# Euroopa Liidu C 212E/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2010.212.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 212E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide5. august 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2010.212.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 212E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide5. august 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament2009–2010 ISTUNGJÄRK5.–7. mai 2009 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 263 E, 5.11.2009.VASTUVÕETUD TEKSTID |
| | Teisipäev, 5. mai 2009 |
| 2010/C 212E/01 | Soovitus komisjonile kaebuse 185/2005/ELB osasEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta Euroopa Parlamendile seoses tema soovituse eelnõuga Euroopa Komisjonile kaebuse 185/2005/ELB osas (2009/2016(INI)) | 1 |
| | Kolmapäev, 6. mai 2009 |
| 2010/C 212E/02 | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmineEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga (2007–2013) (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI)) | 3 |
| LISA | 4 |
| 2010/C 212E/03 | Televiisorite energiamärgistusEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon komisjoni direktiivi eelnõu kohta, millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ televiisorite energiamärgistuse osas | 6 |
| 2010/C 212E/04 | Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengusEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega luuakse 2009. aasta tegevusprogramm valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid) | 8 |
| 2010/C 212E/05 | Uus sotsiaalmeetmete kavaEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon uue sotsiaalmeetmete kava kohta (2008/2330(INI)) | 11 |
| 2010/C 212E/06 | Tööturult tõrjutud isikute aktiivne kaasamineEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (2008/2335(INI)) | 23 |
| | Neljapäev, 7. mai 2009 |
| 2010/C 212E/07 | Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ELi välissuhetesEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel (2008/2198(INI)) | 32 |
| 2010/C 212E/08 | Parlamendi uus roll ja uued kohustused Lissaboni lepingu rakendamiselEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (2008/2063(INI)) | 37 |
| 2010/C 212E/09 | Lissaboni lepingu finantsaspektidEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu finantsaspektide kohta (2008/2054(INI)) | 46 |
| 2010/C 212E/10 | Olukord Moldova VabariigisEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Moldova Vabariigis | 54 |
| 2010/C 212E/11 | Aastaaruanne inimõiguste kohta maailmas 2008. aastal ja Euroopa Liidu poliitika selles valdkonnasEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon aastaaruande kohta inimõiguste kohta maailmas 2008. aastal ja Euroopa Liidu poliitika selles valdkonnas (2008/2336(INI)) | 60 |
| 2010/C 212E/12 | Euroopa Liidu institutsiooniline tasakaalEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu mõju kohta Euroopa Liidu institutsioonilise tasakaalu kujunemisele (2008/2073(INI)) | 82 |
| 2010/C 212E/13 | Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamine vastavalt Lissaboni lepinguleEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamise kohta vastavalt Lissaboni lepingule (2008/2120(INI)) | 94 |
| 2010/C 212E/14 | Kodanikualgatuse rakendamineEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon, millega palutakse komisjonil esitada ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse rakendamise kohta (2008/2169(INI)) | 99 |
| LISA | 103 |
| 2010/C 212E/15 | Komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse XVII lisa REACH määrusesEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon komisjoni määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse XVII lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) | 106 |
| 2010/C 212E/16 | Iraan: Roxana Saberi juhtumEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Iraani kohta: Roxana Saberi juhtum | 109 |
| 2010/C 212E/17 | Olukord MadagaskarilEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Madagaskaril | 111 |
| 2010/C 212E/18 | Manuel Rosalese juhtum VenezuelasEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Manuel Rosalese juhtumi kohta Venezuelas | 113 |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Parlament |
| 2010/C 212E/19 | ELi kriminaalõiguse ala loomineEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta soovitus nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (2009/2012(INI)) | 116 |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. mai 2009 |
| 2010/C 212E/20 | Eriolümpiamängud Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi deklaratsioon eriolümpiamängude toetamise kohta Euroopa Liidus | 123 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament2009–2010 ISTUNGJÄRK5.–7. mai 2009 istungidIstungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 263 E, 5.11.2009.VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 5. mai 2009

2010/C 212E/01

Soovitus komisjonile kaebuse 185/2005/ELB osasEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta Euroopa Parlamendile seoses tema soovituse eelnõuga Euroopa Komisjonile kaebuse 185/2005/ELB osas (2009/2016(INI))

1

Kolmapäev, 6. mai 2009

2010/C 212E/02

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmineEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga (2007–2013) (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

3

LISA

4

2010/C 212E/03

Televiisorite energiamärgistusEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon komisjoni direktiivi eelnõu kohta, millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ televiisorite energiamärgistuse osas

6

2010/C 212E/04

Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengusEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega luuakse 2009. aasta tegevusprogramm valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid)

8

2010/C 212E/05

Uus sotsiaalmeetmete kavaEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon uue sotsiaalmeetmete kava kohta (2008/2330(INI))

11

2010/C 212E/06

Tööturult tõrjutud isikute aktiivne kaasamineEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (2008/2335(INI))

23

Neljapäev, 7. mai 2009

2010/C 212E/07

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ELi välissuhetesEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel (2008/2198(INI))

32

2010/C 212E/08

Parlamendi uus roll ja uued kohustused Lissaboni lepingu rakendamiselEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (2008/2063(INI))

37

2010/C 212E/09

Lissaboni lepingu finantsaspektidEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu finantsaspektide kohta (2008/2054(INI))

46

2010/C 212E/10

Olukord Moldova VabariigisEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Moldova Vabariigis

54

2010/C 212E/11

Aastaaruanne inimõiguste kohta maailmas 2008. aastal ja Euroopa Liidu poliitika selles valdkonnasEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon aastaaruande kohta inimõiguste kohta maailmas 2008. aastal ja Euroopa Liidu poliitika selles valdkonnas (2008/2336(INI))

60

2010/C 212E/12

Euroopa Liidu institutsiooniline tasakaalEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu mõju kohta Euroopa Liidu institutsioonilise tasakaalu kujunemisele (2008/2073(INI))

82

2010/C 212E/13

Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamine vastavalt Lissaboni lepinguleEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamise kohta vastavalt Lissaboni lepingule (2008/2120(INI))

94

2010/C 212E/14

Kodanikualgatuse rakendamineEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon, millega palutakse komisjonil esitada ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse rakendamise kohta (2008/2169(INI))

99

LISA

103

2010/C 212E/15

Komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse XVII lisa REACH määrusesEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon komisjoni määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse XVII lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)

106

2010/C 212E/16

Iraan: Roxana Saberi juhtumEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Iraani kohta: Roxana Saberi juhtum

109

2010/C 212E/17

Olukord MadagaskarilEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Madagaskaril

111

2010/C 212E/18

Manuel Rosalese juhtum VenezuelasEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Manuel Rosalese juhtumi kohta Venezuelas

113

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

2010/C 212E/19

ELi kriminaalõiguse ala loomineEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta soovitus nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (2009/2012(INI))

116

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. mai 2009

2010/C 212E/20

Eriolümpiamängud Euroopa LiidusEuroopa Parlamendi deklaratsioon eriolümpiamängude toetamise kohta Euroopa Liidus

123

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. mai 2009 |
| 2010/C 212E/21 | Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta otsus Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2009/2021(IMM)) | 124 |
| 2010/C 212E/22 | Umberto Bossi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta otsus Umberto Bossi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2009/2020(IMM)) | 125 |
| | Kolmapäev, 6. mai 2009 |
| 2010/C 212E/23 | Alaliste komisjonide volitused ja vastutusaladEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus alaliste komisjonide volituste ja vastutusalade kohta | 126 |
| 2010/C 212E/24 | Parlamentidevahelised delegatsioonid, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevad delegatsioonid, parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevad delegatsioonid ja mitmepoolsed parlamentaarsed assambleedEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide, parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevate delegatsioonide ja mitmepoolsete parlamentaarsete assambleede arvu kohta | 136 |
| 2010/C 212E/25 | Kodukorra muutmine seoses petitsioonide menetlemisegaEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus kodukorra muutmise kohta seoses petitsioonide menetlemisega (2006/2209(REG)) | 140 |
| 2010/C 212E/26 | Kodukorra üldine läbivaatamineEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra üldise läbivaatamise kohta (2007/2124(REG)) | 145 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. mai 2009

2010/C 212E/21

Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta otsus Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2009/2021(IMM))

124

2010/C 212E/22

Umberto Bossi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlusEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta otsus Umberto Bossi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2009/2020(IMM))

125

Kolmapäev, 6. mai 2009

2010/C 212E/23

Alaliste komisjonide volitused ja vastutusaladEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus alaliste komisjonide volituste ja vastutusalade kohta

126

2010/C 212E/24

Parlamentidevahelised delegatsioonid, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevad delegatsioonid, parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevad delegatsioonid ja mitmepoolsed parlamentaarsed assambleedEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide, parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevate delegatsioonide ja mitmepoolsete parlamentaarsete assambleede arvu kohta

136

2010/C 212E/25

Kodukorra muutmine seoses petitsioonide menetlemisegaEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus kodukorra muutmise kohta seoses petitsioonide menetlemisega (2006/2209(REG))

140

2010/C 212E/26

Kodukorra üldine läbivaatamineEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra üldise läbivaatamise kohta (2007/2124(REG))

145

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. mai 2009 |
| 2010/C 212E/27 | Põllumajandusturgude ühine korraldus ja kodulinnuliha turustusnormid *Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning milles käsitletakse kodulinnuliha turustusnorme (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS)) | 162 |
| 2010/C 212E/28 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI)) | 165 |
| LISA | 166 |
| 2010/C 212E/29 | Mootorsõidukite tankimisel eralduvate bensiiniaurude regenereerimine ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv sõiduautode tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2008)0229Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta | 168 |
| 2010/C 212E/30 | Hülgetoodetega kauplemine ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus hülgetoodetega kauplemise kohta (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2008)0160Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 hülgetoodetega kauplemise kohta | 169 |
| 2010/C 212E/31 | Teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2008)0211Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta | 170 |
| I LISA | 201 |
| II LISA | 202 |
| III LISA | 202 |
| IV LISA | 203 |
| V LISA | 219 |
| VI LISA | 219 |
| VII LISA | 226 |
| VIII LISA | 226 |
| IX LISA | 227 |
| 2010/C 212E/32 | Laevade põhjustatud merereostus ning karistuste kehtestamine rikkumiste eest ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD)) | 228 |
| P6_TC1-COD(2008)0055Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest | 229 |
| 2010/C 212E/33 | Energiatarbimise näitamine märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD)) | 229 |
| P6_TC1-COD(2008)0222Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) | 230 |
| I LISA | 242 |
| II LISA | 243 |
| 2010/C 212E/34 | Euroopa Parlamendi 2010. aasta tulude ja kulude eelarvestusEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2010. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2009/2006(BUD)) | 244 |
| | Kolmapäev, 6. mai 2009 |
| 2010/C 212E/35 | Direktiivi 83/515/EMÜ ning 11 vananenud otsuse kehtetuks tunnistamine ühise kalanduspoliitika valdkonnas *Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 83/515/EMÜ ning 11 vananenud otsust ühise kalanduspoliitika valdkonnas (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/36 | 14 vananenud määruse kehtetuks tunnistamine ühise kalanduspoliitika valdkonnas *Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks 14 vananenud määrust ühise kalanduspoliitika valdkonnas (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/37 | Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist(EAFRD) antavad maaelu arengu toetused *Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS)) | 250 |
| 2010/C 212E/38 | Paranduseelarve nr 4/2009 projektEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 4/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD)) | 258 |
| 2010/C 212E/39 | Paranduseelarve nr 5/2009 projektEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 5/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD)) | 259 |
| 2010/C 212E/40 | Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused, eraelu puutumatuse kaitse ja tarbijakaitse ***IIEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste koostöö kohta (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0248Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta | 261 |
| LISA | 261 |
| 2010/C 212E/41 | Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused ***IIEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0247Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta | 263 |
| LISA | 307 |
| 2010/C 212E/42 | Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo ***IIEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD)) | 309 |
| P6_TC2-COD(2007)0249Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo | 309 |
| 2010/C 212E/43 | Sagedusalad, mis reserveeritakse liikuva kärgside jaoks ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD)) | 310 |
| P6_TC1-COD(2008)0214Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses | 310 |
| 2010/C 212E/44 | Füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdne kohtlemine ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 86/613/EMÜ (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD)) | 311 |
| P6_TC1-COD(2008)0192Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ | 312 |
| 2010/C 212E/45 | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomine ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD)) | 320 |
| P6_TC1-COD(2008)0267Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta | 320 |
| 2010/C 212E/46 | Abikava majanduse elavdamiseks: energeetikaprojektid ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)) | 321 |
| P6_TC1-COD(2009)0010Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele | 322 |
| LISA | 322 |
| 2010/C 212E/47 | Kapitalinõuete direktiivid ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskide kontsentreerumise, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD)) | 323 |
| P6_TC1-COD(2008)0191Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega | 323 |
| 2010/C 212E/48 | Finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise ühenduse programm ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD)) | 324 |
| P6_TC1-COD(2009)0001Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas | 325 |
| LISA | 325 |
| 2010/C 212E/49 | Loomade kaitse surmamisel *Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus loomade kaitse kohta surmamisel (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS)) | 326 |
| | Neljapäev, 7. mai 2009 |
| 2010/C 212E/50 | Euroopa Pagulasfond aastateks 2008-2013 (otsuse nr 573/2007/EÜ muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust nr 573/2007/EÜ seoses teatavate ühenduse meetmete rahastamise lõpetamise ja kõnealuste meetmete rahastamise ülemmäära muutmisega (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD)) | 347 |
| 2010/C 212E/51 | Varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD)) | 348 |
| P6_TC1-COD(2008)0244Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mai 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ , millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastatud) | 349 |
| I LISA | 365 |
| II LISA | 366 |
| III LISA | 367 |
| 2010/C 212E/52 | Kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku poolt mõnes liikmesriigis esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD)) | 370 |
| P6_TC1-COD(2008)0243Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud) | 371 |
| I LISA | 401 |
| II LISA | 401 |
| 2010/C 212E/53 | Sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamine (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] [, millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest,] tõhusa kohaldamise eesmärgil (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD)) | 404 |
| P6_TC1-COD(2008)0242Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] [, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] tõhusa kohaldamise eesmärgil (uuesti sõnastatud) | 405 |
| I LISA | 426 |
| II LISA | 426 |
| III LISA | 426 |
| 2010/C 212E/54 | Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomine ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD)) | 428 |
| P6_TC1-COD(2009)0027Euroopa Parlamendi seiuskoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta | 429 |
| 2010/C 212E/55 | Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed valdkondlikud lepingud, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kord, mille alusel liikmesriigid peavad kolmandate riikidega läbirääkimisi ja sõlmivad kahepoolseid valdkondlikke lepinguid, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD)) | 453 |
| P6_TC1-COD(2008)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise kord küsimustes, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust | 453 |
| 2010/C 212E/56 | MEDIA Mundus: kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega tehtav audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD)) | 454 |
| P6_TC1-COD(2008)0258Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mai 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus | 454 |
| 2010/C 212E/57 | Ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühised eeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD)) | 455 |
| P6_TC1-COD(2009)0042Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta | 455 |
| 2010/C 212E/58 | Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lepingud, mis käsitlevad kohtu- ja muid otsuseid seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega *Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse kord, mille alusel liikmesriigid peavad kolmandate riikidega läbirääkimisi ja sõlmivad kahepoolseid valdkondlikke lepinguid, mis käsitlevad kohtualluvust ning kohtu- ja muude otsuste tunnustamist ja täitmist seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega, ning ülalpidamiskohustustega seotud küsimuste suhtes kohaldatavat õigust (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS)) | 456 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. mai 2009

2010/C 212E/27

Põllumajandusturgude ühine korraldus ja kodulinnuliha turustusnormid *Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning milles käsitletakse kodulinnuliha turustusnorme (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

162

2010/C 212E/28

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmineEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

165

LISA

166

2010/C 212E/29

Mootorsõidukite tankimisel eralduvate bensiiniaurude regenereerimine ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv sõiduautode tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

168

P6_TC1-COD(2008)0229Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta

168

2010/C 212E/30

Hülgetoodetega kauplemine ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus hülgetoodetega kauplemise kohta (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

169

P6_TC1-COD(2008)0160Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 hülgetoodetega kauplemise kohta

169

2010/C 212E/31

Teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

170

P6_TC1-COD(2008)0211Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta

2009/.../EÜ

170

I LISA

201

II LISA

202

III LISA

202

IV LISA

203

V LISA

V LISA

219

VI LISA

VI LISA

219

VII LISA

VII LISA

226

VIII LISA

VIII LISA

226

IX LISA

227

2010/C 212E/32

Laevade põhjustatud merereostus ning karistuste kehtestamine rikkumiste eest ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

228

P6_TC1-COD(2008)0055Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest

229

2010/C 212E/33

Energiatarbimise näitamine märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) ***IEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

229

P6_TC1-COD(2008)0222Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud)

2009/.../EÜ

230

I LISA

242

II LISA

243

2010/C 212E/34

Euroopa Parlamendi 2010. aasta tulude ja kulude eelarvestusEuroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2010. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2009/2006(BUD))

244

Kolmapäev, 6. mai 2009

2010/C 212E/35

Direktiivi 83/515/EMÜ ning 11 vananenud otsuse kehtetuks tunnistamine ühise kalanduspoliitika valdkonnas *Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 83/515/EMÜ ning 11 vananenud otsust ühise kalanduspoliitika valdkonnas (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

249

2010/C 212E/36

14 vananenud määruse kehtetuks tunnistamine ühise kalanduspoliitika valdkonnas *Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks 14 vananenud määrust ühise kalanduspoliitika valdkonnas (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

249

2010/C 212E/37

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist(EAFRD) antavad maaelu arengu toetused *Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

250

2010/C 212E/38

Paranduseelarve nr 4/2009 projektEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 4/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

258

2010/C 212E/39

Paranduseelarve nr 5/2009 projektEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 5/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

259

2010/C 212E/40

Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused, eraelu puutumatuse kaitse ja tarbijakaitse ***IIEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste koostöö kohta (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0248Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

261

LISA

261

2010/C 212E/41

Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused ***IIEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0247Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta

263

LISA

307

2010/C 212E/42

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo ***IIEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

309

P6_TC2-COD(2007)0249Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo

309

2010/C 212E/43

Sagedusalad, mis reserveeritakse liikuva kärgside jaoks ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

310

P6_TC1-COD(2008)0214Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses

310

2010/C 212E/44

Füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdne kohtlemine ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 86/613/EMÜ (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

311

P6_TC1-COD(2008)0192Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ

2009/.../EÜ

nõukogu

312

2010/C 212E/45

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomine ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

320

P6_TC1-COD(2008)0267Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta

320

2010/C 212E/46

Abikava majanduse elavdamiseks: energeetikaprojektid ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

321

P6_TC1-COD(2009)0010Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele

322

LISA

322

2010/C 212E/47

Kapitalinõuete direktiivid ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskide kontsentreerumise, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

323

P6_TC1-COD(2008)0191Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega

323

2010/C 212E/48

Finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise ühenduse programm ***IEuroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

324

P6_TC1-COD(2009)0001Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas

325

LISA

325

2010/C 212E/49

Loomade kaitse surmamisel *Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus loomade kaitse kohta surmamisel (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

326

Neljapäev, 7. mai 2009

2010/C 212E/50

Euroopa Pagulasfond aastateks 2008-2013 (otsuse nr 573/2007/EÜ muutmine) ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust nr 573/2007/EÜ seoses teatavate ühenduse meetmete rahastamise lõpetamise ja kõnealuste meetmete rahastamise ülemmäära muutmisega (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

347

2010/C 212E/51

Varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

348

P6_TC1-COD(2008)0244Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mai 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ , millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastatud)

2009/.../EÜ

(uuesti sõnastatud)

349

I LISA

365

II LISA

366

III LISA

367

2010/C 212E/52

Kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku poolt mõnes liikmesriigis esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

370

P6_TC1-COD(2008)0243Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud)

(EÜ) nr .../2009,

(uuesti sõnastatud)

371

I LISA

401

II LISA

401

2010/C 212E/53

Sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamine (uuesti sõnastamine) ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] [, millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest,] tõhusa kohaldamise eesmärgil (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

404

P6_TC1-COD(2008)0242Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] [, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] tõhusa kohaldamise eesmärgil (uuesti sõnastatud)

(EÜ) nr .../2009

Eurodac

(uuesti sõnastatud)

405

I LISA

426

II LISA

426

III LISA

426

2010/C 212E/54

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomine ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

428

P6_TC1-COD(2009)0027Euroopa Parlamendi seiuskoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta

(EÜ) nr .../2009

429

2010/C 212E/55

Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed valdkondlikud lepingud, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kord, mille alusel liikmesriigid peavad kolmandate riikidega läbirääkimisi ja sõlmivad kahepoolseid valdkondlikke lepinguid, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

453

P6_TC1-COD(2008)0259Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise kord küsimustes, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust

453

2010/C 212E/56

MEDIA Mundus: kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega tehtav audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

454

P6_TC1-COD(2008)0258Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mai 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus

454

2010/C 212E/57

Ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühised eeskirjad ***IEuroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

455

P6_TC1-COD(2009)0042Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta

455

2010/C 212E/58

Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lepingud, mis käsitlevad kohtu- ja muid otsuseid seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega *Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse kord, mille alusel liikmesriigid peavad kolmandate riikidega läbirääkimisi ja sõlmivad kahepoolseid valdkondlikke lepinguid, mis käsitlevad kohtualluvust ning kohtu- ja muude otsuste tunnustamist ja täitmist seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega, ning ülalpidamiskohustustega seotud küsimuste suhtes kohaldatavat õigust (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

456

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| **I | Koostöömenetlus, esimene lugemine |
| **II | Koostöömenetlus, teine lugemine |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine |
| ***III | Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

**I

Koostöömenetlus, esimene lugemine

**II

Koostöömenetlus, teine lugemine

***

Nõusolekumenetlus

***I

Kaasotsustamismenetlus, esimene lugemine

***II

Kaasotsustamismenetlus, teine lugemine

***III

Kaasotsustamismenetlus, kolmas lugemine

(Menetlus põhineb Euroopa Komisjoni esitatud õiguslikul alusel.)

Poliitilised muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud paksus kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▐.

Teenistuste tehnilised parandused ja kohandused: uus või muudetud tekst on märgistatud tavalises kaldkirjas, välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ║.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament 2009–2010 ISTUNGJÄRK 5.–7. mai 2009 istungid Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 263 E, 5.11.2009. VASTUVÕETUD TEKSTID

Teisipäev, 5. mai 2009

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/1

---

Teisipäev, 5. mai 2009Soovitus komisjonile kaebuse 185/2005/ELB osas

P6_TA(2009)0340

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Ombudsmani eriaruande kohta Euroopa Parlamendile seoses tema soovituse eelnõuga Euroopa Komisjonile kaebuse 185/2005/ELB osas (2009/2016(INI))

2010/C 212 E/01

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani eriaruannet Euroopa Parlamendile;

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 195 lõike 1 teist lõiku;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta (1), eriti selle artikli 3 lõiget 7;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 21;

võttes arvesse Euroopa hea haldustava eeskirja, eriti selle artikli 5 lõiget 3;

võttes arvesse kodukorra artikli 195 lõike 2 esimest lauset;

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A6-0201/2009),

| A. | arvestades, et vastavalt Euroopa Kohtule on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 sätestatud ealise mittediskrimineerimise põhimõte ühenduse õiguse üldpõhimõte; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt Euroopa Kohtule on Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 21 sätestatud ealise mittediskrimineerimise põhimõte ühenduse õiguse üldpõhimõte;

| B. | arvestades, et vanusel põhinev erinev kohtlemine on ealine diskrimineerimine, välja arvatud juhul, kui selline erinev kohtlemine on objektiivselt põhjendatud ja selle saavutamiseks kasutatud vahendid on asjakohased ja vajalikud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vanusel põhinev erinev kohtlemine on ealine diskrimineerimine, välja arvatud juhul, kui selline erinev kohtlemine on objektiivselt põhjendatud ja selle saavutamiseks kasutatud vahendid on asjakohased ja vajalikud;

| C. | arvestades, et ombudsmani arvates ei põhjendanud komisjon üle 65-aastaste vabakutseliste abikonverentsitõlkide erinevat kohtlemist asjakohaselt ning jätkab nende töölevõtul endist poliitikat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ombudsmani arvates ei põhjendanud komisjon üle 65-aastaste vabakutseliste abikonverentsitõlkide erinevat kohtlemist asjakohaselt ning jätkab nende töölevõtul endist poliitikat;

| D. | arvestades, et ombudsmani arvates on see haldusomavoli juhtum; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ombudsmani arvates on see haldusomavoli juhtum;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlamendi kui Euroopa Liidu ainsa valitud organi ülesanne on tagada ja kaitsta Euroopa Ombudsmani sõltumatust tema kohustuste täitmisel Euroopa kodanike ees ning jälgida tema soovituste rakendamist, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlamendi kui Euroopa Liidu ainsa valitud organi ülesanne on tagada ja kaitsta Euroopa Ombudsmani sõltumatust tema kohustuste täitmisel Euroopa kodanike ees ning jälgida tema soovituste rakendamist,

| 1. | toetab Euroopa Ombudsmani kriitilisi märkusi ja tema soovitust seoses komisjoni töölevõtupoliitikaga üle 65-aastaste abikonverentsitõlkide puhul; |
| --- | --- |

1.

toetab Euroopa Ombudsmani kriitilisi märkusi ja tema soovitust seoses komisjoni töölevõtupoliitikaga üle 65-aastaste abikonverentsitõlkide puhul;

| 2. | kutsub komisjoni üles muutma oma praegust poliitikat, mille raames on keelatud üle 65-aastaste abikonverentsitõlkide töölevõtmine; on siiski arvamusel, et kõnealuse juhtumi asjaoludel ei ole hüvitis õigustatud; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles muutma oma praegust poliitikat, mille raames on keelatud üle 65-aastaste abikonverentsitõlkide töölevõtmine; on siiski arvamusel, et kõnealuse juhtumi asjaoludel ei ole hüvitis õigustatud;

| 3. | märgib, et Euroopa Parlament võttis pärast ombudsmanilt sarnase soovituse eelnõu saamist viivitamata meetmeid oma töölevõtutavade muutmiseks üle 65-aastaste abikonverentsitõlkide puhul ning tõlgendas kohaldatavaid eeskirju viisil, mis ei põhjusta diskrimineerimist; |
| --- | --- |

3.

märgib, et Euroopa Parlament võttis pärast ombudsmanilt sarnase soovituse eelnõu saamist viivitamata meetmeid oma töölevõtutavade muutmiseks üle 65-aastaste abikonverentsitõlkide puhul ning tõlgendas kohaldatavaid eeskirju viisil, mis ei põhjusta diskrimineerimist;

| 4. | on arvamusel, et kohaldatavate eeskirjade muutmine ja ealise diskrimineerimise kaotamine töölevõtmisel ei pane ELi institutsioonidele mingit kohustust palgata üle 65-aastaseid abikonverentsitõlke, kuid sellise muudatuse rakendamisega viidaks komisjoni eeskirjad kooskõlla Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõttega; on lisaks seisukohal, et arvestades teatavaid ametlikke keeli valdavate tõlkide nappust, suurendaks see institutsiooni võimet tagada parim võimalik teenus, nagu see on leidnud kinnitust Euroopa Parlamendi puhul; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et kohaldatavate eeskirjade muutmine ja ealise diskrimineerimise kaotamine töölevõtmisel ei pane ELi institutsioonidele mingit kohustust palgata üle 65-aastaseid abikonverentsitõlke, kuid sellise muudatuse rakendamisega viidaks komisjoni eeskirjad kooskõlla Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõttega; on lisaks seisukohal, et arvestades teatavaid ametlikke keeli valdavate tõlkide nappust, suurendaks see institutsiooni võimet tagada parim võimalik teenus, nagu see on leidnud kinnitust Euroopa Parlamendi puhul;

| 5. | kutsub komisjoni üles tegema Euroopa Parlamendiga koostööd abikonverentsitõlkide ja muu personali töölevõtmisel kohaldatavate eeskirjade läbivaatamisel, et tagada mis tahes diskrimineerimise vältimine; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles tegema Euroopa Parlamendiga koostööd abikonverentsitõlkide ja muu personali töölevõtmisel kohaldatavate eeskirjade läbivaatamisel, et tagada mis tahes diskrimineerimise vältimine;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja Euroopa Ombudsmanile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile, nõukogule ja Euroopa Ombudsmanile.

---

(1)  EÜT L 113, 4.5.1994, lk 15.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/3

---

Kolmapäev, 6. mai 200917. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe muutmine

P6_TA(2009)0354

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon muudetud ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga (2007–2013) (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

2010/C 212 E/02

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0171);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkte 21, 22 ja 23;

võttes arvesse oma 25. märtsi 2009. aasta resolutsiooni 2007.–2013. aasta finantsraamistiku vahekokkuvõtte kohta (2) ja oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni 2010. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta (3);

võttes arvesse 2. aprilli 2009. aasta kolmepoolse kohtumise tulemusi;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0278/2009),

| 1. | kiidab heaks 2. aprilli 2009. aasta kolmepoolse kohtumise järeldused; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks 2. aprilli 2009. aasta kolmepoolse kohtumise järeldused;

| 2. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise osas saavutatud kokkulepe on institutsioonidevahelise eduka koostöö tulemus, et reageerida liikmesriike haaranud finants- ja majanduskriisile, edendades solidaarsust energiaressursside valdkonnas ja lairibaühendusi maapiirkondades, samuti toetades põllumajandussektorit; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise osas saavutatud kokkulepe on institutsioonidevahelise eduka koostöö tulemus, et reageerida liikmesriike haaranud finants- ja majanduskriisile, edendades solidaarsust energiaressursside valdkonnas ja lairibaühendusi maapiirkondades, samuti toetades põllumajandussektorit;

| 3. | tuletab meelde, et kõnealuse kokkuleppega kaitseb Euroopa Parlament – olles ühteaegu nii õiguslooja kui ka eelarvepädev institutsioon – oma olemasolevaid prioriteete, nagu ta tegi seda 2008. aasta eelarvemenetluse käigus, kui saavutati kokkulepe Galileo rahastamise osas; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et kõnealuse kokkuleppega kaitseb Euroopa Parlament – olles ühteaegu nii õiguslooja kui ka eelarvepädev institutsioon – oma olemasolevaid prioriteete, nagu ta tegi seda 2008. aasta eelarvemenetluse käigus, kui saavutati kokkulepe Galileo rahastamise osas;

| 4. | nõustub poliitilise kompromissiga, millega nähakse ette hüvitusmehhanism 2010. aasta eelarvemenetluse jaoks, samuti vajaduse korral 2011. aasta eelarvemenetluse jaoks; tuletab meelde, et nagu märgitakse 2. aprillil 2009 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel toimunud kolmepoolsel kohtumisel vastu võetud ühisdeklaratsioonis, ei mõjuta hüvitusmehhanismi kasutamine kaasotsustamismenetluse raames vastuvõetud programmide rahastamispakette ega iga-aastast eelarvemenetlust ja seda rahastatakse, kasutades kõiki eelarve õiguslikus raamistikus olemasolevaid eelarvelisi vahendeid; |
| --- | --- |

4.

nõustub poliitilise kompromissiga, millega nähakse ette hüvitusmehhanism 2010. aasta eelarvemenetluse jaoks, samuti vajaduse korral 2011. aasta eelarvemenetluse jaoks; tuletab meelde, et nagu märgitakse 2. aprillil 2009 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel toimunud kolmepoolsel kohtumisel vastu võetud ühisdeklaratsioonis, ei mõjuta hüvitusmehhanismi kasutamine kaasotsustamismenetluse raames vastuvõetud programmide rahastamispakette ega iga-aastast eelarvemenetlust ja seda rahastatakse, kasutades kõiki eelarve õiguslikus raamistikus olemasolevaid eelarvelisi vahendeid;

| 5. | tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimiste tulemustega seotud puudu- ja ülejäägid on endiselt lahendamata ning neid puudujääke tuleks käsitleda 2008–2009 vahekokkuvõttes, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe 3. deklaratsioonis, samuti iga-aastaste eelarvemenetluste käigus ilmutada võimaluse korral suuremat paindlikkust ja igal juhul kõigi 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud vahendite abil; tuletab meelde, et Euroopa Parlament märkis oma 2. aprilli 2009. aasta kolmepoolsel kohtumisel tehtud ühepoolses deklaratsioonis, et komisjon peaks vahekokkuvõtte tegemisel võtma arvesse parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsioonis esitatud põhimõtteid; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe läbirääkimiste tulemustega seotud puudu- ja ülejäägid on endiselt lahendamata ning neid puudujääke tuleks käsitleda 2008–2009 vahekokkuvõttes, nagu on sätestatud 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe 3. deklaratsioonis, samuti iga-aastaste eelarvemenetluste käigus ilmutada võimaluse korral suuremat paindlikkust ja igal juhul kõigi 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega ette nähtud vahendite abil; tuletab meelde, et Euroopa Parlament märkis oma 2. aprilli 2009. aasta kolmepoolsel kohtumisel tehtud ühepoolses deklaratsioonis, et komisjon peaks vahekokkuvõtte tegemisel võtma arvesse parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsioonis esitatud põhimõtteid;

| 6. | hoiatab rubriigi 2 varude pideva kasutamise eest teiste rubriikide rahastamiseks, kuna sellega võidakse ohustada põllumajandussektori huve turuhindade ootamatu languse korral; |
| --- | --- |

6.

hoiatab rubriigi 2 varude pideva kasutamise eest teiste rubriikide rahastamiseks, kuna sellega võidakse ohustada põllumajandussektori huve turuhindade ootamatu languse korral;

| 7. | väljendab kahetsust, et nõukoguga jõuti kokkuleppele alles kaks kuud enne parlamendi ametiaja lõppu, mistõttu jäi vähem ruumi läbirääkimisteks, ja peab kahetsusväärseks, et sellega seati institutsioonid tavapärasest lojaalsest koostööst hoolimata surve alla; |
| --- | --- |

7.

väljendab kahetsust, et nõukoguga jõuti kokkuleppele alles kaks kuud enne parlamendi ametiaja lõppu, mistõttu jäi vähem ruumi läbirääkimisteks, ja peab kahetsusväärseks, et sellega seati institutsioonid tavapärasest lojaalsest koostööst hoolimata surve alla;

| 8. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

8.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0174.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0095 ja 0096.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009LISA

Kolmapäev, 6. mai 2009EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

6. mai 2009

millega muudetakse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta seoses mitmeaastase finantsraamistikuga (2007–2013)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelist eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitlevat 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet (1), eriti selle punkti 21, punkti 22 esimest ja teist lõiku ning punkti 23,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2. aprillil 2009 toimunud kolmepoolsel kohtumisel leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku rahalistes vahendites, mida antakse Euroopa majanduse elavdamise kava raames infrastruktuuride ajakohastamiseks ja energiaalaseks solidaarsuseks, energeetika valdkonna ja lairiba-internetiühenduse projektide jaoks ning 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi (läbivaatamise) hindamise raames sõnastatud uute väljakutsetega seonduva tegevuse tõhustamiseks. Kõnealused rahalised vahendid nõuavad kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidega 21, 22 ja 23 esimese sammuna mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) muutmist, et suurendada 2009. aastaks rubriigis 1a ettenähtud kulukohustuste assigneeringute ülemmäära 2 000 000 000 euro võrra jooksevhindades. |
| --- | --- |

(1)

2. aprillil 2009 toimunud kolmepoolsel kohtumisel leppisid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokku rahalistes vahendites, mida antakse Euroopa majanduse elavdamise kava raames infrastruktuuride ajakohastamiseks ja energiaalaseks solidaarsuseks, energeetika valdkonna ja lairiba-internetiühenduse projektide jaoks ning 2003. aasta ühise põllumajanduspoliitika reformi (läbivaatamise) hindamise raames sõnastatud uute väljakutsetega seonduva tegevuse tõhustamiseks. Kõnealused rahalised vahendid nõuavad kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe punktidega 21, 22 ja 23 esimese sammuna mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) muutmist, et suurendada 2009. aastaks rubriigis 1a ettenähtud kulukohustuste assigneeringute ülemmäära 2 000 000 000 euro võrra jooksevhindades.

| (2) | Rubriigi 1a ülemmäära suurendamine tasakaalustatakse täielikult 2009. aastaks rubriigis 2 ettenähtud kulukohustuste assigneeringute ülemmäära vähendamisega 2 000 000 000 euro võrra. |
| --- | --- |

(2)

Rubriigi 1a ülemmäära suurendamine tasakaalustatakse täielikult 2009. aastaks rubriigis 2 ettenähtud kulukohustuste assigneeringute ülemmäära vähendamisega 2 000 000 000 euro võrra.

| (3) | Selleks et kulukohustuste ja maksete suhe püsiks tasakaalus, kohandatakse igaaastast maksete assigneeringute ülemmäära. Kohandamise mõju eelarvele on neutraalne. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et kulukohustuste ja maksete suhe püsiks tasakaalus, kohandatakse igaaastast maksete assigneeringute ülemmäära. Kohandamise mõju eelarvele on neutraalne.

| (4) | Seepärast tuleks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa vastavalt muuta (2), |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa vastavalt muuta (2),

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise institutsioonidevahelise kokkuleppe I lisa asendatakse käesoleva otsuse lisaga.

Strasbourg, 6. mai 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

Kolmapäev, 6. mai 2009LISA

EUROOPA MAJANDUSE ELAVDAMISE KAVA TÕTTU MUUDETUD FINANTSRAAMISTIK AASTATEKS 2007–2013 (2004. AASTA PÜSIHINDADES)

| (milionit eurot, 2004. aasta püsihindades) |
| --- |
| KULUKOHUSTUSE ASSIGNEERINGUD | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kokku


  2007-2013 |
| 1. | Jätkusuutlik kasv |

(milionit eurot, 2004. aasta püsihindades)

KULUKOHUSTUSE ASSIGNEERINGUD

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kokku

2007-2013

1.

50 865

53 262

55 883

54 860

55 400

56 866

58 256

385 392

| 1a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel |
| --- | --- |

1a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive nimel

8 404

9 595

12 021

11 000

11 306

12 122

12 914

77 362

| 1b | Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel |
| --- | --- |

1b

Ühtekuuluvus majanduskasvu ja tööhõive nimel

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Loodusvarade kaitse ja majandamine |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

52 205

53 379

52 528

51 901

51 284

367 944

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Kodakondsus, vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Vabadus, turvalisus ja õigus |
| --- | --- |

3a

Vabadus, turvalisus ja õigus

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Kodakondsus |
| --- | --- |

3b

Kodakondsus

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EL’i ülemaailmne roll |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Haldus
   (3) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensatsioon |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUD KOKKU

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

protsendina kogurahvatulust

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

MAKSETE ASSIGNEERINGUD KOKKU

115 142

119 805

110 439

119 126

116 552

120 145

119 391

820 600

protsendina kogurahvatulust

1,06 %

1,06 %

0,96 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Olemasolev varu

0,18 %

0,18 %

0,28 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

Omavahendite ülemmäär protsendina kogurahvatulust

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  Eespool nimetatud kokkuleppest tulenevad näitajad arvutatakse ümber 2004. aasta hindadesse.

2

(3)  Rubriigi ülemmäära all arvestatud pensionikulud on arvutatud ilma töötajate pensionimakseteta ja aastatel 2007-2013 ei ületa need 500 miljonit eurot 2004. aasta hindades.

