu Aafrika Majandusühenduse loomise nurgakiviks. Seetõttu peab EL tagama, et kahel tegutseval piirkondlikul strateegial ja kolmel läbirääkimiste järgus oleval majanduspartnerluslepingul ei oleks oluliselt või püsivalt mitmeti mõistetavat mõju sellele protsessile.

Kolmepoolne COMESA-EAC-SADC nõukogu otsustas 2008. aasta oktoobri Kampala tippkohtumisel luua vabakaubanduspiirkonna, millele järgneb tolliliidu loomine. Majanduspartnerluslepingud, mis on praegu läbirääkimiste järgus kolme erineva lepingu konfiguratsiooni osas, peaksid tugevdama juba alanud integratsiooniprotsessi.

Strateegia eesmärk toetada rahu ja piirkonna stabiilsust

Poliitiline integratsioon, head valitsemistavad ja inimeste julgeolek on majandusliku integratsiooni protsesside edukuse peamised tegurid. Ühte ei saa saavutada ilma teiseta. Käesoleva strateegia teine eesmärk on toetada seda mõõdet, aidates neljal piirkondlikul organisatsioonil selles piirkonnas parandada läbipaistvust, demokratiseerimist, julgeolekut, stabiilsust ja säästvat arengut. Sellest vaatepunktist keskendub programmi ettevalmistav etapp piirkondadevahelise koostöö selliste strateegiliste mehhanismide rahuldavale tuvastamisele, mis edendavad piirkonnas rahu, demokraatiat ja säästvat arengut. Selle ettevalmistava etapi tulemuseks on konkreetsed, hästi läbi mõeldud projektid.

Programm näib alustavat tegevust õiges suunas. Siiski võib selguda, et selle jaoks eraldatud rahalised vahendid ei vasta selle valdkonna soovidele ja vajadustele.

Réunioni ja Mayotte’i osalemine strateegias

Kõigepealt peab kahetsusega märkima, et Mayotte’i saart, mis on igati India ookeani osa, ei ole strateegias üldse nimetatud.

Kümnenda EAFi lisa, mis käsitleb Réunioni kaasamist, ja piirkondliku integratsiooni protsess tähistab õiges suunas liikumist. Kuid Euroopa Komisjoni esitatud seisukohtades ei väljendata, mida see tegelikult Réunioni jaoks tähendab paralleelsetes majanduspartnerluslepingute alastes läbirääkimistes. Komisjon peab igal tasandil vaatlema äärepoolsemaid piirkondi kui geograafilise piirkonna, millesse nad kuuluvad, arengu võimalike veduritena, mitte ainult kümnenda EAFi lisadena.

Kahetsusväärne on ka asjaolu, et valitsustevaheline arenguamet ei rahasta eraldi uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendite ja eelkõige kiire internetiühenduse arendamise laiaulatuslikku projekti. Digitaalse ühenduse puudumine püsib piki India ookeani serva, mis loomulikult sõltub suuresti mandritevahelisest allveetranspordi ühendustest ning kus turujõud toimivad kasutajate kahjuks pakutavate teenuste kvaliteedi ja nende kõrge maksumuse seisukohalt võrreldes mandril asuvate piirkondadega. Kümnes EAF oleks pidanud soodustama uute IKT-platvormide loomist piirkondlikul tasandil, eelkõige valitsustevahelise arenguameti jaoks.

Lisaks peaks komisjon mõtlema konkreetselt äärepoolseimate piirkondade jaoks ühtse rahalise koostöövahendi loomise ning lihtsate korralduskomitee menetluste rakendamise peale, et võtta tõhusaid meetmeid tagamaks, et äärepoolseimad piirkonnad saavad võtta endale piirkonna ühise arengu võimaliku veduri rolli.

Sama kehtib ka täiustatud mere-, õhu- ja raudteeühenduste projektide kohta, mis on väga oluline muu hulgas kaubanduse arendamise seisukohalt.

Soovitused

Kõnealuse strateegia kontekstis eeldatakse, et integratsioon maailmamajandusse ja majanduse dünaamilisus on peamised piirkonnas puuduvad tegurid, mis puudutab inim- ja sotsiaalse arengu väljaarendamist. Mudel, mis hinnanguliselt ja eeldatavalt peaks süvendama piirkondliku integratsiooni protsessi, on sama, mis ELil – ühisturu ning tolli- ja rahaliidu loomine. Arvatavasti on kahetsusväärne, et selle piirkonna ühise põllumajanduspoliitika loomise toetamist ei ole kaasatud käesolevasse integratsiooniprotsessi. Ja ometi on ühine põllumajanduspoliitika ja ühisturg ELile edu taganud mudeli osa ning on endaga kaasa toonud üha tihedama rahvaste ja riikide liidu. See mudel võib selle piirkonna jaoks osutuda enam kui asjakohaseks, mis võimaldaks sellel kogu elanikkonna kasuks täita piirkonna ühist õigust toiduainetega omavarustatusele (mis oli ühise põllumajanduspoliitika ja ELi esialgne siht). Samuti peab tagama, et üheteistkümnendas EAFis leitakse mehhanismid, mis võimaldavad kaasata piirkonna piirkondlikesse organisatsioonidesse kuuluvate liikmesriikide parlamendid.

Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Lõuna-Aafrika Arenguühendus

Piirkonna kontekst

Lõuna-Aafrika Arenguühendus (SADC) on rahvusvaheline majanduslik ja poliitiline organ, mille eesmärk on luua arengu- ning majandusliku ja sotsiaalse kasvu tingimused Lõuna-Aafrika piirkonnas. Kuigi majanduslik integratsioon on SADC tegevuskava olulisim osa, hõlmab see ka poliitilist koostööd.

Lõuna-Aafrika Arenguühendus loodi 1980. aastal Lõuna-Aafrika Arengu Koordineerimise Komitee (SADCC) nime all, mille eesmärk oli kooskõlastada arenguabi ja vähendada majanduslikku sõltuvust tollasest Lõuna-Aafrika apartheidist. Kaksteist aastat hiljem muudeti see komitee Lõuna-Aafrika Arenguühenduseks. Lõuna-Aafrika Arenguühendusel on praegu 15 liiget: Angola, Botswana, Kongo Demokraatlik Vabariik, Lesotho, Madagaskar, Malawi, Mauritius, Mosambiik, Namiibia, Seišellid, Lõuna-Aafrika Vabariik, Svaasimaa, Tansaania Ühendvabariik, Sambia ja Zimbabwe.

Kahjuks kattub Lõuna-Aafrika Arenguühenduse liikmeskond teiste piirkondlike organisatsioonidega, näiteks Lõuna-Aafrika tolliliit (SACU), Ida- ja Lõuna-Aafrika ühisturg (COMESA), Ida-Aafrika Ühendus (EAC) ja teised. Riikide mitmekordne liikmeksolek erinevates majandusühendustes teeb jätkuvalt raskeks piirkondliku integratsiooni Lõuna-Aafrika piirkonnas. Lisaks peab SADC läbirääkimisi ELiga kolme erineva majanduspartnerluslepingu konfiguratsiooni osas (Lõuna-Aafrika Arenguühendus, Ida- ja Lõuna-Aafrika Ühendus (ESA) ja Ida-Aafrika Ühendus). SADC majanduspartnerluslepingu läbirääkimisi pidava rühma koosseisu kuuluvad vaid pooled SADC liikmetest.