3

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/6

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Televiisorite energiamärgistus

P6_TA(2009)0357

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon komisjoni direktiivi eelnõu kohta, millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ televiisorite energiamärgistuse osas

2010/C 212 E/03

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses, (1) eriti selle artikleid 9 ja 12;

võttes arvesse komisjoni direktiivi eelnõu, millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ televiisorite energiamärgistuse osas;

võttes arvesse direktiivi 92/75/EMÜ artiklis 10 osutatud komitee 30. märtsi 2009. aasta arvamust;

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2006. aasta teatist „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” (KOM(2006)0545);

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (KOM(2008)0778);

võttes arvesse oma 5. mai 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) (2);

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (3) artikli 5a lõike 3 punkti b;

võttes arvesse kodukorra artikli 81 lõiget 2 ja lõike 4 punkti b,

| A. | arvestades, et direktiivi 92/75/EMÜ („raamdirektiiv”) peamine eesmärk on selle artikli 1 kohaselt „võimaldada nende siseriiklike meetmete ühtlustamist, mis käsitlevad energia ja muude oluliste ressursside tarbimist käsitleva teabe ja teatavaid kodumasinate liike käsitleva lisateabe avaldamist eelkõige märgistamise ja tootekirjelduse kaudu, võimaldades ühtlasi tarbijatel valida energiatõhusamaid seadmeid”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et direktiivi 92/75/EMÜ („raamdirektiiv”) peamine eesmärk on selle artikli 1 kohaselt „võimaldada nende siseriiklike meetmete ühtlustamist, mis käsitlevad energia ja muude oluliste ressursside tarbimist käsitleva teabe ja teatavaid kodumasinate liike käsitleva lisateabe avaldamist eelkõige märgistamise ja tootekirjelduse kaudu, võimaldades ühtlasi tarbijatel valida energiatõhusamaid seadmeid”;

| B. | arvestades, et raamdirektiivis on ka sätestatud, et „täpne, asjakohane ja võrreldav teave kodumasinate konkreetse energiatarbimise kohta võib mõjutada üldsust valima vähem energiat tarbivaid seadmeid”; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et raamdirektiivis on ka sätestatud, et „täpne, asjakohane ja võrreldav teave kodumasinate konkreetse energiatarbimise kohta võib mõjutada üldsust valima vähem energiat tarbivaid seadmeid”;

| C. | arvestades, et nagu on osutatud komisjoni mõjuhinnangus, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (SEK(2008)2862), on algne edukas A–G skaala märgistus võetud eeskujuks eri riikides üle kogu maailma, näiteks Brasiilias, Hiinas, Argentinas, Tšiilis, Iraanis, Iisraelis ja Lõuna-Aafrikas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nagu on osutatud komisjoni mõjuhinnangus, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (SEK(2008)2862), on algne edukas A–G skaala märgistus võetud eeskujuks eri riikides üle kogu maailma, näiteks Brasiilias, Hiinas, Argentinas, Tšiilis, Iraanis, Iisraelis ja Lõuna-Aafrikas;

| D. | arvestades, et televiisorid on palju energiat tarbivad seadmed ja seega peitub siin märkimisväärne potentsiaal säästa energiat, kui see kategooria lisatakse raamdirektiivi artikli 1 lõike 2 kohaselt energiamärgistuse süsteemi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et televiisorid on palju energiat tarbivad seadmed ja seega peitub siin märkimisväärne potentsiaal säästa energiat, kui see kategooria lisatakse raamdirektiivi artikli 1 lõike 2 kohaselt energiamärgistuse süsteemi;

| E. | arvestades, et televiisorite energiamärgistus peaks olema võimalikult suurel määral kooskõlas teiste kodumasinate jaoks kehtestatud energiamärgistuse süsteemidega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et televiisorite energiamärgistus peaks olema võimalikult suurel määral kooskõlas teiste kodumasinate jaoks kehtestatud energiamärgistuse süsteemidega;

| F. | arvestades, et eespool nimetatud komisjoni teatises on sätestatud, et „[o]lemasolevaid märgistusklassifikatsioone uuendatakse ja korrastatakse iga viie aasta järel või vastavalt tehnoloogia arenemisele ökodisaini käsitlevate uuringute põhjal eesmärgiga reserveerida A-märgistus 10–20 % kõige energiatõhusamate seadmete jaoks”; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et eespool nimetatud komisjoni teatises on sätestatud, et „[o]lemasolevaid märgistusklassifikatsioone uuendatakse ja korrastatakse iga viie aasta järel või vastavalt tehnoloogia arenemisele ökodisaini käsitlevate uuringute põhjal eesmärgiga reserveerida A-märgistus 10–20 % kõige energiatõhusamate seadmete jaoks”;

| G. | arvestades, et energiamärgistuse süsteemi edukaks rakendamiseks on oluline võtta meetmeid, mille eesmärk on anda kodumasinate energiatõhususe kohta teavet, mis on selge, põhjalik, võrreldav ja tarbijale kergesti arusaadav; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et energiamärgistuse süsteemi edukaks rakendamiseks on oluline võtta meetmeid, mille eesmärk on anda kodumasinate energiatõhususe kohta teavet, mis on selge, põhjalik, võrreldav ja tarbijale kergesti arusaadav;

| H. | arvestades, et kui tarbijad ostaksid vähemtõhusate seadmete asemel suuremal arvul tõhusaid seadmeid, suureneks seadmete tootjate tulu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kui tarbijad ostaksid vähemtõhusate seadmete asemel suuremal arvul tõhusaid seadmeid, suureneks seadmete tootjate tulu;

| I. | arvestades, et komisjoni direktiivi eelnõuga ning eelkõige energiamärgise kujundust ja energiatõhususe klasse puudutavate sätetega tehakse veel üks muudatus, nimelt lisatakse uusi A-klasse (näiteks A-20 %, A-40 %, A-60 %), mis võivad tarbijaid veel rohkem segadusse ajada, takistada neid energiamärgistuse süsteemist õigesti aru saamast ja vähendada nende võimet valida suurema energiatõhususega seadmeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni direktiivi eelnõuga ning eelkõige energiamärgise kujundust ja energiatõhususe klasse puudutavate sätetega tehakse veel üks muudatus, nimelt lisatakse uusi A-klasse (näiteks A-20 %, A-40 %, A-60 %), mis võivad tarbijaid veel rohkem segadusse ajada, takistada neid energiamärgistuse süsteemist õigesti aru saamast ja vähendada nende võimet valida suurema energiatõhususega seadmeid;

| J. | arvestades, et märgistuse saaks väheste tehniliste kohandustega muuta palju selgemaks ja tarbijatele arusaadavamaks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et märgistuse saaks väheste tehniliste kohandustega muuta palju selgemaks ja tarbijatele arusaadavamaks;

| K. | arvestades, et on tõendatud, et tarbijad peavad A-G skaalat arusaadavaks, aga komisjon ei ole viinud läbi mõjuhinnangut, millest selguks, kas A-20 %, A-40 %, A-60 % koos tühjade madalamate klassidega on tarbijate jaoks abistavad või eksitavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et on tõendatud, et tarbijad peavad A-G skaalat arusaadavaks, aga komisjon ei ole viinud läbi mõjuhinnangut, millest selguks, kas A-20 %, A-40 %, A-60 % koos tühjade madalamate klassidega on tarbijate jaoks abistavad või eksitavad;

| L. | arvestades, et olemasolevate toodete ümberpaigutamisega suletud A–G skaalale välditaks eelkõige tühjade madalamate klasside teket, mis võib tarbijaid eksitada; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et olemasolevate toodete ümberpaigutamisega suletud A–G skaalale välditaks eelkõige tühjade madalamate klasside teket, mis võib tarbijaid eksitada;

| M. | arvestades, et nende täiendavate tõhususklasside kasutuselevõtmine olemasolevatel A–G skaala märgistel suurendaks tõenäoliselt ka teiste toodete puhul segadust selles osas, kas A-klass tähistab tõhusat või ebatõhusat toodet; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et nende täiendavate tõhususklasside kasutuselevõtmine olemasolevatel A–G skaala märgistel suurendaks tõenäoliselt ka teiste toodete puhul segadust selles osas, kas A-klass tähistab tõhusat või ebatõhusat toodet;

| N. | arvestades, et selline meede ei teeni põhiakti eesmärki anda tarbijatele täpset, asjakohast ja võrreldavat teavet; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et selline meede ei teeni põhiakti eesmärki anda tarbijatele täpset, asjakohast ja võrreldavat teavet;

| O. | arvestades, et komisjon on esitanud ettepaneku raamdirektiivi uuestisõnastamiseks, mis võib kaasa tuua täiendavaid muudatusi, mis mõjutaksid kavandatud rakendusmeetmeid, |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon on esitanud ettepaneku raamdirektiivi uuestisõnastamiseks, mis võib kaasa tuua täiendavaid muudatusi, mis mõjutaksid kavandatud rakendusmeetmeid,

| 1. | on vastu komisjoni direktiivi eelnõu (millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ televiisorite energiamärgistuse osas) vastuvõtmisele; |
| --- | --- |

1.

on vastu komisjoni direktiivi eelnõu (millega rakendatakse ja muudetakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ televiisorite energiamärgistuse osas) vastuvõtmisele;

| 2. | on seisukohal, et komisjoni direktiivi eelnõu ei ole kooskõlas põhiakti eesmärgiga; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et komisjoni direktiivi eelnõu ei ole kooskõlas põhiakti eesmärgiga;

| 3. | palub komisjonil direktiivi eelnõu tagasi võtta ja esitada uue, suletud A–G skaalal põhineva eelnõu direktiivi 92/75/EMÜ artiklis 10 osutatud komiteele nii kiiresti kui võimalik, aga igal juhul hiljemalt 30. septembril 2009; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil direktiivi eelnõu tagasi võtta ja esitada uue, suletud A–G skaalal põhineva eelnõu direktiivi 92/75/EMÜ artiklis 10 osutatud komiteele nii kiiresti kui võimalik, aga igal juhul hiljemalt 30. septembril 2009;

| 4. | peab märgise kujundust energiamärgistuse direktiivi oluliseks osaks, mille üle tuleks otsustada praegu kaasotsustamismenetluse raames toimuva läbivaatamise ja uuestisõnastamise käigus; |
| --- | --- |

4.

peab märgise kujundust energiamärgistuse direktiivi oluliseks osaks, mille üle tuleks otsustada praegu kaasotsustamismenetluse raames toimuva läbivaatamise ja uuestisõnastamise käigus;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0345.

(3)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/8

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus

P6_TA(2009)0358

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon komisjoni otsuse eelnõu kohta, millega luuakse 2009. aasta tegevusprogramm valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid)

2010/C 212 E/04

Euroopa Parlament,

võttes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (1), ja eelkõige selle artikli 14 lõike 1 punkti b;

võttes arvesse komisjoni otsuse eelnõud, millega luuakse 2009. aasta tegevusprogramm valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid) (CMTD(2009)0387 - D004766/01);

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 35 lõikes 1 osutatud komitee („arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomitee”) 15. aprillil 2009. aastal esitatud arvamust;

võttes arvesse kõnealuste meetmete üldhinnangut, mis on suunatud üldsuse teadlikkuse suurendamisele arenguküsimustest Euroopas ja arengualasest haridusest (komisjoni viitenumber 2007/146962. lõpparuanne);

võttes arvesse oma 13. märtsi 2008. aasta resolutsiooni ELi arengukoostöö poliitika väljakutsete kohta uutele liikmesriikidele (2);

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (3) artiklit 8;

võttes arvesse kodukorra artiklit 81,

| A. | arvestades, et 15. aprillil 2009. aastal hääletas arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomitee kirjaliku menetluse raames 2009. aasta tegevusprogrammi eelnõu poolt valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid) (CMTD(2009)0387 - D004766/01); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 15. aprillil 2009. aastal hääletas arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomitee kirjaliku menetluse raames 2009. aasta tegevusprogrammi eelnõu poolt valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid) (CMTD(2009)0387 - D004766/01);

| B. | arvestades, et vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artikli 7 lõikele 3 ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise 3. juuni 2008. aasta kokkuleppe (nõukogu otsuse 1999/468/EÜ rakendamise korra kohta) artiklile 1 edastati Euroopa Parlamendile arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomiteele esitatud rakendusmeetmete eelnõu ja hääletustulemused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artikli 7 lõikele 3 ning Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahelise 3. juuni 2008. aasta kokkuleppe (nõukogu otsuse 1999/468/EÜ rakendamise korra kohta) artiklile 1 edastati Euroopa Parlamendile arengukoostöö rahastamisvahendi korralduskomiteele esitatud rakendusmeetmete eelnõu ja hääletustulemused;

| C. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 14 lõike 1 punktis b on sätestatud, et valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemist arengus käsitleva temaatilise programmi üks eesmärk on „parandada Euroopa kodanike teadlikkust seoses arenguküsimustega ja aktiviseerida ühenduse ja ühinevate riikide avalikku toetust vaesuse vähendamise ja säästva arengu strateegiatele partnerriikides”; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 14 lõike 1 punktis b on sätestatud, et valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemist arengus käsitleva temaatilise programmi üks eesmärk on „parandada Euroopa kodanike teadlikkust seoses arenguküsimustega ja aktiviseerida ühenduse ja ühinevate riikide avalikku toetust vaesuse vähendamise ja säästva arengu strateegiatele partnerriikides”;

| D. | arvestades, et üksteist liikmesriiki tõstatasid 19. märtsil 2009. aastal komisjonile saadetud liikmesriikide ühisavalduses, mis käsitleb arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemist arengus, küsimused seoses komisjoni kavatsusega peatada TRIALOG ja DEEEP (4) projektide otsene rahastamine (nn sihtprojektide menetlus), mis on kestnud vastavalt alates 1998. ja 2003. aastast, ning kohustada neid osalema nn projektikonkurssidel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üksteist liikmesriiki tõstatasid 19. märtsil 2009. aastal komisjonile saadetud liikmesriikide ühisavalduses, mis käsitleb arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemist arengus, küsimused seoses komisjoni kavatsusega peatada TRIALOG ja DEEEP (4) projektide otsene rahastamine (nn sihtprojektide menetlus), mis on kestnud vastavalt alates 1998. ja 2003. aastast, ning kohustada neid osalema nn projektikonkurssidel;

| E. | arvestades, et üheteistkümne liikmesriigi (sealhulgas üheksa nn uue liikmesriigi) ühisavalduses hoiatatakse selle eest, et komisjoni kavatsuse katkestada TRIALOG ja DEEEP projektide otsene toetamine ajastus on „ülimalt ebasobiv”, „võttes arvesse praegust finantsolukorda paljudes nn uutes liikmesriikides ning selle mõju valitsusväliste organisatsioonide toimimis- ja arenguvõimele”, ja väljendatakse muret selle pärast, et võib tekkida rahastamise puudujääk, mis kahjustab kõnealuseid projekte kvalifitseeritud töötajate ja oskusteabe ning väljakujunenud võrgustike kaotamise kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et üheteistkümne liikmesriigi (sealhulgas üheksa nn uue liikmesriigi) ühisavalduses hoiatatakse selle eest, et komisjoni kavatsuse katkestada TRIALOG ja DEEEP projektide otsene toetamine ajastus on „ülimalt ebasobiv”, „võttes arvesse praegust finantsolukorda paljudes nn uutes liikmesriikides ning selle mõju valitsusväliste organisatsioonide toimimis- ja arenguvõimele”, ja väljendatakse muret selle pärast, et võib tekkida rahastamise puudujääk, mis kahjustab kõnealuseid projekte kvalifitseeritud töötajate ja oskusteabe ning väljakujunenud võrgustike kaotamise kaudu;

| F. | arvestades, et sarnased küsimused tõstatas arengukomisjoni esimees 19. märtsi 2009. aasta kirjas, milles juhiti tähelepanu sellele, et „teabe ja suutlikkuse suurendamine arengukoostöö valdkonnas uutes liikmesriikides ning Euroopa üldsusele suunatud arengualane haridus on olnud komisjoni pidevad prioriteedid”, ja paluti Euroopa Komisjonil esitada Euroopa Parlamendile „objektiivsed ja läbipaistvad kriteeriumid, mille alusel ta otsustab, milline tegevus ja projektid kvalifitseeruvad otseseks rahastamiseks”, ning milles paluti täiendavalt, et „selle esildatud meetme rakendamisega oodataks vähemalt üks aasta, et vältida võimalikke rahastamise puudujääke ja mitte ohustada kõnealuste väga kasulike projektide säilimist”; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sarnased küsimused tõstatas arengukomisjoni esimees 19. märtsi 2009. aasta kirjas, milles juhiti tähelepanu sellele, et „teabe ja suutlikkuse suurendamine arengukoostöö valdkonnas uutes liikmesriikides ning Euroopa üldsusele suunatud arengualane haridus on olnud komisjoni pidevad prioriteedid”, ja paluti Euroopa Komisjonil esitada Euroopa Parlamendile „objektiivsed ja läbipaistvad kriteeriumid, mille alusel ta otsustab, milline tegevus ja projektid kvalifitseeruvad otseseks rahastamiseks”, ning milles paluti täiendavalt, et „selle esildatud meetme rakendamisega oodataks vähemalt üks aasta, et vältida võimalikke rahastamise puudujääke ja mitte ohustada kõnealuste väga kasulike projektide säilimist”;

| G. | arvestades, et eespool nimetatud kõnealuste meetmete üldhinnangus, mis on suunatud üldsuse teadlikkuse suurendamisele arenguküsimustest Euroopas ja arengualasest haridusest, on jõutud järeldusele, et „sihtprojektide strateegiline kasutamine on aidanud saavutada programmi ”Kaasrahastamine koos Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega„ eesmärke” ja „DEEEP on olnud oluline kooskõlastusmehhanism dialoogi suurendamiseks, parimate tavade vahetamise edendamiseks ning võrgustike ja partnerluste loomiseks ELi tasandil ning riiklike platvormide ja ELi vahel” ning täiendavalt et „TRIALOGi panus dialoogi parandamisse ja suutlikkuse suurendamisse oma töös uute liikmesriikide ja kandidaatriikidega on olnud tulemuslik”; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et eespool nimetatud kõnealuste meetmete üldhinnangus, mis on suunatud üldsuse teadlikkuse suurendamisele arenguküsimustest Euroopas ja arengualasest haridusest, on jõutud järeldusele, et „sihtprojektide strateegiline kasutamine on aidanud saavutada programmi ”Kaasrahastamine koos Euroopa valitsusväliste arenguorganisatsioonidega„ eesmärke” ja „DEEEP on olnud oluline kooskõlastusmehhanism dialoogi suurendamiseks, parimate tavade vahetamise edendamiseks ning võrgustike ja partnerluste loomiseks ELi tasandil ning riiklike platvormide ja ELi vahel” ning täiendavalt et „TRIALOGi panus dialoogi parandamisse ja suutlikkuse suurendamisse oma töös uute liikmesriikide ja kandidaatriikidega on olnud tulemuslik”;

| H. | arvestades, et TRIALOGi programm aitab rahuldada Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioonis (ELi arengukoostöö poliitika väljakutsete kohta uutele liikmesriikidele) rõhutatud vajadust üldise suhtlus- ja haridusstrateegia väljatöötamise järele uutes liikmesriikides, et kõrvaldada neis arengukoostöö prioriteetide suhtes avaliku tunnustuse puudumist, ning et DEEEP programm vastab Euroopa Parlamendi nõudele arengualase hariduse ja teadlikkuse suurendamise järele Euroopa hariduses, mida on mainitud samas resolutsioonis; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et TRIALOGi programm aitab rahuldada Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2008. aasta resolutsioonis (ELi arengukoostöö poliitika väljakutsete kohta uutele liikmesriikidele) rõhutatud vajadust üldise suhtlus- ja haridusstrateegia väljatöötamise järele uutes liikmesriikides, et kõrvaldada neis arengukoostöö prioriteetide suhtes avaliku tunnustuse puudumist, ning et DEEEP programm vastab Euroopa Parlamendi nõudele arengualase hariduse ja teadlikkuse suurendamise järele Euroopa hariduses, mida on mainitud samas resolutsioonis;

| I. | arvestades, et eespool nimetatud 2009. aasta tegevusprogrammi raames teeb komisjon samuti ettepaneku eraldada otsest toetust nn Kuuba juhtimisoskuste tugevdamise projektile, mida peaks rakendama Euroopa Juhtimisoskuste Arendamise Sihtasutus; arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemist arengus käsitleva temaatilise programmi raames ei ole kunagi varem kasutatud sihtprojektide menetlust partnerriikide meetmete osas; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et eespool nimetatud 2009. aasta tegevusprogrammi raames teeb komisjon samuti ettepaneku eraldada otsest toetust nn Kuuba juhtimisoskuste tugevdamise projektile, mida peaks rakendama Euroopa Juhtimisoskuste Arendamise Sihtasutus; arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemist arengus käsitleva temaatilise programmi raames ei ole kunagi varem kasutatud sihtprojektide menetlust partnerriikide meetmete osas;

| J. | arvestades, et komisjon avaldas hiljem selgitava teate (5) arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste komiteele, milles ta selgitas sihtmeetmete valikukriteeriume, selgitades et need põhinevad finantsmääruse rakenduseeskirjade (6) artiklil 168 ning et toetusi võib eelkõige anda „organitele, kellel on de jure või de facto monopol” ja „erilaadsete meetmete jaoks, mida võib rakendada ainult teatud tüüpi organ oma tehnilise pädevuse, kõrge spetsialiseerituse taseme või haldusvolituste baasil”, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon avaldas hiljem selgitava teate (5) arengukoostöö rahastamisvahendi valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste komiteele, milles ta selgitas sihtmeetmete valikukriteeriume, selgitades et need põhinevad finantsmääruse rakenduseeskirjade (6) artiklil 168 ning et toetusi võib eelkõige anda „organitele, kellel on de jure või de facto monopol” ja „erilaadsete meetmete jaoks, mida võib rakendada ainult teatud tüüpi organ oma tehnilise pädevuse, kõrge spetsialiseerituse taseme või haldusvolituste baasil”,

| 1. | on vastu komisjoni otsuse eelnõu, millega luuakse 2009. aasta tegevusprogramm valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid) (CMTD(2009)0387 - D004766/01), vastuvõtmisele praegusel kujul; |
| --- | --- |

1.

on vastu komisjoni otsuse eelnõu, millega luuakse 2009. aasta tegevusprogramm valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid) (CMTD(2009)0387 - D004766/01), vastuvõtmisele praegusel kujul;

| 2. | nõuab, et komisjon selgitaks nn de jure või de facto monopoolse seisundi olemasolu määratlemise kriteeriumi, arvestades, et üksteist liikmesriiki mainivad oma ühisavalduses, et nn uute liikmesriikide seisukohast eksisteerib endiselt de facto monopoolne seisund TRIALOGi ja DEEEPi poolt läbiviidavate kogu Euroopat hõlmavate meetmete suhtes; |
| --- | --- |

2.

nõuab, et komisjon selgitaks nn de jure või de facto monopoolse seisundi olemasolu määratlemise kriteeriumi, arvestades, et üksteist liikmesriiki mainivad oma ühisavalduses, et nn uute liikmesriikide seisukohast eksisteerib endiselt de facto monopoolne seisund TRIALOGi ja DEEEPi poolt läbiviidavate kogu Euroopat hõlmavate meetmete suhtes;

| 3. | nõuab kindlalt sihtprojektidele otseste toetuste andmise kriteeriumide avatud, läbipaistvat ja horisontaalset kohaldamist, et tagada kõigile võrdsed võimalused; nõuab seega kindlalt, et samu kriteeriume kohaldataks TRIALOGi, DEEEPi ja Kuuba juhtimisoskuste tugevdamise projekti suhtes; |
| --- | --- |

3.

nõuab kindlalt sihtprojektidele otseste toetuste andmise kriteeriumide avatud, läbipaistvat ja horisontaalset kohaldamist, et tagada kõigile võrdsed võimalused; nõuab seega kindlalt, et samu kriteeriume kohaldataks TRIALOGi, DEEEPi ja Kuuba juhtimisoskuste tugevdamise projekti suhtes;

| 4. | nõuab kindlalt, et strateegilise, kogu Euroopat hõlmava programmi abil kindlustataks katkematu rahastamine niisuguste väärtuslike meetmete jaoks, milleks on parimate tavade vahetamise edendamine ning võrgustike ja partnerluste loomine ELi tasandil ning riiklike platvormide ja ELi vahel ning dialoogi parandamine ja suutlikkuse tõstmine töös nn uute liikmesriikide ja kandidaatriikidega; |
| --- | --- |

4.

nõuab kindlalt, et strateegilise, kogu Euroopat hõlmava programmi abil kindlustataks katkematu rahastamine niisuguste väärtuslike meetmete jaoks, milleks on parimate tavade vahetamise edendamine ning võrgustike ja partnerluste loomine ELi tasandil ning riiklike platvormide ja ELi vahel ning dialoogi parandamine ja suutlikkuse tõstmine töös nn uute liikmesriikide ja kandidaatriikidega;

| 5. | kutsub komisjoni üles alustama Euroopa Parlamendiga dialoogi seoses oma temaatiliste programmide projektikonkursside süsteemi eelseisva läbivaatamisega (7); on seisukohal, et ei ole sobilik prognoosida mis tahes soovitusi süsteemi muudatusteks või parandusteks, mis võivad tuleneda läbivaatamisest; nõuab seega, et otse rahastavate meetmete kehtiv kord jäetaks muutumatuks 12 kuuks ning et mis tahes tulevased muudatused kajastaksid läbivaatamisprotsessi tulemust ja tagaksid pikaajalise, prognoositava ja jätkusuutliku arengukoostööalase tegevuse; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles alustama Euroopa Parlamendiga dialoogi seoses oma temaatiliste programmide projektikonkursside süsteemi eelseisva läbivaatamisega (7); on seisukohal, et ei ole sobilik prognoosida mis tahes soovitusi süsteemi muudatusteks või parandusteks, mis võivad tuleneda läbivaatamisest; nõuab seega, et otse rahastavate meetmete kehtiv kord jäetaks muutumatuks 12 kuuks ning et mis tahes tulevased muudatused kajastaksid läbivaatamisprotsessi tulemust ja tagaksid pikaajalise, prognoositava ja jätkusuutliku arengukoostööalase tegevuse;

| 6. | kutsub komisjoni üles kohandama oma otsuse eelnõud, millega luuakse 2009. aasta tegevusprogramm valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), et kaasata kogu ELi hõlmavad projektid, mis on suunatud teadlikkuse suurendamisele arenguküsimustest laienenud ELis ja arengualase hariduse vahetamisele ELis; |
| --- | --- |

6.

kutsub komisjoni üles kohandama oma otsuse eelnõud, millega luuakse 2009. aasta tegevusprogramm valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemiseks arengus (II osa: sihtprojektid) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), et kaasata kogu ELi hõlmavad projektid, mis on suunatud teadlikkuse suurendamisele arenguküsimustest laienenud ELis ja arengualase hariduse vahetamisele ELis;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0097.

(3)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(4)  DEEEP: „Arengualase hariduse vahetamine Euroopas” - http://www.deeep.org/

TRIALOG: „Valitsusvälised arenguorganisatsioonid laienenud ELis” - http://www.trialog.or.at/start.asp?ID=96

(5)  AIDCO/F1/NC D(2009), 6.4.2009 (D004766-01-EN-02).

(6)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1).

(7)  Nn Palermo II protsess.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/11

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Uus sotsiaalmeetmete kava

P6_TA(2009)0370

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon uue sotsiaalmeetmete kava kohta (2008/2330(INI))

2010/C 212 E/05

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatist „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” (KOM(2008)0412) (Uue sotsiaalmeetmete kava teatis);

võttes arvesse oma 18. novembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte rakendamise kohta (1);

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni kollektiivlepingutega seotud väljakutsete kohta ELis (2);

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatist „Uuendatud pühendumine sotsiaalsele Euroopale: sotsiaalkaitse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse avatud kooskõlastusmeetodi tugevdamine” (KOM(2008)0418);

võttes arvesse oma 3. veebruari 2009. aasta resolutsiooni soopõhise võrdse kohtlemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatist „Mittediskrimineerimine ja võrdsed võimalused: uuendatud strateegia” (KOM(2008)0420);

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2008. aasta teatist „Euroopa majanduse taastamise kava” (KOM(2008)0800);

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist „Parem töö- ja eraelu tasakaal: töö-, era- ja pereelu ühitamise võimaluste edendamine” (KOM(2008)0635);

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus” (KOM(2006)0574) ja Euroopa Parlamendi 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tuleviku – nende rahastamise ja individualiseerimise suundumuse kohta (4);

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2007. aasta teatist „Sotsiaalkaitse moderniseerimine parema sotsiaalse õigluse ja suurema majandusliku ühtekuuluvuse nimel: tööturult enim tõrjutud isikute aktiivse kaasamise edendamine” (KOM(2007)0620) ning Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (5);

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitust 92/441/EMÜ piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalse kaitse süsteemides (6)

võttes arvesse komisjoni 27. juuni 2007. aasta teatist „Paindlikkuse ja turvalisuse ühiste põhimõtete poole: rohkem paremaid töökohti paindlikkuse ja turvalisuse kaudu” (KOM(2007)0359) ja Euroopa Parlamendi 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta (7);

võttes arvesse komisjoni 25. juuni 2008. aasta teatist „Kõigepealt mõtle väikestele” – Euroopa väikeettevõtlusalgatus „Small Business Act” (KOM(2008)0394);

võttes arvesse komisjoni 26. veebruari 2007. aasta teatist „Sotsiaalse tegelikkuse hindamine – vahearuanne 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule” (KOM(2007)0063) ning Euroopa Parlamendi 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta (8);

võttes arvesse komisjoni 24. mai 2006. aasta teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (KOM(2006)0249) ja Euroopa Parlamendi 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (9);

võttes arvesse oma 13. oktoobri 2005. aasta resolutsiooni naiste ja vaesuse kohta Euroopa Liidus (10), ning selles toodud vaesuse mõistet;

võttes arvesse oma 17. juuni 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (11);

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eriti selle sätteid sotsiaalõiguste kohta ning EÜ asutamislepingu artiklit 136;

võttes arvesse komisjoni 22. novembri 2006. aasta rohelist raamatut „Tööõiguse ajakohastamine 21. sajandi sõlmküsimuste lahendamisel” (KOM(2006)0708);

võttes arvesse komisjoni 18. juuli 2001. aasta rohelist raamatut „Ettevõtte sotsiaalse vastutuse raamistiku edendamine Euroopas” (KOM(2001)0366), komisjoni 22. märtsi 2006. aasta teatist „Majanduskasvu- ja tööhõivepartnerluse rakendamine, muutes Euroopa ettevõtete sotsiaalse vastutuse eeskujuks” (KOM(2006)0136); ning võttes arvesse Euroopa Parlamendi 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta – uus partnerlus (12);

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (13);

võttes arvesse ÜRO 1966. aasta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti,

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A6-0241/2009),

| A. | arvestades, et praegusest finants- ja majanduskriisist tulenev peamine negatiivne tagajärg ELi jaoks on töötuse dramaatiline kasv, mis kõige tõsisemalt tabab kõige haavatavaid ühiskonnarühmi; arvestades, et töötuse kõrgema tasemega kaasneb vaesuse ja tervishoiuga seotud ebavõrdsuse, tõrjutuse, kuritegevuse, ebakindluse ja usalduse puudumise kasv; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegusest finants- ja majanduskriisist tulenev peamine negatiivne tagajärg ELi jaoks on töötuse dramaatiline kasv, mis kõige tõsisemalt tabab kõige haavatavaid ühiskonnarühmi; arvestades, et töötuse kõrgema tasemega kaasneb vaesuse ja tervishoiuga seotud ebavõrdsuse, tõrjutuse, kuritegevuse, ebakindluse ja usalduse puudumise kasv;

| B. | arvestades, et isegi enne praegust kriisi seisis EL silmitsi raskustega, mille tingisid nõrk majanduskasv, plahvatuslik demograafiline olukord ning probleemid osalemisega järjest üleilmastuvas majanduses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et isegi enne praegust kriisi seisis EL silmitsi raskustega, mille tingisid nõrk majanduskasv, plahvatuslik demograafiline olukord ning probleemid osalemisega järjest üleilmastuvas majanduses;

| C. | arvestades, et 2007. aastal jättis koolitee pooleli 15,2 % ELi kodanikest vanuses 18–24 eluaastat; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2007. aastal jättis koolitee pooleli 15,2 % ELi kodanikest vanuses 18–24 eluaastat;

| D. | arvestades, et paljude inimeste jaoks ELis ei taga tööhõive endiselt teed vaesusest välja: 2006. aastal ähvardas 8 % töötavatest inimestest vaesusrisk; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et paljude inimeste jaoks ELis ei taga tööhõive endiselt teed vaesusest välja: 2006. aastal ähvardas 8 % töötavatest inimestest vaesusrisk;

| E. | arvestades, et 2006. aastal ähvradas 16 % Euroopa kodanikest vaesusrisk; arvestades, et eriti haavatavad on lapsed, suured pered, üksikvanemad, töötud, puudega inimesed, noored, eakad, etnilised vähemused ja rändajad; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2006. aastal ähvradas 16 % Euroopa kodanikest vaesusrisk; arvestades, et eriti haavatavad on lapsed, suured pered, üksikvanemad, töötud, puudega inimesed, noored, eakad, etnilised vähemused ja rändajad;

| F. | arvestades, et naiste puhul on vaesusrisk jätkuvalt suurem kui meeste puhul, mis on tingitud nende majanduslikust sõltuvusest, naiste ja meeste palgaerinevusest tööturul ning naiste suuremast osakaalust madalalt tasustatud töökohtadel; arvestades, et antud olukord suurendab riski, et vaesus kandub edasi järgmistele põlvkondadele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste puhul on vaesusrisk jätkuvalt suurem kui meeste puhul, mis on tingitud nende majanduslikust sõltuvusest, naiste ja meeste palgaerinevusest tööturul ning naiste suuremast osakaalust madalalt tasustatud töökohtadel; arvestades, et antud olukord suurendab riski, et vaesus kandub edasi järgmistele põlvkondadele;

| G. | arvestades, et viimaste aastate hinnatõusud on avaldanud märkimisväärset mõju leibkondade eelarvetele ja on ebaproportsionaalselt puudutanud haavatavaid ühiskonnarühmi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viimaste aastate hinnatõusud on avaldanud märkimisväärset mõju leibkondade eelarvetele ja on ebaproportsionaalselt puudutanud haavatavaid ühiskonnarühmi;

| H. | arvestades, et mitmete uuringute (nagu sihtasutuse Russell Sage Foundation tööhõive tulevikku käsitlev uuring) kohaselt võib iga neljas enim arenenud majandustes töötav inimene teha varsti madalapalgalist tööd ja leida end suurenevas vaesusohus; arvestades, et madalalt tasustatud tööd näivad olevat paljuski ühetaolised, kuna need toimivad tihti ebastandardse töösuhte kujul, asetades suuremasse ohtu väheste oskustega töötajad, osalise tööajaga töötajad, naised, sisserändajad ja noored töötajad; arvestades, et tendents teha madalapalgalist tööd kipub kanduma põlvkonnalt põlvkonnale, ning arvestades, et madalapalgaline töö piirab ligipääsu heale haridusele, kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ja muudele põhilistele elutingimustele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitmete uuringute (nagu sihtasutuse Russell Sage Foundation tööhõive tulevikku käsitlev uuring) kohaselt võib iga neljas enim arenenud majandustes töötav inimene teha varsti madalapalgalist tööd ja leida end suurenevas vaesusohus; arvestades, et madalalt tasustatud tööd näivad olevat paljuski ühetaolised, kuna need toimivad tihti ebastandardse töösuhte kujul, asetades suuremasse ohtu väheste oskustega töötajad, osalise tööajaga töötajad, naised, sisserändajad ja noored töötajad; arvestades, et tendents teha madalapalgalist tööd kipub kanduma põlvkonnalt põlvkonnale, ning arvestades, et madalapalgaline töö piirab ligipääsu heale haridusele, kvaliteetsetele tervishoiuteenustele ja muudele põhilistele elutingimustele;

| I. | arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 2 sätestab, et meeste ja naiste võrdõiguslikkus on üks olulisematest Euroopa Liidu põhimõtetest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EÜ asutamislepingu artikkel 2 sätestab, et meeste ja naiste võrdõiguslikkus on üks olulisematest Euroopa Liidu põhimõtetest;

| J. | arvestades, et EL seisab silmitsi demograafiliste muutustega, mille tähtsaimateks joonteks on keskmise eluea pikenemine ja madal sündimus, kuigi mõned riigid näitavad märke sündimuse paranemisest; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EL seisab silmitsi demograafiliste muutustega, mille tähtsaimateks joonteks on keskmise eluea pikenemine ja madal sündimus, kuigi mõned riigid näitavad märke sündimuse paranemisest;

| K. | arvestades, et demograafilistest muutustest tingituna eeldatakse ülalpeetavate vanurite suhtarvu kahekordistumist aastaks 2050, mis mõjutab eelkõige rahvastiku füüsilist ja vaimset tervist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et demograafilistest muutustest tingituna eeldatakse ülalpeetavate vanurite suhtarvu kahekordistumist aastaks 2050, mis mõjutab eelkõige rahvastiku füüsilist ja vaimset tervist;

| L. | arvestades komisjoni 2008. aasta demograafiaalast aruannet vananeva ühiskonna sotsiaalsetele vajadustele vastamise kohta (SEK(2008)2911), milles tunnistatakse hooldajate keskset rolli ühiskonnas; kutsub komisjoni üles arvestama veenvaid sotsiaalseid argumente hooldajate kaasamiseks tulevaste poliitikate kujundamisse; |
| --- | --- |

L.

arvestades komisjoni 2008. aasta demograafiaalast aruannet vananeva ühiskonna sotsiaalsetele vajadustele vastamise kohta (SEK(2008)2911), milles tunnistatakse hooldajate keskset rolli ühiskonnas; kutsub komisjoni üles arvestama veenvaid sotsiaalseid argumente hooldajate kaasamiseks tulevaste poliitikate kujundamisse;

| M. | arvestades, et finantskriisi mõju reaalmajandusele ei ole täielikult teada, kuid et ELis 5 miljoni töökoha loomise eesmärki ajavahemikus 2008–2009 on võimatu saavutada; arvestades, et majanduslangus toob kaasa suurema tööpuuduse ja kindlasti ka suurema vaesuse, ning paneb proovile Euroopa sotsiaalmudeli; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et finantskriisi mõju reaalmajandusele ei ole täielikult teada, kuid et ELis 5 miljoni töökoha loomise eesmärki ajavahemikus 2008–2009 on võimatu saavutada; arvestades, et majanduslangus toob kaasa suurema tööpuuduse ja kindlasti ka suurema vaesuse, ning paneb proovile Euroopa sotsiaalmudeli;

| N. | arvestades, et kasvav finants- ja majanduskriis põhjustab kasvavat töötust ja ebakindlust, mille tingimustes on sotsiaalne ühtekuuluvus kogu Euroopas märkimisväärse surve all, mida iseloomustavad sotsiaalsed lõhed ja pinged paljudes liikmesriikides; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kasvav finants- ja majanduskriis põhjustab kasvavat töötust ja ebakindlust, mille tingimustes on sotsiaalne ühtekuuluvus kogu Euroopas märkimisväärse surve all, mida iseloomustavad sotsiaalsed lõhed ja pinged paljudes liikmesriikides;

| O. | arvestades, et EL on võtnud kohustuse järgida keskkondlikult ja sotsiaalselt säästva arengu eesmärki, ja arvestades, et võetud kohustusest tulenevaid võimalusi töökohtade loomiseks tuleks täiel määral ära kasutada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL on võtnud kohustuse järgida keskkondlikult ja sotsiaalselt säästva arengu eesmärki, ja arvestades, et võetud kohustusest tulenevaid võimalusi töökohtade loomiseks tuleks täiel määral ära kasutada;

| P. | arvestades, et sotsiaalne dialoog võib osutuda oluliseks majanduskriisi tõttu süvenevast usalduskriisist üle saamiseks, kuna paljud inimesed meie ühiskonnas tunnevad hirmu tuleviku ees; arvestades, et võrdselt tuleb tähtsustada ka neid, kes on juba tõrjutud ja kelle praegune olukord praeguses kriisis halveneb; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sotsiaalne dialoog võib osutuda oluliseks majanduskriisi tõttu süvenevast usalduskriisist üle saamiseks, kuna paljud inimesed meie ühiskonnas tunnevad hirmu tuleviku ees; arvestades, et võrdselt tuleb tähtsustada ka neid, kes on juba tõrjutud ja kelle praegune olukord praeguses kriisis halveneb;

| Q. | arvestades, et ELi sekkuvamad institutsioonilised kokkulepped, mida iseloomustab teataval määral tulude ümberjaotamine ja ühine arusaam Euroopa sotsiaalmudelist, avaldavad positiivset mõju miljonite meeste ja naiste tööelu kvaliteedile, kes töötavad meie tööturgude ebasoodsamate tingimustega osas; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi sekkuvamad institutsioonilised kokkulepped, mida iseloomustab teataval määral tulude ümberjaotamine ja ühine arusaam Euroopa sotsiaalmudelist, avaldavad positiivset mõju miljonite meeste ja naiste tööelu kvaliteedile, kes töötavad meie tööturgude ebasoodsamate tingimustega osas;

| R. | arvestades, et liikmesriikide õiguskordade ja tavade austamine, mida iseloomustavad tasakaalus tööõigus ja kollektiivlepingud, mis reguleerivad kõnealuseid mudeleid, on süsteemide mitmekesisuses ühiste väärtuste eeltingimus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liikmesriikide õiguskordade ja tavade austamine, mida iseloomustavad tasakaalus tööõigus ja kollektiivlepingud, mis reguleerivad kõnealuseid mudeleid, on süsteemide mitmekesisuses ühiste väärtuste eeltingimus;

| S. | arvestades, et kollektiivläbirääkimistel kokkulepitud reeglid ja menetlused ei kehti ebatüüpiliste töösuhete puhul; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kollektiivläbirääkimistel kokkulepitud reeglid ja menetlused ei kehti ebatüüpiliste töösuhete puhul;

| T. | arvestades, et uus sotsiaalmeetmete kava peaks põhinema põhimõttel, et tulemuslik sotsiaalpoliitika aitab kaasa majanduskasvule ja jõukusele, ning arvestades, et see võib samuti aidata taastada kodanike vähenevat toetust ELile; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et uus sotsiaalmeetmete kava peaks põhinema põhimõttel, et tulemuslik sotsiaalpoliitika aitab kaasa majanduskasvule ja jõukusele, ning arvestades, et see võib samuti aidata taastada kodanike vähenevat toetust ELile;

| U. | arvestades, et kahetsusväärsel viisil ei käsitleta uues sotsiaalmeetmete kavas üldhuvi pakkuvate sotsiaalteenuste õiguskindluse küsimust; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kahetsusväärsel viisil ei käsitleta uues sotsiaalmeetmete kavas üldhuvi pakkuvate sotsiaalteenuste õiguskindluse küsimust;

| V. | arvestades tõsist muret, mida on väljendatud seoses uue sotsiaalmeetmete kava rolli ja nähtavuse, sealhulgas selle eesmärgi ja järelkontrolli teostamise ebaselguse ning sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsioonimeetodi olulisuse vähenemisega; |
| --- | --- |

V.

arvestades tõsist muret, mida on väljendatud seoses uue sotsiaalmeetmete kava rolli ja nähtavuse, sealhulgas selle eesmärgi ja järelkontrolli teostamise ebaselguse ning sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsioonimeetodi olulisuse vähenemisega;

| W. | arvestades, et Euroopa sotsiaalmudelid kajastavad süsteemide mitmekesisuses ühiseid väärtusi, jäädes üldjuhul liikmesriikide pädevusse; arvestades, et EÜ asutamislepingus, põhiõiguste hartas ja Lissasboni lepingus sätestatud sotsiaalse Euroopa eesmärke tuleb rõhutada ELi peamise eesmärgina, juhul kui soovitakse täita kodanike ootusi ja vaigistada nende kartusi; arvestades, et järjestikustel Euroopa Ülemkogu kevadistel kohtumistel korrati eesmärki kaotada vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ning vajadust tugevdada Lissaboni strateegia sotsiaalset mõõdet; arvestades, et ühe riigi sotsiaal- ja tööhõivepoliitika ebaedu ja edu mõjutavad ka teisi liikmesriike, mistõttu tuleb ELi ja liikmesriikide suhtlemise keskmesse asetada arutelu Euroopa sotsiaalmudeli reformi üle; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa sotsiaalmudelid kajastavad süsteemide mitmekesisuses ühiseid väärtusi, jäädes üldjuhul liikmesriikide pädevusse; arvestades, et EÜ asutamislepingus, põhiõiguste hartas ja Lissasboni lepingus sätestatud sotsiaalse Euroopa eesmärke tuleb rõhutada ELi peamise eesmärgina, juhul kui soovitakse täita kodanike ootusi ja vaigistada nende kartusi; arvestades, et järjestikustel Euroopa Ülemkogu kevadistel kohtumistel korrati eesmärki kaotada vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ning vajadust tugevdada Lissaboni strateegia sotsiaalset mõõdet; arvestades, et ühe riigi sotsiaal- ja tööhõivepoliitika ebaedu ja edu mõjutavad ka teisi liikmesriike, mistõttu tuleb ELi ja liikmesriikide suhtlemise keskmesse asetada arutelu Euroopa sotsiaalmudeli reformi üle;

| X. | arvestades, et põhitähelepanu tuleb pöörata Lissaboni strateegia suutmatusele vähendada vaesust, mis hetkel puudutab 78 000 000 vaesuses elavat inimest, ning kasvavale ebavõrdsusele; arvestades, et EL peab tegema edusamme seoses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ELi ja riikide sihtmärkide väljatöötamisel ja rakendamisel, seda põhilistes valdkondades, kus praegu on näitajad olemas, kui soovitakse inimesi veenda selles, et EL on olemas esmalt inimeste ning seejärel ettevõtjate ja pankade teenimiseks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et põhitähelepanu tuleb pöörata Lissaboni strateegia suutmatusele vähendada vaesust, mis hetkel puudutab 78 000 000 vaesuses elavat inimest, ning kasvavale ebavõrdsusele; arvestades, et EL peab tegema edusamme seoses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega ELi ja riikide sihtmärkide väljatöötamisel ja rakendamisel, seda põhilistes valdkondades, kus praegu on näitajad olemas, kui soovitakse inimesi veenda selles, et EL on olemas esmalt inimeste ning seejärel ettevõtjate ja pankade teenimiseks;

| Y. | arvestades, et mitmes Euroopa Ühenduste Kohtu menetluses on väljendit „sätted, mis on olulised poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku korra kaitsmiseks” kasutatud ilma selgituseta, kes saab selles osas otsustada, millised sätted on olulised liikmesriigis avaliku korra üldnormide kaitsmiseks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et mitmes Euroopa Ühenduste Kohtu menetluses on väljendit „sätted, mis on olulised poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku korra kaitsmiseks” kasutatud ilma selgituseta, kes saab selles osas otsustada, millised sätted on olulised liikmesriigis avaliku korra üldnormide kaitsmiseks;

| Z. | arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et liikmesriik ei saa ühepoolselt määratleda avaliku korra mõistet ega kehtestada ühepoolselt kõiki oma tööõiguse kohustuslikke sätteid teises liikmesriigis asutatud teenuste osutajate suhtes, ning arvestades, et ei ole selge, kellele kõnealune pädevus kuulub, kui see ei kuulu liikmesriikidele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Euroopa Kohus on otsustanud, et liikmesriik ei saa ühepoolselt määratleda avaliku korra mõistet ega kehtestada ühepoolselt kõiki oma tööõiguse kohustuslikke sätteid teises liikmesriigis asutatud teenuste osutajate suhtes, ning arvestades, et ei ole selge, kellele kõnealune pädevus kuulub, kui see ei kuulu liikmesriikidele;

| AA. | arvestades, et puudub selge erinevus allhanketöö, kahtlase äri ja selliste teenuste osutamise vahel, mis põhinevad seaduslikel lepingutel füüsilisest isikust ettevõtjatega; arvestades vajadust käsitleda pettuste ning tõeliste eraõiguslike ja kaubanduslike ärisuhete vahelist erinevust, |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et puudub selge erinevus allhanketöö, kahtlase äri ja selliste teenuste osutamise vahel, mis põhinevad seaduslikel lepingutel füüsilisest isikust ettevõtjatega; arvestades vajadust käsitleda pettuste ning tõeliste eraõiguslike ja kaubanduslike ärisuhete vahelist erinevust,

Esmatähtsad tegevused

Euroopa sotsiaalmudelid

| 1. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles, võttes arvesse majanduslangust, kinnitama tugeva sotsiaalse Euroopa tähtsust, mis hõlmaks jätkusuutlikku, tulemuslikku ja tõhusat sotsiaal- ja tööhõivepoliitikat; palub komisjonil töötada ajavahemikuks 2010–2015 välja ambitsioonikas sotsiaalpoliitika tegevuskava; |
| --- | --- |

1.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles, võttes arvesse majanduslangust, kinnitama tugeva sotsiaalse Euroopa tähtsust, mis hõlmaks jätkusuutlikku, tulemuslikku ja tõhusat sotsiaal- ja tööhõivepoliitikat; palub komisjonil töötada ajavahemikuks 2010–2015 välja ambitsioonikas sotsiaalpoliitika tegevuskava;

| 2. | nõuab tungivalt, et komisjon esitaks inimväärset tööd käsitleva ühtse poliitikakava kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et komisjon esitaks inimväärset tööd käsitleva ühtse poliitikakava kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga;

| 3. | rõhutab, et praegustel rasketel aegadel on oluline asetada töökohtade loomine ja edendamine sotsiaalmeetmete kava kõige tähtsamale kohale; on seisukohal, et suurem paindlikkus töökohal on praegu tähtsam kui kunagi varem; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et praegustel rasketel aegadel on oluline asetada töökohtade loomine ja edendamine sotsiaalmeetmete kava kõige tähtsamale kohale; on seisukohal, et suurem paindlikkus töökohal on praegu tähtsam kui kunagi varem;

| 4. | kutsub komisjoni kombineerima uut sotsiaalmeetmete kava teiste algatustega, nagu näiteks Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti, Euroopa noortepakti ja Euroopa Pereliidu algatusega, et ebasoodsas olukorras olevatel sotsiaalsetel rühmadel oleks parem juurdepääs sotsiaalsetele hüvedele; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni kombineerima uut sotsiaalmeetmete kava teiste algatustega, nagu näiteks Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti, Euroopa noortepakti ja Euroopa Pereliidu algatusega, et ebasoodsas olukorras olevatel sotsiaalsetel rühmadel oleks parem juurdepääs sotsiaalsetele hüvedele;

| 5. | on mures selle pärast, et komisjoni uue sotsiaalmeetmete kava teatises esitatud meetmed ei ole piisavalt ühtsed, et mõjutada praeguseid vaesuse ja tõrjutuse tasemeid ELis ning asuda lahendama praeguseid sotsiaalse ühtekuuluvuse ees seisvaid probleeme; |
| --- | --- |

5.

on mures selle pärast, et komisjoni uue sotsiaalmeetmete kava teatises esitatud meetmed ei ole piisavalt ühtsed, et mõjutada praeguseid vaesuse ja tõrjutuse tasemeid ELis ning asuda lahendama praeguseid sotsiaalse ühtekuuluvuse ees seisvaid probleeme;

| 6. | avaldab kahetsust eelkõige selle üle, et komisjoni uue sotsiaalmeetmete kava teatises puuduvad ettepanekud järgmiste küsimuste kohta, mis on üliolulised tasakaalu saavutamiseks majandusvabaduste ja sotsiaalõiguste vahel:






  — | direktiiv, mis tagaks põhilised tööalased õigused kõigile töötajatele, olenemata nende tööalasest staatusest, et kaitsta järjest suurenevat hulka ebatüüpilisi töötajaid; |
| --- | --- | --- |

6.

avaldab kahetsust eelkõige selle üle, et komisjoni uue sotsiaalmeetmete kava teatises puuduvad ettepanekud järgmiste küsimuste kohta, mis on üliolulised tasakaalu saavutamiseks majandusvabaduste ja sotsiaalõiguste vahel:

—

direktiiv, mis tagaks põhilised tööalased õigused kõigile töötajatele, olenemata nende tööalasest staatusest, et kaitsta järjest suurenevat hulka ebatüüpilisi töötajaid;

| — | nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (14) läbivaatamine, mida täiendab sooliselt neutraalse töö hindamise süsteem, et vähendada meeste ja naiste palgaerinevust nii majandussektoritesiseselt kui ka nende vahel; ning |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (14) läbivaatamine, mida täiendab sooliselt neutraalse töö hindamise süsteem, et vähendada meeste ja naiste palgaerinevust nii majandussektoritesiseselt kui ka nende vahel; ning

| — | direktiiv piiriüleste kollektiivläbirääkimiste kohta, mis vastab piiriülese majandustegevuse tegelikule olukorrale; |
| --- | --- |

—

direktiiv piiriüleste kollektiivläbirääkimiste kohta, mis vastab piiriülese majandustegevuse tegelikule olukorrale;

| 7. | rõhutab vajadust arendada edasi tööõiguse miinimumstandardeid; on teadlik, et ei majandusvabadusi ega konkurentsieeskirju tohiks asetada ettepoole põhilistest sotsiaalõigustest; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust arendada edasi tööõiguse miinimumstandardeid; on teadlik, et ei majandusvabadusi ega konkurentsieeskirju tohiks asetada ettepoole põhilistest sotsiaalõigustest;

| 8. | märgib, et sotsiaalpoliitika peaks hõlmama selliseid olulisi tegevusi nagu parema tasakaalu leidmine suuremate sotsiaalsete õiguste ja turuvabaduse vahel, võitlus diskrimineerimise vastu, võrdõiguslikkuse edendamine, Euroopa sotsiaalmudelite ajakohastamine ja reformimine, suurendades samas nende väärtust; |
| --- | --- |

8.

märgib, et sotsiaalpoliitika peaks hõlmama selliseid olulisi tegevusi nagu parema tasakaalu leidmine suuremate sotsiaalsete õiguste ja turuvabaduse vahel, võitlus diskrimineerimise vastu, võrdõiguslikkuse edendamine, Euroopa sotsiaalmudelite ajakohastamine ja reformimine, suurendades samas nende väärtust;

| 9. | märgib, et selle piiritlemine, mis määrab kindlaks liikmesriigi „sätted, mis on olulised poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku korra kaitsmiseks”, on poliitiline küsimus ja tuleks määratleda demokraatlikult seadustatud protsessi käigus; kutsub seepärast komisjoni üles algatama avalikku arutelu, et selgitada, mis määrab kindlaks kõnealused üldised avaliku korra normid, ja esitada vajadusel õigusakti ettepanek; |
| --- | --- |

9.

märgib, et selle piiritlemine, mis määrab kindlaks liikmesriigi „sätted, mis on olulised poliitilise, sotsiaalse ja majandusliku korra kaitsmiseks”, on poliitiline küsimus ja tuleks määratleda demokraatlikult seadustatud protsessi käigus; kutsub seepärast komisjoni üles algatama avalikku arutelu, et selgitada, mis määrab kindlaks kõnealused üldised avaliku korra normid, ja esitada vajadusel õigusakti ettepanek;

| 10. | on seisukohal, et praegu ei ole aeg kärpida sotsiaalkulutusi, vaid pigem tuleb tugevdada struktuurireforme; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks toetama liikmesriikide sotsiaalmudelite infrastruktuure, sealhulgas üldhuvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid, kinnitades kui tähtis on tagada nende üldine kättesaadavus, kvaliteet ja jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

10.

on seisukohal, et praegu ei ole aeg kärpida sotsiaalkulutusi, vaid pigem tuleb tugevdada struktuurireforme; on seisukohal, et Euroopa Liit peaks toetama liikmesriikide sotsiaalmudelite infrastruktuure, sealhulgas üldhuvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid, kinnitades kui tähtis on tagada nende üldine kättesaadavus, kvaliteet ja jätkusuutlikkus;

| 11. | peab kahetsusväärseks, et olukorras, kus finantskriis tõestab liikmesriikide võetavate meetmete tähtsust majandusaktiivsuse säilitamisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel, ei ole komisjon kindlustanud avalike teenuste tulevikku ja olulist rolli Euroopa Liidus üldhuviteenuste raamdirektiivi ettepaneku esitamisega; |
| --- | --- |

11.

peab kahetsusväärseks, et olukorras, kus finantskriis tõestab liikmesriikide võetavate meetmete tähtsust majandusaktiivsuse säilitamisel ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamisel, ei ole komisjon kindlustanud avalike teenuste tulevikku ja olulist rolli Euroopa Liidus üldhuviteenuste raamdirektiivi ettepaneku esitamisega;

| 12. | kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku eesmärgiga tagada üldhuvi pakkuvate sotsiaalteenuste osas õiguskindlus; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles esitama õigusakti ettepaneku eesmärgiga tagada üldhuvi pakkuvate sotsiaalteenuste osas õiguskindlus;

| 13. | rõhutab vajadust leida viise riiklike kindlustussüsteemide kaasajastamiseks ja reformimiseks, et vähendada vaesust pikaajalises perspektiivis, eelkõige piisava miinimumsissetuleku, pensionide ja tervishoiuteenuste osas; rõhutab, et on olemas potentsiaal miinimumpalga ja pensionisüsteemide rahalise jätkusuutlikkuse parandamiseks, samuti tervishoiuteenuste kvaliteedi ja tõhususe tõstmiseks nende korralduse ja neile juurdepääsu parandamise kaudu ning suurendades avaliku ja erasektori partnerlust, järgides subsidiaarsuse põhimõtet ning toetades jõupingutuste süvendamist progressiivsete maksusüsteemide kehtestamiseks, et vähendada ebavõrdsust; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust leida viise riiklike kindlustussüsteemide kaasajastamiseks ja reformimiseks, et vähendada vaesust pikaajalises perspektiivis, eelkõige piisava miinimumsissetuleku, pensionide ja tervishoiuteenuste osas; rõhutab, et on olemas potentsiaal miinimumpalga ja pensionisüsteemide rahalise jätkusuutlikkuse parandamiseks, samuti tervishoiuteenuste kvaliteedi ja tõhususe tõstmiseks nende korralduse ja neile juurdepääsu parandamise kaudu ning suurendades avaliku ja erasektori partnerlust, järgides subsidiaarsuse põhimõtet ning toetades jõupingutuste süvendamist progressiivsete maksusüsteemide kehtestamiseks, et vähendada ebavõrdsust;

| 14. | märgib, et mõned liikmesriigid on võtnud kasutusele miinimumpalga mõiste; arvab, et teised liikmesriigid võiksid nende kogemuste uurimisest kasu saada; kutsub liikmesriike üles kaitsma kõigi sotsiaalse ja majandusliku kaasatuse eeltingimusi ning eelkõige kehtestama normid sellistes küsimustes nagu miinimumpalk või muud õiguslikult ja üldiselt siduvad eeskirjad või riigi traditsioonidega kooskõlas olevad kollektiivlepingud, mis võimaldavad täistööajaga töötajatele inimväärse elu tagava sissetuleku; |
| --- | --- |

14.

märgib, et mõned liikmesriigid on võtnud kasutusele miinimumpalga mõiste; arvab, et teised liikmesriigid võiksid nende kogemuste uurimisest kasu saada; kutsub liikmesriike üles kaitsma kõigi sotsiaalse ja majandusliku kaasatuse eeltingimusi ning eelkõige kehtestama normid sellistes küsimustes nagu miinimumpalk või muud õiguslikult ja üldiselt siduvad eeskirjad või riigi traditsioonidega kooskõlas olevad kollektiivlepingud, mis võimaldavad täistööajaga töötajatele inimväärse elu tagava sissetuleku;

| 15. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlustama kõikidele kodanikele juurdepääs pankade põhiteenustele; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kindlustama kõikidele kodanikele juurdepääs pankade põhiteenustele;

| 16. | kinnitab, et sport ja kultuuritegevus on sotsiaalse kaasatuse olulised elemendid ja aitavad edendada isiklikku arengut, suurendada ühiskonna hüvesid ning kasvatada andekaid inimesi; |
| --- | --- |

16.

kinnitab, et sport ja kultuuritegevus on sotsiaalse kaasatuse olulised elemendid ja aitavad edendada isiklikku arengut, suurendada ühiskonna hüvesid ning kasvatada andekaid inimesi;

| 17. | palub komisjonil lisada keskkonna- ja tervishoiuküsimused kiiresti ELi kõikidesse poliitikavaldkondadesse, et tagada tervise- ja keskkonnakaitse kõrge tase vastavalt EÜ asutamislepingu sätetele; |
| --- | --- |

17.

palub komisjonil lisada keskkonna- ja tervishoiuküsimused kiiresti ELi kõikidesse poliitikavaldkondadesse, et tagada tervise- ja keskkonnakaitse kõrge tase vastavalt EÜ asutamislepingu sätetele;

| 18. | pooldab komisjoni soovi laiendada sotsiaalmeetmete kava uutele valdkondadele; peab kahetsusväärseks, et keskkonda käsitletakse liiga sageli üksnes kliimamuutuste seisukohast; tervitab komisjoni kordunud avaldusi vähem süsinikdioksiidi tekitava säästva majanduse kohta, kuid kahetseb, et komisjoni ettepanek ei sisalda mingeid konkreetseid meetmeid, et võtta arvesse keskkonna- ja kliimakriisi sotsiaalseid tagajärgi ja tagajärgi tervisele; |
| --- | --- |

18.

pooldab komisjoni soovi laiendada sotsiaalmeetmete kava uutele valdkondadele; peab kahetsusväärseks, et keskkonda käsitletakse liiga sageli üksnes kliimamuutuste seisukohast; tervitab komisjoni kordunud avaldusi vähem süsinikdioksiidi tekitava säästva majanduse kohta, kuid kahetseb, et komisjoni ettepanek ei sisalda mingeid konkreetseid meetmeid, et võtta arvesse keskkonna- ja kliimakriisi sotsiaalseid tagajärgi ja tagajärgi tervisele;

| 19. | rõhutab, et äärmist vaesust ja sellest tulenevat sotsiaalset tõrjutust ei saa mõõta üksnes numbrite abil majanduslikus mõttes, vaid tuleb vaadelda ka inim- ja kodanikuõiguste kontekstis; tunnistab, et kapitali ja kaupade vaba liikumise põhimõte iseenesest ei võimalda kaotada vaesust, eelkõige kestvat vaesust, ning et see jätab inimestele vähem valikuid ega lase neil tõeliselt osa võtta ühiskondlikust elust, muutes need, keda see puudutab, oma ümbruse suhtes ükskõikseks; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et äärmist vaesust ja sellest tulenevat sotsiaalset tõrjutust ei saa mõõta üksnes numbrite abil majanduslikus mõttes, vaid tuleb vaadelda ka inim- ja kodanikuõiguste kontekstis; tunnistab, et kapitali ja kaupade vaba liikumise põhimõte iseenesest ei võimalda kaotada vaesust, eelkõige kestvat vaesust, ning et see jätab inimestele vähem valikuid ega lase neil tõeliselt osa võtta ühiskondlikust elust, muutes need, keda see puudutab, oma ümbruse suhtes ükskõikseks;

Sotsiaal- ja tööhõivepoliitika

| 20. | tervitab komisjoni 2008. aasta lõpus käivitatud töö- ja eraelu tasakaalu poliitikas sisalduvaid ettepanekuid; julgustab komisjoni esitama soovitusi liikmesriikidele, kes on selgelt hilinemas, et täita 2002. aastal Barcelona Euroopa Ülemkogul seatud eesmärke pakkuda lapsehooldusteenust 2010. aastaks; kutsub komisjoni üles täiendavalt propageerima tööandjate avatust paindliku töökorralduse osas, optimeerides info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutust ning vastavaid teadmisi ja uusi töökorralduse viise, soodustades nii tööplaanide paindlikkust ja nende ühitatavust ettevõtete, ametiasutuste ja koolide lahtiolekuaegadega; |
| --- | --- |

20.

tervitab komisjoni 2008. aasta lõpus käivitatud töö- ja eraelu tasakaalu poliitikas sisalduvaid ettepanekuid; julgustab komisjoni esitama soovitusi liikmesriikidele, kes on selgelt hilinemas, et täita 2002. aastal Barcelona Euroopa Ülemkogul seatud eesmärke pakkuda lapsehooldusteenust 2010. aastaks; kutsub komisjoni üles täiendavalt propageerima tööandjate avatust paindliku töökorralduse osas, optimeerides info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutust ning vastavaid teadmisi ja uusi töökorralduse viise, soodustades nii tööplaanide paindlikkust ja nende ühitatavust ettevõtete, ametiasutuste ja koolide lahtiolekuaegadega;

| 21. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut töö-, pere- ja eraelu paremaks ühitamiseks, optimeerides info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutust ning vastavaid teadmisi ja uusi töökorralduse viise, võttes arvesse laste vajadusi ja heaolu ning edendades samal ajal tõhusamat tööhõive kaitset, mis kinnitab lapsevanemate ja hooldajate õigust paindlikule töökorraldusele, vastates nende vajadustele ja pöörates erilist tähelepanu juurdepääsu tagamisele madalapalgalistel ning ebakindlatel või madala kvaliteediga töökohtadel töötavatele inimestele; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut töö-, pere- ja eraelu paremaks ühitamiseks, optimeerides info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutust ning vastavaid teadmisi ja uusi töökorralduse viise, võttes arvesse laste vajadusi ja heaolu ning edendades samal ajal tõhusamat tööhõive kaitset, mis kinnitab lapsevanemate ja hooldajate õigust paindlikule töökorraldusele, vastates nende vajadustele ja pöörates erilist tähelepanu juurdepääsu tagamisele madalapalgalistel ning ebakindlatel või madala kvaliteediga töökohtadel töötavatele inimestele;

| 22. | taunib ELi ja liikmesriikide poliitikate nõrkust, kui pidada silmas kasvavat vaesust, eriti laste hulgas valitsevat vaesust; |
| --- | --- |

22.

taunib ELi ja liikmesriikide poliitikate nõrkust, kui pidada silmas kasvavat vaesust, eriti laste hulgas valitsevat vaesust;

| 23. | soovitab liikmesriikidel sotsiaalse kaasatuse huvides pakkuda inimestele miinimumpalga skeeme kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

23.

soovitab liikmesriikidel sotsiaalse kaasatuse huvides pakkuda inimestele miinimumpalga skeeme kooskõlas subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtetega;

| 24. | soovitab uute demograafiliste probleemide lahendamiseks tegeleda naiste olukorraga, kes elavad vaesuses, kelle ligipääs toidule, eluasemele, haridusele ja töötasule on ebavõrdne ja puudulik, ning kellel on raskusi töö-, pere- ja eraelu ühitamisega; |
| --- | --- |

24.

soovitab uute demograafiliste probleemide lahendamiseks tegeleda naiste olukorraga, kes elavad vaesuses, kelle ligipääs toidule, eluasemele, haridusele ja töötasule on ebavõrdne ja puudulik, ning kellel on raskusi töö-, pere- ja eraelu ühitamisega;

| 25. | nõuab tulemuslikumat ennetustööd ja võitlemist koolist väljalangemise vastu, kasutades juhtlauset „kooliskäimine tasub end ära”; nõuab tõhusalt korraldatud haridussüsteeme ja koolide õppekavasid, mis oleksid kohandatud tulevasele tööturule, kus võetakse arvesse ühiskonna vajadusi ja tehnoloogilisi arenguid; nõuab nn teise võimaluse koolide kontseptsiooni ning mitteformaalse ja informaalse õppe täiendavat edendamist ja toetamist, mis on tõestanud oma võimet kaasata noori ja täiskasvanuid rohkem kui traditsioonilised koolikeskkonnad, aidates kaasa koolist väljalangemise määra alandamisele ELis; sel eesmärgil nõuab hariduslike võimaluste osas igasuguse ebavõrdsuse kauaoodatud kaotamist ELis, ning madala tasemega ja eraldatud hariduse kaotamist, mis avaldab pöördumatut negatiivset mõju marginaliseeritud rühmadele, eriti romidele; |
| --- | --- |

25.

nõuab tulemuslikumat ennetustööd ja võitlemist koolist väljalangemise vastu, kasutades juhtlauset „kooliskäimine tasub end ära”; nõuab tõhusalt korraldatud haridussüsteeme ja koolide õppekavasid, mis oleksid kohandatud tulevasele tööturule, kus võetakse arvesse ühiskonna vajadusi ja tehnoloogilisi arenguid; nõuab nn teise võimaluse koolide kontseptsiooni ning mitteformaalse ja informaalse õppe täiendavat edendamist ja toetamist, mis on tõestanud oma võimet kaasata noori ja täiskasvanuid rohkem kui traditsioonilised koolikeskkonnad, aidates kaasa koolist väljalangemise määra alandamisele ELis; sel eesmärgil nõuab hariduslike võimaluste osas igasuguse ebavõrdsuse kauaoodatud kaotamist ELis, ning madala tasemega ja eraldatud hariduse kaotamist, mis avaldab pöördumatut negatiivset mõju marginaliseeritud rühmadele, eriti romidele;

| 26. | rõhutab vajadust tõhusama elukestva õppe ja koolituse järele, mis aitaks kodanikke, eriti vähemkvalifitseeritud tööjõudu paremini ette valmistada sujuvalt ja ilma diskrimineerimiseta (taas) sisenema tööturule ning soodustaks sotsiaalseid uuendusi; soovitab rõhku panna ettevõtlusalastele oskustele, eriti naiste ja noorte ettevõtlusele, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud oskustele, finantsteadmistele ja keelteoskusele; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust tõhusama elukestva õppe ja koolituse järele, mis aitaks kodanikke, eriti vähemkvalifitseeritud tööjõudu paremini ette valmistada sujuvalt ja ilma diskrimineerimiseta (taas) sisenema tööturule ning soodustaks sotsiaalseid uuendusi; soovitab rõhku panna ettevõtlusalastele oskustele, eriti naiste ja noorte ettevõtlusele, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud oskustele, finantsteadmistele ja keelteoskusele;

| 27. | rõhutab vajadust täiustada ELis haridust liikmesriikide haridussüsteemide ühilduvuse ja võrreldavuse protsessi hoogustamise abil, et lihtsustada kutsekvalifikatsioonide ja standardite vastastikust tunnustamist; |
| --- | --- |

27.

rõhutab vajadust täiustada ELis haridust liikmesriikide haridussüsteemide ühilduvuse ja võrreldavuse protsessi hoogustamise abil, et lihtsustada kutsekvalifikatsioonide ja standardite vastastikust tunnustamist;

| 28. | on seisukohal, et aktiivne sotsiaalse kaasamise poliitika peab avaldama otsustavat mõju vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisele nii palgalistel töökohtadel (nn töötavad vaesed) kui ka palgata töötavate inimeste jaoks; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et aktiivne sotsiaalse kaasamise poliitika peab avaldama otsustavat mõju vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamisele nii palgalistel töökohtadel (nn töötavad vaesed) kui ka palgata töötavate inimeste jaoks;

| 29. | rõhutab, et ülikoolide ja ettevõtete koostööd tuleb edendada, sest oluline on tagada, et need partnerid teeksid koostööd ja toetaksid üksteist oma organisatsioonide, personali ja tudengite huvides; on arvamusel, et ülikoolide õppekavade ja ärimaailma vahele tuleks rajada sild, ning et ettevõtjatel peaks olema võimalik muu hulgas täiendada õppekavasid, pakkuda praktikakohti, korraldada tudengitele avatud uste päevi jne; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et ülikoolide ja ettevõtete koostööd tuleb edendada, sest oluline on tagada, et need partnerid teeksid koostööd ja toetaksid üksteist oma organisatsioonide, personali ja tudengite huvides; on arvamusel, et ülikoolide õppekavade ja ärimaailma vahele tuleks rajada sild, ning et ettevõtjatel peaks olema võimalik muu hulgas täiendada õppekavasid, pakkuda praktikakohti, korraldada tudengitele avatud uste päevi jne;

| 30. | juhib tähelepanu vajadusele paremini tasakaalustada paindlikkus, turvalisus ja garanteeritud inimväärne töötasu, mille eesmärk oleks noorte, eakate, naiste, pikaajaliselt töötute ja vähemsoodsas olukorras olevate rühmade tööturule integreerimine; soovitab liikmesriikidel pidada turvalise paindlikkuse riigistrateegiate rakendamisel silmas Euroopa Parlamendi 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu vajadusele paremini tasakaalustada paindlikkus, turvalisus ja garanteeritud inimväärne töötasu, mille eesmärk oleks noorte, eakate, naiste, pikaajaliselt töötute ja vähemsoodsas olukorras olevate rühmade tööturule integreerimine; soovitab liikmesriikidel pidada turvalise paindlikkuse riigistrateegiate rakendamisel silmas Euroopa Parlamendi 29. novembri 2007. aasta resolutsiooni kaitstud paindlikkuse ühiste põhimõtete kohta;

| 31. | leiab, et eriti finants- ja majanduskriisi ajal, millega tihti kaasnevad koondamised ja ümberkorraldused, on töötajate osalemine otsuste tegemise protsessis nendes ettevõtetes, mis mõjutavad nende töökohti ja toimetulekut, ülioluline; väljendab heameelt nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ (Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta) (15) läbivaatamise üle (16); kordab oma üleskutset veelgi tugevdada Euroopa töönõukogude toimimist, nagu on sätestatud tema 4. septembri 2001. aasta resolutsioonis direktiivi 94/45/EÜ kohaldamise kohta (17); |
| --- | --- |

31.

leiab, et eriti finants- ja majanduskriisi ajal, millega tihti kaasnevad koondamised ja ümberkorraldused, on töötajate osalemine otsuste tegemise protsessis nendes ettevõtetes, mis mõjutavad nende töökohti ja toimetulekut, ülioluline; väljendab heameelt nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiivi 94/45/EÜ (Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja nõustamiskorra sisseseadmise kohta) (15) läbivaatamise üle (16); kordab oma üleskutset veelgi tugevdada Euroopa töönõukogude toimimist, nagu on sätestatud tema 4. septembri 2001. aasta resolutsioonis direktiivi 94/45/EÜ kohaldamise kohta (17);

| 32. | rõhutab, et sotsiaal- ja tööhõivepoliitika peaksid edendama töökohtade loomist ja et neid tuleks kiiresti rakendada vastusena praegusele majanduskriisile, ning et nende abil tuleks luua töö- ja haridusvõimalusi ning leevendada sissetulekute kaotust; on arvamusel, et sotsiaal- ja tööhõivepoliitika peaksid aktiivselt motiveerima inimesi töövõimalusi otsima või oma ettevõtlustegevust alustama; on seetõttu arvamusel, et liikmesriigid peaksid kaaluma taskukohaseid finantseerimiskanaleid, nagu krediidigarantiid, madalamad intressimäärad või töötushüvitiste kapitaliseerimine, leevendades samas sissetulekute kaotust ja pakkudes haridusvõimalusi, mis aitab töötutel inimestel uusi töökohtasid leida; tuletab meelde komisjoni aktiivse kaasamise terviklikku käsitlust, mis hõlmab piisavat sissetulekutoetust, juurdepääsu kaasavale tööturule ja kvaliteetsetele sotsiaalteenustele; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et sotsiaal- ja tööhõivepoliitika peaksid edendama töökohtade loomist ja et neid tuleks kiiresti rakendada vastusena praegusele majanduskriisile, ning et nende abil tuleks luua töö- ja haridusvõimalusi ning leevendada sissetulekute kaotust; on arvamusel, et sotsiaal- ja tööhõivepoliitika peaksid aktiivselt motiveerima inimesi töövõimalusi otsima või oma ettevõtlustegevust alustama; on seetõttu arvamusel, et liikmesriigid peaksid kaaluma taskukohaseid finantseerimiskanaleid, nagu krediidigarantiid, madalamad intressimäärad või töötushüvitiste kapitaliseerimine, leevendades samas sissetulekute kaotust ja pakkudes haridusvõimalusi, mis aitab töötutel inimestel uusi töökohtasid leida; tuletab meelde komisjoni aktiivse kaasamise terviklikku käsitlust, mis hõlmab piisavat sissetulekutoetust, juurdepääsu kaasavale tööturule ja kvaliteetsetele sotsiaalteenustele;

| 33. | kutsub komisjoni üles tegema algatusi, et oleks võimalik selgelt eristada ühelt poolt tööandjaid, füüsilisest isikust ettevõtjaid ja väikeettevõtjaid ning teiselt poolt töötajaid; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles tegema algatusi, et oleks võimalik selgelt eristada ühelt poolt tööandjaid, füüsilisest isikust ettevõtjaid ja väikeettevõtjaid ning teiselt poolt töötajaid;

| 34. | rõhutab elulist vajadust toetada emasid peretoetuste abil väikelaste eest hoolitsemise ajal ning luua sobiv raamistik nende naasmiseks tööturule, pöörates erilist tähelepanu üksikemadele selle rühma haavatavust silmas pidades; |
| --- | --- |

34.

rõhutab elulist vajadust toetada emasid peretoetuste abil väikelaste eest hoolitsemise ajal ning luua sobiv raamistik nende naasmiseks tööturule, pöörates erilist tähelepanu üksikemadele selle rühma haavatavust silmas pidades;

| 35. | rõhutab, et sotsiaalmajandus kui üks ettevõtluse vorm mängib olulist rolli jätkusuutliku Euroopa majanduse saavutamisel, ühendades kulutasuvuse ja solidaarsuse; lisab, et sotsiaalmajandusettevõtted vajavad turvalist õigusraamistikku; rõhutab vabatahtliku töö väga olulist panust sotsiaalvaldkonnas, eriti vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses ning ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevate rühmade toetusel; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et sotsiaalmajandus kui üks ettevõtluse vorm mängib olulist rolli jätkusuutliku Euroopa majanduse saavutamisel, ühendades kulutasuvuse ja solidaarsuse; lisab, et sotsiaalmajandusettevõtted vajavad turvalist õigusraamistikku; rõhutab vabatahtliku töö väga olulist panust sotsiaalvaldkonnas, eriti vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastases võitluses ning ühiskonnas ebasoodsas olukorras olevate rühmade toetusel;

| 36. | rõhutab, et kõik inimesed ei ole võimelised töötama ja praegu ei ole ka tööd kõigile, ning kinnitab Euroopa Ülemkogu 11.–12. detsembri 2008. aasta kohtumisel kinnitatud soovituse 92/441/EMÜ (milles käsitletakse „inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi”) rakendamise tähtsust, laiendades miinimumsissetuleku tagamise skeeme kõikidele liikmesriikidele ja tõstes nende taset kättesaadavuse ja piisavuse tagamiseks; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et kõik inimesed ei ole võimelised töötama ja praegu ei ole ka tööd kõigile, ning kinnitab Euroopa Ülemkogu 11.–12. detsembri 2008. aasta kohtumisel kinnitatud soovituse 92/441/EMÜ (milles käsitletakse „inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi”) rakendamise tähtsust, laiendades miinimumsissetuleku tagamise skeeme kõikidele liikmesriikidele ja tõstes nende taset kättesaadavuse ja piisavuse tagamiseks;

| 37. | usub, et mikrokrediidi arendamisel võib olla oluline roll (pikaajaliselt) töötute toetamisel füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisel; juhib tähelepanu sellele, et mikrokrediit on juba aidanud paljudes sellistes olukordades tööellu taasintegreeruda ja et see on kooskõlas Lissaboni strateegiaga; kutsub komisjoni üles parandama mikrokrediidi võimalusi ja selle taotlemist käsitleva teabe koostamist ja sellele ligipääsu ning suunama teabe nendele ühiskonnarühmadele, kes võiksid mikrokrediidist kõige rohkem kasu saada ja kellel seda kõige rohkem vaja läheb; |
| --- | --- |

37.

usub, et mikrokrediidi arendamisel võib olla oluline roll (pikaajaliselt) töötute toetamisel füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisel; juhib tähelepanu sellele, et mikrokrediit on juba aidanud paljudes sellistes olukordades tööellu taasintegreeruda ja et see on kooskõlas Lissaboni strateegiaga; kutsub komisjoni üles parandama mikrokrediidi võimalusi ja selle taotlemist käsitleva teabe koostamist ja sellele ligipääsu ning suunama teabe nendele ühiskonnarühmadele, kes võiksid mikrokrediidist kõige rohkem kasu saada ja kellel seda kõige rohkem vaja läheb;

| 38. | nõuab tugevama seose loomist turvalise paindlikkuse rakendamise ja sotsiaalse dialoogi edendamise vahel, austades riigi kombeid ja tavasid; |
| --- | --- |

38.

nõuab tugevama seose loomist turvalise paindlikkuse rakendamise ja sotsiaalse dialoogi edendamise vahel, austades riigi kombeid ja tavasid;

| 39. | nõuab väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks bürokraatlike takistuste kaotamist; nõuab komisjoni teatises Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” kohta esitatud põhimõtete edasist rakendamist; |
| --- | --- |

39.

nõuab väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks bürokraatlike takistuste kaotamist; nõuab komisjoni teatises Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” kohta esitatud põhimõtete edasist rakendamist;

| 40. | tunnustades täielikult liikmesriikide pädevust palgapoliitikas, soovitab, et riigi tasandi sotsiaalpartnerid arutaksid uusi palgapoliitika metoodikaid, mis pööraksid ümber praeguse languses oleva protsendilise suhte palkade ja kasumi vahel ning mille hulka võib kuuluda ettevõtte tulude suurem osakaal töötajate palkades, kasutades skeeme, mis aitavad leevendada inflatsiooni mõju; on seisukohal, et sellised skeemid võiksid võimaldada töötajate lisatasude suunamist spetsiaalsetesse ettevõtete loodud kapitalifondidesse; nõuab arutelu selle üle, kuidas ergutada ettevõtteid kõnealuseid metoodikaid kasutama, lisaks nõuab arutelu seoses õiguslike raamistikega, mis reguleerivad töötajate juurdepääsu nimetatud fondidele järk-järgult aja jooksul; soovitab sotsiaalpartneritel tähtsustada jõupingutusi inimväärset elu võimaldava töötasu tagamisele, mis kindlustaks piisavast sissetulekust märkimisväärselt kõrgema miinimumpalga, et võimaldada inimestel vaesusest väljuda ja tööst positiivselt kasu saada; |
| --- | --- |

40.

tunnustades täielikult liikmesriikide pädevust palgapoliitikas, soovitab, et riigi tasandi sotsiaalpartnerid arutaksid uusi palgapoliitika metoodikaid, mis pööraksid ümber praeguse languses oleva protsendilise suhte palkade ja kasumi vahel ning mille hulka võib kuuluda ettevõtte tulude suurem osakaal töötajate palkades, kasutades skeeme, mis aitavad leevendada inflatsiooni mõju; on seisukohal, et sellised skeemid võiksid võimaldada töötajate lisatasude suunamist spetsiaalsetesse ettevõtete loodud kapitalifondidesse; nõuab arutelu selle üle, kuidas ergutada ettevõtteid kõnealuseid metoodikaid kasutama, lisaks nõuab arutelu seoses õiguslike raamistikega, mis reguleerivad töötajate juurdepääsu nimetatud fondidele järk-järgult aja jooksul; soovitab sotsiaalpartneritel tähtsustada jõupingutusi inimväärset elu võimaldava töötasu tagamisele, mis kindlustaks piisavast sissetulekust märkimisväärselt kõrgema miinimumpalga, et võimaldada inimestel vaesusest väljuda ja tööst positiivselt kasu saada;

| 41. | rõhutab, et mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste edendamine sõltub nii kindlast õiguslikust alusest kui ka reast poliitikavahenditest ning et mittediskrimineerimist ja võrdõiguslikkust tuleb süvalaiendada kõigis uue sotsiaalmeetmete kava aspektides; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et mittediskrimineerimise ja võrdsete võimaluste edendamine sõltub nii kindlast õiguslikust alusest kui ka reast poliitikavahenditest ning et mittediskrimineerimist ja võrdõiguslikkust tuleb süvalaiendada kõigis uue sotsiaalmeetmete kava aspektides;

| 42. | palub komisjonil viia läbi uuringuid teadmiste liikumise keskpika ja pikaajalise mõju kohta, et kasutada tulemusi kui tugevat alust negatiivsete mõjude leevendamise meetmetele; |
| --- | --- |

42.

palub komisjonil viia läbi uuringuid teadmiste liikumise keskpika ja pikaajalise mõju kohta, et kasutada tulemusi kui tugevat alust negatiivsete mõjude leevendamise meetmetele;

Sisseränne

| 43. | juhib tähelepanu negatiivsele mõjule (võimalik ajude äravool), mida sisseränne võib avaldada päritoluriikide arenguprotsessile, sealhulgas perestruktuurid, tervishoid, haridus ja teadusuuringud; tuletab teisalt meelde majanduskriisi mõju seoses vastuvõtvate riikide tööturu tasakaalustamatusega; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu negatiivsele mõjule (võimalik ajude äravool), mida sisseränne võib avaldada päritoluriikide arenguprotsessile, sealhulgas perestruktuurid, tervishoid, haridus ja teadusuuringud; tuletab teisalt meelde majanduskriisi mõju seoses vastuvõtvate riikide tööturu tasakaalustamatusega;

| 44. | rõhutab kolmandatest riikidest eetilise värbamise tähtsust, eriti mis puudutab tervishoiutöötajaid, ning kutsub liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, üles töötama välja tegevusjuhise rahvusvahelise värbamise kohta; |
| --- | --- |

44.

rõhutab kolmandatest riikidest eetilise värbamise tähtsust, eriti mis puudutab tervishoiutöötajaid, ning kutsub liikmesriike, kes seda veel teinud ei ole, üles töötama välja tegevusjuhise rahvusvahelise värbamise kohta;

| 45. | rõhutab, et sisserände pikaajaline mõju demograafilistele muutustele on ebaselge, kuna see sõltub rändevoogude volatiilsusest, perekondade taasühendamisest ja sündimuse määrast; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et sisserände pikaajaline mõju demograafilistele muutustele on ebaselge, kuna see sõltub rändevoogude volatiilsusest, perekondade taasühendamisest ja sündimuse määrast;

| 46. | on seisukohal, et sisserändajad võivad seaduslikult hõivatutena aidata kaasa sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikule arengule ning samuti kindlustada oma pensioni- ja sotsiaalsed õigused; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et sisserändajad võivad seaduslikult hõivatutena aidata kaasa sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikule arengule ning samuti kindlustada oma pensioni- ja sotsiaalsed õigused;

| 47. | rõhutab, et inimõigustel põhinev edukas sisserändepoliitika peab edendama ühtset ja tõhusat strateegiat sisserändajate integreerimiseks võrdsete võimaluste alusel, mis põhineb nende põhiõiguste kindlustamisel ning õiguste ja kohustuste vahelise tasakaalu tagamisel; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et inimõigustel põhinev edukas sisserändepoliitika peab edendama ühtset ja tõhusat strateegiat sisserändajate integreerimiseks võrdsete võimaluste alusel, mis põhineb nende põhiõiguste kindlustamisel ning õiguste ja kohustuste vahelise tasakaalu tagamisel;

| 48. | tervitab komisjoni ettepanekut rakendada sanktsioone tööandjate suhtes, kes võtavad tööle ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandate riikide kodanikke; rõhutab, kui oluline on võidelda ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ekspluateerimise vastu, austades samal ajal haavatavas olukorras olevate isikute õigusi; kõnealuses kontekstis kutsub komisjoni üles edendama seadusliku tööhõive võimalusi seaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike jaoks; |
| --- | --- |

48.

tervitab komisjoni ettepanekut rakendada sanktsioone tööandjate suhtes, kes võtavad tööle ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandate riikide kodanikke; rõhutab, kui oluline on võidelda ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike ekspluateerimise vastu, austades samal ajal haavatavas olukorras olevate isikute õigusi; kõnealuses kontekstis kutsub komisjoni üles edendama seadusliku tööhõive võimalusi seaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike jaoks;

| 49. | tervitab ettepanekut võtta vastu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (KOM(2008)0414); juhib siiski tähelepanu asjaolule, et direktiiv ei tohi omakorda tuua kaasa liidu kodanike suuremat diskrimineerimist nende majandusliku seisundi alusel; |
| --- | --- |

49.

tervitab ettepanekut võtta vastu direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (KOM(2008)0414); juhib siiski tähelepanu asjaolule, et direktiiv ei tohi omakorda tuua kaasa liidu kodanike suuremat diskrimineerimist nende majandusliku seisundi alusel;

| 50. | on seisukohal, et tööõiguse kehtivate normide rakendamise ja nende täitmise tagamise tugevdamine siseriikliku ja ühenduse õiguse ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide alusel peab ELi institutsioonide ja liikmesriikide jaoks olema esmatähtis; |
| --- | --- |

50.

on seisukohal, et tööõiguse kehtivate normide rakendamise ja nende täitmise tagamise tugevdamine siseriikliku ja ühenduse õiguse ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide alusel peab ELi institutsioonide ja liikmesriikide jaoks olema esmatähtis;

| 51. | rõhutab vajadust veelgi tugevdada diskrimineerimisvastaseid seadusi kogu Euroopas; kutsub komisjoni üles ergutama liikmesriikidevahelist heade tavade vahetust eesmärgiga täiendavalt edendada rändajate edukat integreerimist; märgib, et eriti just majandusraskused mõjutavad ebaproportsionaalselt palju kõige haavatavamaid ühiskonnaliikmeid, kelle hulka kuuluvad tihti ka rändajad; |
| --- | --- |

51.

rõhutab vajadust veelgi tugevdada diskrimineerimisvastaseid seadusi kogu Euroopas; kutsub komisjoni üles ergutama liikmesriikidevahelist heade tavade vahetust eesmärgiga täiendavalt edendada rändajate edukat integreerimist; märgib, et eriti just majandusraskused mõjutavad ebaproportsionaalselt palju kõige haavatavamaid ühiskonnaliikmeid, kelle hulka kuuluvad tihti ka rändajad;

ELi välistegevus

| 52. | on seisukohal, et ELil võiks välissuhetes olla aktiivsem roll põhiliste sotsiaalsete ja keskkonnastandardite edendamisel; on veendunud, et vaja on teha täiendavaid pingutusi rikkumiste ennetamisel, järelevalve teostamisel ja karistuste määramisel; |
| --- | --- |

52.

on seisukohal, et ELil võiks välissuhetes olla aktiivsem roll põhiliste sotsiaalsete ja keskkonnastandardite edendamisel; on veendunud, et vaja on teha täiendavaid pingutusi rikkumiste ennetamisel, järelevalve teostamisel ja karistuste määramisel;

| 53. | on arvamusel, et EL saaks rohkem mõjutada rahvusvahelisi foorumeid inimväärse töö tagamise suuniste osas ja aktiivselt edendada ILO konventsioonide järgimist ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist, ning on seisukohal, et see võiks aidata kaasa rahu saavutamisele maailmas ja samuti ELi huvide ja väärtuste kaitsmisele; |
| --- | --- |

53.