Üldiselt jätab SADC tegevusele oma märgi tohutu piirkondlik majanduslik ebavõrdsus, sest SADC kannatab väikesemahulise ja vähese mitmekesisusega majanduse, tugevasti esiletungiva ebavõrdsuse ja vaesuse käes. See on üks vaesemaid piirkondi maailmas – peaaegu 45 % kogu SADC riikide elanikkonnast peab hakkama saama 1 USA dollariga päevas. Lõuna-Aafrika Arenguühenduses on HIVi leviku kõrgeim määr maailmas (1/3 kõigist maailma HIV/AIDSi nakatunud elanikkonnast elab SADC riikides), millel on katastroofiline majanduslik ja sotsiaalne mõju piirkonnas ning mis mõjutab kogurahvatulu kasvu, tööjõuga varustatust, sissetulekute ebavõrdsust, inimarengut ning aastatuhande arengueesmärkide saavutamist üldiselt. Mis puutub algkooli lõpetamise määra, siis on SADC riigid madalaima määraga riikide hulgas maailmas. Piirkonnas esineb probleeme toiduga kindlustatuse ja veevarustusega ning demokraatia, rahu ja julgeolekuga, mis tihti ajendab elanikkonna massilist liikumist SADC piires. Suuremad ülesanded on ka naiste majandusliku olukorra parandamise, otsustusprotsessis osalemise ning inimõiguste ja õigushüvedega seotud valdkondades. Piirkonna kodanikuühiskonda iseloomustatakse kui pigem nõrka, killustatut ja tagasiulatuva lähenemisega suhetes valitsuste ja piirkondlike organisatsioonidega.

SADC piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis esitatud vastus

Piirkondliku sihtprogrammiga eraldatakse 116 miljonit eurot SADC piirkonnale järgmiselt:

| — | 1. keskne valdkond – piirkondlik majanduslik integratsioon (80 % eraldisest ehk 92,8 miljonit eurot) – saab laiaulatuslikku abi SADC piirkonna majandusliku integratsiooni ja kaubanduse liberaliseerimise suurendamiseks ja pakkumisega seotud piirangute käsitlemiseks piirkondliku infrastruktuuri ja toiduga kindlustatuse valdkonnas. |
| --- | --- |

—

1. keskne valdkond – piirkondlik majanduslik integratsioon (80 % eraldisest ehk 92,8 miljonit eurot) – saab laiaulatuslikku abi SADC piirkonna majandusliku integratsiooni ja kaubanduse liberaliseerimise suurendamiseks ja pakkumisega seotud piirangute käsitlemiseks piirkondliku infrastruktuuri ja toiduga kindlustatuse valdkonnas.

| — | 2. keskne valdkond – piirkondlik poliitiline koostöö (15 % eraldisest ehk 17,4 miljonit eurot) – saab toetust suutlikkuse tõstmiseks piirkondliku valitsemistava kontekstis ning ühise Aafrika ja ELi konfliktiennetuse strateegia ning rahu ja turvalisuse valdkonna mõne aspekti rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

2. keskne valdkond – piirkondlik poliitiline koostöö (15 % eraldisest ehk 17,4 miljonit eurot) – saab toetust suutlikkuse tõstmiseks piirkondliku valitsemistava kontekstis ning ühise Aafrika ja ELi konfliktiennetuse strateegia ning rahu ja turvalisuse valdkonna mõne aspekti rakendamiseks.

| — | Kaks mittekeskset valdkonda – tehnoloogiaalase koostöö rahastu ja toetus valitsusvälistele osalejatele piirkonnastrateegia dokumendi tegevuste rakendamiseks – saab 5 % vahenditest ehk 5,8 miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

Kaks mittekeskset valdkonda – tehnoloogiaalase koostöö rahastu ja toetus valitsusvälistele osalejatele piirkonnastrateegia dokumendi tegevuste rakendamiseks – saab 5 % vahenditest ehk 5,8 miljonit eurot.

SADC piirkonna piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi analüüs

Pole mingit kahtlust, et piirkondlik integratsioon on äärmiselt oluline SADC riikide majandusliku ja üldise arengu jaoks ning selleks, et võimaldada neil osaleda maailmamajanduses teiste rahvusvaheliste osapooltega võrdsetel alustel. Kuna piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammiga toetatakse tugevalt SADC piirkondade vahelist arengut, siis on EÜ programm kümnenda EAFi raames piirkonna tegeliku olukorra jaoks ilmselt asjakohane. Lisaks on piirkondlikus sihtprogrammis ette nähtud meetmed hästi seotud SADC tegevuskavas esitatud ettenähtud eesmärkidega, eriti Lõuna-Aafrika Arengunõukogu soovitusliku piirkondliku strateegilise arengukava (RISDP) ja Aafrika–ELi ühisstrateegiaga. Siiski oleks 92,8 miljonit eurot olnud piisav, kui piirkondliku sihtprogrammiga oleks eraldatud täiendavaid ressursse lühiajaliste tulude kaotuse korvamiseks ja piirkondlike majanduslike infrastruktuuride parandamiseks. Lisaks – kuna SADC riigid sõltuvad suuresti mõnede esmatarbekaupade ekspordist ning on seetõttu tugevalt finants-, majandus- ja sotsiaalse kriisi tõttu kannatanud – tuleks eraldada vahendeid toetamaks SADC riike, et nad saaksid ümber kujundada ja korraldada oma majandused ning alustada järgneva tasandi lisandväärtust tagavate meetmetega esmatarbekaupade jaoks.

Lõuna-Aafrika piirkondlike organisatsioonide arvukuse küsimuse ja SADC liikmesriikide lahknemisega kolmeks majanduspartnerluslepingu rühmaks – mis tõsiselt raskendab piirkondadevahelist ja piirkonnasisest koostööd – ei ole SADC ega EÜ kahjuks piisavalt tegelenud. Piirkonnastrateegia dokumendis mainitakse, et Lõuna-Aafrika Arenguühendus ja teised piirkondlikud organisatsioonid, mis on kaasatud majandusliku integratsiooni tegevustesse, eelkõige COMESA, peavad tegema tihedat koostööd ja kooskõlastama oma vastavate piirkondlike strateegiate rakendamist. Kuidas täpselt selline kooskõlastamine tegelikkuses aset leiab, jääb üsna selgusetuks.

Kuigi suurenenud piirkondlik integratsioon ja poliitiline koostöö võivad kaudselt kaasa aidata vaesuse leevendamisse, on SADC piirkonnas lisaks vaja piirkonnastrateegia dokumendi meetmete palju otsesemat ja selgemat seost vaesuse vähendamise ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega. Mõned ühised tegurid, mis suurendavad piirkonnas vaesust, on HIV/AIDSi levik, sooline ebavõrdsus, ressurssidele, nt toidule ja veele juurdepääsu puudumine ning inimkapitali ja oskuste puudumine.

Seoses HIV/AIDSiga – juhul kui pandeemiat ei käsitleta kui tervikut riiklikul ja piirkondlikul tasandil – kahanevad väljavaated aastatuhande arengueesmärkide saavutamiseks iga päev miljonite inimeste jaoks Lõuna-Aafrika Arenguühenduse piirkonnas. Kahjuks näeb piirkonnastrateegia dokument ette HIVga seotud küsimuste edendamist osana suutlikkuse tõstmise programmist 1. keskse valdkonna raames. Lõuna-Aafrika Arenguühenduse piirkonnastrateegia dokument peaks panema suuremat rõhku piirkondlikele HIV/AIDSi programmidele, näiteks eraldades vahendeid Lõuna-Aafrika Arenguühenduse HIV/AIDSi programmide ja strateegiate, sealhulgas ühenduse AIDSi-vastase äriplaani rakendamiseks.

Teine suur ülesanne SADC riikide jaoks on tagada, et lapsed, kes kooli lähevad, tegelikkuses alghariduse ka lõpetaksid. HIV epideemia halvendab veelgi olukorda koolides, kuna haridussektoris jätkub töötajate vähenemine muret tekitava kiirusega, kusjuures õpetajatest tööjõu vähenemine AIDSi tõttu on Sambias 46,2 % ja Mosambiigis 32,5 %. Lisaks näitab Lõuna-Aafrika Arengunõukogu soovituslik piirkondlik strateegiline arengukava selgelt liikmesriikide madalat tulemuslikkust teise ja kolmanda taseme hariduse võimaldamise osas ning keskendub seetõttu hariduse ja väljaõppe kooskõlastamisele, ühtlustamisele ja väljaarendamisele.