on arvamusel, et EL saaks rohkem mõjutada rahvusvahelisi foorumeid inimväärse töö tagamise suuniste osas ja aktiivselt edendada ILO konventsioonide järgimist ning inimõiguste ja põhivabaduste austamist, ning on seisukohal, et see võiks aidata kaasa rahu saavutamisele maailmas ja samuti ELi huvide ja väärtuste kaitsmisele;

| 54. | rõhutab asjaolu, et ühenduse õigusraamistiku väljatöötamine kas esmaste või teiseste õigusaktide kaudu ei tohi mingil viisil minna vastuollu ILO konventsioonide raames võetud kohustustega; |
| --- | --- |

54.

rõhutab asjaolu, et ühenduse õigusraamistiku väljatöötamine kas esmaste või teiseste õigusaktide kaudu ei tohi mingil viisil minna vastuollu ILO konventsioonide raames võetud kohustustega;

| 55. | märgib, et EL peaks püüdlema sotsiaalselt kaasavama ning majanduslikult jätkusuutlikuma ja keskkonnasäästlikuma globaliseerumisprotsessi suunas; märgib, et viisil, kuidas äriühingud äri ajavad, ei ole üksnes suur majanduslik mõju, vaid ka märkimisväärne sotsiaalne mõju – nii ELi piires kui ka kolmandates riikides, eriti arenguriikides; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon edendaks aktiivselt äriühingute ühiskondliku vastutuse kontseptsiooni, kas soovitusliku õiguse edendamise kaudu või vajadusel õigusakti ettepanekute kaudu; |
| --- | --- |

55.

märgib, et EL peaks püüdlema sotsiaalselt kaasavama ning majanduslikult jätkusuutlikuma ja keskkonnasäästlikuma globaliseerumisprotsessi suunas; märgib, et viisil, kuidas äriühingud äri ajavad, ei ole üksnes suur majanduslik mõju, vaid ka märkimisväärne sotsiaalne mõju – nii ELi piires kui ka kolmandates riikides, eriti arenguriikides; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon edendaks aktiivselt äriühingute ühiskondliku vastutuse kontseptsiooni, kas soovitusliku õiguse edendamise kaudu või vajadusel õigusakti ettepanekute kaudu;

Struktuurifondid

| 56. | soovitab struktuurifondide potentsiaali tugevdada menetluste lihtsustamise, paindlikkuse tagamise ja parandamise ning sotsiaalse integratsiooni mõõtme kaudu, eesmärgiga aidata liikmesriikidel optimeerida sotsiaal- ja tööhõivepoliitika väljundeid; kutsub liikmesriike ja piirkondi üles vastavalt struktuurifondide üldmääruse (18) artiklile 16 täielikult kaasama partnereid; soovitab tungivalt teha Euroopa Sotsiaalfondi vahendid partneritele kättesaadavaks, et tõsta nende suutlikkust; |
| --- | --- |

56.

soovitab struktuurifondide potentsiaali tugevdada menetluste lihtsustamise, paindlikkuse tagamise ja parandamise ning sotsiaalse integratsiooni mõõtme kaudu, eesmärgiga aidata liikmesriikidel optimeerida sotsiaal- ja tööhõivepoliitika väljundeid; kutsub liikmesriike ja piirkondi üles vastavalt struktuurifondide üldmääruse (18) artiklile 16 täielikult kaasama partnereid; soovitab tungivalt teha Euroopa Sotsiaalfondi vahendid partneritele kättesaadavaks, et tõsta nende suutlikkust;

| 57. | rõhutab, et uus sotsiaalmeetmete kava peab selgelt tagama, et ELi struktuuri- ja ühtekuuluvusfondid aitavad saavutada sotsiaalmeetmete kava eesmärgid; palub seepärast liikmesriikidel kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja kõigi muude struktuurifondide vahendeid mitte üksnes inimeste tööalase konkurentsivõime, vaid ka sotsiaalse infrastruktuuri parandamiseks; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et uus sotsiaalmeetmete kava peab selgelt tagama, et ELi struktuuri- ja ühtekuuluvusfondid aitavad saavutada sotsiaalmeetmete kava eesmärgid; palub seepärast liikmesriikidel kasutada Euroopa Sotsiaalfondi ja kõigi muude struktuurifondide vahendeid mitte üksnes inimeste tööalase konkurentsivõime, vaid ka sotsiaalse infrastruktuuri parandamiseks;

| 58. | tunnistab, et struktuurifondid on suures osas jätkuvalt peamine rahastamisvahend sotsiaalsete eesmärkide täitmiseks, palub komisjonil ja liikmesriikidel arendada sünergiat teiste programmidega ning toetada sidusust läbi kõikide mitmeaastaste raamprogrammide, nagu nt Daphne, Progress, rahvatervise programm ja programm „Kodanike Euroopa”; |
| --- | --- |

58.

tunnistab, et struktuurifondid on suures osas jätkuvalt peamine rahastamisvahend sotsiaalsete eesmärkide täitmiseks, palub komisjonil ja liikmesriikidel arendada sünergiat teiste programmidega ning toetada sidusust läbi kõikide mitmeaastaste raamprogrammide, nagu nt Daphne, Progress, rahvatervise programm ja programm „Kodanike Euroopa”;

| 59. | nõuab erilise tähelepanu pööramist üleilmastumisest kõige enam mõjutatud piirkondadele, samuti uutes liikmesriikides asuvatele piirkondadele, kus on toimumas sotsiaalse lähenemise protsess; |
| --- | --- |

59.

nõuab erilise tähelepanu pööramist üleilmastumisest kõige enam mõjutatud piirkondadele, samuti uutes liikmesriikides asuvatele piirkondadele, kus on toimumas sotsiaalse lähenemise protsess;

| 60. | on arvamusel, et Progressi programm võiks aidata kaasa Euroopa sotsiaalmudelite moderniseerimise hindamise parandamisele katseprojektide hindamise kaudu; |
| --- | --- |

60.

on arvamusel, et Progressi programm võiks aidata kaasa Euroopa sotsiaalmudelite moderniseerimise hindamise parandamisele katseprojektide hindamise kaudu;

| 61. | on seisukohal, et isikute vaba liikumise tulemusel siseturu piires on teatavates ELi osades ja eriti suuremates linnades ilmnemas uued probleemid seoses erakorralise sotsiaalkaitse pakkumisega nendele inimestele, kes ei ole suutelised ennast ise ülal pidama, pannes (heategevuslikud) avalikud ja eraõiguslikud teenistused, mis pakuvad hädaabi näiteks kodututele või marginaliseeritud ühiskonnarühmadele, lisasurve alla; |
| --- | --- |

61.

on seisukohal, et isikute vaba liikumise tulemusel siseturu piires on teatavates ELi osades ja eriti suuremates linnades ilmnemas uued probleemid seoses erakorralise sotsiaalkaitse pakkumisega nendele inimestele, kes ei ole suutelised ennast ise ülal pidama, pannes (heategevuslikud) avalikud ja eraõiguslikud teenistused, mis pakuvad hädaabi näiteks kodututele või marginaliseeritud ühiskonnarühmadele, lisasurve alla;

Toetavad meetmed

Sotsiaalne ja kodanikuühiskonna dialoog

| 62. | rõhutab, et paindlikkust ja muutuste aktsepteerimist kodanike poolt saab suurendada suurema vastastikuse usalduse kaudu, mida saab parandada efektiivsema ja läbipaistvama sotsiaalse dialoogiga ning edendades tõhusamat osalusdemokraatiat poliitika kujundamisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

62.

rõhutab, et paindlikkust ja muutuste aktsepteerimist kodanike poolt saab suurendada suurema vastastikuse usalduse kaudu, mida saab parandada efektiivsema ja läbipaistvama sotsiaalse dialoogiga ning edendades tõhusamat osalusdemokraatiat poliitika kujundamisel ja elluviimisel;

| 63. | peab eriti tähtsaks, et sotsiaaldialoog ergutaks tööohutuse ja töötervishoiu poliitikat ning edendaks üldiselt töökoha olmekvaliteedi parandamist; kutsub komisjoni üles algatama arutelu selle üle, kuidas kaasata mitte täistööajaga töötajad (ajutised töötajad, osalise tööajaga töötajad, tähtajalise lepinguga töötajad) sotsiaaldialoogi; |
| --- | --- |

63.

peab eriti tähtsaks, et sotsiaaldialoog ergutaks tööohutuse ja töötervishoiu poliitikat ning edendaks üldiselt töökoha olmekvaliteedi parandamist; kutsub komisjoni üles algatama arutelu selle üle, kuidas kaasata mitte täistööajaga töötajad (ajutised töötajad, osalise tööajaga töötajad, tähtajalise lepinguga töötajad) sotsiaaldialoogi;

| 64. | arvestades asjaolu, et Euroopa sotsiaalpartnerite läbirääkimiste tulemuste kohta on vähe teavet, nõuab sotsiaalse dialoogi tulemustest teavitamise edendamist, et parandada kõnealuse dialoogi mõju ja soodustada selle arengut; |
| --- | --- |

64.

arvestades asjaolu, et Euroopa sotsiaalpartnerite läbirääkimiste tulemuste kohta on vähe teavet, nõuab sotsiaalse dialoogi tulemustest teavitamise edendamist, et parandada kõnealuse dialoogi mõju ja soodustada selle arengut;

| 65. | on seisukohal, et koostöökultuuri, mis on asendamas konfliktidel põhinevat kultuuri tööturul, tuleks sotsiaaldialoogi edendamise kaudu veelgi julgustada; |
| --- | --- |

65.

on seisukohal, et koostöökultuuri, mis on asendamas konfliktidel põhinevat kultuuri tööturul, tuleks sotsiaaldialoogi edendamise kaudu veelgi julgustada;

| 66. | on seisukohal, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ning vaesust ja sotsiaalset tõrjutust kogevad inimesed tuleb otsesemalt kaasata majandus- ja sotsiaalmudelialastesse aruteludesse võrdsetel alustel; |
| --- | --- |

66.

on seisukohal, et kodanikuühiskonna organisatsioonid ning vaesust ja sotsiaalset tõrjutust kogevad inimesed tuleb otsesemalt kaasata majandus- ja sotsiaalmudelialastesse aruteludesse võrdsetel alustel;

| 67. | märgib, et sotsiaalpartnerid peaksid tegema pingutusi, et töötada mitmeaastaste kavade alusel, pannes paika konkreetsed ajakavad ja tähtajad selleks, et kindlustada pikaajaline jätkusuutlik strateegia; |
| --- | --- |

67.

märgib, et sotsiaalpartnerid peaksid tegema pingutusi, et töötada mitmeaastaste kavade alusel, pannes paika konkreetsed ajakavad ja tähtajad selleks, et kindlustada pikaajaline jätkusuutlik strateegia;

| 68. | nõuab laiaulatuslikku arutelu 2010. aastale järgneva perioodi sotsiaalmeetmete kava üle Euroopa sidusrühmade, liikmesriikide riigiasutuste, tööandjate ja töötajate ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

68.

nõuab laiaulatuslikku arutelu 2010. aastale järgneva perioodi sotsiaalmeetmete kava üle Euroopa sidusrühmade, liikmesriikide riigiasutuste, tööandjate ja töötajate ning kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel;

| 69. | märgib, et liikmesriigid peaksid toetama uusi mõõdetavaid, siduvaid ja kvantitatiivseid sotsiaalseid eesmärke ja näitajaid Lissaboni strateegia jaoks pärast 2010. aastat järgneva perioodi kohta, sealhulgas kohustused teha pingutusi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamiseks ning uue sotsiaalarengukava väljatöötamiseks, millega kehtestatakse eesmärgid ja struktuur uue sotsiaalselt jätkusuutliku ja globaalselt õiglase ELi jaoks, mis peaks arendama ja tugevdama sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsioonimeetodit kui ELi põhisammast; |
| --- | --- |

69.

märgib, et liikmesriigid peaksid toetama uusi mõõdetavaid, siduvaid ja kvantitatiivseid sotsiaalseid eesmärke ja näitajaid Lissaboni strateegia jaoks pärast 2010. aastat järgneva perioodi kohta, sealhulgas kohustused teha pingutusi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamiseks ning uue sotsiaalarengukava väljatöötamiseks, millega kehtestatakse eesmärgid ja struktuur uue sotsiaalselt jätkusuutliku ja globaalselt õiglase ELi jaoks, mis peaks arendama ja tugevdama sotsiaalvaldkonna avatud koordinatsioonimeetodit kui ELi põhisammast;

| 70. | märgib, et ettevõtjatel on ELis oluline roll mitte üksnes majanduslikus mõttes, vaid ka sotsiaalses mõttes; juhib seetõttu tähelepanu äriühingute sotsiaalse vastutuse edendamisele ja vajadusele teha kiireid edusamme kvaliteetse töö, sealhulgas inimväärset äraelamist võimaldava töötasu osas, tugevdada sotsiaalmudelit ning vältida sotsiaalset dumpingut; |
| --- | --- |

70.

märgib, et ettevõtjatel on ELis oluline roll mitte üksnes majanduslikus mõttes, vaid ka sotsiaalses mõttes; juhib seetõttu tähelepanu äriühingute sotsiaalse vastutuse edendamisele ja vajadusele teha kiireid edusamme kvaliteetse töö, sealhulgas inimväärset äraelamist võimaldava töötasu osas, tugevdada sotsiaalmudelit ning vältida sotsiaalset dumpingut;

| 71. | toetab tulemuslikku dialoogi Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel; leiab, et sarnast dialoogi on vaja ka liikmesriikide sees keskvalitsuse, piirkondade ja kohalike omavalitsuste tasandil; |
| --- | --- |

71.

toetab tulemuslikku dialoogi Euroopa Parlamendi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahel; leiab, et sarnast dialoogi on vaja ka liikmesriikide sees keskvalitsuse, piirkondade ja kohalike omavalitsuste tasandil;

| 72. | märgib, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta oleks ELi jaoks suurepärane võimalus luua sidemeid kodanikuühiskonna organisatsioonidega; kutsub komisjoni üles tegema ettevalmistusi, et kuulutada 2011. aasta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks, esitades nii kiiresti kui võimalik vastavasisulise õigusakti ettepaneku; |
| --- | --- |

72.

märgib, et Euroopa vabatahtliku tegevuse aasta oleks ELi jaoks suurepärane võimalus luua sidemeid kodanikuühiskonna organisatsioonidega; kutsub komisjoni üles tegema ettevalmistusi, et kuulutada 2011. aasta Euroopa vabatahtliku tegevuse aastaks, esitades nii kiiresti kui võimalik vastavasisulise õigusakti ettepaneku;

| 73. | on seisukohal, et kodanikuühiskond tuleks kaasata otsuste tegemise protsessi algusest peale ja teave peaks olema avalikult kättesaadav, tagasiside peaks olema vastastikune ning osalejatele tuleks selgitada muutuste ulatust; |
| --- | --- |

73.

on seisukohal, et kodanikuühiskond tuleks kaasata otsuste tegemise protsessi algusest peale ja teave peaks olema avalikult kättesaadav, tagasiside peaks olema vastastikune ning osalejatele tuleks selgitada muutuste ulatust;

| 74. | rõhutab, kui tähtis ja väärtuslik on konsulteerimisprotsess, mis kujutab endast tõhusat vahendit kodanike volitamisel, võimaldades neil anda otsese panuse Euroopa Liidu tasandi poliitikaprotsessi; kutsub komisjoni üles astuma täiendavaid samme, et suurendada kodanike teadlikkust liidu tulevastest konsultatsioonidest meediakanalite ning muude asjakohaste riigi, piirkondade ja kohalike omavalitsuste tasandi foorumite kaudu; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, kui tähtis ja väärtuslik on konsulteerimisprotsess, mis kujutab endast tõhusat vahendit kodanike volitamisel, võimaldades neil anda otsese panuse Euroopa Liidu tasandi poliitikaprotsessi; kutsub komisjoni üles astuma täiendavaid samme, et suurendada kodanike teadlikkust liidu tulevastest konsultatsioonidest meediakanalite ning muude asjakohaste riigi, piirkondade ja kohalike omavalitsuste tasandi foorumite kaudu;

| 75. | soovitab, et Euroopa institutsioonidel, liikmesriikide sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel tuleb kiiresti saavutada sotsiaalkokkulepe, mis hõlmaks sotsiaalmeetmeid koos siduvate realistlike eesmärkide ja näitajatega; |
| --- | --- |

75.

soovitab, et Euroopa institutsioonidel, liikmesriikide sotsiaalpartneritel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel tuleb kiiresti saavutada sotsiaalkokkulepe, mis hõlmaks sotsiaalmeetmeid koos siduvate realistlike eesmärkide ja näitajatega;

| 76. | märgib, et kodanike osalus algab lapsepõlves, ning nõuab laste ja noorte jaoks osalusstruktuuride ja -algatuste edendamist ja toetamist kohalike omavalitsuste, piirkondade ja riigi tasandil; |
| --- | --- |

76.

märgib, et kodanike osalus algab lapsepõlves, ning nõuab laste ja noorte jaoks osalusstruktuuride ja -algatuste edendamist ja toetamist kohalike omavalitsuste, piirkondade ja riigi tasandil;

ELi õigus

| 77. | rõhutab vajadust saavutada edusamme ja lõpuni välja töötada määrus sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja direktiiv pensioniõiguste ülekantavuse kohta, aga ka ettepanek võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; |
| --- | --- |

77.

rõhutab vajadust saavutada edusamme ja lõpuni välja töötada määrus sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta ja direktiiv pensioniõiguste ülekantavuse kohta, aga ka ettepanek võtta vastu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest;

| 78. | nõuab õigusloomemenetluse parandamist ELi tasandil, selgitamaks, miks on vaja meetmeid sellel tasandil, tagades sisu kvaliteedi ja esitades sotsiaalseid, keskkonna- ja majanduslikke mõjusid hõlmavad põhjalikud ja sõltumatud mõjuhinnangud; eriti nõuab paremat õigusloomet käsitleva 2003. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (19) tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

78.

nõuab õigusloomemenetluse parandamist ELi tasandil, selgitamaks, miks on vaja meetmeid sellel tasandil, tagades sisu kvaliteedi ja esitades sotsiaalseid, keskkonna- ja majanduslikke mõjusid hõlmavad põhjalikud ja sõltumatud mõjuhinnangud; eriti nõuab paremat õigusloomet käsitleva 2003. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (19) tõhusat rakendamist;

| 79. | rõhutab, et prioriteet peaks olema liikmesriikidevaheline tulemuslik koostöö ja tõhus järelevalve ELi õiguse ülevõtmise üle; |
| --- | --- |

79.

rõhutab, et prioriteet peaks olema liikmesriikidevaheline tulemuslik koostöö ja tõhus järelevalve ELi õiguse ülevõtmise üle;

| 80. | on seisukohal, et paremas ELi õigusloomemenetluses tuleks aktiivselt kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid ja käsitleda kodanikele olulisi küsimusi, et tuua kodanikud ELile lähemale; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et paremas ELi õigusloomemenetluses tuleks aktiivselt kaasata kodanikuühiskonna organisatsioonid ja käsitleda kodanikele olulisi küsimusi, et tuua kodanikud ELile lähemale;

Avatud koordinatsioonimeetod

| 81. | on seisukohal, et ELi tasandil tuleks parandada majandus-, keskkonna- ja sotsiaalpoliitika vahelist sidet ning kinnitada Lissaboni strateegia algseid eesmärke ja vajadust tagada majandus- ja tööhõivepoliitika aktiivne roll vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamises; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et ELi tasandil tuleks parandada majandus-, keskkonna- ja sotsiaalpoliitika vahelist sidet ning kinnitada Lissaboni strateegia algseid eesmärke ja vajadust tagada majandus- ja tööhõivepoliitika aktiivne roll vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse kaotamises;

| 82. | rõhutab vajadust võtta vastu õiguslikult siduv sotsiaalsete põhiõiguste harta; |
| --- | --- |

82.

rõhutab vajadust võtta vastu õiguslikult siduv sotsiaalsete põhiõiguste harta;

| 83. | märgib, et Lissaboni lepinguga sätestatakse, et sotsiaalpoliitika väga asjakohaseid aspekte tuleb ELi poliitika kujundamisel ja rakendamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

83.

märgib, et Lissaboni lepinguga sätestatakse, et sotsiaalpoliitika väga asjakohaseid aspekte tuleb ELi poliitika kujundamisel ja rakendamisel arvesse võtta;

| 84. | on arvamusel, et Lissaboni strateegia 2010. aastale järgneva perioodi kohta peaks hõlmama tugevdatud avatud koordinatsioonimeetodit ning kutsub komisjoni innustama liikmesriike püstitama aktiivsemalt eelkõige vaesuse vähendamist ja sotsiaalset tõrjutust hõlmavad riigi tasandi eesmärgid arvudes, mis toetuksid eelkõige uutele mõõdetavatele ja koguselistele näitajatele; |
| --- | --- |

84.

on arvamusel, et Lissaboni strateegia 2010. aastale järgneva perioodi kohta peaks hõlmama tugevdatud avatud koordinatsioonimeetodit ning kutsub komisjoni innustama liikmesriike püstitama aktiivsemalt eelkõige vaesuse vähendamist ja sotsiaalset tõrjutust hõlmavad riigi tasandi eesmärgid arvudes, mis toetuksid eelkõige uutele mõõdetavatele ja koguselistele näitajatele;

| 85. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles avama võimalusi Euroopa Parlamendi reaalseks kaasamiseks Lissaboni strateegiasse 2010. aastale järgneval perioodil; |
| --- | --- |

85.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles avama võimalusi Euroopa Parlamendi reaalseks kaasamiseks Lissaboni strateegiasse 2010. aastale järgneval perioodil;

*

* *

| 86. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

86.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0544.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0513.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0039.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0556.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0467.

(6)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 46.;

(7)  ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 174.

(8)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 463.

(9)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(10)  ELT C 233 E, 28.9.2006, lk 130.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0286.

(12)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 45.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0163.

(14)  ELT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(15)  EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64.

(16)  Direktiiv 2009/38/EÜ (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(17)  EÜT C 72E, 21.3.2002, lk 68.

(18)  Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1083/2006, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25).

(19)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/23

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Tööturult tõrjutud isikute aktiivne kaasamine

P6_TA(2009)0371

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (2008/2335(INI))

2010/C 212 E/06

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta teatist, milles käsitletakse komisjoni soovitust tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (KOM(2008)0639);

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 99, 137 ja 141;

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (1);

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitust 92/441/EMÜ piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalse kaitse süsteemides (2);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta Brüsseli kohtumise eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse komisjoni 13. veebruari 2009. aasta teatist pealkirjaga „Ettepanek: 2009. aasta ühisaruanne sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta” (KOM(2009)0058) ning komisjoni talituste 24. veebruari 2009. aasta töödokumenti pealkirjaga 2008. „aasta ühisaruanne sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta – Teave riikide kohta” (SEK(2009)0255);

võttes arvesse oma 30. novembri 2006. aasta resolutsiooni puuetega inimeste olukorra kohta laienenud Euroopa Liidus: Euroopa tegevuskava 2006–2007 (3);

võttes arvesse oma 6. septembri 2006. aasta resolutsiooni elanikkonna vaimse tervise parandamise kohta: Euroopa Liidu vaimse tervise strateegia väljatöötamine (4);

võttes arvesse ELi edasiminekut võrdsete võimaluste ja mittediskrimineerimise valdkonnas seoses direktiivide 2000/43/EÜ ja 2000/78/EÜ ülevõtmisega;

võttes arvesse ÜRO pagulasseisundi konventsiooni;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni;

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni;

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (5);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. ja 16. märtsi 2002. aasta Barcelona kohtumise eesistujariigi järeldusi;

võttes arvesse komisjoni 17. oktoobri 2007. aasta teatist pealkirjaga „Sotsiaalkaitse moderniseerimine parema sotsiaalse õigluse ja suurema majandusliku ühtekuuluvuse nimel: tööturult enim tõrjutud isikute aktiivse kaasamise edendamine” (KOM(2007)0620) ning oma 9. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalse kaasatuse edendamise ja vaesuse, sealhulgas laste vaesuse vastu võitlemise kohta ELis (6);

võttes arvesse Euroopa sotsiaalpartnerite soovitusi, mis esitati 18. oktoobri 2007. aasta aruandes „Euroopa tööturgude ees seisvad peamised väljakutsed: Euroopa sotsiaalpartnerite ühisanalüüs”;

võttes arvesse komisjoni 26. veebruari 2007. aasta teatist pealkirjaga „Sotsiaalse tegelikkuse hindamine – vahearuanne 2007. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule” (KOM(2007)0063) ning oma 15. novembri 2007. aasta resolutsiooni sotsiaalse tegelikkuse hindamise kohta (7);

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta teatist pealkirjaga „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” (KOM(2008)0412) ning oma selleteemalist 6. mai 2009. aasta resolutsiooni (8);

võttes arvesse komisjoni 12. oktoobri 2006. aasta teatist pealkirjaga „Riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus Euroopa Liidus” (KOM(2006)0574) ja oma 20. novembri 2008. aasta resolutsiooni sotsiaalkindlustussüsteemide ja pensionide tuleviku – nende rahastamise ja individualiseerimise suundumuse kohta (9);

võttes arvesse oma 22. aprilli 2008. aasta deklaratsiooni tänavakodutuse kaotamise kohta (10);

võttes arvesse oma 23. mai 2007. aasta resolutsiooni inimväärse töö tagamise kohta kõigi jaoks (11);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsust nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (12);

võttes arvesse oma 19. veebruari 2009. aasta resolutsiooni sotsiaalmajanduse kohta (13);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust 2006/962/EÜ võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (14);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta otsust nr 1720/2006/EÜ, millega luuakse tegevusprogramm elukestva õppe alal (15);

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni täiskasvanuhariduse kohta: kunagi ei ole hilja õppida (16);

võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud protokolli üldhuviteenuste kohta (17);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A6-0263/2009),

| A. | arvestades, et aktiivne kaasamine ei tohi asendada sotsiaalset kaasatust, sest sotsiaalselt kaitsetutel rühmadel, kes pole võimelised osalema tööturul, on õigus väärikale elule ja täielikule osalemisele ühiskonnas ning seetõttu peavad miinimumsissetulek ja ligipääsetavad ja jõukohase hinnaga kvaliteetsed sotsiaalteenused olema isikule kättesaadavad olenemata tema võimest tööturul osaleda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et aktiivne kaasamine ei tohi asendada sotsiaalset kaasatust, sest sotsiaalselt kaitsetutel rühmadel, kes pole võimelised osalema tööturul, on õigus väärikale elule ja täielikule osalemisele ühiskonnas ning seetõttu peavad miinimumsissetulek ja ligipääsetavad ja jõukohase hinnaga kvaliteetsed sotsiaalteenused olema isikule kättesaadavad olenemata tema võimest tööturul osaleda;

| B. | arvestades, et aktiivne kaasamine sõltub peale indiviidi võimekuse ka ühiskonna organiseerituse viisist; arvestades seetõttu, et käsitlemist vajavad ka tõrjutuse struktuurilised põhjused, sealhulgas diskrimineerimine ja ebapiisav teenuste osutamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et aktiivne kaasamine sõltub peale indiviidi võimekuse ka ühiskonna organiseerituse viisist; arvestades seetõttu, et käsitlemist vajavad ka tõrjutuse struktuurilised põhjused, sealhulgas diskrimineerimine ja ebapiisav teenuste osutamine;

| C. | arvestades, et näiva tööturult tõrjutuse põhjuseks võib olla pigem puudulik ligipääs piisavatele inimväärsetele töövõimalustele kui vähesed jõupingutused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et näiva tööturult tõrjutuse põhjuseks võib olla pigem puudulik ligipääs piisavatele inimväärsetele töövõimalustele kui vähesed jõupingutused;

| D. | arvestades, et integreerumine tööturule ei saa olla eeltingimus miinimumsissetulekule ja juurdepääsule kvaliteetsetele sotsiaalteenustele; arvestades, et miinimumsissetulek ja juurdepääs kvaliteetsetele sotsiaalteenustele on vajalikud eeltingimused tööturule integreerumisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et integreerumine tööturule ei saa olla eeltingimus miinimumsissetulekule ja juurdepääsule kvaliteetsetele sotsiaalteenustele; arvestades, et miinimumsissetulek ja juurdepääs kvaliteetsetele sotsiaalteenustele on vajalikud eeltingimused tööturule integreerumisele;

| E. | arvestades, et tööturult enim tõrjutud on sageli inimesed, kellel on mitmeid ja keerulisi vajadusi, raskusi või kes on ebasoodsates tingimustes, nagu pikaajaline sõltuvus madalast või ebapiisavast sissetulekust, pikaajaline töötus, vähene haridus ja kirjaoskamatus, üleskasvamine vähekaitstud peres, puuded, halb tervis, elamine mitmete ebasoodsate tingimuste mõjualas, ebakindlad majutustingimused ja kodutus ning rassism ja diskrimineerimine, ning seetõttu peavad kaasamisstrateegiad kajastama tõrjutute mitmekesisust; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tööturult enim tõrjutud on sageli inimesed, kellel on mitmeid ja keerulisi vajadusi, raskusi või kes on ebasoodsates tingimustes, nagu pikaajaline sõltuvus madalast või ebapiisavast sissetulekust, pikaajaline töötus, vähene haridus ja kirjaoskamatus, üleskasvamine vähekaitstud peres, puuded, halb tervis, elamine mitmete ebasoodsate tingimuste mõjualas, ebakindlad majutustingimused ja kodutus ning rassism ja diskrimineerimine, ning seetõttu peavad kaasamisstrateegiad kajastama tõrjutute mitmekesisust;

| F. | arvestades, et sotsiaalne tõrjutus ja tööturult tõrjutus avaldavad äärmiselt ebasoodsat mõju inimeste vaimsele tervisele, ning arvestades, et pikaajalisi töötuid ohustavad depressioon ja muud vaimse tervise häired suuremal määral; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sotsiaalne tõrjutus ja tööturult tõrjutus avaldavad äärmiselt ebasoodsat mõju inimeste vaimsele tervisele, ning arvestades, et pikaajalisi töötuid ohustavad depressioon ja muud vaimse tervise häired suuremal määral;

| G. | arvestades, et tööturult eemale jäänud inimestel on suur vajadus kutseõppe järele kas puuduliku koolituse tõttu või sellepärast, et nad ei suuda oma haridust pärast pikaajalist tööturult eemalviibimist tulemuslikult ära kasutada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tööturult eemale jäänud inimestel on suur vajadus kutseõppe järele kas puuduliku koolituse tõttu või sellepärast, et nad ei suuda oma haridust pärast pikaajalist tööturult eemalviibimist tulemuslikult ära kasutada;

| H. | arvestades, et sotsiaalselt kõige kaitsetumaid isikuid mõjutab sageli aktiveerimispoliitikate tingimuslikkus ning arvestades, et neid mõjusid tuleb jälgida ja vältida negatiivset mõju sotsiaalselt kaitsetutele rühmadele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sotsiaalselt kõige kaitsetumaid isikuid mõjutab sageli aktiveerimispoliitikate tingimuslikkus ning arvestades, et neid mõjusid tuleb jälgida ja vältida negatiivset mõju sotsiaalselt kaitsetutele rühmadele;

| I. | arvestades, et aktiivse kaasamise meetmed peavad töötama samuti kooskõlas ELi ja riiklike eesmärkide saavutamisega, mis on seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et aktiivse kaasamise meetmed peavad töötama samuti kooskõlas ELi ja riiklike eesmärkide saavutamisega, mis on seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega;

| J. | arvestades, et suurem osa perekonnapeadest on naised, suurem osa üksikvanematest on naised ja suurem osa hooldajatest on naised; arvestades seega, et aktiivse kaasamise poliitika nõuab kõikehõlmavat meetmete paketti, mis võimaldaks tööturult enim tõrjutud naistel tegelikult kasu saada aktiivse kaasamise strateegiatest; arvestades, et naiste olukord tööturul on otseses seoses vanusega seotud vaesusega, mis mõjutab peamiselt naisi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et suurem osa perekonnapeadest on naised, suurem osa üksikvanematest on naised ja suurem osa hooldajatest on naised; arvestades seega, et aktiivse kaasamise poliitika nõuab kõikehõlmavat meetmete paketti, mis võimaldaks tööturult enim tõrjutud naistel tegelikult kasu saada aktiivse kaasamise strateegiatest; arvestades, et naiste olukord tööturul on otseses seoses vanusega seotud vaesusega, mis mõjutab peamiselt naisi;

| K. | arvestades, et majanduslanguse ja töötuse kasvu ajajärgul valitseb oht, et suur hulk uusi inimesi koondatakse, mis suurendab vaesuse ja tööturult tõrjutuse all kannatavate isikute arvu, eriti kõige kaitsetumate rühmade hulgas, nagu naised, eakad, puudega inimesed; arvestades, et on oluline, et sotsiaalset kaasatust ja sellega seotud tööturupoliitikat taotletaks Euroopa majanduse taastamiskavas integreeritud ja ühtse lähenemisviisi kaudu; arvestades, et osa avalikest vahenditest tuleks kasutada sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusvaldkonda tehtavate investeeringute ja muude oluliste sotsiaalteenuste ja üldhuviteenuste säilitamiseks ja parandamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et majanduslanguse ja töötuse kasvu ajajärgul valitseb oht, et suur hulk uusi inimesi koondatakse, mis suurendab vaesuse ja tööturult tõrjutuse all kannatavate isikute arvu, eriti kõige kaitsetumate rühmade hulgas, nagu naised, eakad, puudega inimesed; arvestades, et on oluline, et sotsiaalset kaasatust ja sellega seotud tööturupoliitikat taotletaks Euroopa majanduse taastamiskavas integreeritud ja ühtse lähenemisviisi kaudu; arvestades, et osa avalikest vahenditest tuleks kasutada sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusvaldkonda tehtavate investeeringute ja muude oluliste sotsiaalteenuste ja üldhuviteenuste säilitamiseks ja parandamiseks;

| L. | arvestades, et seisukoht, mille kohaselt parim tee tõrjutusest välja on töö kaudu, saab olla tõeliselt tõhus vaid juhul, kui see töö on jätkusuutlik, kvaliteetne ja piisavalt tasustatud; arvestades, et põhimõtet, mille kohaselt tuleb võrdse töö eest maksta võrdset palka, rakendatakse jätkuvalt halvasti; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et seisukoht, mille kohaselt parim tee tõrjutusest välja on töö kaudu, saab olla tõeliselt tõhus vaid juhul, kui see töö on jätkusuutlik, kvaliteetne ja piisavalt tasustatud; arvestades, et põhimõtet, mille kohaselt tuleb võrdse töö eest maksta võrdset palka, rakendatakse jätkuvalt halvasti;

| M. | arvestades, et perekonnas hooldajad osutavad olulisi hooldus-, haridus- ning tugiteenuseid väljaspool tööhõivesüsteeme, ilma sissetulekuta ja sotsiaalsete õigusteta ning nad on jäetud ilma õigusest uuesti tööturule siseneda ja saavutada perekonna hooldamise ajal omandatud või arendatud oskuste tunnustamine, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et perekonnas hooldajad osutavad olulisi hooldus-, haridus- ning tugiteenuseid väljaspool tööhõivesüsteeme, ilma sissetulekuta ja sotsiaalsete õigusteta ning nad on jäetud ilma õigusest uuesti tööturule siseneda ja saavutada perekonna hooldamise ajal omandatud või arendatud oskuste tunnustamine,

| 1. | tunneb heameelt, et komisjon võttis oma soovituse 2008/867/EÜ aluseks soovituse 92/441/EMÜ, milles tunnustatakse üksikisiku põhiõigust inimväärikaks eluks vajalikele piisavatele toimetulekuvahenditele ja abile, ning milles määratletakse nimetatud õiguse rakendamise ühised põhimõtted; toetab soovituses 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise strateegia kohta esitatud üldisi põhimõtteid ja praktilisi suuniseid, mis põhinevad kolmel sambal, milleks on piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning ligipääs heatasemelistele teenustele; ning märgib, et mis tahes aktiivse kaasamise strateegia peab rajanema eelkõige üksikisiku õigustel, inimväärikuse austamise ning mittediskrimineerimise, võrdsete võimaluste ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtetel; tööturule integreerumise edendamisel koos täieliku osalemisega ühiskonnas; ning kvaliteedi-, piisavuse ja ligipääsetavuse põhimõtete elluviimisel kõigis kolmes sambas; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt, et komisjon võttis oma soovituse 2008/867/EÜ aluseks soovituse 92/441/EMÜ, milles tunnustatakse üksikisiku põhiõigust inimväärikaks eluks vajalikele piisavatele toimetulekuvahenditele ja abile, ning milles määratletakse nimetatud õiguse rakendamise ühised põhimõtted; toetab soovituses 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise strateegia kohta esitatud üldisi põhimõtteid ja praktilisi suuniseid, mis põhinevad kolmel sambal, milleks on piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ning ligipääs heatasemelistele teenustele; ning märgib, et mis tahes aktiivse kaasamise strateegia peab rajanema eelkõige üksikisiku õigustel, inimväärikuse austamise ning mittediskrimineerimise, võrdsete võimaluste ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtetel; tööturule integreerumise edendamisel koos täieliku osalemisega ühiskonnas; ning kvaliteedi-, piisavuse ja ligipääsetavuse põhimõtete elluviimisel kõigis kolmes sambas;

| 2. | nõustub nõukoguga, et soovitust 92/441/EMÜ tuleb miinimumsissetuleku ja sotsiaaltoetuste osas paremini rakendada, et sotsiaalabi peaks tagama inimväärset elu võimaldava piisava miinimumsissetuleku, mis ületab vähemalt vaesusohu künnise ja on piisav inimeste vaesusest välja aitamiseks, ning et toetuste kasutuselevõttu tuleks parandada; |
| --- | --- |

2.

nõustub nõukoguga, et soovitust 92/441/EMÜ tuleb miinimumsissetuleku ja sotsiaaltoetuste osas paremini rakendada, et sotsiaalabi peaks tagama inimväärset elu võimaldava piisava miinimumsissetuleku, mis ületab vähemalt vaesusohu künnise ja on piisav inimeste vaesusest välja aitamiseks, ning et toetuste kasutuselevõttu tuleks parandada;

| 3. | tunneb heameelt Euroopa Kohtu 17. juuli 2008. aasta otsuse üle kohtuasjas C-303/06 seoses hooldajate diskrimineerimisega sideme tõttu puudega isikuga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma piisavaid meetmeid kindlustamaks, et hooldajaid kaitstakse tööturule pääsemisel sellise diskrimineerimise eest, ning julgustab liikmesriike astuma vajalikke samme kohtuotsuse täitmise tagamiseks; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt Euroopa Kohtu 17. juuli 2008. aasta otsuse üle kohtuasjas C-303/06 seoses hooldajate diskrimineerimisega sideme tõttu puudega isikuga; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma piisavaid meetmeid kindlustamaks, et hooldajaid kaitstakse tööturule pääsemisel sellise diskrimineerimise eest, ning julgustab liikmesriike astuma vajalikke samme kohtuotsuse täitmise tagamiseks;

| 4. | kutsub liikmesriike üles rakendama vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks piisavat sissetulekutoetust; juhib tähelepanu vajadusele kehtestada soovituse 92/441/EMÜ ja soovituse 2008/867/EÜ alusel piisav sissetulekutoetuse määr, mis peab olema piisav, läbipaistev, kõigile ligipääsetav ja pikas perspektiivis jätkusuutlik; |
| --- | --- |

4.

kutsub liikmesriike üles rakendama vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks piisavat sissetulekutoetust; juhib tähelepanu vajadusele kehtestada soovituse 92/441/EMÜ ja soovituse 2008/867/EÜ alusel piisav sissetulekutoetuse määr, mis peab olema piisav, läbipaistev, kõigile ligipääsetav ja pikas perspektiivis jätkusuutlik;

| 5. | peab äärmiselt oluliseks, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid tõhusalt direktiivi 2000/78/EÜ, millega tagatakse õigusraamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel, et võidelda töö- ja kutsealase diskrimineerimise vastu usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel; |
| --- | --- |

5.

peab äärmiselt oluliseks, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid tõhusalt direktiivi 2000/78/EÜ, millega tagatakse õigusraamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel, et võidelda töö- ja kutsealase diskrimineerimise vastu usutunnistuse või veendumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel;

| 6. | palub tungivalt, et nõukogu lepiks kokku ELi miinimumsissetuleku tagamise skeemide ja toetava asendussissetuleku tagamise skeemide alase eesmärgi kehtestamises, mille kohaselt tagatakse sissetulekutoetus vähemalt 60 % ulatuses riigi keskmisest tarbimisüksuse kohta arvestatud mediaansissetulekust, ning lepiks ühtlasi kokku ajakava selle eesmärgi saavutamiseks kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

6.

palub tungivalt, et nõukogu lepiks kokku ELi miinimumsissetuleku tagamise skeemide ja toetava asendussissetuleku tagamise skeemide alase eesmärgi kehtestamises, mille kohaselt tagatakse sissetulekutoetus vähemalt 60 % ulatuses riigi keskmisest tarbimisüksuse kohta arvestatud mediaansissetulekust, ning lepiks ühtlasi kokku ajakava selle eesmärgi saavutamiseks kõigis liikmesriikides;

| 7. | tunnistab, et sotsiaalabi ja tööturul aktiivse osalemise seosed on keerukad, eriti kui saadaolev töö on lühiajaline, hooajaline, ebakindel või osaajaline ning kui toetuse saamise tingimused ja sotsiaalkaitse süsteemid või piirmaksumäärad ei motiveeri palgatööle asuma ning sotsiaalabisüsteem on sellega kohanemiseks liiga jäik; nõuab seetõttu tungivalt selliste süsteemide välja töötamist, mis toetaksid tõhusalt üksikisikuid üleminekuperioodil, mitte ei karistaks või heidutaks neid ega võtaks toetust liiga kiiresti ära, kui isik tööle asub; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et sotsiaalabi ja tööturul aktiivse osalemise seosed on keerukad, eriti kui saadaolev töö on lühiajaline, hooajaline, ebakindel või osaajaline ning kui toetuse saamise tingimused ja sotsiaalkaitse süsteemid või piirmaksumäärad ei motiveeri palgatööle asuma ning sotsiaalabisüsteem on sellega kohanemiseks liiga jäik; nõuab seetõttu tungivalt selliste süsteemide välja töötamist, mis toetaksid tõhusalt üksikisikuid üleminekuperioodil, mitte ei karistaks või heidutaks neid ega võtaks toetust liiga kiiresti ära, kui isik tööle asub;

| 8. | juhib tähelepanu sotsiaaltoetuste kehtestamise tähtsusele kaitsetute isikute jaoks, kes suudaksid töötada; toonitab siiski, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt otsustavad kõnealuste toetuste sätestamise liikmesriigid; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu sotsiaaltoetuste kehtestamise tähtsusele kaitsetute isikute jaoks, kes suudaksid töötada; toonitab siiski, et subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt otsustavad kõnealuste toetuste sätestamise liikmesriigid;

| 9. | rõhutab, et piisava sissetulekutoetuse saajad ja nende pereliikmed saavad võimaluse vältida vaesusohtu ning muutuda aktiivseteks kodanikeks, kes annavad oma panuse ühiskonna- ja majanduselu ning põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamiseks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et piisava sissetulekutoetuse saajad ja nende pereliikmed saavad võimaluse vältida vaesusohtu ning muutuda aktiivseteks kodanikeks, kes annavad oma panuse ühiskonna- ja majanduselu ning põlvkondadevahelise solidaarsuse edendamiseks;

| 10. | soovitab, et liikmesriigid kaaluksid aktiivselt miinimumsissetulekupoliitikat, et leida lahendus „töötavate vaeste” hulga kasvule ja muuta töötamine tööturust kaugel olijaile toimivaks lahenduseks; |
| --- | --- |

10.

soovitab, et liikmesriigid kaaluksid aktiivselt miinimumsissetulekupoliitikat, et leida lahendus „töötavate vaeste” hulga kasvule ja muuta töötamine tööturust kaugel olijaile toimivaks lahenduseks;

| 11. | usub, et aktiivse kaasamise saavutamiseks on vaja vähendada ühenduse piirkondade ja alade vahelist ebavõrdsust majanduskriisi all kannatavate piirkondade majanduse taastamise ja maapiirkondade arendamise kaudu; |
| --- | --- |

11.

usub, et aktiivse kaasamise saavutamiseks on vaja vähendada ühenduse piirkondade ja alade vahelist ebavõrdsust majanduskriisi all kannatavate piirkondade majanduse taastamise ja maapiirkondade arendamise kaudu;

| 12. | palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et võidelda ebaseadusliku või nn musta tööhõive vastu, mis jätab asjaomased isikud ilma teatud sotsiaalsetest soodustustest ja teenustest; |
| --- | --- |

12.

palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et võidelda ebaseadusliku või nn musta tööhõive vastu, mis jätab asjaomased isikud ilma teatud sotsiaalsetest soodustustest ja teenustest;

| 13. | nõuab, et aktiivse kaasamise poliitika:






  — | oleks kooskõlas elutsüklil põhineva lähenemisviisiga haridus-, elukestva õppe, sotsiaal- ja tööhõivepoliitikale; |
| --- | --- | --- |

13.

nõuab, et aktiivse kaasamise poliitika:

—

oleks kooskõlas elutsüklil põhineva lähenemisviisiga haridus-, elukestva õppe, sotsiaal- ja tööhõivepoliitikale;

| — | arvestaks eripärasid, oleks sihipärane ja vajadustele suunatud; |
| --- | --- |

—

arvestaks eripärasid, oleks sihipärane ja vajadustele suunatud;

| — | põhineks integreeritud lähenemisviisil ja osalusel, ning |
| --- | --- |

—

põhineks integreeritud lähenemisviisil ja osalusel, ning

| — | arvestaks eeltingimustega, mis on olulised osalemiseks ilma, et see põhjustaks miinimumsissetulekut ohustavat olukorda; |
| --- | --- |

—

arvestaks eeltingimustega, mis on olulised osalemiseks ilma, et see põhjustaks miinimumsissetulekut ohustavat olukorda;

| 14. | kutsub komisjoni üles kaaluma kogu kulu arvestamist aktiivse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas, sest kogemused on näidanud, et varased investeeringud ja ennetustegevus võivad vähendada ühiskonna kantavat kulu pikema aja jooksul; tervitab asjaolu, et soovituses 2008/867/EÜ tehakse seetõttu ettepanek suurendada investeerimist sotsiaalsesse kaasatusse; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles kaaluma kogu kulu arvestamist aktiivse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas, sest kogemused on näidanud, et varased investeeringud ja ennetustegevus võivad vähendada ühiskonna kantavat kulu pikema aja jooksul; tervitab asjaolu, et soovituses 2008/867/EÜ tehakse seetõttu ettepanek suurendada investeerimist sotsiaalsesse kaasatusse;

| 15. | on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama sihipärased lisasoodustused ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele (nagu puudega või kroonilisi haigusi põdevad inimesed, üksikvanemad või paljulapselised leibkonnad), mis katavad muuhulgas isikliku toetusega, erivarustuse kasutamisega ning meditsiini- ja sotsiaalhooldusega seotud lisakulutused, kehtestades sealhulgas ebasoodsamas olukorras olevate sotsiaalsete rühmade jaoks ravimitele jõukohased hinnad; rõhutab vajadust tagada inimväärsed invaliidsus- ja vanaduspensioni määrad; |
| --- | --- |

15.

on arvamusel, et liikmesriigid peaksid tagama sihipärased lisasoodustused ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele (nagu puudega või kroonilisi haigusi põdevad inimesed, üksikvanemad või paljulapselised leibkonnad), mis katavad muuhulgas isikliku toetusega, erivarustuse kasutamisega ning meditsiini- ja sotsiaalhooldusega seotud lisakulutused, kehtestades sealhulgas ebasoodsamas olukorras olevate sotsiaalsete rühmade jaoks ravimitele jõukohased hinnad; rõhutab vajadust tagada inimväärsed invaliidsus- ja vanaduspensioni määrad;

| 16. | nõustub, eriti arvestades inimeste sageli keerukate vajadustega, et tuleb kavandada ja rakendada vajadustele kohandatud aktiivse kaasamise meetmed, milles oleks omavahel sobitatud miinimumsissetulek, tööturul kaasamine ja sotsiaalteenused, et on vaja keskenduda varajasele vajaduste kaardistamisele ja ennetustegevusele, ning et esmatähtsaks tuleb pidada sotsiaalselt kõige kaitsetumaid isikuid; |
| --- | --- |

16.

nõustub, eriti arvestades inimeste sageli keerukate vajadustega, et tuleb kavandada ja rakendada vajadustele kohandatud aktiivse kaasamise meetmed, milles oleks omavahel sobitatud miinimumsissetulek, tööturul kaasamine ja sotsiaalteenused, et on vaja keskenduda varajasele vajaduste kaardistamisele ja ennetustegevusele, ning et esmatähtsaks tuleb pidada sotsiaalselt kõige kaitsetumaid isikuid;

| 17. | on seisukohal, et selliste meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvestada nende meetmete sihtrühma arvamusega; kutsub liikmesriike üles toetama sotsiaalse suunitlusega valitsusväliste organisatsioonide volituste suurendamist, et hõlbustada nende osalemist kaasamispoliitika kujundamises ja elluviimises; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et selliste meetmete kavandamisel ja rakendamisel tuleb arvestada nende meetmete sihtrühma arvamusega; kutsub liikmesriike üles toetama sotsiaalse suunitlusega valitsusväliste organisatsioonide volituste suurendamist, et hõlbustada nende osalemist kaasamispoliitika kujundamises ja elluviimises;

| 18. | kutsub liikmesriike üles töötama välja konstruktiivsem lähenemisviis uimastipoliitikale rõhuasetusega ennetustegevuse, hariduse ja sõltuvuse ravimise eelistamisele kriminaalkaristustele; |
| --- | --- |

18.

kutsub liikmesriike üles töötama välja konstruktiivsem lähenemisviis uimastipoliitikale rõhuasetusega ennetustegevuse, hariduse ja sõltuvuse ravimise eelistamisele kriminaalkaristustele;

| 19. | nõuab vaimse tervise probleemide ja õpiraskustega inimeste häbimärgistamise lõpetamist, vaimse tervise ja heaolu edendamist, vaimsete probleemide ennetamist ning samuti raviks ja hoolduseks mõeldud vahendite suurendamist; |
| --- | --- |

19.

nõuab vaimse tervise probleemide ja õpiraskustega inimeste häbimärgistamise lõpetamist, vaimse tervise ja heaolu edendamist, vaimsete probleemide ennetamist ning samuti raviks ja hoolduseks mõeldud vahendite suurendamist;

| 20. | on seisukohal, et ennetustegevuse käigus on oluline teha kõige ohustatumad lapsed ja noored kindlaks varakult, tükk aega enne nende koolist välja langemist, sest tõrjutusega seonduvad probleemid esinevad paljudel juhtudel väga varases vanuses; märgib, et koolist välja langenud noored osalevad suurema tõenäosusega asotsiaalses ja kriminaalses tegevuses, mis võimendab nende raskusi tööturule sisenemisel hilisemas elus; on seisukohal, et kaasamispoliitika edukuse jaoks on väga oluline laiapinnaline sidusrühmade dialoog ning toetus ennetustegevusele ja sotsiaalteenustele, mis suurendavad sotsiaalselt kaitsetute laste ja noorte täiskasvanute võimalusi; rõhutab ka eakamate inimeste, kes kaotavad oma töökohad ja ei saa uuesti tööturule tulla, tõrjumise probleemi olulisust; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et ennetustegevuse käigus on oluline teha kõige ohustatumad lapsed ja noored kindlaks varakult, tükk aega enne nende koolist välja langemist, sest tõrjutusega seonduvad probleemid esinevad paljudel juhtudel väga varases vanuses; märgib, et koolist välja langenud noored osalevad suurema tõenäosusega asotsiaalses ja kriminaalses tegevuses, mis võimendab nende raskusi tööturule sisenemisel hilisemas elus; on seisukohal, et kaasamispoliitika edukuse jaoks on väga oluline laiapinnaline sidusrühmade dialoog ning toetus ennetustegevusele ja sotsiaalteenustele, mis suurendavad sotsiaalselt kaitsetute laste ja noorte täiskasvanute võimalusi; rõhutab ka eakamate inimeste, kes kaotavad oma töökohad ja ei saa uuesti tööturule tulla, tõrjumise probleemi olulisust;

| 21. | on seisukohal, et esimest töökohta otsivate noorte inimeste vajadusi tuleb hoolikalt kaaluda ja et poliitikad ning meetmed, mis soodustavad üleminekut hariduse omandamiselt tööturule, tuleks kujundada ja võtta riiklikul tasandil; arvab lisaks, et struktureeritud dialoog noorteorganisatsioonidega tuleb jätkuvalt siduda ELi institutsioonide ning liikmesriikide tööga; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et esimest töökohta otsivate noorte inimeste vajadusi tuleb hoolikalt kaaluda ja et poliitikad ning meetmed, mis soodustavad üleminekut hariduse omandamiselt tööturule, tuleks kujundada ja võtta riiklikul tasandil; arvab lisaks, et struktureeritud dialoog noorteorganisatsioonidega tuleb jätkuvalt siduda ELi institutsioonide ning liikmesriikide tööga;

| 22. | kutsub liikmesriike üles rohkem tegelema hooldajate probleemidega, kaasa arvatud õigus vabalt valida, kas ja millises ulatuses nad tahavad hooldajana tegutseda, võimalus ühendada hooldus palgatööga ning samuti ligipääs sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemidele, et vältida vaesumist hooldusega tegelemise tõttu; |
| --- | --- |

22.

kutsub liikmesriike üles rohkem tegelema hooldajate probleemidega, kaasa arvatud õigus vabalt valida, kas ja millises ulatuses nad tahavad hooldajana tegutseda, võimalus ühendada hooldus palgatööga ning samuti ligipääs sotsiaalkindlustus- ja pensionisüsteemidele, et vältida vaesumist hooldusega tegelemise tõttu;

| 23. | tervitab põhiõigusena ja Euroopa sotsiaalmudeli olulise koostisosana soovituses 2008/867/EÜ tunnistatud vajadust selliste jõukohaste ja heatasemeliste sotsiaalteenuste üldise kättesaadavuse järele, mis toetaksid ka töötajate ülalpidamist, ning kehtestatud põhimõtteid; on seisukohal, et nende sotsiaalteenuste hulka kuulub kindel, jõukohase hinnaga eluase, kättesaadav ühiskondlik transport, kutsealane algõpe ja tervishoid, samuti ligipääs jõukohase hinnaga energiale ning teistele võrguteenustele; märgib, et vajalik on edasiminek universaalteenuse osutamise kohustuste tagamisel seoses üldhuviteenustega; on seisukohal, et nende kohustuste tagamiseks tuleb töötada välja tegevuskava üldhuviteenuseid käsitleva ELi raamdirektiivi vastuvõtmiseks; märgib, et pole tehtud piisavaid edusamme jõukohase hinnaga, heatasemeliste lastehoiuteenuste alal seatud Barcelona eesmärkide saavutamiseks, mida tuleb tugevdada nii, et need hõlmaks kõiki algkooliealisi lapsi; märgib lisaks, et muude ülalpeetavate hooldusvajadused pole samuti piisavalt rahuldatud ning neid tuleb käsitleda sarnaselt; |
| --- | --- |

23.

tervitab põhiõigusena ja Euroopa sotsiaalmudeli olulise koostisosana soovituses 2008/867/EÜ tunnistatud vajadust selliste jõukohaste ja heatasemeliste sotsiaalteenuste üldise kättesaadavuse järele, mis toetaksid ka töötajate ülalpidamist, ning kehtestatud põhimõtteid; on seisukohal, et nende sotsiaalteenuste hulka kuulub kindel, jõukohase hinnaga eluase, kättesaadav ühiskondlik transport, kutsealane algõpe ja tervishoid, samuti ligipääs jõukohase hinnaga energiale ning teistele võrguteenustele; märgib, et vajalik on edasiminek universaalteenuse osutamise kohustuste tagamisel seoses üldhuviteenustega; on seisukohal, et nende kohustuste tagamiseks tuleb töötada välja tegevuskava üldhuviteenuseid käsitleva ELi raamdirektiivi vastuvõtmiseks; märgib, et pole tehtud piisavaid edusamme jõukohase hinnaga, heatasemeliste lastehoiuteenuste alal seatud Barcelona eesmärkide saavutamiseks, mida tuleb tugevdada nii, et need hõlmaks kõiki algkooliealisi lapsi; märgib lisaks, et muude ülalpeetavate hooldusvajadused pole samuti piisavalt rahuldatud ning neid tuleb käsitleda sarnaselt;

| 24. | usub, et diskrimineerimise, millega inimesed puutuvad kokku seoses ligipääsuga kaupadele, teenustele ja võimalustele, kõrvaldamine on kaasamise saavutamisel keskse tähtsusega ning seetõttu pooldab ettepanekut võtta vastu ülddirektiiv, mis käsitleb väljaspool töökohta vanuse, puude, seksuaalse sättumuse ning usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise vastu võitlemist; |
| --- | --- |

24.

usub, et diskrimineerimise, millega inimesed puutuvad kokku seoses ligipääsuga kaupadele, teenustele ja võimalustele, kõrvaldamine on kaasamise saavutamisel keskse tähtsusega ning seetõttu pooldab ettepanekut võtta vastu ülddirektiiv, mis käsitleb väljaspool töökohta vanuse, puude, seksuaalse sättumuse ning usutunnistuse või veendumuste alusel diskrimineerimise vastu võitlemist;

| 25. | õhutab liikmesriike kaaluma sotsiaalsete baastariifide kehtestamist kaitsetute rühmade jaoks, näiteks seoses energia ning ühistranspordiga, ja samuti mikrokrediidi saamise võimalusi, et soodustada aktiivset kaasamist, samuti tasuta tervishoiuteenuseid ning haridust materiaalsetes raskustes olevatele inimestele; |
| --- | --- |

25.

õhutab liikmesriike kaaluma sotsiaalsete baastariifide kehtestamist kaitsetute rühmade jaoks, näiteks seoses energia ning ühistranspordiga, ja samuti mikrokrediidi saamise võimalusi, et soodustada aktiivset kaasamist, samuti tasuta tervishoiuteenuseid ning haridust materiaalsetes raskustes olevatele inimestele;

| 26. | kutsub liikmesriike üles laiendama laenuühistute profiili, mis aitaks pakkuda üksikisikutele turvalist ja reguleeritud keskkonda, kus inimesed saaksid raha säästa ja laenata ning toime tulla üha kasvava isikliku võlakoormaga; kutsub liikmesriike üles tagama üksikisikute õigust avada mõistliku hinnaga pangaarve, mis on nii majandustegevuses kui ka ühiskonnaelus osalemise oluline vahend; |
| --- | --- |

26.

kutsub liikmesriike üles laiendama laenuühistute profiili, mis aitaks pakkuda üksikisikutele turvalist ja reguleeritud keskkonda, kus inimesed saaksid raha säästa ja laenata ning toime tulla üha kasvava isikliku võlakoormaga; kutsub liikmesriike üles tagama üksikisikute õigust avada mõistliku hinnaga pangaarve, mis on nii majandustegevuses kui ka ühiskonnaelus osalemise oluline vahend;

| 27. | kutsub liikmesriike üles pakkuma puudega inimestele vajalikku lisatoetust nii integreerimisel tööturule kui töötamise ajal; palub liikmesriikidel, kes veel ei ole allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikku lisaprotokolli, seda teha; märgib, et liikmesriigid peaksid kehtestama sobivad menetlused ja looma struktuurid ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni tõhusaks rakendamiseks nende territooriumil; |
| --- | --- |

27.

kutsub liikmesriike üles pakkuma puudega inimestele vajalikku lisatoetust nii integreerimisel tööturule kui töötamise ajal; palub liikmesriikidel, kes veel ei ole allkirjastanud ja ratifitseerinud ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ja selle vabatahtlikku lisaprotokolli, seda teha; märgib, et liikmesriigid peaksid kehtestama sobivad menetlused ja looma struktuurid ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni tõhusaks rakendamiseks nende territooriumil;

| 28. | usub, et noored puutuvad aktiivse kaasamise puhul kokku eriliste takistustega, kaasa arvatud vanusega seotud põhjendamatu diskrimineerimine ning jõukohasele kutseharidusele ligipääsuga seotud raskused; |
| --- | --- |

28.

usub, et noored puutuvad aktiivse kaasamise puhul kokku eriliste takistustega, kaasa arvatud vanusega seotud põhjendamatu diskrimineerimine ning jõukohasele kutseharidusele ligipääsuga seotud raskused;

| 29. | väljendab rahulolu seoses puudega inimeste toimetulekuga väljaspool hoolekandeasutusi, kuid märgib, et see nõuab piisava tasemega kohaliku tasandi teenuste olemasolu, mis soodustavad iseseisvat elu, õigust isiklikule abile, õigust majanduslikule sõltumatusele ja täielikku osalemist liikmesriigi ühiskonnas; |
| --- | --- |

29.

väljendab rahulolu seoses puudega inimeste toimetulekuga väljaspool hoolekandeasutusi, kuid märgib, et see nõuab piisava tasemega kohaliku tasandi teenuste olemasolu, mis soodustavad iseseisvat elu, õigust isiklikule abile, õigust majanduslikule sõltumatusele ja täielikku osalemist liikmesriigi ühiskonnas;

| 30. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada piisavad vahendid ligipääsu hõlbustamiseks elukestva õppe programmidele, mis toimivad muuhulgas eakamate inimeste tööturult tõrjumist piirava vahendina, ning soodustada nende pidevat osalemist ühiskonna-, kultuuri- ja kodanikuelus; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada piisavad vahendid ligipääsu hõlbustamiseks elukestva õppe programmidele, mis toimivad muuhulgas eakamate inimeste tööturult tõrjumist piirava vahendina, ning soodustada nende pidevat osalemist ühiskonna-, kultuuri- ja kodanikuelus;

| 31. | usub, et koduvägivalla ning laste ja eakamate inimeste halva kohtlemise kõrvaldamiseks tuleks rohkem ära teha; |
| --- | --- |

31.

usub, et koduvägivalla ning laste ja eakamate inimeste halva kohtlemise kõrvaldamiseks tuleks rohkem ära teha;

| 32. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et olemasolevat ühenduse soolise võrdõiguslikkuse, üldise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise alaseid õigusakte rakendatakse täielikult, nõuetekohaselt ja tõhusalt; nõuab õigusaktide laiendamist ja jõustamist, et eemaldada tööhõive, kutsehariduse ja koolituse teelt struktuurilised tõkked; |
| --- | --- |

32.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et olemasolevat ühenduse soolise võrdõiguslikkuse, üldise võrdõiguslikkuse ja mittediskrimineerimise alaseid õigusakte rakendatakse täielikult, nõuetekohaselt ja tõhusalt; nõuab õigusaktide laiendamist ja jõustamist, et eemaldada tööhõive, kutsehariduse ja koolituse teelt struktuurilised tõkked;

| 33. | usub, et heatasemeline haridus on tulevase eduka tööhõive ja integratsiooni äärmiselt tähtis eeldus; kutsub liikmesriike üles laiendama riiklikku haridust käsitlevaid õigusakte eesmärgiga eemaldada hariduse saamise teelt kõik takistused, tagades integreeritud hariduse ja hariduse kättesaadavuse kõigile; usub, et pikka aega tööturult tõrjutud isikutel peab olema suurem õigus elukestva õppe rahastamisele, eriti kui tegemist on nn võtmepädevustega; |
| --- | --- |

33.

usub, et heatasemeline haridus on tulevase eduka tööhõive ja integratsiooni äärmiselt tähtis eeldus; kutsub liikmesriike üles laiendama riiklikku haridust käsitlevaid õigusakte eesmärgiga eemaldada hariduse saamise teelt kõik takistused, tagades integreeritud hariduse ja hariduse kättesaadavuse kõigile; usub, et pikka aega tööturult tõrjutud isikutel peab olema suurem õigus elukestva õppe rahastamisele, eriti kui tegemist on nn võtmepädevustega;

| 34. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada soolise süvalaiendamise põhimõtet läbivalt kogu aktiivse kaasamise strateegia ulatuses; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil ja liikmesriikidel kohaldada soolise süvalaiendamise põhimõtet läbivalt kogu aktiivse kaasamise strateegia ulatuses;

| 35. | on seisukohal, et pakutav koolitus peaks võtma arvesse asjaomaste isikute vajadusi ja olema neile sobiv; nõuab puudega inimeste, hooldatavate eest vastutavate inimeste ja terviseprobleemidega inimeste vajadusi sageli eirava standardse koolituse ja integratsioonimeetmete asendamist sihipäraselt kohandatutega; juhib tähelepanu Euroopa Sotsiaalfondi ja programmi EQUAL kasutatavatele parimatele tavadele tööturult enim tõrjutud inimestele suunatud ja vajadustele kohandatud koolituste valdkonnas, milles tunnustatakse dokumenteerimata oskuseid ja mitteametliku hariduse abil omandatud oskuseid; |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et pakutav koolitus peaks võtma arvesse asjaomaste isikute vajadusi ja olema neile sobiv; nõuab puudega inimeste, hooldatavate eest vastutavate inimeste ja terviseprobleemidega inimeste vajadusi sageli eirava standardse koolituse ja integratsioonimeetmete asendamist sihipäraselt kohandatutega; juhib tähelepanu Euroopa Sotsiaalfondi ja programmi EQUAL kasutatavatele parimatele tavadele tööturult enim tõrjutud inimestele suunatud ja vajadustele kohandatud koolituste valdkonnas, milles tunnustatakse dokumenteerimata oskuseid ja mitteametliku hariduse abil omandatud oskuseid;

| 36. | soovitab parandada hariduse kvaliteeti ja integreerida haridussüsteemid tööturu ning sotsiaalse osalemise kriteeriumidega, samuti ühtlustada hariduse kõikidele vormidele ligipääsu võimalusi ning pakutava hariduse kvaliteeti; |
| --- | --- |

36.

soovitab parandada hariduse kvaliteeti ja integreerida haridussüsteemid tööturu ning sotsiaalse osalemise kriteeriumidega, samuti ühtlustada hariduse kõikidele vormidele ligipääsu võimalusi ning pakutava hariduse kvaliteeti;

| 37. | on seisukohal, et koolitus peab kindlustama üksikisikute teadlikkuse nende õigustest ja kohustustest tööl, sealhulgas mõistliku ettevalmistuse töötervishoiu ja -ohutuse alal ning ametiühingute liikmelisust puudutavate õiguste alal, samuti nende õiguste alal saada teavet ja nõustamist ning elukestvat õpet ja koolitust; |
| --- | --- |

37.

on seisukohal, et koolitus peab kindlustama üksikisikute teadlikkuse nende õigustest ja kohustustest tööl, sealhulgas mõistliku ettevalmistuse töötervishoiu ja -ohutuse alal ning ametiühingute liikmelisust puudutavate õiguste alal, samuti nende õiguste alal saada teavet ja nõustamist ning elukestvat õpet ja koolitust;

| 38. | märgib, et tööturult enim tõrjutute tööturule minekuks ettevalmistamise kujutlusvõimelisematel lähenemisviisidel on oht jääda rahastamisest ilma kitsamate lähenemisviiside kasuks, mille tulemused on kergemini mõõdetavad; kutsub seetõttu komisjoni üles parandama altpoolt tulevate lähenemisviiside rahastamist struktuurifondide ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi raames ning näitajate väljatöötamist, mille abil mõõta sotsiaalse ja aktiivse kaasamise edusamme, eesmärgiga pidada esmatähtsaks uuenduslikke, rohujuure tasandil tehtud aktiivse kaasamise edendamise algatusi, mis moodustavad osa prioriteetsetest sotsiaalse kaasatuse eesmärkidest Lissaboni strateegia raames äramärgitud struktuurifondide osana, mis on sotsiaalse algatuse kavandatud rahastamisvahend, ning muude rahastamiskanalite kaudu; |
| --- | --- |

38.

märgib, et tööturult enim tõrjutute tööturule minekuks ettevalmistamise kujutlusvõimelisematel lähenemisviisidel on oht jääda rahastamisest ilma kitsamate lähenemisviiside kasuks, mille tulemused on kergemini mõõdetavad; kutsub seetõttu komisjoni üles parandama altpoolt tulevate lähenemisviiside rahastamist struktuurifondide ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi raames ning näitajate väljatöötamist, mille abil mõõta sotsiaalse ja aktiivse kaasamise edusamme, eesmärgiga pidada esmatähtsaks uuenduslikke, rohujuure tasandil tehtud aktiivse kaasamise edendamise algatusi, mis moodustavad osa prioriteetsetest sotsiaalse kaasatuse eesmärkidest Lissaboni strateegia raames äramärgitud struktuurifondide osana, mis on sotsiaalse algatuse kavandatud rahastamisvahend, ning muude rahastamiskanalite kaudu;

| 39. | märgib, et hinnangute kohaselt kujuneb demograafiliste muutuste tõttu aktiivsete ja mitteaktiivsete inimeste suhteks 2030. aastaks 2:1; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama aktiivse kaasamise poliitikat, tagamaks, et hooldajad, kellest suur osa on sunnitud hoolduskohustuste tõttu tööturult lahkuma, ei saaks tulevikus selle tõttu kahju; |
| --- | --- |

39.

märgib, et hinnangute kohaselt kujuneb demograafiliste muutuste tõttu aktiivsete ja mitteaktiivsete inimeste suhteks 2030. aastaks 2:1; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama aktiivse kaasamise poliitikat, tagamaks, et hooldajad, kellest suur osa on sunnitud hoolduskohustuste tõttu tööturult lahkuma, ei saaks tulevikus selle tõttu kahju;

| 40. | juhib tähelepanu vajadusele luua kaasav tööturg, mis oleks iga aktiivse kaasamise strateegia tuumaks, tööturg, kus oleks inimväärsed töötingimused ja erinevad töökohad kõigile töötajatele ja kus võetakse arvesse erinevaid töökohavajadusi, töötajate individuaalseid vajadusi, töömudeleid ja ajakavu, erinevat oskuste taset ning pere-, era- ja tööelu sobitamise erinevaid vajadusi; märgib, et kvaliteetne tööhõive on oluline töökohtade hoidmise edendamiseks; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu vajadusele luua kaasav tööturg, mis oleks iga aktiivse kaasamise strateegia tuumaks, tööturg, kus oleks inimväärsed töötingimused ja erinevad töökohad kõigile töötajatele ja kus võetakse arvesse erinevaid töökohavajadusi, töötajate individuaalseid vajadusi, töömudeleid ja ajakavu, erinevat oskuste taset ning pere-, era- ja tööelu sobitamise erinevaid vajadusi; märgib, et kvaliteetne tööhõive on oluline töökohtade hoidmise edendamiseks;

| 41. | palub liikmesriikidel edendada konkurentsivõimelist tööturgu, soodustades avalike ja erakapitalil põhinevate sotsiaalkaitsesüsteemide mõistliku kuluga arendamist, jättes asjaomastele isikutele, sealhulgas etniliste vähemuste esindajatele, valikuvõimaluse vähendada tööturult tõrjumise riske; |
| --- | --- |

41.

palub liikmesriikidel edendada konkurentsivõimelist tööturgu, soodustades avalike ja erakapitalil põhinevate sotsiaalkaitsesüsteemide mõistliku kuluga arendamist, jättes asjaomastele isikutele, sealhulgas etniliste vähemuste esindajatele, valikuvõimaluse vähendada tööturult tõrjumise riske;

| 42. | kutsub liikmesriike üles kasutama mitmesuguseid vahendeid, et motiveerida kõiki osalisi looma kaasavaid tööturge ja parandama tööturult enim tõrjutute osalust; juhib tähelepanu kohaliku tasandi sotsiaaldialoogi, finantsstiimulite, maksusoodustuste ja sotsiaalmajanduse arengu raames leiduvatele vahenditele; tervitab komisjoni soovitust tagada toetus sotsiaalsele ettevõtlusele kui puudega inimeste tööturule sisenemise elutähtsale võimalusele; |
| --- | --- |

42.

kutsub liikmesriike üles kasutama mitmesuguseid vahendeid, et motiveerida kõiki osalisi looma kaasavaid tööturge ja parandama tööturult enim tõrjutute osalust; juhib tähelepanu kohaliku tasandi sotsiaaldialoogi, finantsstiimulite, maksusoodustuste ja sotsiaalmajanduse arengu raames leiduvatele vahenditele; tervitab komisjoni soovitust tagada toetus sotsiaalsele ettevõtlusele kui puudega inimeste tööturule sisenemise elutähtsale võimalusele;

| 43. | rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on aktiivse kaasamise toetamisel kolmekordne roll: tööandjatena, majandusarengu ja tööhõive edendajatena ning avalike teenuste, sealhulgas kõige kaitsetumatele rühmadele mõeldud teenuste osutajatena; kutsub liikmesriike üles looma piirkondlikke ja kohalikke nõustamis- ja juhendamiskeskuste võrgustikke, kus inimesed saaksid abi tööturule sisenemiseks ja samuti konkreetsetele sotsiaalteenustele ligipääsemiseks (st sotsiaaltoetuste skeemid, tervishoid, vaimne tervis ja sotsiaalhooldusteenused ning kutseharidus) vastavalt nende konkreetsele olukorrale; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on aktiivse kaasamise toetamisel kolmekordne roll: tööandjatena, majandusarengu ja tööhõive edendajatena ning avalike teenuste, sealhulgas kõige kaitsetumatele rühmadele mõeldud teenuste osutajatena; kutsub liikmesriike üles looma piirkondlikke ja kohalikke nõustamis- ja juhendamiskeskuste võrgustikke, kus inimesed saaksid abi tööturule sisenemiseks ja samuti konkreetsetele sotsiaalteenustele ligipääsemiseks (st sotsiaaltoetuste skeemid, tervishoid, vaimne tervis ja sotsiaalhooldusteenused ning kutseharidus) vastavalt nende konkreetsele olukorrale;

| 44. | usub kindalt, et takistuste eemaldamiseks varjupaiga taotlejate kaasamise teelt tuleks rohkem teha; palub liikmesriikidel tegutseda selle heaks, et lõpetada varjupaiga taotlejate sõltuvus toetustest, lubades neil töötada, ning kaaluda õiguspärasemate sisserändeteede väljatöötamist; |
| --- | --- |

44.

usub kindalt, et takistuste eemaldamiseks varjupaiga taotlejate kaasamise teelt tuleks rohkem teha; palub liikmesriikidel tegutseda selle heaks, et lõpetada varjupaiga taotlejate sõltuvus toetustest, lubades neil töötada, ning kaaluda õiguspärasemate sisserändeteede väljatöötamist;

| 45. | palub tungivalt liikmesriikidel kaitsta inimõigustel põhinevat varjupaigapoliitikat kooskõlas pagulasseisundi konventsiooniga ning muude inimõigusi käsitlevate asjaomaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

45.

palub tungivalt liikmesriikidel kaitsta inimõigustel põhinevat varjupaigapoliitikat kooskõlas pagulasseisundi konventsiooniga ning muude inimõigusi käsitlevate asjaomaste õigusaktidega;

| 46. | tunnistab, et inimkaubandus põhjustab äärmiselt suuri kannatusi ja sotsiaalset tõrjutust ning kutsub liikmesriike üles inimkaubanduse ja diskrimineerimise vastaste õigusaktide rakendamiseks rohkem ära tegema, integreerima inimkaubanduse ohvrid uuesti ühiskonda ja eelkõige allkirjastama, ratifitseerima ning rakendama inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni; |
| --- | --- |

46.

tunnistab, et inimkaubandus põhjustab äärmiselt suuri kannatusi ja sotsiaalset tõrjutust ning kutsub liikmesriike üles inimkaubanduse ja diskrimineerimise vastaste õigusaktide rakendamiseks rohkem ära tegema, integreerima inimkaubanduse ohvrid uuesti ühiskonda ja eelkõige allkirjastama, ratifitseerima ning rakendama inimkaubanduse vastu võitlemise konventsiooni;

| 47. | palub tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel loobuda majandusliku rände ja varjupaiga taotlemise erinevuste eksitavast ähmastamisest ning majandusliku rände ja varjupaiga taotlemise segiajamisest ebaseadusliku sisserändega; |
| --- | --- |

47.

palub tungivalt komisjonil ja liikmesriikidel loobuda majandusliku rände ja varjupaiga taotlemise erinevuste eksitavast ähmastamisest ning majandusliku rände ja varjupaiga taotlemise segiajamisest ebaseadusliku sisserändega;

| 48. | usub, et inimeste vangistamine ilma piisava uuesti ühiskonda sulandamiseta ja koolituseta takistab kaasamist ning selle tagajärjeks on sageli üksnes sotsiaalne tõrjutus, töötus ja kuritegevus; |
| --- | --- |

48.

usub, et inimeste vangistamine ilma piisava uuesti ühiskonda sulandamiseta ja koolituseta takistab kaasamist ning selle tagajärjeks on sageli üksnes sotsiaalne tõrjutus, töötus ja kuritegevus;

| 49. | usub kindlalt, et kohustusliku pensionilemineku ea kehtestamine toimib aktiivse kaasamise tõkkena ning sunnib paljusid inimesi, kes sooviksid töötamist jätkata, põhjendamatult tööturult lahkuma; |
| --- | --- |

49.

usub kindlalt, et kohustusliku pensionilemineku ea kehtestamine toimib aktiivse kaasamise tõkkena ning sunnib paljusid inimesi, kes sooviksid töötamist jätkata, põhjendamatult tööturult lahkuma;

| 50. | kutsub komisjoni üles kooskõlastama aktiivse kaasamise poliitilist protsessi, eelkõige seoses heatasemeliste sotsiaalteenustega, tihedalt üldist huvi pakkuvate heatasemeliste sotsiaalteenuste vabatahtliku võrgustiku jätkuva arenguga ning uurima viivitamata kõiki võimalikke vahendeid õigusliku tausta selgitamiseks, milles üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused toimivad, ja nägema neile ette toetavat õigusraamistikku eelkõige õigusaktide, sealhulgas raamdirektiivi vastuvõtmisega; |
| --- | --- |

50.

kutsub komisjoni üles kooskõlastama aktiivse kaasamise poliitilist protsessi, eelkõige seoses heatasemeliste sotsiaalteenustega, tihedalt üldist huvi pakkuvate heatasemeliste sotsiaalteenuste vabatahtliku võrgustiku jätkuva arenguga ning uurima viivitamata kõiki võimalikke vahendeid õigusliku tausta selgitamiseks, milles üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused toimivad, ja nägema neile ette toetavat õigusraamistikku eelkõige õigusaktide, sealhulgas raamdirektiivi vastuvõtmisega;

| 51. | rõhutab oma hiljutist nõudmist komisjonile ja nõukogule kehtestada vaesuse vähendamise alased (vaesusega üldiselt, laste vaesusega, nn töötavate vaestega ja püsiva pikaajalise vaesusega seotud) eesmärgid, miinimumsissetuleku määraga seotud eesmärgid, mis tagatakse pensionide kaudu, ning tervishoiuteenustele ligipääsu ja nende kvaliteedi alased eesmärgid (laste suremuse vähendamine, tervise parandamine ja eluea pikendamine jms); kordab oma nõudmist kehtestada ELi eesmärk vähendada laste vaesust 50 % võrra 2012. aastaks ja kõrvaldada laste, noorte ja täiskasvanute tänavakodutus samuti 2015. aastaks; |
| --- | --- |

51.

rõhutab oma hiljutist nõudmist komisjonile ja nõukogule kehtestada vaesuse vähendamise alased (vaesusega üldiselt, laste vaesusega, nn töötavate vaestega ja püsiva pikaajalise vaesusega seotud) eesmärgid, miinimumsissetuleku määraga seotud eesmärgid, mis tagatakse pensionide kaudu, ning tervishoiuteenustele ligipääsu ja nende kvaliteedi alased eesmärgid (laste suremuse vähendamine, tervise parandamine ja eluea pikendamine jms); kordab oma nõudmist kehtestada ELi eesmärk vähendada laste vaesust 50 % võrra 2012. aastaks ja kõrvaldada laste, noorte ja täiskasvanute tänavakodutus samuti 2015. aastaks;

| 52. | nõuab konkreetset tegevuskava aktiivse kaasamise strateegiate elluviimiseks, mis põhineks kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade, sealhulgas vaesuses elavate inimeste osalusel; on seisukohal, et tegevuskavas tuleb kindlaks määrata ajapiirid ning realistlikud kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid, mis põhinevad konkreetsetel näitajatel ja üksikasjalikul arvamuste vahetusel huvirühmade vahel; on samuti seisukohal, et tegevuskavas tuleb kehtestada, kuidas aktiivset kaasamist rakendada ja jälgida sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise avatud koordinatsiooni meetodi kohaselt, eelkõige kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil; tervitab seetõttu komisjoni algatust kaasata kohalikud omavalitsused aktiivse kaasamise strateegiate rakendamise seiresse, rahastades aktiivse kaasamise kohalike järelevalveasutuste võrgustikku programmi „Progress” kaudu; palub komisjonil ja liikmesriikidel anda neile järelevalveasutustele tulevases poliitilises protsessis tugev roll ning süvalaiendada aktiivse kaasamise programme uuendatud Lissaboni strateegia riiklike reformikavade ja eelkõige Euroopa tööhõivestrateegia kaudu; |
| --- | --- |

52.

nõuab konkreetset tegevuskava aktiivse kaasamise strateegiate elluviimiseks, mis põhineks kodanikuühiskonna ja teiste sidusrühmade, sealhulgas vaesuses elavate inimeste osalusel; on seisukohal, et tegevuskavas tuleb kindlaks määrata ajapiirid ning realistlikud kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid, mis põhinevad konkreetsetel näitajatel ja üksikasjalikul arvamuste vahetusel huvirühmade vahel; on samuti seisukohal, et tegevuskavas tuleb kehtestada, kuidas aktiivset kaasamist rakendada ja jälgida sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasamise avatud koordinatsiooni meetodi kohaselt, eelkõige kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil; tervitab seetõttu komisjoni algatust kaasata kohalikud omavalitsused aktiivse kaasamise strateegiate rakendamise seiresse, rahastades aktiivse kaasamise kohalike järelevalveasutuste võrgustikku programmi „Progress” kaudu; palub komisjonil ja liikmesriikidel anda neile järelevalveasutustele tulevases poliitilises protsessis tugev roll ning süvalaiendada aktiivse kaasamise programme uuendatud Lissaboni strateegia riiklike reformikavade ja eelkõige Euroopa tööhõivestrateegia kaudu;

| 53. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

53.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 11.

(2)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 46.

(3)  ELT C 316 E, 22.12.2006, lk 370.

(4)  ELT C 305 E, 14.12.2006, lk 148.

(5)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0467.

(7)  ELT C 282 E, 6.11.2008, lk 463.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0370.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0556.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0163.

(11)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 321.

(12)  ELT L 298, 7.11.2008, lk 20.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0062.

(14)  ELT L 394, 30.12.2006, lk 10.

(15)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

(16)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 46.

(17)  ELT C 306, 17.12.2007, lk 158.