Lisaks on kiiduväärt asjaolu, et piirkonnastrateegia dokumendiga toetatakse jätkusuutlikku toiduga kindlustatust käsitlevaid koostöömeetmeid, mille eesmärk on saavutada piirkonnas kestev juurdepääs ohutule ja piisavale kogusele toidule. Kuid lisaks toiduga kindlustatusele on piirkonna majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks ülimalt olulised veevarustus ja juurdepääs veele. Magevesi on eriti napp ressurss Lõuna-Aafrikas ning nõudlus vee järele võib põhjustada konkureerimist ja vaidlusi. Rohkem kui poolel kogu SADC riikide elanikkonnast puudub juurdepääs tervisele ohutule veele ja kanalisatsioonile. Veeressursside arengut ja majandamist käsitleva SADC piirkondliku strateegilise kava ning ühiseid vooluvesikondasid käsitleva muudetud protokolli rakendamine ning vee infrastruktuuri arendamine võib seega otseselt parandada joogiveevarustust ja toiduga kindlustatust (kuna siis on piisavalt veevarustust põllumajanduslike vajaduste katmiseks). Parlamentaarne ühisassamblee julgustab piirkonnastrateegia dokumendis keskkonnasäästlikkuse soodustamist eelkõige seoses metsade hävitamise ja pinnase seisundi täiendava halvenemise vastases võitluses.

Rändepoliitika ning põgenike ja riigi sees ümberasustatud inimeste olukord tekitab piirkonnas jätkuvalt probleeme, mida tuleks paremini kajastada piirkonnastrateegia dokumendis.

Piirkondliku sihtprogrammi rahastamise rakendamine sobib hästi piirkondliku integratsiooni ja poliitilise koostöö eesmärkide saavutamiseks, kuna selline rahastamine on otseselt suunatud piirkondlikule organisatsioonile ja kasutab SADC rahastamismehhanisme. Siiski võib osutuda vajalikuks, nagu on välja toodud piirkonnastrateegia dokumendis, mõningane sekkumine riiklikul tasandil, pidades silmas subsidiaarsuse põhimõtet, isegi kui eesmärk on piirkondlik integratsioon. Peale selle on vaja rahastatavate meetmete rakendamisel tekkivaid raskusi paremini käsitleda.

Samuti näib, et SADC piirkonna nn rahastajate maatriks on tasakaalustatud. Lisaks – kuna EÜ sekkumised seostuvad hästi piirkondliku arengu raamistikega ja SADC institutsioonidega – annab see häid eeldusi kooskõlastamise jaoks teiste rahastajatega.

Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi koostamise eel toimusid arutelud Euroopa Komisjoni ja SADC sekretariaadi vahel ning SADC liikmesriikide riiklike ametiasutuste esindajate ja piirkondlike valitsusväliste osalejate vahel, et kooskõlastada piirkonnastrateegia dokument piirkonna riikide riigistrateegia dokumentidega. Siiski ei ole mingit märki sellest, et riiklikud ja piirkondlikud parlamentaarsed organid oleksid nendest aruteludest osa võtnud.

Soovitused

| 1. | Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi kesksed valdkonnad kajastavad hästi majanduse piirkondliku integratsiooni ja poliitilise koostöö arenguid SADC piirkonnas. Ettenähtud meetmed aitavad samuti kaasa tulevase SADC ja ELi vahelise kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu rakendamisele. Piirkonna riike, mis kuuluvad mõne teise majanduspartnerluslepingu konfiguratsiooni, peaks sellele vaatamata veenma, et nad saavad piirkonnastrateegia dokumendist samamoodi kasu. |
| --- | --- |

1.

Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi kesksed valdkonnad kajastavad hästi majanduse piirkondliku integratsiooni ja poliitilise koostöö arenguid SADC piirkonnas. Ettenähtud meetmed aitavad samuti kaasa tulevase SADC ja ELi vahelise kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu rakendamisele. Piirkonna riike, mis kuuluvad mõne teise majanduspartnerluslepingu konfiguratsiooni, peaks sellele vaatamata veenma, et nad saavad piirkonnastrateegia dokumendist samamoodi kasu.

| 2. | Piirkonnastrateegia dokumendi meetmete ja vaesuse vähendamise vahel tuleb luua parem ja otsesem side. HIV/AIDSi, veevarustuse ja inimressursside arenguga, eriti haridusega – mis on vaid mõned SADC riikide vaesuse algpõhjustest – ei peaks tegelema ainult riiklikul tasandil, vaid ka piirkondlikul tasandil. Selleks on vaja neid küsimusi SADC piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis paremini käsitleda. |
| --- | --- |

2.

Piirkonnastrateegia dokumendi meetmete ja vaesuse vähendamise vahel tuleb luua parem ja otsesem side. HIV/AIDSi, veevarustuse ja inimressursside arenguga, eriti haridusega – mis on vaid mõned SADC riikide vaesuse algpõhjustest – ei peaks tegelema ainult riiklikul tasandil, vaid ka piirkondlikul tasandil. Selleks on vaja neid küsimusi SADC piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis paremini käsitleda.

| 3. | Programmi üldist rahastamist tuleks suurendada, et oleks võimalik kindlustada eespool kirjeldatud valdkondade meetmete piisav rahastamine. |
| --- | --- |

3.

Programmi üldist rahastamist tuleks suurendada, et oleks võimalik kindlustada eespool kirjeldatud valdkondade meetmete piisav rahastamine.

| 4. | SADC riikide riiklikud parlamendid, SADC parlamentaarne foorum ja AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee peaksid olema SADC piirkonnastrateegia dokumendi kavandamisse, rakendamisse, jälgimisse ja hindamisse paremini kaasatud. |
| --- | --- |

4.

SADC riikide riiklikud parlamendid, SADC parlamentaarne foorum ja AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee peaksid olema SADC piirkonnastrateegia dokumendi kavandamisse, rakendamisse, jälgimisse ja hindamisse paremini kaasatud.

Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Kesk-Aafrika

1.   Piirkonna kontekst

a)   Piirkondlik integratsioon

Piirkondlikule integratsioonile Kesk-Aafrikas jätab oma märgi esialgu veel ebatäpne piirkonna määratlemine ja kahe piirkondliku organisatsiooni ühitamine, millel on osaliselt kattuvad eesmärgid, kuid erinev struktuur. Kesk-Aafrika Majandus- ja Valuutaühendus (CEMAC) (13) on tegutsenud 1999. aastast, samas kui Kesk-Aafrika riikide majandusühendus (ECCAS/CEEAC) (14) on eksisteerinud alates 1983. aastast. Esimene neist ühendustest on keskendunud peamiselt rahaliidule – selle liikmesriikidel on ühine valuuta, Aafrika ühisfrank (CFA franc). Seega on CEMACi peamine eesmärk luua ühisturg, samas kui CEEAC on saavutanud rohkem tulemusi poliitilise integratsiooni, sealhulgas rahu ja stabiilsuse seisukohalt. Kuid piirkondlike organisatsioonide institutsiooniline nõrkus on jätkuvalt probleem, nagu ka nende tehtud otsuste rakendamine liikmesriikides.

Kongo Demokraatlik Vabariik kuulub ka Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide majandusühendusse (CEPGL).

Majanduspartnerluslepingute ja piirkondliku sihtprogrammi läbirääkimistega seoses koosneb piirkond CEMACi riikidest ning Kongo Demokraatlikust Vabariigist ning São Tomé ja Príncipest.

b)   Muud raskused piirkondlikul tasandil

Piirkonda iseloomustab mõnede riikide (Tšaad, Kesk-Aafrika Vabariik, Kongo DV) praegune või hiljutine ebastabiilsus. Kaks riiki (Tšaad ja Kesk-Aafrika Vabariik) on enklaavid, Kesk-Aafrika riikide vahel on vähe vastastikuseid ühendusi ning piirkonna elanikud kannatavad suure vaesuse käes. Sellest hoolimata on Kesk-Aafrika piirkonnal palju häid külgi. Kõikidel riikidel on suur looduslik rikkus, sealhulgas suur metsandus- ja põllumajanduspotentsiaal. Selleks et üle saada nn külluse paradoksist – see tähendab asjaolu, et looduslik rikkus ei tähenda arengut – peaksid Kesk-Aafrika riigid tagama selle rikkuse parema kasutamise ja jaotamise. Demokraatia ja hea valitsemistava on nendes riikides samuti suureks probleemiks.

2.   Piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis esitatud vastus

Piirkondliku sihtprogrammiga eraldatakse 165 miljonit eurot, millest 15 miljonit eurot läheb Ida-Aafrika järvede piirkonna riikide majandusühendusele (CEPGL) ning mis jaguneb järgmiste kesksete valdkondade vahel:

| — | 1. keskne valdkond – majanduslik ja kaubandusintegratsioon ning majanduspartnerluslepingutega kaasnevad vahendid (97 miljonit eurot ehk 65 % eraldisest) – peaks võimaldama toetada piirkondlike organisatsioonide püüdlusi ühisturu, ühendavate maanteede, telekommunikatsiooni- ja elektrienergia võrkude jne loomise ning piirkondliku põllumajandus- ja toiduga kindlustatuse poliitika arendamise seisukohalt; |
| --- | --- |

—

1. keskne valdkond – majanduslik ja kaubandusintegratsioon ning majanduspartnerluslepingutega kaasnevad vahendid (97 miljonit eurot ehk 65 % eraldisest) – peaks võimaldama toetada piirkondlike organisatsioonide püüdlusi ühisturu, ühendavate maanteede, telekommunikatsiooni- ja elektrienergia võrkude jne loomise ning piirkondliku põllumajandus- ja toiduga kindlustatuse poliitika arendamise seisukohalt;

| — | 2. keskne valdkond – taastuvate loodusvarade haldamine (30 miljonit eurot ehk 20 % eraldisest) – peaks aitama parandada metsandussektori ja kalanduse potentsiaaliga kaitsealade häid juhtimistavasid; |
| --- | --- |

—

2. keskne valdkond – taastuvate loodusvarade haldamine (30 miljonit eurot ehk 20 % eraldisest) – peaks aitama parandada metsandussektori ja kalanduse potentsiaaliga kaitsealade häid juhtimistavasid;

| — | 3. keskne valdkond – poliitiline integratsioon (15 miljonit eurot ehk 10 % eraldisest) – eesmärgiks on aidata tugevdada piirkonna suutlikkust konfliktiennetuse, haldamise ja lahendamise, muuhulgas kodanikuühiskonna tugevdamise seisukohalt; |
| --- | --- |

—

3. keskne valdkond – poliitiline integratsioon (15 miljonit eurot ehk 10 % eraldisest) – eesmärgiks on aidata tugevdada piirkonna suutlikkust konfliktiennetuse, haldamise ja lahendamise, muuhulgas kodanikuühiskonna tugevdamise seisukohalt;

| — | Lisavaldkonnad – institutsiooniline tugi ja tehnilise koostöö rahastu (8 miljonit eurot ehk 5 % eraldisest) – muu hulgas CEMACi ja CEEACi vahelise kooskõlastamise suurendamiseks. |
| --- | --- |

—

Lisavaldkonnad – institutsiooniline tugi ja tehnilise koostöö rahastu (8 miljonit eurot ehk 5 % eraldisest) – muu hulgas CEMACi ja CEEACi vahelise kooskõlastamise suurendamiseks.

3.   Kesk-Aafrika piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi analüüs

Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi analüüs 2008–2013 avaldati väga hilja, mis kujutab endast tõsist probleemi muu hulgas seoses Euroopa strateegia arusaadavusega piirkonnas. Komisjoni andmetel põhjustas sellise viivituse kahe seotud piirkondliku organisatsiooniga samal ajal peetud arutelude raames tekkinud probleemid. Nad olid võimelised keskenduma oma jõupingutustele alles 2009. aasta veebruaris, et otsustada oma vastavate rollide ja vahendite jaotamise üle. Sellele vaatamata on rahu ja julgeoleku, loodusvarade ja piirkondliku integratsiooni valdkonnas kolm projekti ettevalmistamisel. Teised projektid on veel pooleli üheksanda EAFi raames. Selle viivituse tõttu piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi ettevalmistamises on ka vahekokkuvõtte tegemine aasta võrra edasi lükatud. Assamblee rõhutab, et kahe piirkondliku organisatsiooni tegevuse kooskõlastamise edendamiseks ja ühise piirkondliku integratsiooniprojekti täiendamiseks tuleb teha rohkem jõupingutusi, mis aitaks ka vältida kavandamise viivitusi, mis kahandavad abi prognoositavust ja tõhusust, kutsudes muu hulgas esile probleeme EAFi vahendite väljamaksmisel Kesk-Aafrika piirkonnas.

Samuti näib, et suurem osa esimese keskse valdkonna projektidest on pühendatud pigem standardite parandamisele (kaubanduse, tervishoiu, teenuste, investeeringute jms valdkonnas) kui ettenähtud projektide rakendamisele. Ning kuigi standardite ühtlustamine ja ajakohastamine on olulised ülesanded, toimub tõelise piirkondliku koostoime loomine pigem tootmise ja kaubanduse kui standardiseerimise kaudu.

Kesk-Aafrika piirkondliku majanduspartnerluslepingu läbirääkimised on praegu seiskunud. Kuid suurem osa piirkonnastrateegia dokumendis koostatud strateegiast on seotud majanduspartnerluslepingutega kaasnevate meetmetega. Mis puutub komisjoni, siis majanduspartnerluslepingu ja piirkondliku sihtprogrammi vahelist suhet arutati piirkonnastrateegia dokumendi ettevalmistamise ajal, eeldusel, et jõutakse kokkuleppele ja et piirkondlik sihtprogramm jääb paindlikuks. Sellest hoolimata on väga oluline, et mehhanismid töötataks välja eelnevates etappides, et tagada piirkonnale tõhusad kaasnevad vahendid, kui piirkond otsustab sõlmida kaubanduspartnerluslepingu. Muu hulgas tuleb kindlaks teha teatud arvesse võetavad põhiaspektid. Samas ei tohi piirkonda karistada läbirääkimiste seiskumise eest või otsuse eest mitte jätkata majanduspartnerluslepingu edasist läbirääkimisprotsessi ei rahaliselt, sealhulgas EAFi kaubandusabi raames antud toetusrahade seisukohalt, ega programmide rakendamise seisukohalt, mis peaksid olema kooskõlas piirkonna tegeliku olukorraga.

Piirkonnastrateegia dokumendis ei mainita peaaegu üldse aastatuhande arengueesmärke, mis on vastuvõetamatu, arvestades, et EAF on ELi peamine AKV riikidele abi andmise vahend ning et EAFi peamine prioriteet on aastatuhande arengueesmärkide saavutamine. Esimene sekkumisvaldkond on kaubandusvaldkond, kuid ei käsitleta selle mõju tööhõivele ja vaesusele. Ja ometi on esmatähtis rakendada kaubandus arengu teenistusse ning see on ka kaubanduspartnerluslepingutes seatud eesmärk. Meetmeid, mis on konkreetsemad ja millel on otsene mõju aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele, tuleks kavandada muu hulgas tervishoiu- ja hariduse valdkonnas kooskõlas arengukoostöö rahastamisvahendiga ja poliitilise kohustusega, et suunata 20 % vahenditest tervishoiu ja alghariduse rahastamiseks. Isegi kaubandusvaldkondade puhul on esmatähtis mõju elanikkonnale, sealhulgas tööhõive seisukohalt, ning elanikkond peaks võtma vastutuse käimasoleva piirkondliku integratsiooniprotsessi eest ja nägema selle poliitika tegelikku kasu, mida EL ja Kesk-Aafrika piirkond ühiselt rakendab. Komisjoni sõnul on piirkondliku strateegia lõplik eesmärk vaesuse vähendamine (esimene aastatuhande arengueesmärk). Komisjon rõhutab, et koostatakse rohkem eriprogramme, sealhulgas selliseid, mis edendavad tööhõivet, kuigi seda valdkonda piirkondlikus sihtprogrammis otseselt ei mainita. Siiski on kahetsusväärne, et seda juba praegu ei tehta, eriti kui riigistrateegia dokumendid ei võimalda tasakaalustada piirkondliku sihtprogrammi praeguseid puudujääke seoses aastatuhande arengueesmärkide saavutamisega.