---

Neljapäev, 7. mai 2009

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/32

---

Neljapäev, 7. mai 2009Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ELi välissuhetes

P6_TA(2009)0372

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta ELi välissuhetes ning rahu tagamisel ja riigi ülesehitamisel (2008/2198(INI))

2010/C 212 E/07

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklis 2, artikli 3 lõikes 2, artiklis 13, artikli 137 lõike 1 punktis i ja artiklis 141 sätestatud põhimõtteid;

võttes arvesse 7. detsembril 2000. aastal välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat;

võttes arvesse 13. detsembril 2007. aastal Lissabonis allkirjastatud Lissaboni lepingut;

võttes arvesse 18. detsembril 1979. vastu võetud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta;

võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning lõppdokumente, mis võeti vastu järgnevatel ÜRO erakorralistel istungjärkudel Peking +5 ja Peking +10, mis käsitlesid Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamise edasisi meetmeid ja algatusi, vastavalt 9. juunil 2000. aastal ja 11. märtsil 2005. aastal;

võttes arvesse nõukogus 18. juunil 2008. aastal vastu võetud aastatuhande arengueesmärke käsitlevat ELi tegevuskava;

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 31. oktoobri 2000. aasta resolutsiooni S/RES/1325 (2000) ning 19. juuni 2008. aasta resolutsiooni S/RES/1820 (2008) naiste, rahu ja julgeoleku kohta;

võttes arvesse 23. ja 24. mail 2005. aastal toimunud üldasjade ja välissuhete nõukogu järeldusi Euroopa julgeoleku kohta;

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta dokumenti „ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325, mida on tugevdatud resolutsiooniga 1820, rakendamine Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames”;

võttes arvesse üldasjade nõukogu 13. novembri 2006. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse ja soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise edendamise kohta kriisiohjamisel;

võttes arvesse üldasjade nõukogu 8. detsembri 2008. aasta järeldusi, mis käsitlevad võitlust naistevastase vägivallaga, eelkõige Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika raames, ja igasuguse naiste vastu suunatud diskrimineerimisega;

võttes arvesse 8. detsembril 2008. aastal üldasjade nõukogus heaks kiidetud dokumenti „Naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325 ja 1820 rakendamine ELi poolt – laiaulatuslik lähenemisviis”;

võttes arvesse tööd. mida praegu tehakse komisjoni talituste töödokumendiga „ELi tegevuskava väljatöötamine soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamiseks ELi välistegevuses”;

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika arengut alates 2004. aastast ja eriti komisjoni arenguaruandeid selle rakendamise kohta ning tegevuskavasid, mis on vastu võetud ühiselt Armeenia, Aserbaidžaani, Egiptuse, Gruusia, Iisraeli, Jordaania, Liibanoni, Moldova, Maroko, Palestiina omavalitsuse, Tuneesia ja Ukrainaga;

võttes arvesse laienemist ja komisjoni eduaruandeid;

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone naiste mõjuvõimu suurendamise kohta rahvusvahelises ja arengupoliitikas ning nende rolli kohta julgeoleku ja rahu tagamisel, eriti 1. juuni 2006. aasta (1), 16. novembri 2006. aasta (2) ja 13. märtsi 2008. aasta (3) resolutsioone;

võttes arvesse oma resolutsioone Euroopa naabruspoliitika, ELi laienemisstrateegia ning ELi naaberriikide ja -piirkondade kohta;

võttes arvesse oma resolutsioone välisabivahendite kohta;

võttes arvesse oma 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni rahu saavutamise ja riigi ülesehitamise arenguperspektiivide kohta konfliktijärgses olukorras (4),

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse väliskomisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A6-0225/2009),

| A. | arvestades, et naiste inimõiguste järgimine ning naiste mõjuvõimu ja toimejõu suurendamine ei ole oluline ainult soolise ebavõrdsusega tegelemise ja tõelise soolise mõõtme lisamise seisukohast ELi välissuhetesse, vaid need teemad on olulised ELi välispoliitika eduka elluviimise seisukohast, sealhulgas abi, arengu, laienemise, naabruspoliitika, konfliktide lahendamise, julgeoleku ja rahu tagamise ning rahvusvahelise kaubanduse valdkondades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naiste inimõiguste järgimine ning naiste mõjuvõimu ja toimejõu suurendamine ei ole oluline ainult soolise ebavõrdsusega tegelemise ja tõelise soolise mõõtme lisamise seisukohast ELi välissuhetesse, vaid need teemad on olulised ELi välispoliitika eduka elluviimise seisukohast, sealhulgas abi, arengu, laienemise, naabruspoliitika, konfliktide lahendamise, julgeoleku ja rahu tagamise ning rahvusvahelise kaubanduse valdkondades;

| B. | arvestades, et ehkki liikmesriigid osalevad kõigis peamistes soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi käsitlevates rahvusvahelistes raamistikes ning ELi tasandil on olemas mitmed poliitilised dokumendid, on tegelik pühendumine soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja naiste mõjuvõimu suurendamise edendamisele välispoliitikas endiselt nõrk, olemasolevate poliitiliste dokumentide rakendamine tagasihoidlik ning soolise võrdõiguslikkuse küsimustele eraldatud eelarvevahendid ebapiisavad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ehkki liikmesriigid osalevad kõigis peamistes soolist võrdõiguslikkust ja naiste õigusi käsitlevates rahvusvahelistes raamistikes ning ELi tasandil on olemas mitmed poliitilised dokumendid, on tegelik pühendumine soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja naiste mõjuvõimu suurendamise edendamisele välispoliitikas endiselt nõrk, olemasolevate poliitiliste dokumentide rakendamine tagasihoidlik ning soolise võrdõiguslikkuse küsimustele eraldatud eelarvevahendid ebapiisavad;

| C. | arvestades, et hoolimata soolise võrdõiguslikkuse edendamise olulisest paranemisest viimastel aastatel, ei ole ELi institutsioonidel – s.t Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil – piisavalt töötajaid konkreetselt soolise võrdõiguslikkusega seotud eesmärkide saavutamiseks välispoliitika ja laienemise valdkonnas ning enamik olemasolevatest soolise võrdõiguslikkusega tegelevatest töötajatest täidab lisaks sellele ühte või isegi kahte muud ülesannet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hoolimata soolise võrdõiguslikkuse edendamise olulisest paranemisest viimastel aastatel, ei ole ELi institutsioonidel – s.t Euroopa Parlamendil, nõukogul ja komisjonil – piisavalt töötajaid konkreetselt soolise võrdõiguslikkusega seotud eesmärkide saavutamiseks välispoliitika ja laienemise valdkonnas ning enamik olemasolevatest soolise võrdõiguslikkusega tegelevatest töötajatest täidab lisaks sellele ühte või isegi kahte muud ülesannet;

| D. | arvestades, et EL vajab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele terviklikku ja sidusat lähenemist, |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EL vajab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele terviklikku ja sidusat lähenemist,

Üldised tähelepanekud

| 1. | tunnistab, et ELi institutsioonid omistavad soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele üha suuremat tähtsust, kuid rõhutab, et poliitiliste kohustuste reaalseks täitmiseks tuleb veel palju ära teha, ning toonitab vajadust eraldada selleks piisavad rahalised vahendid ja soolise võrdõiguslikkusega seotud eesmärkide täitmise eest vastutav piisav personal; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et ELi institutsioonid omistavad soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele ja naiste mõjuvõimu suurendamisele üha suuremat tähtsust, kuid rõhutab, et poliitiliste kohustuste reaalseks täitmiseks tuleb veel palju ära teha, ning toonitab vajadust eraldada selleks piisavad rahalised vahendid ja soolise võrdõiguslikkusega seotud eesmärkide täitmise eest vastutav piisav personal;

| 2. | tuletab meelde, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks on vaja mitte üksnes kõrgetasemelisi poliitilisi avaldusi, vaid ka ELi ja liikmesriikide juhtide poliitilist tahet, eesmärkide tähtsuse järjekorda seadmist ning edusammude jälgimist; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks on vaja mitte üksnes kõrgetasemelisi poliitilisi avaldusi, vaid ka ELi ja liikmesriikide juhtide poliitilist tahet, eesmärkide tähtsuse järjekorda seadmist ning edusammude jälgimist;

| 3. | tunneb heameelt eespool nimetatud dokumendi „Naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325 ja 1820 rakendamine ELi poolt – laiaulatuslik lähenemisviis” üle ning üldasjade nõukogus 8. detsembril 2008 vastu võetud suuniste üle, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu; kutsub liikmesriike, kes ei ole veel võtnud seoses Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1325 vastu riiklikke tegevuskavasid, seda kiiresti tegema, nagu nõudis Julgeolekunõukogu; kutsub komisjoni andma tehnilist abi ja toetust kolmandatele riikidele, kes soovivad töötada välja riiklikke strateegiaid eespool nimetatud Julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamiseks; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt eespool nimetatud dokumendi „Naisi, rahu ja julgeolekut käsitlevate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1325 ja 1820 rakendamine ELi poolt – laiaulatuslik lähenemisviis” üle ning üldasjade nõukogus 8. detsembril 2008 vastu võetud suuniste üle, mis käsitlevad naistevastast vägivalda ja võitlust kõikide naiste diskrimineerimise vormide vastu; kutsub liikmesriike, kes ei ole veel võtnud seoses Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1325 vastu riiklikke tegevuskavasid, seda kiiresti tegema, nagu nõudis Julgeolekunõukogu; kutsub komisjoni andma tehnilist abi ja toetust kolmandatele riikidele, kes soovivad töötada välja riiklikke strateegiaid eespool nimetatud Julgeolekunõukogu resolutsioonide rakendamiseks;

| 4. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa julgeolekustrateegia läbivaadatud tekst sisaldab viidet eespool nimetatud Julgeolekunõukogu resolutsioonidele S/RES/1325 (2000) ja S/RES/1820 (2008), samuti resolutsioonile S/RES/1612 (2005); |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt selle üle, et Euroopa julgeolekustrateegia läbivaadatud tekst sisaldab viidet eespool nimetatud Julgeolekunõukogu resolutsioonidele S/RES/1325 (2000) ja S/RES/1820 (2008), samuti resolutsioonile S/RES/1612 (2005);

| 5. | kutsub komisjoni üles kiirendama oma tööd ja esitama 2009. aasta juuliks tihedas koostöös liikmesriikide ja nõukogu sekretariaadiga ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ELi välistegevuses, mida kohaldataks 27 liikmesriigis ja läbirääkimistel kolmandate riikidega ning mille juurde kuuluksid tõhusad järelevalvevahendid; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles kiirendama oma tööd ja esitama 2009. aasta juuliks tihedas koostöös liikmesriikide ja nõukogu sekretariaadiga ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta ELi välistegevuses, mida kohaldataks 27 liikmesriigis ja läbirääkimistel kolmandate riikidega ning mille juurde kuuluksid tõhusad järelevalvevahendid;

| 6. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles lülitama soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist süsteemselt ELi poliitilisse dialoogi ja poliitilistesse aruteludesse partnerriikidega; |
| --- | --- |

6.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles lülitama soolist võrdõiguslikkust ja naiste mõjuvõimu suurendamist süsteemselt ELi poliitilisse dialoogi ja poliitilistesse aruteludesse partnerriikidega;

| 7. | palub, et Euroopa Parlamendi delegatsioonid käsitleksid suhetes kolmandate riikide parlamentidega soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise küsimusi; rõhutab kolmandate riikide parlamentidele toetuse ja abi pakkumise tähtsust, et tugevdada nende suutlikkust arvestada õigusloomealases töös soolise võrdõiguslikkuse aspekti; |
| --- | --- |

7.

palub, et Euroopa Parlamendi delegatsioonid käsitleksid suhetes kolmandate riikide parlamentidega soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise küsimusi; rõhutab kolmandate riikide parlamentidele toetuse ja abi pakkumise tähtsust, et tugevdada nende suutlikkust arvestada õigusloomealases töös soolise võrdõiguslikkuse aspekti;

| 8. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsust naiste mõjuvõimu suurendamisel; kutsub komisjoni üles suunama neile piisavat rahalist toetust ja edendama naiste valitsusväliste organisatsioonide osalemist poliitilises dialoogis partnerriikidega ning rahuläbirääkimistel kogu maailmas; |
| --- | --- |

8.

rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide tähtsust naiste mõjuvõimu suurendamisel; kutsub komisjoni üles suunama neile piisavat rahalist toetust ja edendama naiste valitsusväliste organisatsioonide osalemist poliitilises dialoogis partnerriikidega ning rahuläbirääkimistel kogu maailmas;

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja naiste mõjuvõimu suurendamise poliitilise käsitluse sidusust; palub, et erinevad selle valdkonna poliitikaraamistikud koondataks üheks soolist võrdõiguslikkust käsitlevaks ELi konsensuseks, mis hõlmab nii sise- kui välispoliitikat; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise ja naiste mõjuvõimu suurendamise poliitilise käsitluse sidusust; palub, et erinevad selle valdkonna poliitikaraamistikud koondataks üheks soolist võrdõiguslikkust käsitlevaks ELi konsensuseks, mis hõlmab nii sise- kui välispoliitikat;

| 10. | ergutab naiste ja meeste võrdsete võimaluste küsimuste arutamiseks pidama korrapäraselt konverentse, millest võtaksid osa nii naistest kui ka meestest koosnevad delegatsioonid riigi parlamendi tasandil ning kus kehtestataks ka ühised strateegiad kõnealust teemat käsitlevate projektide rakendamiseks; |
| --- | --- |

10.

ergutab naiste ja meeste võrdsete võimaluste küsimuste arutamiseks pidama korrapäraselt konverentse, millest võtaksid osa nii naistest kui ka meestest koosnevad delegatsioonid riigi parlamendi tasandil ning kus kehtestataks ka ühised strateegiad kõnealust teemat käsitlevate projektide rakendamiseks;

| 11. | palub komisjonil järjekindlamalt ja süsteemsemalt käsitleda ja tähtsustada soolist ebavõrdsust välisabivahendite kavandamisel ja rakendamisel, eriti seoses julgeolekusektori reformiks ettenähtud abiga; nõuab tungivalt soolise võrdõiguslikkusega seotud eesmärkide, meetmete ja rahastamise lisamist riiklikesse strateegidokumentidesse ning soolise võrdõiguslikkuse suuremat süvalaiendamist nende dokumentide abil; rõhutab vajadust tervikliku lähenemisviisi järele selliste välisabivahendite kasutamisel nagu ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, stabiliseerimisvahend ning temaatilised programmid, nagu „Investeerimine inimestesse”, et saavutada paremini soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise eesmärgid; |
| --- | --- |

11.

palub komisjonil järjekindlamalt ja süsteemsemalt käsitleda ja tähtsustada soolist ebavõrdsust välisabivahendite kavandamisel ja rakendamisel, eriti seoses julgeolekusektori reformiks ettenähtud abiga; nõuab tungivalt soolise võrdõiguslikkusega seotud eesmärkide, meetmete ja rahastamise lisamist riiklikesse strateegidokumentidesse ning soolise võrdõiguslikkuse suuremat süvalaiendamist nende dokumentide abil; rõhutab vajadust tervikliku lähenemisviisi järele selliste välisabivahendite kasutamisel nagu ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument, demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, stabiliseerimisvahend ning temaatilised programmid, nagu „Investeerimine inimestesse”, et saavutada paremini soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise eesmärgid;

| 12. | on seisukohal, et tervishoiusektorile ja seega tüdrukute ja naiste tervise jaoks eraldatud vahendid on ELi arengupoliitika tõttu võetud kohustusi silmas pidades ebapiisavad; rõhutab vajadust eraldada välisabivahendite raames naiste tervishoiuprogrammidele lisavahendeid; juhib tähelepanu sellele, et vastavalt kontrollikoja eriaruandele, mis käsitleb EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas ning mis avaldati 2009. aasta jaanuaris, ei ole selle piirkonna tervishoiusektori jaoks eraldatud summade osa EÜ kogu tervishoiuteenusteks antavast abist alates 2000. aastast suurenenud, kuigi aastatuhande arengueesmärkide 2007. aasta tulemuste tabel osutab jätkuvalt sellele, et kõnealuses piirkonnas on emade suremuse tase väga kõrge; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et tervishoiusektorile ja seega tüdrukute ja naiste tervise jaoks eraldatud vahendid on ELi arengupoliitika tõttu võetud kohustusi silmas pidades ebapiisavad; rõhutab vajadust eraldada välisabivahendite raames naiste tervishoiuprogrammidele lisavahendeid; juhib tähelepanu sellele, et vastavalt kontrollikoja eriaruandele, mis käsitleb EÜ arenguabi tervishoiuteenustele Sahara-taguses Aafrikas ning mis avaldati 2009. aasta jaanuaris, ei ole selle piirkonna tervishoiusektori jaoks eraldatud summade osa EÜ kogu tervishoiuteenusteks antavast abist alates 2000. aastast suurenenud, kuigi aastatuhande arengueesmärkide 2007. aasta tulemuste tabel osutab jätkuvalt sellele, et kõnealuses piirkonnas on emade suremuse tase väga kõrge;

| 13. | juhib tähelepanu asjaolule, et tõhus soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine nõuab tugevdatud koostööd rahastajate ja osalejate vahel, aruandlusmehhanisme ja riikide valitsuste suuremat vastutust arenguprotsessi eest; rõhutab seoses sellega lisandväärtust, mida annavad EÜ/ÜRO partnerlus soolise võrdõiguslikkuse edendamise valdkonnas arengu ja rahu saavutamiseks ning sooküsimusi arvesse võtvad eelarvealgatused; väljendab heameelt naiste, rahu ja julgeoleku rakkerühma loomise üle, mis on ette nähtud Julgeolekunõukogu resolutsioonide S/RES/1325 (2000) ja S/RES/1820 (2008) ELi-poolse rakendamise terviklikus käsitluses, millele viidati eespool; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu asjaolule, et tõhus soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine nõuab tugevdatud koostööd rahastajate ja osalejate vahel, aruandlusmehhanisme ja riikide valitsuste suuremat vastutust arenguprotsessi eest; rõhutab seoses sellega lisandväärtust, mida annavad EÜ/ÜRO partnerlus soolise võrdõiguslikkuse edendamise valdkonnas arengu ja rahu saavutamiseks ning sooküsimusi arvesse võtvad eelarvealgatused; väljendab heameelt naiste, rahu ja julgeoleku rakkerühma loomise üle, mis on ette nähtud Julgeolekunõukogu resolutsioonide S/RES/1325 (2000) ja S/RES/1820 (2008) ELi-poolse rakendamise terviklikus käsitluses, millele viidati eespool;

| 14. | rõhutab vajadust keskenduda mitte üksnes naistele, vaid ka meeste ja naiste vahelistele suhetele, mis tekitavad ja põlistavad soolist ebavõrdsust; on arvamusel, et seetõttu peaksid projektid võtma arvesse nii naisi kui ka mehi; |
| --- | --- |

14.

rõhutab vajadust keskenduda mitte üksnes naistele, vaid ka meeste ja naiste vahelistele suhetele, mis tekitavad ja põlistavad soolist ebavõrdsust; on arvamusel, et seetõttu peaksid projektid võtma arvesse nii naisi kui ka mehi;

| 15. | rõhutab, et EL peaks pöörama erilist tähelepanu kõige ebasoodsamas olukorras ja sotsiaalselt tõrjutud naistele, eriti puudega naistele, pagulastele ja vähemusrühmadesse kuuluvatele naistele; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et EL peaks pöörama erilist tähelepanu kõige ebasoodsamas olukorras ja sotsiaalselt tõrjutud naistele, eriti puudega naistele, pagulastele ja vähemusrühmadesse kuuluvatele naistele;

| 16. | kutsub komisjoni üles jätkama menetluste, võrdlusaluste ja näitajate väljatöötamist, et tagada oma kohustuste täitmine seoses soolise võrdõiguslikkusega välispoliitikas; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni üles jätkama menetluste, võrdlusaluste ja näitajate väljatöötamist, et tagada oma kohustuste täitmine seoses soolise võrdõiguslikkusega välispoliitikas;

| 17. | on seisukohal, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis asutati 2006. aastal, peaks alustama tööd niipea kui võimalik ning selle volitusi tuleks suurendada nii, et need hõlmaksid välispoliitikat; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mis asutati 2006. aastal, peaks alustama tööd niipea kui võimalik ning selle volitusi tuleks suurendada nii, et need hõlmaksid välispoliitikat;

| 18. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima ellu Brüsseli üleskutset tegeleda konflikti ajal ja konfliktijärgselt ilmnenud seksuaalse vägivalla probleemidega; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles viima ellu Brüsseli üleskutset tegeleda konflikti ajal ja konfliktijärgselt ilmnenud seksuaalse vägivalla probleemidega;

| 19. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et ennetada ja tõkestada inimkaubandust; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et ennetada ja tõkestada inimkaubandust;

| 20. | rõhutab, et vägistamist ja seksuaalset vägivalda kasutatakse sõjarelvana; rõhutab, et nende eest tuleks karistada nagu sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude eest; nõuab, et toetataks rohkem nende kuritegude ohvritele mõeldud programme; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et vägistamist ja seksuaalset vägivalda kasutatakse sõjarelvana; rõhutab, et nende eest tuleks karistada nagu sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude eest; nõuab, et toetataks rohkem nende kuritegude ohvritele mõeldud programme;

| 21. | rõhutab vajadust kasutada ELi partnerlust ÜROga, rakendades viimase ülemaailmseid ekspertteadmisi soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise edendamisel eesmärgiga suurendada ELi poliitika ja abi tulemuslikkust ja mõju, ning vajadust tagada partnerriikidele nende asjaomaste kohustuste täitmiseks antava välisabi sidusus; |
| --- | --- |

21.

rõhutab vajadust kasutada ELi partnerlust ÜROga, rakendades viimase ülemaailmseid ekspertteadmisi soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise edendamisel eesmärgiga suurendada ELi poliitika ja abi tulemuslikkust ja mõju, ning vajadust tagada partnerriikidele nende asjaomaste kohustuste täitmiseks antava välisabi sidusus;

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ELi otsuste tegemisel

| 22. | on seisukohal, et praegu nõukogus ja komisjonis soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevate töötajate arv ei ole piisav; kutsub nimetatud institutsioone üles määrama ELi välistegevuse eest vastutavatesse struktuuridesse rohkem töötajaid, kelle konkreetne ülesanne oleks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ja naiste mõjuvõimu suurendamine; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et praegu nõukogus ja komisjonis soolise võrdõiguslikkuse küsimusega tegelevate töötajate arv ei ole piisav; kutsub nimetatud institutsioone üles määrama ELi välistegevuse eest vastutavatesse struktuuridesse rohkem töötajaid, kelle konkreetne ülesanne oleks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine ja naiste mõjuvõimu suurendamine;

| 23. | märgib, et nõukogus ja komisjonis kõrgetel ametikohtadel töötavate naiste arv on endiselt väike, ning nõuab eelkõige suuremaid jõupingutusi naiste arvu suurendamiseks ELi delegatsioonide juhtide ja ELi eriesindajate hulgas; rõhutab, et tulevases välisteenistuses tuleks tagada meeste ja naiste vaheline parem tasakaal, eriti kõrgetel ametikohtadel, ning selle teenistusse tuleks võtta rohkem soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevaid töötajaid; |
| --- | --- |

23.

märgib, et nõukogus ja komisjonis kõrgetel ametikohtadel töötavate naiste arv on endiselt väike, ning nõuab eelkõige suuremaid jõupingutusi naiste arvu suurendamiseks ELi delegatsioonide juhtide ja ELi eriesindajate hulgas; rõhutab, et tulevases välisteenistuses tuleks tagada meeste ja naiste vaheline parem tasakaal, eriti kõrgetel ametikohtadel, ning selle teenistusse tuleks võtta rohkem soolise võrdõiguslikkuse küsimustega tegelevaid töötajaid;

| 24. | kutsub liikmesriike üles saatma EJKP missioonidele ja operatsioonidele rohkem naisi ning soovib naiste suuremat kaasamist kavandamise ja rakendamise kõikidel tasanditel ja kõikides etappides; rõhutab vajadust kaasata soolise võrdõiguslikkuse alaseid ekspertteadmisi missiooni või operatsiooni kavandamise väga varajases järgus ning töötajate süstemaatilise koolitamise tähtust soolise võrdõiguslikkuse alastes olulistes küsimustes enne nende lähetamist missioonidele või operatsioonidele; |
| --- | --- |

24.

kutsub liikmesriike üles saatma EJKP missioonidele ja operatsioonidele rohkem naisi ning soovib naiste suuremat kaasamist kavandamise ja rakendamise kõikidel tasanditel ja kõikides etappides; rõhutab vajadust kaasata soolise võrdõiguslikkuse alaseid ekspertteadmisi missiooni või operatsiooni kavandamise väga varajases järgus ning töötajate süstemaatilise koolitamise tähtust soolise võrdõiguslikkuse alastes olulistes küsimustes enne nende lähetamist missioonidele või operatsioonidele;

| 25. | märgib, et praegu tehakse suuri jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks EJKP kultuuri, muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kvantitatiivse mõõtme arendamise teel EJKPs (näiteks küsimustike, kontrollnimekirjade koostamise, EJKP operatsioonides osalevate meeste ja naiste arvu loendamise abil jne); rõhutab siiski vajadust töötada välja kvalitatiivne mõisteline raamistik, et mõista sotsiaal-majanduslikku konteksti, kus toimuvad EJKP missioonid (näiteks konfliktipiirkonnad), ja sooküsimustega seotud probleeme operatsioonide ja programmide rakendamisel; |
| --- | --- |

25.

märgib, et praegu tehakse suuri jõupingutusi soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks EJKP kultuuri, muu hulgas soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kvantitatiivse mõõtme arendamise teel EJKPs (näiteks küsimustike, kontrollnimekirjade koostamise, EJKP operatsioonides osalevate meeste ja naiste arvu loendamise abil jne); rõhutab siiski vajadust töötada välja kvalitatiivne mõisteline raamistik, et mõista sotsiaal-majanduslikku konteksti, kus toimuvad EJKP missioonid (näiteks konfliktipiirkonnad), ja sooküsimustega seotud probleeme operatsioonide ja programmide rakendamisel;

| 26. | tervitab sooküsimuste nõuniku määramist peaaegu kõikide Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide jaoks kooskõlas eespool nimetatud nõukogu 2006. aasta novembri järeldustega; rõhutab siiski, et sooküsimuste nõunikke võib takistada ELi kindlakujulise soolise võrdõiguslikkuse poliitika, eriti sooküsimuste alase teadlikkuse puudumine ja/või tahtmatus võtta arvesse nende olulisust ning sooküsimustega tegelemiseks mõeldud eelarveridade puudumine EJKP missioonide rahastamises; |
| --- | --- |

26.

tervitab sooküsimuste nõuniku määramist peaaegu kõikide Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide jaoks kooskõlas eespool nimetatud nõukogu 2006. aasta novembri järeldustega; rõhutab siiski, et sooküsimuste nõunikke võib takistada ELi kindlakujulise soolise võrdõiguslikkuse poliitika, eriti sooküsimuste alase teadlikkuse puudumine ja/või tahtmatus võtta arvesse nende olulisust ning sooküsimustega tegelemiseks mõeldud eelarveridade puudumine EJKP missioonide rahastamises;

| 27. | avaldab kiitust algatustele, mille eesmärk on pakkuda EJKP missioonide ja staabi töötajatele soolise võrdõiguslikkuse alast koolitust, ning komisjoni olulistele püüdlustele koolitada eriti delegatsioonidesse kuuluvaid töötajaid; kordab, et kõik ELi välispoliitika kavandamise, planeerimise ja rakendamisega tegelevad töötajad peaksid saama piisavalt koolitust; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kohustusliku koolituse läbivad kõik missioonide ja delegatsioonide töötajad, sealhulgas juhtkond, ning neile antakse suunised soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise küsimustes; |
| --- | --- |

27.

avaldab kiitust algatustele, mille eesmärk on pakkuda EJKP missioonide ja staabi töötajatele soolise võrdõiguslikkuse alast koolitust, ning komisjoni olulistele püüdlustele koolitada eriti delegatsioonidesse kuuluvaid töötajaid; kordab, et kõik ELi välispoliitika kavandamise, planeerimise ja rakendamisega tegelevad töötajad peaksid saama piisavalt koolitust; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et kohustusliku koolituse läbivad kõik missioonide ja delegatsioonide töötajad, sealhulgas juhtkond, ning neile antakse suunised soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise küsimustes;

| 28. | on veendunud, et EJKP missioonide kavandamisel tuleks rahuprotsessi kaasata kohalikke naisorganisatsioone, et toetuda konkreetsele panusele, mida nad on võimelised andma, ja tunnistada konfliktide eriomast mõju naistele; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et EJKP missioonide kavandamisel tuleks rahuprotsessi kaasata kohalikke naisorganisatsioone, et toetuda konkreetsele panusele, mida nad on võimelised andma, ja tunnistada konfliktide eriomast mõju naistele;

| 29. | rõhutab, et kvootide kehtestamine on praegu hädavajalik vahend soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks rahu- ja julgeolekumissioonidel, riiklike ja rahvusvaheliste ülesehitusprotsessidega seotud otsuste tegemisel ning naiste poliitilise kohaloleku tagamiseks läbirääkimistel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et kvootide kehtestamine on praegu hädavajalik vahend soolise võrdõiguslikkuse tagamiseks rahu- ja julgeolekumissioonidel, riiklike ja rahvusvaheliste ülesehitusprotsessidega seotud otsuste tegemisel ning naiste poliitilise kohaloleku tagamiseks läbirääkimistel;

| 30. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse arvestamise tähtsust eelarvestamisel; juhib tähelepanu sellele, et soolist võrdõiguslikkust tuleks peamistes välisabivahendites arendada temaatilise küsimusena, sooküsimustele tuleks eraldada eraldi eelarvevahendid ning tuleks kindlaks määrata näitajad, millega mõõdetakse, kui tõhusalt eraldatud vahendeid kasutatakse; |
| --- | --- |

30.

rõhutab soolise võrdõiguslikkuse arvestamise tähtsust eelarvestamisel; juhib tähelepanu sellele, et soolist võrdõiguslikkust tuleks peamistes välisabivahendites arendada temaatilise küsimusena, sooküsimustele tuleks eraldada eraldi eelarvevahendid ning tuleks kindlaks määrata näitajad, millega mõõdetakse, kui tõhusalt eraldatud vahendeid kasutatakse;

*

* *

| 31. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

31.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 298 E, 8.12.2006, lk 287.

(2)  ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 347.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0103.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0639.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/37

---

Neljapäev, 7. mai 2009Parlamendi uus roll ja uued kohustused Lissaboni lepingu rakendamisel

P6_TA(2009)0373

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (2008/2063(INI))

2010/C 212 E/08

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 13. detsembril 2007 alla kirjutatud Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, mida on muudetud ühtse Euroopa aktiga ning Maastrichti, Amsterdami ja Nice'i lepinguga;

võttes arvesse 12. detsembri 2007. aasta põhiõiguste hartat;

võttes arvesse 15. detsembri 2001. aasta Laekeni deklaratsiooni Euroopa Liidu tuleviku kohta;

võttes arvesse Roomas 29. oktoobril 2004 alla kirjutatud Euroopa põhiseaduse lepingut;

võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu põhiseadusliku protsessi tegevuskava kohta (1);

võttes arvesse oma 11. juuli 2007. aasta resolutsiooni valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumise kohta: Euroopa Parlamendi arvamus (EL lepingu artikkel 48) (2);

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Lissaboni lepingu kohta (3);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, majandus- ja rahanduskomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kalanduskomisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, õiguskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A6-0145/2009),

Uued poliitikavaldkonnad

Uued eesmärgid ja horisontaalsed klauslid

| 1. | tunneb heameelt selle üle, et Lissaboni leping muudab põhiõiguste harta siduvaks, ning selle üle, et tunnustatakse kõikidele ELi kodanikele ja elanikele sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid; rõhutab, et parlament võtab kohustuse tagada harta täielik järgimine; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt selle üle, et Lissaboni leping muudab põhiõiguste harta siduvaks, ning selle üle, et tunnustatakse kõikidele ELi kodanikele ja elanikele sätestatud õigusi, vabadusi ja põhimõtteid; rõhutab, et parlament võtab kohustuse tagada harta täielik järgimine;

| 2. | tunneb heameelt esindus- ja osalusdemokraatia tugevdamise üle, mis tuleneb muu hulgas niinimetatud kodanikualgatuse (ELi lepingu artikkel 11 Lissaboni lepingu versioonis) sissetoomisest, mis võimaldab vähemalt miljonil kodanikul mitmest liikmesriigist paluda komisjonil esitada õigusakti ettepaneku; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt esindus- ja osalusdemokraatia tugevdamise üle, mis tuleneb muu hulgas niinimetatud kodanikualgatuse (ELi lepingu artikkel 11 Lissaboni lepingu versioonis) sissetoomisest, mis võimaldab vähemalt miljonil kodanikul mitmest liikmesriigist paluda komisjonil esitada õigusakti ettepaneku;

| 3. | tunneb heameelt asjaolu üle, et keskkonnakaitset peetakse tähtsaks kõikides ELi poliitikavaldkondades ning Lissaboni lepingu versioonis Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 viidatakse selgesõnaliselt võitlusele kliimamuutuste vastu rahvusvahelisel tasandil; rõhutab, et parlament peaks jätkuvalt avaldama Euroopa Liidule survet, et liit võtaks juhtrolli kõikides poliitikavaldkondades, mis on seotud võitlusega kliimamuutuste ja globaalse soojenemise vastu; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt asjaolu üle, et keskkonnakaitset peetakse tähtsaks kõikides ELi poliitikavaldkondades ning Lissaboni lepingu versioonis Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 191 viidatakse selgesõnaliselt võitlusele kliimamuutuste vastu rahvusvahelisel tasandil; rõhutab, et parlament peaks jätkuvalt avaldama Euroopa Liidule survet, et liit võtaks juhtrolli kõikides poliitikavaldkondades, mis on seotud võitlusega kliimamuutuste ja globaalse soojenemise vastu;

| 4. | tunneb heameelt asjaolu üle, et ELi toimimise leping ühendab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise põhiõiguste ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide õiguskorra kaitsega (ELi toimimise lepingu artikkel 67); |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt asjaolu üle, et ELi toimimise leping ühendab vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomise põhiõiguste ning Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide õiguskorra kaitsega (ELi toimimise lepingu artikkel 67);

| 5. | võtab eriti teadmiseks eesmärgi luua kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine (ELi lepingu artikli 3 lõige 3), millega ühendatakse seega siseturu väljakujundamise eesmärk muude eesmärkidega; |
| --- | --- |

5.

võtab eriti teadmiseks eesmärgi luua kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine (ELi lepingu artikli 3 lõige 3), millega ühendatakse seega siseturu väljakujundamise eesmärk muude eesmärkidega;

| 6. | võtab rahuloluga teadmiseks, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus lisati liidu väärtuste (ELi lepingu artikkel 2) ja eesmärkide (ELi lepingu artikli 3 lõige 3) hulka; |
| --- | --- |

6.

võtab rahuloluga teadmiseks, et naiste ja meeste võrdõiguslikkus lisati liidu väärtuste (ELi lepingu artikkel 2) ja eesmärkide (ELi lepingu artikli 3 lõige 3) hulka;

| 7. | tunneb heameelt asjaolu üle, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 208 lõikele 1 täiendavad ja tugevdavad liidu ja liikmesriikide arengukoostöö poliitikad teineteist, samas kui Euroopa Ühenduse asutamislepingu praegu kehtiva artikli 177 lõike 1 kohaselt „[ü]henduse poliitika arengukoostöö alal [...] täiendab liikmesriikide poliitikat”; rõhutab parlamendi suurenenud vastutust, arvestades et liidul on tulevikus poliitika kujundamisel suurem algataja roll, mis peaks tooma kaasa abiandjate tegevuse parema koordineerimise ja tööjaotuse ning tõhustama abiandmist vaesuse vähendamiseks ja pikemas perspektiivis selle kaotamiseks aastatuhande arengueesmärkide raames; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt asjaolu üle, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 208 lõikele 1 täiendavad ja tugevdavad liidu ja liikmesriikide arengukoostöö poliitikad teineteist, samas kui Euroopa Ühenduse asutamislepingu praegu kehtiva artikli 177 lõike 1 kohaselt „[ü]henduse poliitika arengukoostöö alal [...] täiendab liikmesriikide poliitikat”; rõhutab parlamendi suurenenud vastutust, arvestades et liidul on tulevikus poliitika kujundamisel suurem algataja roll, mis peaks tooma kaasa abiandjate tegevuse parema koordineerimise ja tööjaotuse ning tõhustama abiandmist vaesuse vähendamiseks ja pikemas perspektiivis selle kaotamiseks aastatuhande arengueesmärkide raames;

| 8. | on arvamusel, et territoriaalse ühtekuuluvuse lisamine liidu eesmärkide hulka (ELi lepingu artikkel 3) täiendab majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärke ning et õiguslike aluste sissetoomine nendes valdkondades suurendab parlamendi pädevust liidu peamiste poliitikavaldkondade territoriaalse mõju hindamisel; märgib rahulolevalt, et äärepoolseimate piirkondade eristaatust kinnitatakse ELi toimimise lepingu artiklites 349 ja 355; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et territoriaalse ühtekuuluvuse lisamine liidu eesmärkide hulka (ELi lepingu artikkel 3) täiendab majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse eesmärke ning et õiguslike aluste sissetoomine nendes valdkondades suurendab parlamendi pädevust liidu peamiste poliitikavaldkondade territoriaalse mõju hindamisel; märgib rahulolevalt, et äärepoolseimate piirkondade eristaatust kinnitatakse ELi toimimise lepingu artiklites 349 ja 355;

| 9. | tunneb heameelt horisontaalsete sätete sissetoomise üle, mis käsitlevad kõrget tööhõive taset, sotsiaalset kaitset, sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust, hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrget taset, võitlust diskrimineerimisega ning keskkonnakaitset, mis on Euroopa Liidu poliitika kujundamise aluseks olevad üldpõhimõtted (ELi toimimise lepingu artiklid 9, 10 ja 11); |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt horisontaalsete sätete sissetoomise üle, mis käsitlevad kõrget tööhõive taset, sotsiaalset kaitset, sotsiaalse tõrjutuse vastast võitlust, hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrget taset, võitlust diskrimineerimisega ning keskkonnakaitset, mis on Euroopa Liidu poliitika kujundamise aluseks olevad üldpõhimõtted (ELi toimimise lepingu artiklid 9, 10 ja 11);

| 10. | tunneb lisaks heameelt selle üle, et tugevdatakse tarbijakaitset kui valdkondadevahelist ülesannet, mida tuleb arvestada teiste liidu poliitikate kujundamisel ja elluviimisel, ning et see valdkondadevaheline ülesanne asub nüüd ELi toimimise lepingu artiklis 12 ja seega märksa silmapaistvamal kohal; |
| --- | --- |

10.

tunneb lisaks heameelt selle üle, et tugevdatakse tarbijakaitset kui valdkondadevahelist ülesannet, mida tuleb arvestada teiste liidu poliitikate kujundamisel ja elluviimisel, ning et see valdkondadevaheline ülesanne asub nüüd ELi toimimise lepingu artiklis 12 ja seega märksa silmapaistvamal kohal;

| 11. | tunneb heameelt ELi toimimise lepingu artiklis 122 selgesõnaliselt väljendatud solidaarsussätte üle, mille kohaselt nõukogu võib kehtestada asjakohased meetmed, kui tekib tõsiseid raskusi teatud toodetega varustamisel, eelkõige energeetika valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt ELi toimimise lepingu artiklis 122 selgesõnaliselt väljendatud solidaarsussätte üle, mille kohaselt nõukogu võib kehtestada asjakohased meetmed, kui tekib tõsiseid raskusi teatud toodetega varustamisel, eelkõige energeetika valdkonnas;

| 12. | tunneb heameelt asjaolu üle, et ELi toimimise lepingu artiklis 214 tunnustatakse humanitaarabi liidu iseseisva poliitikavaldkonnana; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu viienda osa III jaotise 1. peatükk (arengukoostöö) ja 3. peatükk (humanitaarabi) loovad selge õigusliku aluse arengu- ja humanitaarabile, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust; |
| --- | --- |

12.

tunneb heameelt asjaolu üle, et ELi toimimise lepingu artiklis 214 tunnustatakse humanitaarabi liidu iseseisva poliitikavaldkonnana; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu viienda osa III jaotise 1. peatükk (arengukoostöö) ja 3. peatükk (humanitaarabi) loovad selge õigusliku aluse arengu- ja humanitaarabile, mille suhtes kohaldatakse seadusandlikku tavamenetlust;

| 13. | tunneb lisaks heameelt Euroopa Liidu volituste tugevdamise üle kodanikukaitse valdkonnas, mis võimaldavad anda sündmusekohast abi ja teha õnnetusejärgseid päästetöid kolmandates riikides (ELi toimimise lepingu artikkel 214); |
| --- | --- |

13.

tunneb lisaks heameelt Euroopa Liidu volituste tugevdamise üle kodanikukaitse valdkonnas, mis võimaldavad anda sündmusekohast abi ja teha õnnetusejärgseid päästetöid kolmandates riikides (ELi toimimise lepingu artikkel 214);

Uued õiguslikud alused

| 14. | rõhutab, et liidu välistegevuse laiendamine Lissaboni lepingu kohaselt, sealhulgas välispoliitikaga seotud valdkondi (välistegevus ning ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika) puudutavad uued õiguslikud alused ja vahendid, loob vajaduse uue institutsioonidevahelise tasakaalu järele, mis tagaks parlamendipoolse piisava demokraatliku kontrolli; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, et liidu välistegevuse laiendamine Lissaboni lepingu kohaselt, sealhulgas välispoliitikaga seotud valdkondi (välistegevus ning ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) / Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika) puudutavad uued õiguslikud alused ja vahendid, loob vajaduse uue institutsioonidevahelise tasakaalu järele, mis tagaks parlamendipoolse piisava demokraatliku kontrolli;

| 15. | tunneb heameelt asjaolu üle, et energeetikaküsimusi käsitletakse nüüd eraldi ELi toimimise lepingu kolmanda osa XXI jaotises ja selle valdkonna meetmetel on seega õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikkel 194); märgib siiski, et kui üldreeglina järgitakse seadusandlikku tavamenetlust, jäävad energiaallikate valikut puudutavad otsused liikmesriikide pädevusse ning kõnealuse valdkonna fiskaalmeetmete puhul on endiselt vaja Euroopa Parlamendiga ainult konsulteerida; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt asjaolu üle, et energeetikaküsimusi käsitletakse nüüd eraldi ELi toimimise lepingu kolmanda osa XXI jaotises ja selle valdkonna meetmetel on seega õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikkel 194); märgib siiski, et kui üldreeglina järgitakse seadusandlikku tavamenetlust, jäävad energiaallikate valikut puudutavad otsused liikmesriikide pädevusse ning kõnealuse valdkonna fiskaalmeetmete puhul on endiselt vaja Euroopa Parlamendiga ainult konsulteerida;

| 16. | võtab rahulolevalt teadmiseks liidu ühised väärtused üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osas ja tunneb heameelt õigusliku aluse üle, mis võimaldab määratleda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist reguleerivad põhimõtted ja tingimused seadusandliku tavamenetluse kohaselt (ELi toimimise lepingu artikkel 14 ja protokoll nr 26 üldhuviteenuste kohta); |
| --- | --- |

16.

võtab rahulolevalt teadmiseks liidu ühised väärtused üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osas ja tunneb heameelt õigusliku aluse üle, mis võimaldab määratleda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist reguleerivad põhimõtted ja tingimused seadusandliku tavamenetluse kohaselt (ELi toimimise lepingu artikkel 14 ja protokoll nr 26 üldhuviteenuste kohta);

| 17. | on seisukohal, et Lissaboni lepinguga ühise kaubanduspoliitika valdkonnas tehtud muudatused (ELi toimimise lepingu artiklid 206 ja 207) aitavad üldiselt parandada selle poliitika demokraatlikku legitiimsust ja tõhusust, tuues eelkõige sisse seadusandliku tavamenetluse ja nõude saada nõusolek kõikide lepingute puhul; märgib, et kõik ühise kaubanduspoliitika alla kuuluvad küsimused kuuluvad tulevikus liidu ainupädevusse, mis tähendab, et enam ei ole sega-kaubanduskokkuleppeid, mille sõlmivad nii liit kui ka liikmesriigid; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et Lissaboni lepinguga ühise kaubanduspoliitika valdkonnas tehtud muudatused (ELi toimimise lepingu artiklid 206 ja 207) aitavad üldiselt parandada selle poliitika demokraatlikku legitiimsust ja tõhusust, tuues eelkõige sisse seadusandliku tavamenetluse ja nõude saada nõusolek kõikide lepingute puhul; märgib, et kõik ühise kaubanduspoliitika alla kuuluvad küsimused kuuluvad tulevikus liidu ainupädevusse, mis tähendab, et enam ei ole sega-kaubanduskokkuleppeid, mille sõlmivad nii liit kui ka liikmesriigid;

| 18. | on rahul Euroopa kosmosepoliitika sätte lisamisega (ELi toimimise lepingu artikkel 189) ning tunneb heameelt parlamendile ja nõukogule antud võimaluse üle võtta seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajalikud meetmed Euroopa kosmoseprogrammi loomiseks; on siiski seisukohal, et selles artiklis sisalduvad sõnad „ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama” võivad takistada ühtse Euroopa kosmosepoliitika rakendamist; |
| --- | --- |

18.

on rahul Euroopa kosmosepoliitika sätte lisamisega (ELi toimimise lepingu artikkel 189) ning tunneb heameelt parlamendile ja nõukogule antud võimaluse üle võtta seadusandliku tavamenetluse kohaselt vajalikud meetmed Euroopa kosmoseprogrammi loomiseks; on siiski seisukohal, et selles artiklis sisalduvad sõnad „ilma et see kohustaks liikmesriike oma õigus- ja haldusnorme ühtlustama” võivad takistada ühtse Euroopa kosmosepoliitika rakendamist;

| 19. | juhib tähelepanu sellele, et Lissaboni leping sisaldab uut õiguslikku alust, millega nähakse ette kaasotsustamine intellektuaalomandi õiguste puhul (ELi toimimise lepingu artikkel 118); |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu sellele, et Lissaboni leping sisaldab uut õiguslikku alust, millega nähakse ette kaasotsustamine intellektuaalomandi õiguste puhul (ELi toimimise lepingu artikkel 118);

| 20. | tunneb heameelt ELi meetmete ulatuse laiendamise üle noorsoopoliitika valdkonnas, millega ergutatakse noori osalema Euroopa demokraatias (ELi toimimise lepingu artikkel 165); |
| --- | --- |

20.

tunneb heameelt ELi meetmete ulatuse laiendamise üle noorsoopoliitika valdkonnas, millega ergutatakse noori osalema Euroopa demokraatias (ELi toimimise lepingu artikkel 165);

| 21. | tunneb heameelt ELi toimimise lepingu artiklis 298 sätestatud uue õigusliku aluse üle, vastavalt millele „[l]iidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus”, kuna see annab aluse liidu haldusmenetlust reguleerivatele eeskirjadele; |
| --- | --- |

21.