Ühte olulist valdkonda – põllumajandust koostoimes toiduga kindlustatusega – peaks selles dokumendis rohkem rõhutama (kuna esimene aastatuhande arengueesmärk on võidelda vaesuse ja nälja vastu). See on valdkond, millel on otsene seos kaubanduse (selle põllumajandustootmise parandamise ja mitmekesistamise, lisandväärtuse loomise ja monokultuuri ekspordist väljumise mõõde), arengu (toiduainetega omavarustatuse ja inimeste tervishoiu parandamine, töökohtade loomine) ja keskkonnakaitse (uue veesäästlikuma taimekasvatuse tehnoloogia areng, parema mullakaitse võimaldamine jne) vahel. Põllumajandus on ka üks peamisi eesmärke, mida rõhutati ühises tegevuskavas – see on oluline dokument, kuna sellega kehtestatakse tegelikult strateegiasuunised, mille koostasid EL ja Kesk-Aafrika piirkond ühiselt. Seega tuleks põllumajandust rohkem otseselt toetada piirkondlikul tasandil, ja ometi on seda ainult möödaminnes mainitud esimeses keskses valdkonnas (toetus piirkondliku poliitika arengule, esitamata põhjalikumaid täpsustusi). Peale selle tunnistab komisjon vajadust tugevdada seda abivaldkonda nii poliitika ühtlustamise kui ka toodete mitmekesistamise ja töötlemise seisukohalt.

Soovitused

Piirkondliku integratsiooni tugevdamine on kahtlemata õigustatud prioriteet, eriti piirkonna nende riikide jaoks, mis on enklaavid. Siiski tuleb olla valvas tagamaks, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimised ei läheks vastuollu piirkondliku integratsiooni eesmärgiga.

Kuigi on huvitav märkida, et loodusvarade haldamine, milles põhirõhk on asetatud säästvale loodusvarade haldamisele, on üks keskseid valdkondi, tuleb siiski rõhutada, et üldiselt võttes on selle side vaesuse vastase võitlemisega väga kaudne. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel peaks olema oluline roll piirkonnastrateegia dokumendis ning selles mõttes oleks pidanud rohkem keskenduma põllumajandusele.

Lisaks on ülemaailmne majanduskriis piirkonnale eriti halvasti mõjunud, arvestades, et eksporditakse toorainet, mille järele on nõudlus maailmaturul langenud. See on järjekordne tõend – kui on vaja veel tõendeid – vajaduse kohta arendada suutlikkust toorainete töötlemiseks ja nende riikide majanduse mitmekesistamiseks, mis sõltuvad ühest kindlast tuluallikast. Kuid hoolimata viivitusest piirkonnastrateegia dokumendi vastuvõtmisel, tundub, et seda peamist elementi ei ole arvesse võetud. Seega peaks piirkonnastrateegia dokument arendama piirkonna riikide kaubanduse jaoks välja selge kaasnevate meetmete strateegia, et edendada töökohtade loomist ja arengut.

Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Lääne-Aafrika

1.   Piirkonna kontekst

Dokument, mille allkirjastasid ühelt poolt Euroopa Komisjon (kümnes EAF) ja teiselt poolt Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus (ECOWAS) ja Lääne-Aafrika Majandus- ja Rahaliit (WAEMU), koostati piirkondliku dokumendi alusel.

Lääne-Aafrika piirkonnale jätavad oma märgi arvukad erinevused – piirkonna moodustavad 15 riiki (ning lisaks Mauritaania), mille majanduslik ja poliitiline areng on väga erinev. Enamik neist on vähim arenenud riigid, välja arvatud Cabo Verde (Roheneemesaared, Côte d’Ivoire (Elevandiluurannik), Ghana ja Nigeeria (neist viimane on oluline naftatootja). Poliitilise stabiilsuse ja demokraatia seisukohalt on erinevused Ghana ja Mali vahel silmatorkavad, rääkimata erinevustest Guinea ja Guinea-Bissau vahel. Olukord Côte d’Ivoire’s paraneb, kuigi ei ole veel täielikult stabiliseerunud. Libeeria ja Sierra Leone on endiselt konfliktijärgses faasis. Üldiselt võib öelda, et 15 ECOWASi riigist 9 on ebakindlas olukorras.

Kuid siiski on Lääne-Aafrika AKV piirkonna üks kõige paremini integreeritud piirkondi, mille piirkondlikel institutsioonidel on oluline poliitiline mõju. ECOWAS ei tegele mitte ainult majandusliku integratsiooniga, vaid mängib olulist rolli ka heade valitsemistavade edendamise, konfliktide ennetamise ja lahendamise ning rahuvalve seisukohalt. Ilmselgelt jäävad selle struktuurid nõrgaks ja integratsioon ei ole veel nii täielik, kui soovitakse. Kuid just Lääne-Aafrikas on see haru kõige mahukam, võrreldes teiste AKV riikide piirkondliku integratsiooniga. Lisaks moodustasid Aafrika Finantsühenduse (AFC) riigid tolli- ja rahaliidu – WAEMU.

Piirkonna arengu peamine takistus on selle piirkonna majanduse struktuur. Enamik riikidest on muutmata kujul tooraine eksportijad, eksportides eelkõige põllumajandustooteid. Arenguabi peaks seega soodustama tööstusstruktuuride teket, kuid eelkõige aitama nendel riikidel kinni pidada ekspordituru (eelkõige ELi) sanitaar- ja fütosanitaarmeetmetest.

2.   Piirkonnastrateegia dokumendis / piirkondlikus sihtprogrammis esitatud vastus

Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi eelarve on 597 miljonit eurot, mis jaguneb järgmiste valdkondade vahel:

| 1. keskne valdkond: piirkondliku integratsiooni süvendamine, konkurentsivõime parandamine ja majanduspartnerlusleping | 70 % eelarvest (418 miljonit eurot) |
| --- | --- |
| 2. keskne valdkond: hea valitsemistava ja piirkondliku stabiilsuse tugevdamine | 20 % eelarvest (119 miljonit eurot) |
| Muud programmid | 10 % eelarvest (60 miljonit eurot) |

1. keskne valdkond: piirkondliku integratsiooni süvendamine, konkurentsivõime parandamine ja majanduspartnerlusleping

70 % eelarvest (418 miljonit eurot)

2. keskne valdkond: hea valitsemistava ja piirkondliku stabiilsuse tugevdamine

20 % eelarvest (119 miljonit eurot)

Muud programmid

10 % eelarvest (60 miljonit eurot)

Lisavaldkondade raames peaks EÜ otsima võimalusi kodanikuühiskonna kaasamise parandamiseks, kuna kodanikuühiskond on piirkondlikul tasandil ebapiisavalt esindatud.

Piirkonnastrateegia dokument ja selle piirkondlik sihtprogramm tuleb n-ö pooleldi valmilt ehk siis 2010. aastal uuesti läbi vaadata.

Lääne-Aafrika piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi analüüs

Toiduga kindlustatus on kõnealuse strateegia üks prioriteete. See teema on esmatähtis piirkonnas, mis toodab ja ekspordib põllumajanduslikku toorainet ja impordib töödeldud kaupu. Lisaks ei ole põllumajandustootmine viimase 30 aasta jooksul arenenud sama kiiresti kui demograafiline kasv, mis muudab kohalike elanike toiduga kindlustatuse tagamise raskemaks. Toetus piirkondlikust strateegiaprogrammist (eelkõige WAEMU kaudu) piirkondlikule põllumajanduspoliitikale, toiduainete tootmise ja nälja leevendamise piirkondlikule strateegiale ei ole väga selge. Euroopa Komisjoni jaoks on toiduga kindlustatus üks piirkondliku sihtprogrammi viiest teljest, kuid koostöö piirkondlike organisatsioonidega vajab endiselt vormistamist rakenduskavana. Sama moodi peaks EÜ toetama ühte ECOWASi põllumajanduspoliitika programmi.

Piirkonnastrateegia dokumendis märgitakse õigustatult piirkonna infrastruktuuri nõrkust, eelkõige transpordi osas, ja juhitakse tähelepanu sellele, et see on tõeline takistus piirkondliku kaubanduse jaoks ning vastavalt ka arengu jaoks. Jällegi ei ole piirkondlikus sihtprogrammis selget vastust, isegi kui komisjon kinnitab, et majanduspartnerluslepingu arenguprogramm moodustab kasuliku raamistiku erinevate rahastajate abi suunamiseks eelkõige infrastruktuuri.

Esimene keskne valdkond on seotud majanduspartnerluslepinguga, mida ei ole veel allkirjastatud. Samuti tekitab küsimusi majanduspartnerluslepingu piirkondliku fondi rahastamine ja majanduspartnerluslepingu arengu osaga seotud ressursside kasutamine seni, kuni see allkirjastatakse.

Dokumendis puuduvad täpsed üksikasjad seoses võimaliku tegevusega rände või ELi kalanduspoliitika valdkonnas ning seoses kalanduskokkuleppe jõustumisega.

Soovitused

Parlamentaarne ühisassamblee soovib teada, milliste dokumentide või alusstatistika alusel alustas komisjon arutelu selle piirkonnaga.

Parlamentaarne ühisassamblee soovib rõhutada põllumajanduse tähtsat rolli ja juhib tähelepanu vajadusele rohkem kaasata piirkondlike põllumajandustootjate ametiühinguid. Samuti rõhutab assamblee vajadust esitada kava piirkondlikul tasandil, et võidelda põua ja kõrbetirtsude vastu, suurendamaks toiduga kindlustatust piirkondlikul tasandil.

Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi eesmärk peaks olema allpiirkondlike turgude loomine, sest piirkonna riigid ei ekspordi naaberriikidesse, mis näitab kasutamata kaubanduslikke võimalusi. Sellest tulenevalt on tingimata vajalik võimaldada riikidele juurdepääs ja integreerida turud. Samuti peaks käsitlema kaubavahetuse ümberkujundamise probleemi, sest praegu ekspordib piirkond toorainet ja impordib valmistooteid. Piirkondlikus sihtprogrammis see aspekt puudub. Lisaks pöörab piirkondlik sihtprogramm liiga vähe tähelepanu piirkondliku infrastruktuuri arengule.

Isegi kui koostöö lõplik eesmärk on vaesuse leevendamine, siis piirkondliku sihtprogrammi ja aastatuhande arengueesmärkide vaheline seos tundub liiga nõrk. Riiklike strateegiate ja piirkondliku strateegia selgem kooskõlastamine parandaks kindlasti seda olukorda.

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee rõhutab, et majanduspartnerluslepingu arenguprogrammi tuleks rahastada lisavahenditest, mitte EAFi vahenditest. Lõpuks rõhutab parlamentaarne ühisassamblee ka seda, et ECOWASi parlament peaks olema kaasatud piirkondliku strateegia järelevalvesse.

Järeldused piirkonnastrateegia dokumendi ja piirkondliku sihtprogrammi kohta kümnenda Euroopa Arengufondi raames – Vaikse ookeani piirkond

Vaikse ookeani piirkonna piirkondlik integratsioon

Vaikse ookeani piirkond hõlmab 15 väikest saareriiki, mis paiknevad Aafrika mandri suurusel ookeani alal. Piirkonnana on sellel alal mitmeid ainulaadseid tunnuseid, mida ei leidu kusagil mujal maailmas: väike elanikkond (9,55 miljonit ehk sama palju kui Belgias), maismaapindala vaid 560 000 km2, ulatus rohkem kui 29 miljonit km2, äärmiselt suur hajutatus. Õieti moodustab Paapua Uus-Guinea 80 % kogu maismaapindalast ja paljude väiksemate saareriikide pindala on väiksemate Euroopa linnade suurune. Piirkondliku integratsiooni kontseptsioon on seega problemaatiline.

Üldiselt on Vaikse ookeani AKV riigid majandusliku arengu ja loodusvarade seisukohalt erinevad, kuid nad on sarnased inimeste ja kultuuritingimuste poolest, sealhulgas spordi vallas, eelkõige ragbiliidu osas. Paljud riigid jagavad samu ookeaniressursse, näiteks kalanduse ja turismi potentsiaali, kuid neid ohustab ka merepinna taseme tõus, mis mõjutab rannikualasid. Piirkondlik kaubandus tuleb veel välja arendada ebapiisava transpordi infrastruktuuri ja veokauguste tõttu. Majanduslikus mõttes sõltub enamik Vaikse ookeani riikidest üsna palju oma suurematest naabritest – Austraaliast ja Uus-Meremaast.

Sellistes tingimustes toimub piirkondlik koostöö, mida viib edasi Vaikse ookeani saarte foorum (PIF), mille raames kohtuvad 15 Vaikse ookeani riiki ning Austraalia ja Uus-Meremaa kord aastas. Vaikse ookeani foorumi sekretariaat, mis juhatab ka Vaikse ookeani piirkondlike organisatsioonide nõukogu (kümne teise piirkondliku valitsustevahelise organisatsiooni) tööd, viib piirkondlikku sihtprogrammi ellu Vaikse ookeani AKV riikide nimel. Vaikse ookeani foorum on loonud Vaikse ookeani piirkonna tegevuskava (2006–2015), milles määratletakse piirkondlik koostöö ja integratsioon järgmiselt:

| — | valitsusevaheliste dialoogide või protsesside loomine; |
| --- | --- |

—

valitsusevaheliste dialoogide või protsesside loomine;

| — | riiklike asutuste (nagu tolli-, tervishoiu-, hariduse- ja spordiasutuste) koondamine piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

—

riiklike asutuste (nagu tolli-, tervishoiu-, hariduse- ja spordiasutuste) koondamine piirkondlikul tasandil;

| — | takistuste vähendamine siseturul. |
| --- | --- |

—

takistuste vähendamine siseturul.

Vaikse ookeani piirkonna tegevuskava hõlmab algatusi arengu edendamiseks piirkonnas, mille käigus keskendutakse majanduskasvu, säästva arengu, haldamise ja julgeoleku neljale sambale. Üldiselt on mõningast edu saavutatud lennundus- ja meretranspordi valdkonnas ning julgeoleku ja telekommunikatsiooni infrastruktuuri valdkonnas, kuid Vaikse ookeani piirkonna AKV riikide vahelised erinevused teevad kaubanduslepingute rakendamise ja majanduse kindla infrastruktuuri loomise raskeks. Jäänud on veel palju ülesandeid.

Mis puutub ELi, siis 2006. aastal võeti vastu esimene Vaikse ookeani piirkonda käsitlev ELi strateegia, mille eesmärk on täiendada Vaikse ookeani piirkonna tegevuskava ja keskenduda poliitilise dialoogi tugevdamisele, asetades suurema rõhu piirkondlikule koostööle ja abi tõhususe parandamisele. Kõnealune strateegia toetab praeguse piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi tingimusi.