tunneb heameelt ELi toimimise lepingu artiklis 298 sätestatud uue õigusliku aluse üle, vastavalt millele „[l]iidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus”, kuna see annab aluse liidu haldusmenetlust reguleerivatele eeskirjadele;

| 22. | tunneb heameelt õigusliku aluse tugevdamise üle Euroopa Liidu meetmete võtmiseks liidu finantshuve kahjustavate kelmuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks (ELi toimimise lepingu artikkel 325); rõhutab asjaolu, et Lissaboni lepinguga eemaldatakse EÜ asutamislepingu praeguses artiklis 280 sisalduv piirang, mille kohaselt sellised meetmed „ei käsitle siseriikliku kriminaalõiguse kohaldamist või siseriiklikku õigusemõistmist”; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt õigusliku aluse tugevdamise üle Euroopa Liidu meetmete võtmiseks liidu finantshuve kahjustavate kelmuste ennetamiseks ja nende vastu võitlemiseks (ELi toimimise lepingu artikkel 325); rõhutab asjaolu, et Lissaboni lepinguga eemaldatakse EÜ asutamislepingu praeguses artiklis 280 sisalduv piirang, mille kohaselt sellised meetmed „ei käsitle siseriikliku kriminaalõiguse kohaldamist või siseriiklikku õigusemõistmist”;

| 23. | juhib tähelepanu sellele, et lepingu uued sätted, mis käsitlevad õigusalast koostööd tsiviil- ja kriminaalasjades, sisaldavad õiguslikku alust meetmete vastuvõtmiseks kohtunike ja kohtutöötajate koolituse toetamiseks (ELi toimimise lepingu artiklid 81 ja 82); |
| --- | --- |

23.

juhib tähelepanu sellele, et lepingu uued sätted, mis käsitlevad õigusalast koostööd tsiviil- ja kriminaalasjades, sisaldavad õiguslikku alust meetmete vastuvõtmiseks kohtunike ja kohtutöötajate koolituse toetamiseks (ELi toimimise lepingu artiklid 81 ja 82);

| 24. | rõhutab, et Lissaboni lepinguga nähakse ette ka võimalus asutada Euroopa Prokuratuur liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu võitlemiseks (ELi toimimise lepingu artikkel 86); |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et Lissaboni lepinguga nähakse ette ka võimalus asutada Euroopa Prokuratuur liidu finantshuve kahjustavate kuritegude vastu võitlemiseks (ELi toimimise lepingu artikkel 86);

| 25. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepinguga tuuakse siduvad sätted lapse õiguste kaitseks Euroopa Liidu sise- ja väliseesmärkidesse (ELi lepingu artikli 3 lõike 3 teine lõik ja lõige 5); |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepinguga tuuakse siduvad sätted lapse õiguste kaitseks Euroopa Liidu sise- ja väliseesmärkidesse (ELi lepingu artikli 3 lõike 3 teine lõik ja lõige 5);

| 26. | tunneb heameelt turismi lisamise üle Lissaboni lepingu uue jaotisena (ELi toimimise lepingu artikkel 195), milles sätestatakse, et liit täiendab liikmesriikide tegevust; tunneb heameelt ka sätte üle, mille kohaselt nimetatud jaotise alla kuuluvate seadusandlike aktide eelnõude vastuvõtmise suhtes kehtib seadusandlik tavamenetlus; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt turismi lisamise üle Lissaboni lepingu uue jaotisena (ELi toimimise lepingu artikkel 195), milles sätestatakse, et liit täiendab liikmesriikide tegevust; tunneb heameelt ka sätte üle, mille kohaselt nimetatud jaotise alla kuuluvate seadusandlike aktide eelnõude vastuvõtmise suhtes kehtib seadusandlik tavamenetlus;

| 27. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepinguga lisatakse sport nende valdkondade hulka, mille puhul on ette nähtud õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikkel 165); rõhutab eriti, et liit saab lõpuks võtta meetmeid spordi ja selle Euroopa mõõtme arendamiseks ning saab võtta muu Euroopa poliitika rakendamisel nõuetekohaselt arvesse spordi eripära; |
| --- | --- |

27.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepinguga lisatakse sport nende valdkondade hulka, mille puhul on ette nähtud õiguslik alus (ELi toimimise lepingu artikkel 165); rõhutab eriti, et liit saab lõpuks võtta meetmeid spordi ja selle Euroopa mõõtme arendamiseks ning saab võtta muu Euroopa poliitika rakendamisel nõuetekohaselt arvesse spordi eripära;

Euroopa Parlamendi uued volitused

Uued kaasotsustamisvolitused

| 28. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni leping tugevdab märkimisväärselt Euroopa Liidu demokraatlikku legitiimsust tänu parlamendi kaasotsustamisvolituste laiendamisele; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Lissaboni leping tugevdab märkimisväärselt Euroopa Liidu demokraatlikku legitiimsust tänu parlamendi kaasotsustamisvolituste laiendamisele;

| 29. | tunneb heameelt asjaolu üle, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala integreeritakse täielikult ELi toimimise lepingusse (artiklid 67–89) ning kaotatakse ametlikult kolmas sammas; tunneb heameelt asjaolu üle, et enamik otsuseid tsiviilõiguse, varjupaiga-, sisserände- ja viisapoliitika valdkonnas, samuti õigusalases ja politseikoostöös kriminaalasjades tehakse tulevikus seadusandliku tavamenetluse kohaselt; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt asjaolu üle, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala integreeritakse täielikult ELi toimimise lepingusse (artiklid 67–89) ning kaotatakse ametlikult kolmas sammas; tunneb heameelt asjaolu üle, et enamik otsuseid tsiviilõiguse, varjupaiga-, sisserände- ja viisapoliitika valdkonnas, samuti õigusalases ja politseikoostöös kriminaalasjades tehakse tulevikus seadusandliku tavamenetluse kohaselt;

| 30. | usub, et seadusandliku tavamenetluse kasutuselevõtmine ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas suurendab Euroopa Liidu demokraatlikku vastutust, kuna Euroopa Parlament hakkab õigusloomega tegelema nõukoguga võrdsetel alustel; rõhutab, et kaasotsustamist kohaldatakse tulevikus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt kõikide põllumajanduse valdkonna õigusaktide suhtes, mis puudutab eriti põllumajanduse valdkonna nelja peamist horisontaalset teksti (ühtne ühine turukorraldus, otsetoetuste määrus, maaelu arengu määrus ja ühise põllumajanduspoliitika rahastamine); juhib lisaks tähelepanu sellele, et õigusaktid kvaliteedi, mahepõllumajanduse ja müügiedendamise kohta kuuluvad samuti ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 reguleerimisalasse; |
| --- | --- |

30.

usub, et seadusandliku tavamenetluse kasutuselevõtmine ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas suurendab Euroopa Liidu demokraatlikku vastutust, kuna Euroopa Parlament hakkab õigusloomega tegelema nõukoguga võrdsetel alustel; rõhutab, et kaasotsustamist kohaldatakse tulevikus ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt kõikide põllumajanduse valdkonna õigusaktide suhtes, mis puudutab eriti põllumajanduse valdkonna nelja peamist horisontaalset teksti (ühtne ühine turukorraldus, otsetoetuste määrus, maaelu arengu määrus ja ühise põllumajanduspoliitika rahastamine); juhib lisaks tähelepanu sellele, et õigusaktid kvaliteedi, mahepõllumajanduse ja müügiedendamise kohta kuuluvad samuti ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 reguleerimisalasse;

| 31. | rõhutab, et selleks, et nõukogu saaks volitused võtta vastu meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3, on vaja enne võtta seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 vastu õigusakt, milles määratakse kindlaks nõukogule volituste andmisega kaasnevad tingimused ja piirangud; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 ei nähta ette õiguslikku alust ega autonoomseid volitusi, mis võimaldaks võtta vastu või muuta mõnd ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas praegu kehtivat nõukogu akti; kutsub nõukogu üles loobuma ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 osutatud meetmete vastuvõtmisest ilma parlamendiga eelnevalt konsulteerimata; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et selleks, et nõukogu saaks volitused võtta vastu meetmeid vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 3, on vaja enne võtta seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikele 2 vastu õigusakt, milles määratakse kindlaks nõukogule volituste andmisega kaasnevad tingimused ja piirangud; on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 ei nähta ette õiguslikku alust ega autonoomseid volitusi, mis võimaldaks võtta vastu või muuta mõnd ühise põllumajanduspoliitika valdkonnas praegu kehtivat nõukogu akti; kutsub nõukogu üles loobuma ELi toimimise lepingu artikli 43 lõikes 3 osutatud meetmete vastuvõtmisest ilma parlamendiga eelnevalt konsulteerimata;

| 32. | märgib, et Lissaboni lepinguga muudetakse ulatuslikult ühise kalanduspoliitika otsustamissüsteemi ja suurendatakse ka selle demokraatlikku vastutust; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud eeskirjad (ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2); on sellega seoses seisukohal, et kõikide teemade suhtes, mis on ametlikult lisatud iga-aastasesse määrusesse (välja arvatud kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja kvootide jaotus), näiteks tehnilisi meetmeid või püügikoormust käsitlevad teemad või piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastuvõetud otsuste hõlmamine, millel on eraldi õiguslik alus, tuleks kohaldada seadusandlikku tavamenetlust; |
| --- | --- |

32.

märgib, et Lissaboni lepinguga muudetakse ulatuslikult ühise kalanduspoliitika otsustamissüsteemi ja suurendatakse ka selle demokraatlikku vastutust; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks vajalikud eeskirjad (ELi toimimise lepingu artikli 43 lõige 2); on sellega seoses seisukohal, et kõikide teemade suhtes, mis on ametlikult lisatud iga-aastasesse määrusesse (välja arvatud kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine ja kvootide jaotus), näiteks tehnilisi meetmeid või püügikoormust käsitlevad teemad või piirkondlikes kalandusorganisatsioonides vastuvõetud otsuste hõlmamine, millel on eraldi õiguslik alus, tuleks kohaldada seadusandlikku tavamenetlust;

| 33. | tunneb heameelt seadusandliku tavamenetluse kasutuselevõtmise üle üksikasjaliku eeskirja vastuvõtmiseks mitmepoolse järelevalve menetluse kohta (ELi toimimise lepingu artikli 121 lõige 6), mis peaks tugevdama majanduslikku koordineerimist; |
| --- | --- |

33.

tunneb heameelt seadusandliku tavamenetluse kasutuselevõtmise üle üksikasjaliku eeskirja vastuvõtmiseks mitmepoolse järelevalve menetluse kohta (ELi toimimise lepingu artikli 121 lõige 6), mis peaks tugevdama majanduslikku koordineerimist;

| 34. | usub, et Euroopa Keskpanga (EKP) kohustus anda aru panga rahapoliitika kohta on nüüd suurem, kuna EKP tunnistatakse Euroopa Liidu institutsiooniks; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja EKP põhikirja mitmeid sätteid saab muuta pärast konsulteerimist parlamendiga vastavalt selle põhikirja artiklile 40.2; kinnitab, et see ei kujuta endast EKP sõltumatuse piiramist rahapoliitika või asutamislepingus sätestatud prioriteetide valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

usub, et Euroopa Keskpanga (EKP) kohustus anda aru panga rahapoliitika kohta on nüüd suurem, kuna EKP tunnistatakse Euroopa Liidu institutsiooniks; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) ja EKP põhikirja mitmeid sätteid saab muuta pärast konsulteerimist parlamendiga vastavalt selle põhikirja artiklile 40.2; kinnitab, et see ei kujuta endast EKP sõltumatuse piiramist rahapoliitika või asutamislepingus sätestatud prioriteetide valdkonnas;

| 35. | on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikkel 182 on edusamm, sest selles osutatud mitmeaastase raamprogrammi ja Euroopa teadusruumi rajamise suhtes kohaldatakse tulevikus seadusandlikku tavamenetlust; märgib siiski, et kõnealuses artiklis mainitud eriprogrammid võetakse vastu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja Euroopa Parlamendiga üksnes konsulteeritakse (ELi toimimise lepingu artikli 182 lõige 4); |
| --- | --- |

35.

on seisukohal, et ELi toimimise lepingu artikkel 182 on edusamm, sest selles osutatud mitmeaastase raamprogrammi ja Euroopa teadusruumi rajamise suhtes kohaldatakse tulevikus seadusandlikku tavamenetlust; märgib siiski, et kõnealuses artiklis mainitud eriprogrammid võetakse vastu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja Euroopa Parlamendiga üksnes konsulteeritakse (ELi toimimise lepingu artikli 182 lõige 4);

| 36. | tunneb heameelt asjaolu üle, et struktuurifondide rakendamise osas asetab Lissaboni leping Euroopa Parlamendi nõukoguga võrdsele alusele, asendades praeguse nõusolekumenetluse seadusandliku tavamenetlusega; on seisukohal, et see on eriti tähtis struktuurifondide puhul pärast 2013. aastat, kuna see suurendab läbipaistvust ja nende fondide aruandekohustust kodanike ees; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt asjaolu üle, et struktuurifondide rakendamise osas asetab Lissaboni leping Euroopa Parlamendi nõukoguga võrdsele alusele, asendades praeguse nõusolekumenetluse seadusandliku tavamenetlusega; on seisukohal, et see on eriti tähtis struktuurifondide puhul pärast 2013. aastat, kuna see suurendab läbipaistvust ja nende fondide aruandekohustust kodanike ees;

| 37. | märgib, et õigusakte, millega keelatakse diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, võetakse tulevikus vastu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja nende puhul on vaja parlamendi nõusolekut (ELi toimimise lepingu artikkel 19); |
| --- | --- |

37.

märgib, et õigusakte, millega keelatakse diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, võetakse tulevikus vastu seadusandliku erimenetluse kohaselt ja nende puhul on vaja parlamendi nõusolekut (ELi toimimise lepingu artikkel 19);

| 38. | tunneb heameelt asjaolu üle, et seadusandlik tavamenetlus hõlmab meetmeid võitluseks inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kauplemise vastu ning seksuaalse ärakasutamise vastu (ELi toimimise lepingu artikli 79 lõige 2 ja artikli 83 lõige 1); |
| --- | --- |

38.

tunneb heameelt asjaolu üle, et seadusandlik tavamenetlus hõlmab meetmeid võitluseks inimkaubanduse, eelkõige naiste ja lastega kauplemise vastu ning seksuaalse ärakasutamise vastu (ELi toimimise lepingu artikli 79 lõige 2 ja artikli 83 lõige 1);

| 39. | tunneb heameelt kvalifitseeritud häälteenamusega otsustamise laiendamise üle haridus-, kaasa arvatud spordivaldkonnale (ELi toimimise lepingu artikli 165 lõige 4); |
| --- | --- |

39.

tunneb heameelt kvalifitseeritud häälteenamusega otsustamise laiendamise üle haridus-, kaasa arvatud spordivaldkonnale (ELi toimimise lepingu artikli 165 lõige 4);

| 40. | tunneb heameelt asjaolu üle, et edaspidi kohaldatakse kaasotsustamist Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade suhtes (ELi toimimise lepingu artikkel 336), kuna see võimaldab parlamendil osaleda nõukoguga võrdsetel alustel nende eeskirjade kohandamisel; |
| --- | --- |

40.

tunneb heameelt asjaolu üle, et edaspidi kohaldatakse kaasotsustamist Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade suhtes (ELi toimimise lepingu artikkel 336), kuna see võimaldab parlamendil osaleda nõukoguga võrdsetel alustel nende eeskirjade kohandamisel;

Uued eelarvevolitused

| 41. | märgib, et Lissaboni lepinguga muudetakse põhjalikult liidu rahandusvaldkonda, eriti mis puudutab institutsioonidevahelisi suhteid ja otsustamismenetlusi; |
| --- | --- |

41.

märgib, et Lissaboni lepinguga muudetakse põhjalikult liidu rahandusvaldkonda, eriti mis puudutab institutsioonidevahelisi suhteid ja otsustamismenetlusi;

| 42. | juhib tähelepanu sellele, et nõukogu ja parlament peavad omavahendite piires kokku leppima kulude kavandamises, mis muutub õiguslikult siduvaks (ELi toimimise lepingu artikkel 312); tunneb heameelt asjaolu üle, et eelarve peavad tervikuna võtma ühiselt vastu parlament ja nõukogu vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule; tunneb heameelt selle üle, et kaotati vahetegemine kohustuslike ja mittekohustuslike kulude vahel (ELi toimimise lepingu artikkel 314); tunneb heameelt asjaolu üle, et finantseeskirjad võetakse tulevikus vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt (ELi toimimise lepingu artikkel 322); |
| --- | --- |

42.

juhib tähelepanu sellele, et nõukogu ja parlament peavad omavahendite piires kokku leppima kulude kavandamises, mis muutub õiguslikult siduvaks (ELi toimimise lepingu artikkel 312); tunneb heameelt asjaolu üle, et eelarve peavad tervikuna võtma ühiselt vastu parlament ja nõukogu vastavalt mitmeaastasele finantsraamistikule; tunneb heameelt selle üle, et kaotati vahetegemine kohustuslike ja mittekohustuslike kulude vahel (ELi toimimise lepingu artikkel 314); tunneb heameelt asjaolu üle, et finantseeskirjad võetakse tulevikus vastu seadusandliku tavamenetluse kohaselt (ELi toimimise lepingu artikkel 322);

| 43. | viitab oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonile Lissaboni lepingu finantsaspektide kohta (4); |
| --- | --- |

43.

viitab oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonile Lissaboni lepingu finantsaspektide kohta (4);

Uus nõusolekumenetlus

| 44. | tunneb heameelt asjaolu üle, et lihtsustatud läbivaatamismenetlus seoses kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise ja seadusandliku tavamenetluse kasutuselevõtmisega ELi toimimise lepingu või ELi lepingu V jaotise kohases valdkonnas eeldab parlamendi nõusolekut; |
| --- | --- |

44.

tunneb heameelt asjaolu üle, et lihtsustatud läbivaatamismenetlus seoses kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise ja seadusandliku tavamenetluse kasutuselevõtmisega ELi toimimise lepingu või ELi lepingu V jaotise kohases valdkonnas eeldab parlamendi nõusolekut;

| 45. | võtab teadmiseks liikmesriikidele ette nähtud nn väljaastumisklausli (ELi lepingu artikkel 50); rõhutab, et lepingut, milles sätestatakse liikmesriigi liidust välja astumise kord, ei tohi sõlmida enne, kui parlament on andnud selleks nõusoleku; |
| --- | --- |

45.

võtab teadmiseks liikmesriikidele ette nähtud nn väljaastumisklausli (ELi lepingu artikkel 50); rõhutab, et lepingut, milles sätestatakse liikmesriigi liidust välja astumise kord, ei tohi sõlmida enne, kui parlament on andnud selleks nõusoleku;

| 46. | tunneb heameelt asjaolu üle, et parlamendi nõusolek on vajalik paljude rahvusvaheliste lepingute puhul, millele liit alla kirjutab; rõhutab kavatsust taotleda vajaduse korral, et nõukogu ei alustaks läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks enne, kui parlament on esitanud oma seisukoha, ja lubaks parlamendil mistahes hetkel läbirääkimiste jooksul võtta vastutava komisjoni raporti alusel vastu soovitusi ning taotleda nende arvessevõtmist enne läbirääkimiste lõpetamist; |
| --- | --- |

46.

tunneb heameelt asjaolu üle, et parlamendi nõusolek on vajalik paljude rahvusvaheliste lepingute puhul, millele liit alla kirjutab; rõhutab kavatsust taotleda vajaduse korral, et nõukogu ei alustaks läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks enne, kui parlament on esitanud oma seisukoha, ja lubaks parlamendil mistahes hetkel läbirääkimiste jooksul võtta vastutava komisjoni raporti alusel vastu soovitusi ning taotleda nende arvessevõtmist enne läbirääkimiste lõpetamist;

| 47. | nõuab tungivalt, et mis tahes tulevast segalepingut, milles esineb ÜVJP ja muid kui ÜVJP elemente, tuleb üldiselt käsitleda vastavalt ühtsele õiguslikule alusele, mis peaks olema otseselt seotud lepingu põhiteemaga; märgib, et parlament saab õiguse, et temaga konsulteeritakse, välja arvatud juhul, kui leping on seotud ainult ÜVJPga; |
| --- | --- |

47.

nõuab tungivalt, et mis tahes tulevast segalepingut, milles esineb ÜVJP ja muid kui ÜVJP elemente, tuleb üldiselt käsitleda vastavalt ühtsele õiguslikule alusele, mis peaks olema otseselt seotud lepingu põhiteemaga; märgib, et parlament saab õiguse, et temaga konsulteeritakse, välja arvatud juhul, kui leping on seotud ainult ÜVJPga;

Uued kontrollivolitused

| 48. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni presidendi valib tulevikus Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu ettepaneku alusel, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi; viitab oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonile Lissaboni lepingu mõju kohta Euroopa Liidu institutsioonilise tasakaalu kujunemisele (5); |
| --- | --- |

48.

tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni presidendi valib tulevikus Euroopa Parlament Euroopa Ülemkogu ettepaneku alusel, võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi; viitab oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonile Lissaboni lepingu mõju kohta Euroopa Liidu institutsioonilise tasakaalu kujunemisele (5);

| 49. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni asepresident/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning teised komisjoni liikmed kiidetakse Euroopa Parlamendis heaks ühtse nimekirjana ja seal toimub ka umbusaldushääletus ning seetõttu on nad parlamendi ees aruandekohustuslikud; |
| --- | --- |

49.

tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni asepresident/liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning teised komisjoni liikmed kiidetakse Euroopa Parlamendis heaks ühtse nimekirjana ja seal toimub ka umbusaldushääletus ning seetõttu on nad parlamendi ees aruandekohustuslikud;

| 50. | tervitab uut Euroopa Kohtu ja üldkohtu kohtunike ja kohtujuristide nimetamise korda, mis on ette nähtud ELi toimimise lepingu artiklis 255 ning mille alusel peab liikmesriikide valitsuste otsusele eelnema arvamus kandidaatide ametikohale sobivuse kohta, mille esitab seitsmest eksperdist koosnev komitee, kusjuures ühe liikme kandidatuuri esitab Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

50.

tervitab uut Euroopa Kohtu ja üldkohtu kohtunike ja kohtujuristide nimetamise korda, mis on ette nähtud ELi toimimise lepingu artiklis 255 ning mille alusel peab liikmesriikide valitsuste otsusele eelnema arvamus kandidaatide ametikohale sobivuse kohta, mille esitab seitsmest eksperdist koosnev komitee, kusjuures ühe liikme kandidatuuri esitab Euroopa Parlament;

| 51. | rõhutab vajadust läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli järele seoses Euroopa välisteenistuse asutamisega vastavalt ELi lepingu artikli 27 lõikele 3 ning tuletab meelde parlamendi õigust, et temaga konsulteeritaks teenistuse asutamise küsimuses; on arvamusel, et Euroopa välisteenistus peaks halduslikult kuuluma komisjoni juurde; |
| --- | --- |

51.

rõhutab vajadust läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli järele seoses Euroopa välisteenistuse asutamisega vastavalt ELi lepingu artikli 27 lõikele 3 ning tuletab meelde parlamendi õigust, et temaga konsulteeritaks teenistuse asutamise küsimuses; on arvamusel, et Euroopa välisteenistus peaks halduslikult kuuluma komisjoni juurde;

| 52. | loodab selgust ELi eriesindajate kriteeriumide, nende ametisse nimetamise ja hindamise osas, sealhulgas nende ülesannete määratluse ja eesmärgi, nende volituste kestuse ning liidu tulevaste delegatsioonidega kooskõlastamise ja täiendavuse osas; |
| --- | --- |

52.

loodab selgust ELi eriesindajate kriteeriumide, nende ametisse nimetamise ja hindamise osas, sealhulgas nende ülesannete määratluse ja eesmärgi, nende volituste kestuse ning liidu tulevaste delegatsioonidega kooskõlastamise ja täiendavuse osas;

| 53. | rõhutab vajadust läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli järele seoses Euroopa Kaitseagentuuriga ning selle tegevusega, nimelt regulaarse teabevahetuse tagamise teel Euroopa Kaitseagentuuri tegevjuhi ja Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni vahel; |
| --- | --- |

53.

rõhutab vajadust läbipaistvuse ja demokraatliku kontrolli järele seoses Euroopa Kaitseagentuuriga ning selle tegevusega, nimelt regulaarse teabevahetuse tagamise teel Euroopa Kaitseagentuuri tegevjuhi ja Euroopa Parlamendi vastutava komisjoni vahel;

| 54. | tunneb heameelt uue konsulteerimisrolli üle, mis parlamendil on tulevikus EKPSi ja EKP põhikirja artikli 40.2 alusel seoses EKP nõukogu koosseisu muutmisega; |
| --- | --- |

54.

tunneb heameelt uue konsulteerimisrolli üle, mis parlamendil on tulevikus EKPSi ja EKP põhikirja artikli 40.2 alusel seoses EKP nõukogu koosseisu muutmisega;

| 55. | tunneb heameelt asjaolu üle, et ametid, eriti Europol ja Eurojust, on tulevikus tugevama parlamentaarse kontrolli all (ELi toimimise lepingu artiklid 85 ja 88); on seepärast arvamusel, et nõuandemenetluse säilitamine ühisettevõtete asutamisel teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise valdkonnas (ELi toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) võib olla vastuolus liidu õigusaktide vaimuga ametite asutamisel; |
| --- | --- |

55.

tunneb heameelt asjaolu üle, et ametid, eriti Europol ja Eurojust, on tulevikus tugevama parlamentaarse kontrolli all (ELi toimimise lepingu artiklid 85 ja 88); on seepärast arvamusel, et nõuandemenetluse säilitamine ühisettevõtete asutamisel teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise valdkonnas (ELi toimimise lepingu artiklid 187 ja 188) võib olla vastuolus liidu õigusaktide vaimuga ametite asutamisel;

Uued õigused saada teavet

| 56. | palub Euroopa Ülemkogu eesistujal hoida parlamenti täielikult kursis Euroopa Ülemkogu kohtumiste ettevalmistustega ja anda aru kohtumiste tulemustest, võimaluse korral kahe tööpäeva jooksul (vajaduse korral parlamendi eriistungil); |
| --- | --- |

56.

palub Euroopa Ülemkogu eesistujal hoida parlamenti täielikult kursis Euroopa Ülemkogu kohtumiste ettevalmistustega ja anda aru kohtumiste tulemustest, võimaluse korral kahe tööpäeva jooksul (vajaduse korral parlamendi eriistungil);

| 57. | palub rotatsiooni alusel vahetuval nõukogu eesistujal teavitada parlamenti eesistujariigi tööprogrammidest ja saavutatud tulemustest; |
| --- | --- |

57.

palub rotatsiooni alusel vahetuval nõukogu eesistujal teavitada parlamenti eesistujariigi tööprogrammidest ja saavutatud tulemustest;

| 58. | nõuab tungivalt, et tulevane komisjoni asepresident / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja lepiks parlamendiga kokku asjakohased meetodid, kuidas parlamenti liidu välistegevusega täielikult kursis hoida ja temaga selles valdkonnas konsulteerida, kaasates nõuetekohaselt kõik parlamendikomisjonid, kes vastutavad kõrge esindaja volituste hulka kuuluvate valdkondade eest; |
| --- | --- |

58.

nõuab tungivalt, et tulevane komisjoni asepresident / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja lepiks parlamendiga kokku asjakohased meetodid, kuidas parlamenti liidu välistegevusega täielikult kursis hoida ja temaga selles valdkonnas konsulteerida, kaasates nõuetekohaselt kõik parlamendikomisjonid, kes vastutavad kõrge esindaja volituste hulka kuuluvate valdkondade eest;

| 59. | rõhutab, et rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamisel ja selliste lepingute sõlmimisel on komisjonil juriidiline kohustus teavitada parlamenti läbirääkimiste edenemisest võrdselt nõukogu moodustatud erikomiteega, nagu on viidatud ELi toimimise lepingu artiklis 218; nõuab, et seda teavet edastataks samas mahus ja samal ajal kui nõukogu asjaomasele komiteele nimetatud artikli kohaselt; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et rahvusvaheliste lepingute üle läbirääkimiste pidamisel ja selliste lepingute sõlmimisel on komisjonil juriidiline kohustus teavitada parlamenti läbirääkimiste edenemisest võrdselt nõukogu moodustatud erikomiteega, nagu on viidatud ELi toimimise lepingu artiklis 218; nõuab, et seda teavet edastataks samas mahus ja samal ajal kui nõukogu asjaomasele komiteele nimetatud artikli kohaselt;

Uued algatusõigused

| 60. | tunneb heameelt parlamendi uue rolli üle aluslepingute muudatuste algatamisel; kavatseb seda õigust kasutada ja esitada uusi ideid Euroopa tuleviku kohta, kui uued väljakutsed seda nõuavad; |
| --- | --- |

60.

tunneb heameelt parlamendi uue rolli üle aluslepingute muudatuste algatamisel; kavatseb seda õigust kasutada ja esitada uusi ideid Euroopa tuleviku kohta, kui uued väljakutsed seda nõuavad;

| 61. | tunneb heameelt asjaolu üle, et parlamendil on tulevikus algatusõigus tema enda koosseisu puudutavate ettepanekute osas, austades aluslepingutes sätestatud põhimõtteid (ELi lepingu artikkel 14); |
| --- | --- |

61.

tunneb heameelt asjaolu üle, et parlamendil on tulevikus algatusõigus tema enda koosseisu puudutavate ettepanekute osas, austades aluslepingutes sätestatud põhimõtteid (ELi lepingu artikkel 14);

| 62. | märgib, et Lissaboni lepinguga tuuakse sisse seadusandlik erimenetlus sätete vastuvõtmiseks, millega määratakse kindlaks ajutiste uurimiskomisjonide üksikasjalikud tingimused ja volitused (ELi toimimise lepingu artikkel 226); |
| --- | --- |

62.

märgib, et Lissaboni lepinguga tuuakse sisse seadusandlik erimenetlus sätete vastuvõtmiseks, millega määratakse kindlaks ajutiste uurimiskomisjonide üksikasjalikud tingimused ja volitused (ELi toimimise lepingu artikkel 226);

Uued menetlused

Riikide parlamentide poolne kontroll

| 63. | tunneb heameelt riikide parlamentidele antud uute õiguste üle seoses subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eelkontrolliga kõikide liidu õigusaktide puhul; on seisukohal, et Euroopa poliitika tugevam riikide parlamentide poolne kontroll aitab tõsta ka üldsuse teadlikkust liidu tegevusest; |
| --- | --- |

63.

tunneb heameelt riikide parlamentidele antud uute õiguste üle seoses subsidiaarsuse põhimõtte järgimise eelkontrolliga kõikide liidu õigusaktide puhul; on seisukohal, et Euroopa poliitika tugevam riikide parlamentide poolne kontroll aitab tõsta ka üldsuse teadlikkust liidu tegevusest;

| 64. | rõhutab, et riikide parlamentide uusi õigusi tuleb Lissaboni lepingu jõustumisest alates täiel määral austada; |
| --- | --- |

64.

rõhutab, et riikide parlamentide uusi õigusi tuleb Lissaboni lepingu jõustumisest alates täiel määral austada;

| 65. | tunneb heameelt kohalike ja piirkondlike asutuste võetud kohustuse üle austada subsidiaarsuse põhimõtet; võtab teadmiseks Regioonide Komitee õiguse esitada hagisid Euroopa Kohtule, kui ta on arvamusel, et subsidiaarsuse põhimõtet on rikutud (protokolli nr 2 artikli 8 teine lõik); |
| --- | --- |

65.

tunneb heameelt kohalike ja piirkondlike asutuste võetud kohustuse üle austada subsidiaarsuse põhimõtet; võtab teadmiseks Regioonide Komitee õiguse esitada hagisid Euroopa Kohtule, kui ta on arvamusel, et subsidiaarsuse põhimõtet on rikutud (protokolli nr 2 artikli 8 teine lõik);

Delegeeritud aktid

| 66. | kiidab heaks parandused, mis tulenevad õigusakte ja õigusnormide hierarhiat käsitlevatest uutest sätetest, eriti delegeeritud õigusaktide loomist (ELi toimimise lepingu artikkel 290), mis annab võimaluse delegeerida komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, või muuta seadusandliku akti mitteolemuslikke osi; juhib tähelepanu sellele, et delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatuse ja kestuse peavad parlament ja nõukogu selgelt määratlema seadusandlikus aktis; |
| --- | --- |

66.

kiidab heaks parandused, mis tulenevad õigusakte ja õigusnormide hierarhiat käsitlevatest uutest sätetest, eriti delegeeritud õigusaktide loomist (ELi toimimise lepingu artikkel 290), mis annab võimaluse delegeerida komisjonile õigus võtta vastu muid kui seadusandlikke akte, mis on üldkohaldatavad, või muuta seadusandliku akti mitteolemuslikke osi; juhib tähelepanu sellele, et delegeerimise eesmärgid, sisu, ulatuse ja kestuse peavad parlament ja nõukogu selgelt määratlema seadusandlikus aktis;

| 67. | tunneb heameelt eriti ELi toimimise lepingu artikli 290 lõike 2 sätte üle, millega nähakse ette, et parlamendil (ja nõukogul) on õigus nii volituste delegeerimine tagasi võtta kui ka esitada konkreetsetele delegeeritud õigusaktidele vastuväiteid; |
| --- | --- |

67.

tunneb heameelt eriti ELi toimimise lepingu artikli 290 lõike 2 sätte üle, millega nähakse ette, et parlamendil (ja nõukogul) on õigus nii volituste delegeerimine tagasi võtta kui ka esitada konkreetsetele delegeeritud õigusaktidele vastuväiteid;

| 68. | märgib, et ELi toimimise lepinguga ei nähta ette õiguslikku alust delegeeritud õigusaktide raammeetmeks; kuid teeb ettepaneku, et institutsioonid võiksid leppida kokku sellise delegeerimise standardsõnastuses, mille komisjon lisaks regulaarselt seadusandliku akti eelnõusse endasse; rõhutab, et nii säilitataks seadusandja vabadus; |
| --- | --- |

68.

märgib, et ELi toimimise lepinguga ei nähta ette õiguslikku alust delegeeritud õigusaktide raammeetmeks; kuid teeb ettepaneku, et institutsioonid võiksid leppida kokku sellise delegeerimise standardsõnastuses, mille komisjon lisaks regulaarselt seadusandliku akti eelnõusse endasse; rõhutab, et nii säilitataks seadusandja vabadus;

| 69. | palub komisjonil selgitada, kuidas ta kavatseb tõlgendada Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsiooni 39 asjatundjatega konsulteerimise kohta finantsteenuste alal ja kasutada seda tõlgendust ELi toimimise lepingus sisalduvate delegeeritud õigusakte käsitlevate sätete raamest väljaspool; |
| --- | --- |

69.

palub komisjonil selgitada, kuidas ta kavatseb tõlgendada Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsiooni 39 asjatundjatega konsulteerimise kohta finantsteenuste alal ja kasutada seda tõlgendust ELi toimimise lepingus sisalduvate delegeeritud õigusakte käsitlevate sätete raamest väljaspool;

Rakendusaktid

| 70. | märgib, et Lissaboni lepinguga tühistatakse EÜ asutamislepingu praegune rakendamisvolitusi käsitlev artikkel 202, ja tuuakse ELi toimimise lepingu artiklis 291 sisse uus menetlus „rakendusaktid”, millega nähakse ette võimalus anda rakendamisvolitused komisjonile, kui „õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi”; |
| --- | --- |

70.

märgib, et Lissaboni lepinguga tühistatakse EÜ asutamislepingu praegune rakendamisvolitusi käsitlev artikkel 202, ja tuuakse ELi toimimise lepingu artiklis 291 sisse uus menetlus „rakendusaktid”, millega nähakse ette võimalus anda rakendamisvolitused komisjonile, kui „õiguslikult siduvate aktide rakendamiseks on vaja ühetaolisi tingimusi”;

| 71. | märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 291 lõike 3 kohaselt peavad parlament ja nõukogu võtma eelnevalt vastu määrused, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse rakendamisvolituste komisjonipoolse teostamise suhtes; |
| --- | --- |

71.

märgib, et ELi toimimise lepingu artikli 291 lõike 3 kohaselt peavad parlament ja nõukogu võtma eelnevalt vastu määrused, mis käsitlevad liikmesriikide läbi viidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse rakendamisvolituste komisjonipoolse teostamise suhtes;

| 72. | märgib, et Lissaboni leping ei sisalda enam alust praegusele komiteemenetlusele ja et menetluses olevaid seadusandlike aktide eelnõusid, mida ei võeta vastu enne lepingu jõustumist, tuleb muuta, et täita ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 nõudeid; |
| --- | --- |

72.

märgib, et Lissaboni leping ei sisalda enam alust praegusele komiteemenetlusele ja et menetluses olevaid seadusandlike aktide eelnõusid, mida ei võeta vastu enne lepingu jõustumist, tuleb muuta, et täita ELi toimimise lepingu artiklite 290 ja 291 nõudeid;

| 73. | on arvamusel, et nõukoguga võiks pidada läbirääkimisi ajutise lahenduse leidmiseks algusperioodiks, nii et võimaliku õigusliku tühimiku tulemusel ei tekiks takistusi ja seadusandja saaks uue määruse vastu võtta pärast komisjoni ettepanekute nõuetekohast kaalumist; |
| --- | --- |

73.

on arvamusel, et nõukoguga võiks pidada läbirääkimisi ajutise lahenduse leidmiseks algusperioodiks, nii et võimaliku õigusliku tühimiku tulemusel ei tekiks takistusi ja seadusandja saaks uue määruse vastu võtta pärast komisjoni ettepanekute nõuetekohast kaalumist;

Üleminekuaja prioriteedid

| 74. | palub komisjonil edastada kaasõigusloojatele kõik menetluses olevad ettepanekud, mille kohta kehtivad uued õiguslikud alused ja muudatused õigusloomemenetlustes; |
| --- | --- |

74.

palub komisjonil edastada kaasõigusloojatele kõik menetluses olevad ettepanekud, mille kohta kehtivad uued õiguslikud alused ja muudatused õigusloomemenetlustes;

| 75. | juhib tähelepanu sellele, et parlament otsustab, millise seisukoha ta võtab arvamuste suhtes, mis on nõusolekumenetluse raames juba vastu võetud küsimustes, mille käsitlemine viiakse seadusandliku tavamenetluse alla, ükskõik kas selle puhul on tegemist varasema seisukoha kinnitamise või uue vastuvõtmisega; rõhutab, et parlamendi esimese lugemise seisukohal põhinevate arvamuste kinnitamise üle saab parlament hääletada alles pärast Lissaboni lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

75.

juhib tähelepanu sellele, et parlament otsustab, millise seisukoha ta võtab arvamuste suhtes, mis on nõusolekumenetluse raames juba vastu võetud küsimustes, mille käsitlemine viiakse seadusandliku tavamenetluse alla, ükskõik kas selle puhul on tegemist varasema seisukoha kinnitamise või uue vastuvõtmisega; rõhutab, et parlamendi esimese lugemise seisukohal põhinevate arvamuste kinnitamise üle saab parlament hääletada alles pärast Lissaboni lepingu jõustumist;

| 76. | nõuab kindlalt, et sõlmitaks institutsioonidevaheline kokkulepe, millega välistataks põhiõiguste mõõdet sisaldavate menetluses olevate kolmanda samba seadusandlike aktide eelnõude vastuvõtmine enne Lissaboni lepingu jõustumist, nii et selliste küsimuste puhul oleks võimalik täielik kohtulik kontroll, samas kui meetmeid, millel puudub või on ainult piiratud mõju põhiõigustele, võib vastu võtta ka enne lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

76.

nõuab kindlalt, et sõlmitaks institutsioonidevaheline kokkulepe, millega välistataks põhiõiguste mõõdet sisaldavate menetluses olevate kolmanda samba seadusandlike aktide eelnõude vastuvõtmine enne Lissaboni lepingu jõustumist, nii et selliste küsimuste puhul oleks võimalik täielik kohtulik kontroll, samas kui meetmeid, millel puudub või on ainult piiratud mõju põhiõigustele, võib vastu võtta ka enne lepingu jõustumist;

Ettepanekud

| 77. | kutsub teisi institutsioone üles alustama läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, mis hõlmab






  a) | peamisi eesmärke, mille Euroopa Liit peab saavutama pärast 2009. aastat, näiteks kolme poliitilise institutsiooni vahelise raamkokkuleppe kujul, mis käsitleb parlamendi ja komisjoni 2009. aastal algava ametiaja tööprogrammi; |
| --- | --- | --- |

77.

kutsub teisi institutsioone üles alustama läbirääkimisi institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, mis hõlmab

a)

peamisi eesmärke, mille Euroopa Liit peab saavutama pärast 2009. aastat, näiteks kolme poliitilise institutsiooni vahelise raamkokkuleppe kujul, mis käsitleb parlamendi ja komisjoni 2009. aastal algava ametiaja tööprogrammi;

| b) | rakendusmeetmeid, mis tuleb vastu võtta, et uus leping kujuneks institutsioonide ja liidu kodanike jaoks edukaks; |
| --- | --- |

b)

rakendusmeetmeid, mis tuleb vastu võtta, et uus leping kujuneks institutsioonide ja liidu kodanike jaoks edukaks;

| 78. | palub ajakohastada parlamendi ja nõukogu vaheline institutsioonidevaheline kokkulepe, milles määratletakse nende töösuhted välispoliitikas, sealhulgas konfidentsiaalse teabe jagamine ELi lepingu artiklite 14 ja 36 ning ELi toimimise lepingu artikli 295 põhjal; |
| --- | --- |

78.

palub ajakohastada parlamendi ja nõukogu vaheline institutsioonidevaheline kokkulepe, milles määratletakse nende töösuhted välispoliitikas, sealhulgas konfidentsiaalse teabe jagamine ELi lepingu artiklite 14 ja 36 ning ELi toimimise lepingu artikli 295 põhjal;

| 79. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma läbirääkimiste pidamist parlamendiga uue institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, milles määratletakse sisuliselt parlamendi kaasamine kõigil rahvusvahelise lepingu sõlmimisele eelnevatel etappidel; |
| --- | --- |

79.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles kaaluma läbirääkimiste pidamist parlamendiga uue institutsioonidevahelise kokkuleppe üle, milles määratletakse sisuliselt parlamendi kaasamine kõigil rahvusvahelise lepingu sõlmimisele eelnevatel etappidel;

| 80. | nõuab, et mitmeaastast finantsraamistikku (ELi toimimise lepingu artikkel 312) ja finantseeskirju (ELi toimimise lepingu artikkel 322) käsitlevatest uutest sätetest tulenevalt vaadataks läbi institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta; |
| --- | --- |

80.

nõuab, et mitmeaastast finantsraamistikku (ELi toimimise lepingu artikkel 312) ja finantseeskirju (ELi toimimise lepingu artikkel 322) käsitlevatest uutest sätetest tulenevalt vaadataks läbi institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta;

| 81. | on seisukohal, et tuleks võtta kõik vajalikud meetmed Euroopa informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitika loomiseks, ning peab kolme institutsiooni ühist poliitilist deklaratsiooni kommunikatsiooni kohta esimeseks kasulikuks sammuks selle eesmärgi saavutamise suunas; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et tuleks võtta kõik vajalikud meetmed Euroopa informatsiooni- ja kommunikatsioonipoliitika loomiseks, ning peab kolme institutsiooni ühist poliitilist deklaratsiooni kommunikatsiooni kohta esimeseks kasulikuks sammuks selle eesmärgi saavutamise suunas;

| 82. | palub komisjonil esitada kiiresti algatuse kodanikualgatuse rakendamiseks, millega sätestatakse kõnealuse kodanike õiguse kasutamiseks selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud tingimused; viitab oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonile, millega palutakse komisjonil esitada ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse rakendamise kohta (6); |
| --- | --- |

82.

palub komisjonil esitada kiiresti algatuse kodanikualgatuse rakendamiseks, millega sätestatakse kõnealuse kodanike õiguse kasutamiseks selged, lihtsad ja kasutajasõbralikud tingimused; viitab oma 7. mai 2009. aasta resolutsioonile, millega palutakse komisjonil esitada ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse rakendamise kohta (6);

| 83. | palub komisjonil võtta vastu eeskirjad head haldust käsitleva ELi toimimise lepingu artikli 298 rakendamiseks, et vastata parlamendi ja Euroopa Ombudsmani pikka aega väljendatud nõudmisele luua Euroopa halduskorraldust reguleeriva haldusõiguse ühine süsteem; |
| --- | --- |

83.

palub komisjonil võtta vastu eeskirjad head haldust käsitleva ELi toimimise lepingu artikli 298 rakendamiseks, et vastata parlamendi ja Euroopa Ombudsmani pikka aega väljendatud nõudmisele luua Euroopa halduskorraldust reguleeriva haldusõiguse ühine süsteem;

| 84. | märgib, et Lissaboni leping võimaldab lisada Euroopa Arengufondi liidu eelarvesse ja see suurendab ELi arengupoliitika ühe olulise osa demokraatlikku legitiimsust; palub nõukogul ja komisjonil võtta vajalikud meetmed seoses Euroopa Liidu eelarvega 2008./2009. aasta vahekokkuvõtte tegemisel; |
| --- | --- |

84.

märgib, et Lissaboni leping võimaldab lisada Euroopa Arengufondi liidu eelarvesse ja see suurendab ELi arengupoliitika ühe olulise osa demokraatlikku legitiimsust; palub nõukogul ja komisjonil võtta vajalikud meetmed seoses Euroopa Liidu eelarvega 2008./2009. aasta vahekokkuvõtte tegemisel;

| 85. | soovitab kiiresti vaadata läbi Euroopa Liidu staatuse rahvusvahelistes organisatsioonides pärast seda, kui Lissaboni leping on jõustunud ja liit on saanud Euroopa ühenduste järglaseks, ning seda staatust tugevdada; |
| --- | --- |

85.

soovitab kiiresti vaadata läbi Euroopa Liidu staatuse rahvusvahelistes organisatsioonides pärast seda, kui Lissaboni leping on jõustunud ja liit on saanud Euroopa ühenduste järglaseks, ning seda staatust tugevdada;

| 86. | palub nõukogul ja komisjonil leppida parlamendiga kokku strateegias, mille eesmärk on tagada sidusus vastuvõetud õigusaktide ning põhiõiguste harta ja aluslepingutes sisalduvate sätete vahel, mis käsitlevad selliseid poliitikavaldkondi nagu diskrimineerimise vältimine, varjupaigataotlejate kaitse, läbipaistvuse suurendamine, andmekaitse, vähemuste õigused, ohvrite ja kahtlusaluste õigused; |
| --- | --- |

86.

palub nõukogul ja komisjonil leppida parlamendiga kokku strateegias, mille eesmärk on tagada sidusus vastuvõetud õigusaktide ning põhiõiguste harta ja aluslepingutes sisalduvate sätete vahel, mis käsitlevad selliseid poliitikavaldkondi nagu diskrimineerimise vältimine, varjupaigataotlejate kaitse, läbipaistvuse suurendamine, andmekaitse, vähemuste õigused, ohvrite ja kahtlusaluste õigused;

| 87. | palub nõukogul ja komisjonil aidata parandada Euroopa ja riiklike asutuste vahelisi suhteid, eriti õigusloome ja kohtuvaldkonnas; |
| --- | --- |

87.

palub nõukogul ja komisjonil aidata parandada Euroopa ja riiklike asutuste vahelisi suhteid, eriti õigusloome ja kohtuvaldkonnas;

| 88. | palub nõukogul ja komisjonil tagada tõhusa ühise energiapoliitika loomine eesmärgiga tõhusalt kooskõlastada ELi liikmesriikide energiaturge ja nende turgude arengut ning integreerida seejuures välisaspektid, milles keskendutakse energiavarustuse allikatele ja energiatarnete marsruutidele; |
| --- | --- |

88.

palub nõukogul ja komisjonil tagada tõhusa ühise energiapoliitika loomine eesmärgiga tõhusalt kooskõlastada ELi liikmesriikide energiaturge ja nende turgude arengut ning integreerida seejuures välisaspektid, milles keskendutakse energiavarustuse allikatele ja energiatarnete marsruutidele;

| 89. | palub nõukogul kaaluda koos parlamendiga, kuidas tuleks kasutada ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 sätteid, mis lubavad nõukogul anda Euroopa Keskpangale „krediidiasutuste ja muude rahaasutuste, välja arvatud kindlustusseltsid, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega seotud” eriülesandeid; |
| --- | --- |

89.

palub nõukogul kaaluda koos parlamendiga, kuidas tuleks kasutada ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 sätteid, mis lubavad nõukogul anda Euroopa Keskpangale „krediidiasutuste ja muude rahaasutuste, välja arvatud kindlustusseltsid, usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega seotud” eriülesandeid;

| 90. | kohustub kohandama oma sisemist korraldust, et optimeerida ja ratsionaliseerida talle lepinguga antud uute volituste teostamist; |
| --- | --- |

90.

kohustub kohandama oma sisemist korraldust, et optimeerida ja ratsionaliseerida talle lepinguga antud uute volituste teostamist;

*

* *

| 91. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

91.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 215.