Vaikse ookeani piirkonna piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi ülevaade

Esimene Vaikse ookeani piirkonna piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammiga 2002–2007 eraldati 29 miljonit eurot (piirkonnastrateegia dokumendi vahekokkuvõttes suurendati summat 39 miljonile eurole), mis jagunes järgmiselt:

| — | piirkondlik integratsioon ja kaubandus: 9 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

piirkondlik integratsioon ja kaubandus: 9 miljonit eurot

| — | inimressursside areng: 8 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

inimressursside areng: 8 miljonit eurot

| — | kalandus: 5 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

kalandus: 5 miljonit eurot

| — | muud valdkonnad (olemasolevad projektid, tehniline abi): 7 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

muud valdkonnad (olemasolevad projektid, tehniline abi): 7 miljonit eurot

Kõnealune piirkonnastrateegia dokument / piirkondlik sihtprogramm kümnenda EAFi jaoks on palju sihipärasem, kusjuures perioodiks 2008–2013 eraldatud 95 miljonit eurot jaguneb järgmiselt:

| — | 1. keskne valdkond (piirkondlik majandusintegratsioon): 45 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

1. keskne valdkond (piirkondlik majandusintegratsioon): 45 miljonit eurot

| — | 2. keskne valdkond (loodusvarade ja keskkonna säästev majandamine): 40 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

2. keskne valdkond (loodusvarade ja keskkonna säästev majandamine): 40 miljonit eurot

| — | muud valdkonnad (valitsusvälised osalejad, tehniline koostöö jne): 10 miljonit eurot |
| --- | --- |

—

muud valdkonnad (valitsusvälised osalejad, tehniline koostöö jne): 10 miljonit eurot

Seega saavad Vaikse ookeani piirkonna tegevuskava kaks esimest sammast 90 % vahenditest. Teised kaks sammast – haldamine ja julgeolek – saavad toetusi ELi–AKV Vaikse ookeani piirkonna struktureeritud dialoogist ja sellistest mehhanismidest nagu stabiliseerimisvahend.

Vaikse ookeani piirkonna piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi analüüs

Piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi kesksed valdkonnad on piirkonna enda seatud selged prioriteedid ja need kajastavad piirkonna suurt vajadust areneda edasi jätkusuutlikult. Mõlemad prioriteetsed valdkonnad jätkavad esimese piirkondliku sihtprogrammi kaudu saavutatud arengukiirusega sellistes esmatähtsates valdkondades nagu majanduslik integratsioon ja toetus kalandussektorile, kuigi inimressursside areng ei ole enam konkreetne keskne valdkond.

1. keskne valdkond hõlmab nelja peamist sekkumisvaldkonda:

| — | majanduslik integratsioon ja kaubandus (majanduspartnerlusleping ja teised piirkondlikud kaubanduslepingud); |
| --- | --- |

—

majanduslik integratsioon ja kaubandus (majanduspartnerlusleping ja teised piirkondlikud kaubanduslepingud);

| — | toetus erasektorile (erasektori mehhanismid, olulised valdkonnad, nagu turism ja kalandus, ettevõtluse edendamine); |
| --- | --- |

—

toetus erasektorile (erasektori mehhanismid, olulised valdkonnad, nagu turism ja kalandus, ettevõtluse edendamine);

| — | mehhanismid majanduskasvu jaoks (õiglane kaubandus, konkurents, tarbijakaitse, tollieeskirjad ja rahvusvahelised standardid); |
| --- | --- |

—

mehhanismid majanduskasvu jaoks (õiglane kaubandus, konkurents, tarbijakaitse, tollieeskirjad ja rahvusvahelised standardid);

| — | inimressursid (integreeritud haridusprogrammid, tehnilise ja kutsealase ettevalmistuse kättesaadavus). |
| --- | --- |

—

inimressursid (integreeritud haridusprogrammid, tehnilise ja kutsealase ettevalmistuse kättesaadavus).

Paljud nendest valdkondadest keskenduvad majanduspartnerluslepingu rakendamisele, hoolimata asjaolust, et praeguseks on ainult Fidži ja Paapua Uus-Guinea sellele alla kirjutanud.

2. keskne valdkond hõlmab järgmiseid sekkumisvaldkondi:

| — | kliimamuutus ja katastroofiohu vähendamine; |
| --- | --- |

—

kliimamuutus ja katastroofiohu vähendamine;

| — | mere elusressursside säästev majandamine (sealhulgas kalanduse majandamine); |
| --- | --- |

—

mere elusressursside säästev majandamine (sealhulgas kalanduse majandamine);

| — | maa säästev majandamine; |
| --- | --- |

—

maa säästev majandamine;

| — | ökosüsteemid ja bioloogiline mitmekesisus; |
| --- | --- |

—

ökosüsteemid ja bioloogiline mitmekesisus;

| — | jäätmed ja reostus; |
| --- | --- |

—

jäätmed ja reostus;

| — | keskkonnaseire ja teabe haldamine. |
| --- | --- |

—

keskkonnaseire ja teabe haldamine.

Need valdkonnad on piirkondliku sihtprogrammi ulatuse asjakohane pikendus ja peegeldavad täielikult AKV Vaikse ookeani piirkonna riikide vajadusi ning säästva arengu prioriteete.

Viimasena pakub mittekeskne valdkond tehnilist abi Vaikse ookeani saarte foorumile kui piirkondlikule eelarvevahendite käsutajale (3 miljonit eurot) ning 4 miljoni euro ulatuses vahendeid valitsusväliste osalejate tegevuse rahastamiseks. Valitsusväliste osalejate sektori arengutase erineb Vaikse ookeani piirkonna sees tohutult ja seetõttu on selles valdkonnas suutlikkuse tõstmiseks selge vajadus abi järele.

Soovitused

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee üldiselt pooldab piirkonnastrateegia dokumenti / piirkondlikku sihtprogrammi kümnenda EAFi raames kui positiivset panust AKV Vaikse ookeani piirkonna riikide majanduslikku ja sotsiaalsesse arengusse. Ühisassamblee jõudis vahekokkuvõtte raames järgmistele järeldustele, mida võiks kaaluda.

| 1. | Asjaolu, et Vaikse ookeani piirkonna majanduspartnerluslepingule on praeguseks alla kirjutanud vaid Paapua Uus-Guinea ja Fidži, seab kahtluse alla piirkondliku sihtprogrammi 1. keskse valdkonna rakendamise kesksuse, kuna paljud piirkonna riigid ei ole veel sellest huvitatud. Selle viivituse mõju kohta on vaja selget analüüsi seoses sellega, kuidas kulutatakse 1. keskse valdkonna ressursse. |
| --- | --- |

1.

Asjaolu, et Vaikse ookeani piirkonna majanduspartnerluslepingule on praeguseks alla kirjutanud vaid Paapua Uus-Guinea ja Fidži, seab kahtluse alla piirkondliku sihtprogrammi 1. keskse valdkonna rakendamise kesksuse, kuna paljud piirkonna riigid ei ole veel sellest huvitatud. Selle viivituse mõju kohta on vaja selget analüüsi seoses sellega, kuidas kulutatakse 1. keskse valdkonna ressursse.

| 2. | Kuigi piirkondlikus sihtprogrammis on positiivseid meetmeid hariduse ja koolituse edendamiseks piirkonnas, on üks peamisi probleeme kvalifitseeritud tööjõu ränne Ameerika Ühendriikidesse, Austraaliasse ja Uus-Meremaale. Kuigi nende väljarännanute rahaülekanded on olulised, on enamik neist omandanud elukutse kohaliku majanduse jaoks kalli raha eest. Piirkondliku sihtprogrammi 1. keskse valdkonna raames ei peaks mitte ainult edendama tööjõu oskuste omandamist, vaid võtma meetmeid tagamaks, et AKV Vaikse ookeani piirkonna riigid saaksid oma kvalifitseeritud tööjõu omamisest ka tulu. Sama kehtib ka Vaikse ookeani saarte sportlaste kohta, keda värvatakse Austraalia ja Uus-Meremaa klubidesse ja antakse neile nende riikide kodakondsus, et nad saaksid riiki esindada, mis avaldab negatiivset mõju Vaikse ookeani piirkonna rahvuslikule eneseväljendusele, näiteks Fidžil, Samoas ja Tongas ragbi valdkonnas. |
| --- | --- |

2.

Kuigi piirkondlikus sihtprogrammis on positiivseid meetmeid hariduse ja koolituse edendamiseks piirkonnas, on üks peamisi probleeme kvalifitseeritud tööjõu ränne Ameerika Ühendriikidesse, Austraaliasse ja Uus-Meremaale. Kuigi nende väljarännanute rahaülekanded on olulised, on enamik neist omandanud elukutse kohaliku majanduse jaoks kalli raha eest. Piirkondliku sihtprogrammi 1. keskse valdkonna raames ei peaks mitte ainult edendama tööjõu oskuste omandamist, vaid võtma meetmeid tagamaks, et AKV Vaikse ookeani piirkonna riigid saaksid oma kvalifitseeritud tööjõu omamisest ka tulu. Sama kehtib ka Vaikse ookeani saarte sportlaste kohta, keda värvatakse Austraalia ja Uus-Meremaa klubidesse ja antakse neile nende riikide kodakondsus, et nad saaksid riiki esindada, mis avaldab negatiivset mõju Vaikse ookeani piirkonna rahvuslikule eneseväljendusele, näiteks Fidžil, Samoas ja Tongas ragbi valdkonnas.

| 3. | AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee väljendab rahulolu üksikasjaliku keskendumisega kalandussektori arengule, kuid soovib, et rohkem asetataks rõhku ebaseadusliku kalapüügi küsimusele, mis tekitab tohutut kahju kalavarudele ja kohalike kalurite elatustasemele. Ebaseadusliku kalapüügiga tegelevad kõnealusest piirkonnast väljapoole jäävate riikide laevad, mis näitab hoolimatust ja vähest austust mõjupiirkondi ja varusid reguleerivate rahvusvaheliste õigusnormide vastu. Vaikse ookeani piirkonna kohalikes kogukondades tuleks edendada akvakultuuri, et tagada toiduga kindlustatus ja kalandustoodete eksport. |
| --- | --- |

3.

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee väljendab rahulolu üksikasjaliku keskendumisega kalandussektori arengule, kuid soovib, et rohkem asetataks rõhku ebaseadusliku kalapüügi küsimusele, mis tekitab tohutut kahju kalavarudele ja kohalike kalurite elatustasemele. Ebaseadusliku kalapüügiga tegelevad kõnealusest piirkonnast väljapoole jäävate riikide laevad, mis näitab hoolimatust ja vähest austust mõjupiirkondi ja varusid reguleerivate rahvusvaheliste õigusnormide vastu. Vaikse ookeani piirkonna kohalikes kogukondades tuleks edendada akvakultuuri, et tagada toiduga kindlustatus ja kalandustoodete eksport.

| 4. | AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee on mures parlamentaarsel tasandil konsulteerimise puudumise pärast piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi ettevalmistamisel ning loodab soodustada seda protsessi suurema kontrolli abil riigistrateegia ja piirkonnastrateegia dokumentide üle. Lisaks sellele, et AKV riikide parlamendid peaksid põhjalikumalt konsulteerima piirkondlike sihtprogrammide loomise ja rakendamise valdkonnas, tuleb ka tõsta parlamentide ja nende personali suutlikkust selles valdkonnas. |
| --- | --- |

4.

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee on mures parlamentaarsel tasandil konsulteerimise puudumise pärast piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi ettevalmistamisel ning loodab soodustada seda protsessi suurema kontrolli abil riigistrateegia ja piirkonnastrateegia dokumentide üle. Lisaks sellele, et AKV riikide parlamendid peaksid põhjalikumalt konsulteerima piirkondlike sihtprogrammide loomise ja rakendamise valdkonnas, tuleb ka tõsta parlamentide ja nende personali suutlikkust selles valdkonnas.

| 5. | AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee väljendab heameelt mittekeskse valdkonna rõhuasetuse üle valitsusvälistele osalejatele, kuid tunneb siiski muret küsimuse üle, millised abisaajad saavad rahastamisest kasu, ning loodab, et kantakse hoolt asjaomaste isikute volikirjade ja maine kontrollimise eest. Parlamentaarne ühisassamblee kutsub samuti valitsusväliseid organisatsioone üles rohkem sekkuma piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi konsultatsioonimenetlusse. |
| --- | --- |

5.

AKV–ELi parlamentaarne ühisassamblee väljendab heameelt mittekeskse valdkonna rõhuasetuse üle valitsusvälistele osalejatele, kuid tunneb siiski muret küsimuse üle, millised abisaajad saavad rahastamisest kasu, ning loodab, et kantakse hoolt asjaomaste isikute volikirjade ja maine kontrollimise eest. Parlamentaarne ühisassamblee kutsub samuti valitsusväliseid organisatsioone üles rohkem sekkuma piirkonnastrateegia dokumendi / piirkondliku sihtprogrammi konsultatsioonimenetlusse.

| 6. | Tervitatav on keskendumine kliimamuutuse ja selle mõjude probleemile väikestes saareriikides, samuti on tervitatav rahastamine, et aidata neid saareriike kaitsta selle suureneva probleemi eest. Siiski on oluline, et rahalisi vahendeid ei suunataks kasvava lobitöö tegemisse, millega lükatakse kogu vastutus kliimamuutuse eest tööstusriikidele ja nende tegevusele. Kliimamuutuse vastu võitlemise ja selle nähtuse ärakasutamise vahel poliitilistel eesmärkidel on suur erinevus. |
| --- | --- |

6.

Tervitatav on keskendumine kliimamuutuse ja selle mõjude probleemile väikestes saareriikides, samuti on tervitatav rahastamine, et aidata neid saareriike kaitsta selle suureneva probleemi eest. Siiski on oluline, et rahalisi vahendeid ei suunataks kasvava lobitöö tegemisse, millega lükatakse kogu vastutus kliimamuutuse eest tööstusriikidele ja nende tegevusele. Kliimamuutuse vastu võitlemise ja selle nähtuse ärakasutamise vahel poliitilistel eesmärkidel on suur erinevus.

| 7. | Transpordi infrastruktuur peab Vaikse ookeani piirkonna jaoks olema mis tahes piirkondlikus arengutegevuses olulisim prioriteet, kuna liikmesriikidevahelised ja riigisisesed vahemaad ning vilets infrastruktuur takistavad piirkondliku kaubanduse igasugust progressi ning turismisektori ja teiste sektorite arengut, mis suurendaksid tulude kasvu kohaliku elanikkonna jaoks. |
| --- | --- |

7.

Transpordi infrastruktuur peab Vaikse ookeani piirkonna jaoks olema mis tahes piirkondlikus arengutegevuses olulisim prioriteet, kuna liikmesriikidevahelised ja riigisisesed vahemaad ning vilets infrastruktuur takistavad piirkondliku kaubanduse igasugust progressi ning turismisektori ja teiste sektorite arengut, mis suurendaksid tulude kasvu kohaliku elanikkonna jaoks.

---

(1)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 1. aprillil 2010 Tenerifel (Hispaania).

1

(2)  ELT C 271, 25.10.2008, lk 20.

2

(3)  ELT C 221, 14.9.2009, lk 19.

3

(4)  ELT C 68, 18.3.2009, lk 36.

4

(5)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 1. aprillil 2010 Tenerifel (Hispaania).

5

(6)  KOM(2009)0160 lõplik.

6

(7)  ELT C 68, 18.3.2010, lk 24.

7

(8)  KOM(2007)0072 lõplik.

8

(9)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 1. aprillil 2010 Tenerifel (Hispaania).

9

(10)  Vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee poolt 1. aprillil 2010 Tenerifel (Hispaania).

10

(11)  Antigua ja Barbuda, Bahama saared, Barbados, Belize, Dominica, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinid, Saint Kitts ja Nevis, Suriname ning Trinidad ja Tobago.

11

(12)  Hinnangu kohaselt on 60 % Kariibi mere piirkonna kolmanda taseme haridusega elanikkonnast lahkunud sellest piirkonnast ning Jamaicas, Grenadas, Guyanas, Haitis, Saint Vincentis ja Grenadiinides on sellise väljarände määr kuni 80 %.

12

(13)  Sinna kuuluvad Kamerun, Kongo, Gabon, Ekvatoriaal-Guinea, Kesk-Aafrika Vabariik ja Tšaad.

13

(14)  Sinna kuuluvad Angola, Burundi, Kamerun, Kesk-Aafrika Vabariik, Kongo, Gabon, Ekvatoriaal-Guinea, Tšaad, Kongo Demokraatlik Vabariik ning São Tomé ja Príncipe.

14

---