(2)  ELT C 175 E, 10.7.2008, lk 347.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0055.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0374.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0387.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0389.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/46

---

Neljapäev, 7. mai 2009Lissaboni lepingu finantsaspektid

P6_TA(2009)0374

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu finantsaspektide kohta (2008/2054(INI))

2010/C 212 E/09

Euroopa Parlament,

võttes arvesse 13. detsembril 2007 allkirjastatud Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut muutvat Lissaboni lepingut („Lissaboni leping”);

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, mida muudeti ühtse Euroopa aktiga ning Maastrichti, Amsterdami ja Nice'i lepinguga;

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1);

võttes arvesse oma 11. märtsi 2003. aasta resolutsiooni eelarvemenetluse reformi kohta: võimalikud valikud seoses lepingute läbivaatamisega (2);

võttes arvesse oma 29. märtsi 2007. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu omavahendite tuleviku kohta (3);

võttes arvesse oma 8. juuni 2005. aasta resolutsiooni laienenud liidu poliitiliste väljakutsete ja eelarvevahendite kohta (2007–2013) (4);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumise järeldusi Lissaboni lepingu osas tehtava töö taasalgatamise viisi kohta;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0183/2009),

| A. | arvestades, et Lissaboni lepinguga tehakse Euroopa Liidu rahandusvaldkonnas põhjalikke muudatusi, eriti institutsioonidevahelistes suhetes ja otsustusmenetlustes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni lepinguga tehakse Euroopa Liidu rahandusvaldkonnas põhjalikke muudatusi, eriti institutsioonidevahelistes suhetes ja otsustusmenetlustes;

| B. | arvestades, et Lissaboni leping kehtestab Euroopa Liidu rahanduse ja eelarve valdkonna põhidokumentide vahel selge hierarhia, aidates seega kaasa otsustamissüsteemi vajalikule täpsustamisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni leping kehtestab Euroopa Liidu rahanduse ja eelarve valdkonna põhidokumentide vahel selge hierarhia, aidates seega kaasa otsustamissüsteemi vajalikule täpsustamisele;

| C. | arvestades, et mitmeaastane finantsraamistik, kus planeeritakse kulutused mitmeks aastaks, kehtestatakse Euroopa Liidu rahalised prioriteedid ja sätestatakse kindlaksmääratud ajavahemikuks kulukohustuste ülemmäärad, muutub Lissaboni lepinguga õiguslikult siduvaks dokumendiks, mis põhineb finantsraamistikku sisaldava määruse vastuvõtmiseks ettenähtud konkreetsel uuel õiguslikul alusel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmeaastane finantsraamistik, kus planeeritakse kulutused mitmeks aastaks, kehtestatakse Euroopa Liidu rahalised prioriteedid ja sätestatakse kindlaksmääratud ajavahemikuks kulukohustuste ülemmäärad, muutub Lissaboni lepinguga õiguslikult siduvaks dokumendiks, mis põhineb finantsraamistikku sisaldava määruse vastuvõtmiseks ettenähtud konkreetsel uuel õiguslikul alusel;

| D. | arvestades, et samaaegsuse puudumine finantsraamistike ja Euroopa Parlamendi ja komisjoni mandaatide vahel on senini tinginud asjaolu, et Euroopa Parlament ei ole saanud oma eelarvevaldkonna volitusi osaliselt kasutada, sest parlament on sageli olnud seotud eelmisel ametiajal läbi räägitud ja vastu võetud finantsraamistikuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et samaaegsuse puudumine finantsraamistike ja Euroopa Parlamendi ja komisjoni mandaatide vahel on senini tinginud asjaolu, et Euroopa Parlament ei ole saanud oma eelarvevaldkonna volitusi osaliselt kasutada, sest parlament on sageli olnud seotud eelmisel ametiajal läbi räägitud ja vastu võetud finantsraamistikuga;

| E. | arvestades, et kui kõnealuses ajakavas muudatusi ei tehta, ei ole Euroopa Parlament teatud ametiaegadel kunagi suuteline vastu võtma parlamendi jaoks siduvaid eelarvealaseid otsuseid, sest eelnenud ametiaja jooksul vastu võetud finantsraamistik hõlmab kogu parlamendi ametiaega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kui kõnealuses ajakavas muudatusi ei tehta, ei ole Euroopa Parlament teatud ametiaegadel kunagi suuteline vastu võtma parlamendi jaoks siduvaid eelarvealaseid otsuseid, sest eelnenud ametiaja jooksul vastu võetud finantsraamistik hõlmab kogu parlamendi ametiaega;

| F. | arvestades, et iga eelarverubriigi praegused väikesed varud ja paindlikkusmehhanismide vähendatud eelarveeraldised muudavad väga raskeks Euroopa Liidu asjakohase reageerimise ettenägematutele poliitilistele sündmustele ja võivad jätta iga-aastase eelarvemenetluse ilma sisuta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et iga eelarverubriigi praegused väikesed varud ja paindlikkusmehhanismide vähendatud eelarveeraldised muudavad väga raskeks Euroopa Liidu asjakohase reageerimise ettenägematutele poliitilistele sündmustele ja võivad jätta iga-aastase eelarvemenetluse ilma sisuta;

| G. | arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine nõuab, et Euroopa Liidu rahandus- ja eelarvevaldkonna otsuste eest vastutavad institutsioonid jõuaksid kokkuleppele, kuidas tagada optimaalne üleminek uutele õigusaktidele ja otsustamismenetlustele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Lissaboni lepingu jõustumine nõuab, et Euroopa Liidu rahandus- ja eelarvevaldkonna otsuste eest vastutavad institutsioonid jõuaksid kokkuleppele, kuidas tagada optimaalne üleminek uutele õigusaktidele ja otsustamismenetlustele;

| H. | arvestades, et majandus- ja rahaliidu tõrgeteta toimimise huvides tuleb ELi eelarvet võtta arvesse liikmesriikide eelarvestrateegiate kooskõlastamisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majandus- ja rahaliidu tõrgeteta toimimise huvides tuleb ELi eelarvet võtta arvesse liikmesriikide eelarvestrateegiate kooskõlastamisel;

| I. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumisel kinnitati, et Lissaboni leping on vajalik selleks, et aidata laienenud liidul toimida tõhusamalt, demokraatlikumalt ja tulemuslikumalt, sealhulgas rahvusvahelistes küsimustes, ning arvestades, et määrati kindlaks ka lähenemisviis ja õiguslikud tagatised seoses Iiri valijate väljendatud muredega, et leping saaks jõustuda enne 2009. aasta lõppu, järgides samal ajal asutamislepingute eesmärke ja sihte, |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumisel kinnitati, et Lissaboni leping on vajalik selleks, et aidata laienenud liidul toimida tõhusamalt, demokraatlikumalt ja tulemuslikumalt, sealhulgas rahvusvahelistes küsimustes, ning arvestades, et määrati kindlaks ka lähenemisviis ja õiguslikud tagatised seoses Iiri valijate väljendatud muredega, et leping saaks jõustuda enne 2009. aasta lõppu, järgides samal ajal asutamislepingute eesmärke ja sihte,

Üldhinnang

| 1. | väljendab heameelt Lissaboni lepinguga Euroopa Liidu rahanduse demokraatliku kontrolli ja läbipaistvuse osas tehtud edusammude üle; osutab vajadusele parandada ja kohandada institutsioonidevahelise kooskõlastamise mehhanisme ja sisemise koostöö korda, et Euroopa Parlament saaks oma uusi volitusi täies ulatuses kasutada; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Lissaboni lepinguga Euroopa Liidu rahanduse demokraatliku kontrolli ja läbipaistvuse osas tehtud edusammude üle; osutab vajadusele parandada ja kohandada institutsioonidevahelise kooskõlastamise mehhanisme ja sisemise koostöö korda, et Euroopa Parlament saaks oma uusi volitusi täies ulatuses kasutada;

Omavahendid

| 2. | avaldab Euroopa Liidu omavahendite puhul kahetsust asjaolu pärast, et liikmesriigid ei ole kasutanud võimalust luua tõeliste Euroopa Liidu omavahendite süsteem, mis oleks õiglasem, läbipaistvam, kodaniku jaoks mõistetavam ja mille suhtes kohaldataks demokraatlikumat otsustamismenetlust; |
| --- | --- |

2.

avaldab Euroopa Liidu omavahendite puhul kahetsust asjaolu pärast, et liikmesriigid ei ole kasutanud võimalust luua tõeliste Euroopa Liidu omavahendite süsteem, mis oleks õiglasem, läbipaistvam, kodaniku jaoks mõistetavam ja mille suhtes kohaldataks demokraatlikumat otsustamismenetlust;

| 3. | avaldab eelkõige kahetsust asjaolu pärast, et pole tehtud edusamme Euroopa Parlamendi kaasamiseks Euroopa Liidu käsutada olevate omavahendite piiride ja liigi määratlemisse; tuletab meelde, et säilitatud on sissetulekuid ja kulutusi käsitlevate otsuste teineteisest eraldatus; |
| --- | --- |

3.

avaldab eelkõige kahetsust asjaolu pärast, et pole tehtud edusamme Euroopa Parlamendi kaasamiseks Euroopa Liidu käsutada olevate omavahendite piiride ja liigi määratlemisse; tuletab meelde, et säilitatud on sissetulekuid ja kulutusi käsitlevate otsuste teineteisest eraldatus;

| 4. | tunneb seevastu heameelt jõupingutuste üle võimaluse osas võtta omavahendeid käsitleva otsuse rakendusmeetmed vastu õigusloomega seotud erimenetluse abil, mille kohaselt nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega ainult pärast parlamendi heakskiitu; |
| --- | --- |

4.

tunneb seevastu heameelt jõupingutuste üle võimaluse osas võtta omavahendeid käsitleva otsuse rakendusmeetmed vastu õigusloomega seotud erimenetluse abil, mille kohaselt nõukogu otsustab kvalifitseeritud häälteenamusega ainult pärast parlamendi heakskiitu;

| 5. | palub nõukogul kõnealust võimalust maksimaalselt kasutada, et muuta otsustamismenetlus paindlikumaks; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul kõnealust võimalust maksimaalselt kasutada, et muuta otsustamismenetlus paindlikumaks;

Mitmeaastane finantsraamistik

| 6. | väljendab heameelt mitmeaastasele finantsraamistikule ametliku staatuse andmise üle Lissaboni lepingus, mille alusel muutub mitmeaastane finantsraamistik õiguslikult siduvaks dokumendiks; tuletab meelde, et mitmeaastane finantsraamistik kehtestab Euroopa Liidu kulukohustuste kava ja kulude ülemmäärad kindlaksmääratud ajavahemikul, aidates seega kaasa eelarvedistsipliini tugevdamisele; |
| --- | --- |

6.

väljendab heameelt mitmeaastasele finantsraamistikule ametliku staatuse andmise üle Lissaboni lepingus, mille alusel muutub mitmeaastane finantsraamistik õiguslikult siduvaks dokumendiks; tuletab meelde, et mitmeaastane finantsraamistik kehtestab Euroopa Liidu kulukohustuste kava ja kulude ülemmäärad kindlaksmääratud ajavahemikul, aidates seega kaasa eelarvedistsipliini tugevdamisele;

| 7. | tunneb heameelt asjaolu üle, et mitmeaastase finantsraamistiku kehtestamise määruse peavad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt spetsiaalse menetluse abil heaks kiitma; |
| --- | --- |

7.

tunneb heameelt asjaolu üle, et mitmeaastase finantsraamistiku kehtestamise määruse peavad Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt spetsiaalse menetluse abil heaks kiitma;

| 8. | avaldab seevastu kahetsust asjaolu pärast, et Lissaboni lepingus säilitati nõue, mille kohaselt peab nõukogu mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise otsuse ühehäälselt heaks kiitma, mis muudab otsustamismenetluse väga raskeks ja soosib läbirääkimisi „väikseima ühise nimetaja” alusel; julgustab seetõttu Euroopa Ülemkogu kasutama võimalikult kiiresti klauslit, mis võimaldab nõukogul ühehäälselt otsustamise asemel võtta mitmeaastane finantsraamistik vastu kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

8.

avaldab seevastu kahetsust asjaolu pärast, et Lissaboni lepingus säilitati nõue, mille kohaselt peab nõukogu mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmise otsuse ühehäälselt heaks kiitma, mis muudab otsustamismenetluse väga raskeks ja soosib läbirääkimisi „väikseima ühise nimetaja” alusel; julgustab seetõttu Euroopa Ülemkogu kasutama võimalikult kiiresti klauslit, mis võimaldab nõukogul ühehäälselt otsustamise asemel võtta mitmeaastane finantsraamistik vastu kvalifitseeritud häälteenamusega;

| 9. | avaldab kahetsust ka asjaolu pärast, et uue menetluse puhul on Euroopa Parlamendil üksnes heakskiitmise, mitte tõelise kaasotsustamise õigus; rõhutab sellele vaatamata asjaolu, et Lissaboni leping näeb ette, et institutsioonid peavad menetluse algusest peale tegema kõik, et menetlus õnnestuks; kutsub seetõttu nõukogu üles olema kättesaadav menetluse algusest peale, et pidada Euroopa Parlamendiga struktureeritud poliitilist dialoogi ja võtta täies ulatuses arvesse parlamendi prioriteete; |
| --- | --- |

9.

avaldab kahetsust ka asjaolu pärast, et uue menetluse puhul on Euroopa Parlamendil üksnes heakskiitmise, mitte tõelise kaasotsustamise õigus; rõhutab sellele vaatamata asjaolu, et Lissaboni leping näeb ette, et institutsioonid peavad menetluse algusest peale tegema kõik, et menetlus õnnestuks; kutsub seetõttu nõukogu üles olema kättesaadav menetluse algusest peale, et pidada Euroopa Parlamendiga struktureeritud poliitilist dialoogi ja võtta täies ulatuses arvesse parlamendi prioriteete;

| 10. | märgib, et Lissaboni leping osutab, et mitmeaastases finantsraamistikus ei määrata mitte üksnes kindlaks „kulukohustuste assigneeringute iga-aastased piirmäärad iga kululiigi kohta ning maksete assigneeringute iga-aastane piirmäär”, vaid ka „kõik muud sätted, mida on vaja iga-aastase eelarvemenetluse sujuvaks toimimiseks” (5); |
| --- | --- |

10.

märgib, et Lissaboni leping osutab, et mitmeaastases finantsraamistikus ei määrata mitte üksnes kindlaks „kulukohustuste assigneeringute iga-aastased piirmäärad iga kululiigi kohta ning maksete assigneeringute iga-aastane piirmäär”, vaid ka „kõik muud sätted, mida on vaja iga-aastase eelarvemenetluse sujuvaks toimimiseks” (5);

Mitmeaastase finantsraamistiku kestus

| 11. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Lissaboni leping annab võimaluse korraldada finantsplaneerimist viie aasta kaupa, et vajalike kohanduste tegemise korral saaks mitmeaastase finantsraamistiku viia võimaluste piires kooskõlla Euroopa Parlamendi ja komisjoni ametiajaga, nagu demokraatia loogika eeldab; rõhutab, et konkreetsete pikema rahastamisperioodiga poliitikavaldkondade puhul võib olla vajalik kasutada teistsugust korda; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Lissaboni leping annab võimaluse korraldada finantsplaneerimist viie aasta kaupa, et vajalike kohanduste tegemise korral saaks mitmeaastase finantsraamistiku viia võimaluste piires kooskõlla Euroopa Parlamendi ja komisjoni ametiajaga, nagu demokraatia loogika eeldab; rõhutab, et konkreetsete pikema rahastamisperioodiga poliitikavaldkondade puhul võib olla vajalik kasutada teistsugust korda;

| 12. | toetab seega üleminekut viieaastasele mitmeaastasele finantsraamistikule, kuid saab aru, et mitmeaastase finantsraamistiku täielikku kokkulangevust Euroopa Parlamendi ja komisjoni ametiajaga võib olla raske saavutada, sest vähemalt üheaastane läbirääkimisperiood tundub olevat vajalik, et võimaldada igal uuel parlamendi ja komisjoni koosseisul teha oma ametiaja jooksul olulisi finantspoliitilisi otsuseid; |
| --- | --- |

12.

toetab seega üleminekut viieaastasele mitmeaastasele finantsraamistikule, kuid saab aru, et mitmeaastase finantsraamistiku täielikku kokkulangevust Euroopa Parlamendi ja komisjoni ametiajaga võib olla raske saavutada, sest vähemalt üheaastane läbirääkimisperiood tundub olevat vajalik, et võimaldada igal uuel parlamendi ja komisjoni koosseisul teha oma ametiaja jooksul olulisi finantspoliitilisi otsuseid;

| 13. | peab väga positiivseks mitmeaastase finantsraamistiku integreerimist institutsioonidevahelise strateegilise kavandamise – mõiste, mida Lissaboni leping muu hulgas tugevdas – üldisesse loogikasse nii, nagu soovitati põhiseaduskomisjoni raportis institutsioonidevahelise tasakaalu kohta (6); |
| --- | --- |

13.

peab väga positiivseks mitmeaastase finantsraamistiku integreerimist institutsioonidevahelise strateegilise kavandamise – mõiste, mida Lissaboni leping muu hulgas tugevdas – üldisesse loogikasse nii, nagu soovitati põhiseaduskomisjoni raportis institutsioonidevahelise tasakaalu kohta (6);

| 14. | toetab kõnealuses raportis sõnastatud ettepanekut, mille kohaselt peab uus komisjoni koosseis oma „ametiaja kava” tutvustamisel esitama ettepanekud oma ametiaja poliitiliste prioriteetide järgimiseks vajalikuks peetavate finantsraamistiku suuniste kohta, ning pärast seda, kui ametiaja kava on institutsioonide vahel heaks kiidetud, arendatakse kõnealused prioriteedid mitmeaastases finantsraamistikus ettepanekute kohaselt välja; |
| --- | --- |

14.

toetab kõnealuses raportis sõnastatud ettepanekut, mille kohaselt peab uus komisjoni koosseis oma „ametiaja kava” tutvustamisel esitama ettepanekud oma ametiaja poliitiliste prioriteetide järgimiseks vajalikuks peetavate finantsraamistiku suuniste kohta, ning pärast seda, kui ametiaja kava on institutsioonide vahel heaks kiidetud, arendatakse kõnealused prioriteedid mitmeaastases finantsraamistikus ettepanekute kohaselt välja;

| 15. | on lisaks seisukohal, et täiskogu istungi aruteludel ja kuulamistel parlamendikomisjonides peaks komisjoni presidendi kandidaat olema juba suuteline esitama üksikasju komisjoni uue koosseisu kavandatava poliitika eesmärkide eeldatavate finantstagajärgede kohta; |
| --- | --- |

15.

on lisaks seisukohal, et täiskogu istungi aruteludel ja kuulamistel parlamendikomisjonides peaks komisjoni presidendi kandidaat olema juba suuteline esitama üksikasju komisjoni uue koosseisu kavandatava poliitika eesmärkide eeldatavate finantstagajärgede kohta;

| 16. | rõhutab, et eespool osutatud üleminek viieaastasele finantsplaneerimise süsteemile võib eeldada praeguse mitmeaastase finantsraamistiku pikendamist ja kohandamist kuni 2016. aastani (kaasa arvatud), et järgmine viieaastane finantsraamistik saaks jõustuda hiljemalt 2017. aasta alguses (7); soovitab igal juhul lõpetada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimised 2016. aasta esimese kvartali lõpuks, et 2017. aasta eelarvemenetlus saaks toimuda juba 2017. aastal jõustuva raamistiku tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et eespool osutatud üleminek viieaastasele finantsplaneerimise süsteemile võib eeldada praeguse mitmeaastase finantsraamistiku pikendamist ja kohandamist kuni 2016. aastani (kaasa arvatud), et järgmine viieaastane finantsraamistik saaks jõustuda hiljemalt 2017. aasta alguses (7); soovitab igal juhul lõpetada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimised 2016. aasta esimese kvartali lõpuks, et 2017. aasta eelarvemenetlus saaks toimuda juba 2017. aastal jõustuva raamistiku tingimuste kohaselt;

| 17. | rõhutab, et läbirääkimised tuleks läbi viia nii, et institutsioonid saaksid ette näha uue mitmeaastase finantsraamistiku jõustumise juba 2016. aastal; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et läbirääkimised tuleks läbi viia nii, et institutsioonid saaksid ette näha uue mitmeaastase finantsraamistiku jõustumise juba 2016. aastal;

| 18. | on seisukohal, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku pikendamist ja kohandamist tuleks kaaluda järgmise, 2010. aastal toimuva vahehindamise käigus; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku pikendamist ja kohandamist tuleks kaaluda järgmise, 2010. aastal toimuva vahehindamise käigus;

Paindlikkus

| 19. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku õiguslikult siduv olemus nõuab rohkem kui kunagi varem paindlikkuse suurendamist, mis võimaldaks Euroopa Liidul ettenägematutele väljakutsetele nii liidus kui ka väljaspool seda piisavalt paindlikult ja tulemuslikult reageerida; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku õiguslikult siduv olemus nõuab rohkem kui kunagi varem paindlikkuse suurendamist, mis võimaldaks Euroopa Liidul ettenägematutele väljakutsetele nii liidus kui ka väljaspool seda piisavalt paindlikult ja tulemuslikult reageerida;

| 20. | juhib tähelepanu asjaolule, et Lissaboni lepingus nähakse ette mitmeaastase finantsraamistiku viimase aasta piirmäärade ja muude sätete kehtivuse pikendamine, juhul kui uut finantsraamistikku ei ole õnnestunud enne eelmise lõppemist vastu võtta; on arvamusel, et kõnealune asjaolu on täiendavaks argumendiks paindlikkuse suurendamisele; |
| --- | --- |

20.

juhib tähelepanu asjaolule, et Lissaboni lepingus nähakse ette mitmeaastase finantsraamistiku viimase aasta piirmäärade ja muude sätete kehtivuse pikendamine, juhul kui uut finantsraamistikku ei ole õnnestunud enne eelmise lõppemist vastu võtta; on arvamusel, et kõnealune asjaolu on täiendavaks argumendiks paindlikkuse suurendamisele;

| 21. | rõhutab sellega seoses, et suurem paindlikkus tuleks saavutada ühelt poolt kõigi eelarverubriikide siseste ja nende vaheliste paindlikkusmehhanismide ja teisalt konkreetsete paindlikkusvahendite abil, mida on võimalik kasutusele võtta väljaspool eelarverubriikide varusid; |
| --- | --- |

21.

rõhutab sellega seoses, et suurem paindlikkus tuleks saavutada ühelt poolt kõigi eelarverubriikide siseste ja nende vaheliste paindlikkusmehhanismide ja teisalt konkreetsete paindlikkusvahendite abil, mida on võimalik kasutusele võtta väljaspool eelarverubriikide varusid;

| 22. | tuletab meelde, et eelarvekomisjon peab kõnealustes küsimustes oma seisukohad esitama finantsraamistiku (2007–2013) vahehindamise raporti vastuvõtmisel; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et eelarvekomisjon peab kõnealustes küsimustes oma seisukohad esitama finantsraamistiku (2007–2013) vahehindamise raporti vastuvõtmisel;

Üleminek institutsioonidevaheliselt kokkuleppelt mitmeaastasele finantsraamistikule

| 23. | tuletab meelde vajadust saavutada mõistliku aja jooksul enne Lissaboni lepingu jõustumist institutsioonidevaheline kokkulepe viisi kohta, kuidas minna üle olemasolevalt institutsioonidevaheliselt kokkuleppelt Lissaboni lepingu kohaselt ette nähtud õigusaktis sisalduvale mitmeaastasele finantsraamistikule; tuletab meelde, et liikmesriikide parlamentidele tuleb jätta õigusakti projektide läbivaatamiseks kaheksa nädalat; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde vajadust saavutada mõistliku aja jooksul enne Lissaboni lepingu jõustumist institutsioonidevaheline kokkulepe viisi kohta, kuidas minna üle olemasolevalt institutsioonidevaheliselt kokkuleppelt Lissaboni lepingu kohaselt ette nähtud õigusaktis sisalduvale mitmeaastasele finantsraamistikule; tuletab meelde, et liikmesriikide parlamentidele tuleb jätta õigusakti projektide läbivaatamiseks kaheksa nädalat;

| 24. | on kõnealuses küsimuses seisukohal, et tuleb saavutada kokkulepe selle kohta, kuidas jaotada olemasolevas institutsioonidevahelises kokkuleppes sisalduvad sätted, mis peaksid „libisema” mitmeaastasesse finantsraamistikku, sätete osas, mis kuuluvad tulevasse finantsmäärusesse või vajaduse korral nende sätete osas, mis õigustaksid eelarvealases koostöös institutsioonidevahelise kokkuleppe säilitamist, kuhu võidakse siiski lisada uusi sätteid; tuletab meelde, et olemasoleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete jaotus peaks toimuma Lissaboni lepingus esitatud kriteeriume arvestades; |
| --- | --- |

24.

on kõnealuses küsimuses seisukohal, et tuleb saavutada kokkulepe selle kohta, kuidas jaotada olemasolevas institutsioonidevahelises kokkuleppes sisalduvad sätted, mis peaksid „libisema” mitmeaastasesse finantsraamistikku, sätete osas, mis kuuluvad tulevasse finantsmäärusesse või vajaduse korral nende sätete osas, mis õigustaksid eelarvealases koostöös institutsioonidevahelise kokkuleppe säilitamist, kuhu võidakse siiski lisada uusi sätteid; tuletab meelde, et olemasoleva institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete jaotus peaks toimuma Lissaboni lepingus esitatud kriteeriume arvestades;

Iga-aastane eelarvemenetlus

| 25. | väljendab suurt heameelt kohustuslike kulude ja mittekohustuslike kulude eristamise kaotamise üle, mille tulemusel on Euroopa Parlamendil nõukoguga võrdsetel tingimustel õigus otsustada Euroopa Liidu kõigi kulude üle; |
| --- | --- |

25.

väljendab suurt heameelt kohustuslike kulude ja mittekohustuslike kulude eristamise kaotamise üle, mille tulemusel on Euroopa Parlamendil nõukoguga võrdsetel tingimustel õigus otsustada Euroopa Liidu kõigi kulude üle;

| 26. | rõhutab, et kohustuslike ja mittekohustuslike kulude vahelise eristuse kaotamine ei ole vastuolus Euroopa Liidu kohustusega täita oma finantskohustusi ning väljendab heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepingu alusel tagavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon „rahaliste vahendite olemasolu liidu seaduslike kohustuste täitmiseks kolmandate isikute suhtes” (8); |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et kohustuslike ja mittekohustuslike kulude vahelise eristuse kaotamine ei ole vastuolus Euroopa Liidu kohustusega täita oma finantskohustusi ning väljendab heameelt asjaolu üle, et Lissaboni lepingu alusel tagavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon „rahaliste vahendite olemasolu liidu seaduslike kohustuste täitmiseks kolmandate isikute suhtes” (8);

| 27. | märgib, et iga-aastase eelarvemenetluse muudatuste eesmärk peaks olema menetluse lihtsustamine, nähes igale institutsioonile ette ühe lugemise ja kehtestades mitmeid sätteid, mis peaksid hõlbustama kokkuleppe saavutamist kahe eelarvepädeva institutsiooni vahel; rõhutab, et need muudatused peaksid vähendama bürokraatiat; |
| --- | --- |

27.

märgib, et iga-aastase eelarvemenetluse muudatuste eesmärk peaks olema menetluse lihtsustamine, nähes igale institutsioonile ette ühe lugemise ja kehtestades mitmeid sätteid, mis peaksid hõlbustama kokkuleppe saavutamist kahe eelarvepädeva institutsiooni vahel; rõhutab, et need muudatused peaksid vähendama bürokraatiat;

Komisjoni roll

| 28. | rõhutab komisjoni rolli tugevdamist, mille tulemusena saab komisjon eelarveküsimustes algatusõiguse ja võib oma eelarveprojekti muuta kuni lepituskomitee kokkukutsumiseni; |
| --- | --- |

28.

rõhutab komisjoni rolli tugevdamist, mille tulemusena saab komisjon eelarveküsimustes algatusõiguse ja võib oma eelarveprojekti muuta kuni lepituskomitee kokkukutsumiseni;

| 29. | väljendab heameelt asjaolu üle, et lepingu alusel on komisjoni ülesandeks teha kõik vajalikud algatused, et lepituskomitees Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, ning kutsub seega komisjoni üles täitma täiel määral oma vahendajarolli Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelise kokkuleppe saavutamisel; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt asjaolu üle, et lepingu alusel on komisjoni ülesandeks teha kõik vajalikud algatused, et lepituskomitees Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohti lähendada, ning kutsub seega komisjoni üles täitma täiel määral oma vahendajarolli Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelise kokkuleppe saavutamisel;

Täiesti uus loogika

| 30. | juhib tähelepanu asjaolule, et uus menetlus sisaldab kummagi institutsiooni jaoks ainult ühte eelarveprojekti lugemist; rõhutab, et uus menetlus ja üks lugemine ei võimalda de facto institutsioonidel enam oma seisukohta teise lugemise ajal muuta, nagu seda varem võis juhtuda; on seepärast veendunud, et kõnealuse menetluse puhul tuleb Euroopa Parlamendil poliitilised prioriteedid täpselt paika panna varasemas järgus ning kujundada sellele vastavalt oma operatiivne lähenemine ja töökorraldus nii, et oleks võimalik saavutada kõik seatud eesmärgid; |
| --- | --- |

30.

juhib tähelepanu asjaolule, et uus menetlus sisaldab kummagi institutsiooni jaoks ainult ühte eelarveprojekti lugemist; rõhutab, et uus menetlus ja üks lugemine ei võimalda de facto institutsioonidel enam oma seisukohta teise lugemise ajal muuta, nagu seda varem võis juhtuda; on seepärast veendunud, et kõnealuse menetluse puhul tuleb Euroopa Parlamendil poliitilised prioriteedid täpselt paika panna varasemas järgus ning kujundada sellele vastavalt oma operatiivne lähenemine ja töökorraldus nii, et oleks võimalik saavutada kõik seatud eesmärgid;

| 31. | tuletab meelde, et kõnealune lugemine peab kinnitama Euroopa Parlamendi poliitilisi prioriteete, aga peab ühtlasi võimaldama tal leida lepituskomitees kokkuleppe nõukoguga (või parlamendi muudatusettepanekute osas parlamenti esindavate liikmete suure enamusega uuesti hääletada, juhul kui parlament lepituskomitee teksti heaks kiidab ja nõukogu selle tagasi lükkab); |
| --- | --- |

31.

tuletab meelde, et kõnealune lugemine peab kinnitama Euroopa Parlamendi poliitilisi prioriteete, aga peab ühtlasi võimaldama tal leida lepituskomitees kokkuleppe nõukoguga (või parlamendi muudatusettepanekute osas parlamenti esindavate liikmete suure enamusega uuesti hääletada, juhul kui parlament lepituskomitee teksti heaks kiidab ja nõukogu selle tagasi lükkab);

| 32. | rõhutab kõnealuses kontekstis olemasolevale sarnase pragmaatilise ajakava säilitamise olulisust, nõudes samal ajal kooskõlastamismehhanismide õigeaegset kasutusele võtmist; tuletab lisaks meelde, et institutsioonidevaheliste mitteametlike dialoogide mehhanismide juurutamine on äärmiselt oluline kokkuleppe saavutamise hõlbustamiseks enne menetluse algust ja selle käigus; |
| --- | --- |

32.

rõhutab kõnealuses kontekstis olemasolevale sarnase pragmaatilise ajakava säilitamise olulisust, nõudes samal ajal kooskõlastamismehhanismide õigeaegset kasutusele võtmist; tuletab lisaks meelde, et institutsioonidevaheliste mitteametlike dialoogide mehhanismide juurutamine on äärmiselt oluline kokkuleppe saavutamise hõlbustamiseks enne menetluse algust ja selle käigus;

| 33. | on veendunud, et Lissaboni leping suurendab Euroopa Parlamendi volitusi tingimusel, et parlament saab endale vahendid, et tulla tõhusalt toime uue menetluse kasutuselevõtust tuleneva tihedama ajakava ja eelneva põhjalikuma planeerimise vajadusega; |
| --- | --- |

33.

on veendunud, et Lissaboni leping suurendab Euroopa Parlamendi volitusi tingimusel, et parlament saab endale vahendid, et tulla tõhusalt toime uue menetluse kasutuselevõtust tuleneva tihedama ajakava ja eelneva põhjalikuma planeerimise vajadusega;

| 34. | on seisukohal, et tulevikus on enne esimest lepituskoosolekut koostataval Euroopa Parlamendi resolutsioonil suurem tähtsus, sest see võimaldab parlamendil esitada ametlikult oma prioriteedid tulevase eelarveaasta osas, ilma et need oleksid tingitud nõukogu eelarveprojekti käsitleva seisukohaga seotud taktikalistest kaalutlustest; leiab, et kõnealune resolutsioon võimaldab seega teistel institutsioonidel saada enne institutsioonidevaheliste läbirääkimiste algust selge ülevaate parlamendi prioriteetidest; lisab, et see annab ühtlasi parlamendile võimaluse esitada esialgsed suunised katseprojektide ja ettevalmistustegevuste kohta; |
| --- | --- |

34.

on seisukohal, et tulevikus on enne esimest lepituskoosolekut koostataval Euroopa Parlamendi resolutsioonil suurem tähtsus, sest see võimaldab parlamendil esitada ametlikult oma prioriteedid tulevase eelarveaasta osas, ilma et need oleksid tingitud nõukogu eelarveprojekti käsitleva seisukohaga seotud taktikalistest kaalutlustest; leiab, et kõnealune resolutsioon võimaldab seega teistel institutsioonidel saada enne institutsioonidevaheliste läbirääkimiste algust selge ülevaate parlamendi prioriteetidest; lisab, et see annab ühtlasi parlamendile võimaluse esitada esialgsed suunised katseprojektide ja ettevalmistustegevuste kohta;

| 35. | tuletab meelde, et kõnealused prioriteedid on parlamendile väga kasulikud ka suunistena eelarveprojekti lugemisel, kuid samuti mandaadina lepituskomitee läbirääkimistel osalevale delegatsioonile; |
| --- | --- |

35.

tuletab meelde, et kõnealused prioriteedid on parlamendile väga kasulikud ka suunistena eelarveprojekti lugemisel, kuid samuti mandaadina lepituskomitee läbirääkimistel osalevale delegatsioonile;

| 36. | rõhutab, et oluline on korraldada iga aasta juulis kolmepoolsed läbirääkimised, et iga institutsioon saaks selge ülevaate teiste poolte prioriteetidest ja Euroopa Parlament saaks teistele institutsioonidele anda teada juulikuus vastuvõetava eelarveprojekti käsitleva resolutsiooni sisu; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et oluline on korraldada iga aasta juulis kolmepoolsed läbirääkimised, et iga institutsioon saaks selge ülevaate teiste poolte prioriteetidest ja Euroopa Parlament saaks teistele institutsioonidele anda teada juulikuus vastuvõetava eelarveprojekti käsitleva resolutsiooni sisu;

| 37. | rõhutab, et oluline on kõigi pädevusvaldkondi arvestades viia eelarveprojekti ja Euroopa Parlamendi iga-aastase eelarvemenetluse prioriteetide osas sisse ulatuslik dialoog liikmesriikide parlamentide vastavate komisjonidega; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et oluline on kõigi pädevusvaldkondi arvestades viia eelarveprojekti ja Euroopa Parlamendi iga-aastase eelarvemenetluse prioriteetide osas sisse ulatuslik dialoog liikmesriikide parlamentide vastavate komisjonidega;

Lepituskomitee

| 38. | rõhutab lepituskomitee kui kahe eelarvepädeva institutsiooni vahelisi poliitilisi lahkarvamusi lahendava instantsi tähtsust tulevikus; tuletab meelde, et lepituskomitee ülesandeks on jõuda 21 päeva jooksul kokkuleppele kompromissteksti suhtes, mis jõustub, kui eelarvepädevad institutsioonid seda tagasi ei lükka; on seisukohal, et lepituskomitee peab koosnema kõrgeimatest poliitikaesindajatest; |
| --- | --- |

38.

rõhutab lepituskomitee kui kahe eelarvepädeva institutsiooni vahelisi poliitilisi lahkarvamusi lahendava instantsi tähtsust tulevikus; tuletab meelde, et lepituskomitee ülesandeks on jõuda 21 päeva jooksul kokkuleppele kompromissteksti suhtes, mis jõustub, kui eelarvepädevad institutsioonid seda tagasi ei lükka; on seisukohal, et lepituskomitee peab koosnema kõrgeimatest poliitikaesindajatest;

| 39. | väljendab heameelt, et Lissaboni leping annab Euroopa Parlamendile lepitusmenetluse lõpus otsustava rolli; rõhutab eriti järgmist:






  — | lepituskomitee teksti („ühisprojekt”) ei loeta vastu võetuks, kui Euroopa Parlament (parlamenti esindavate liikmete enamus) on selle vastu; |
| --- | --- | --- |

39.

väljendab heameelt, et Lissaboni leping annab Euroopa Parlamendile lepitusmenetluse lõpus otsustava rolli; rõhutab eriti järgmist:

—

lepituskomitee teksti („ühisprojekt”) ei loeta vastu võetuks, kui Euroopa Parlament (parlamenti esindavate liikmete enamus) on selle vastu;

| — | kui nõukogu lükkab tagasi ühisprojekti, mille Euroopa Parlament on heaks kiitnud, siis projekt kas jõustub olemasoleval kujul või siis võib parlament kvalifitseeritud häälteenamusega (parlamenti esindavate liikmete enamus, millele lisandub kolm viiendikku antud häältest) oma muudatusettepanekud kehtestada; |
| --- | --- |

—

kui nõukogu lükkab tagasi ühisprojekti, mille Euroopa Parlament on heaks kiitnud, siis projekt kas jõustub olemasoleval kujul või siis võib parlament kvalifitseeritud häälteenamusega (parlamenti esindavate liikmete enamus, millele lisandub kolm viiendikku antud häältest) oma muudatusettepanekud kehtestada;

| 40. | rõhutab, et oleks soovitav, et Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhiks lepituskomitees oleks eelarvekomisjoni esimees ning et vajaduse korral ja ilma et see piiraks fraktsioonide poolt parlamenti esindavate liikmete nimetamise poliitilist olemust, kuuluksid delegatsiooni lisaks eelarvekomisjoni liikmetele nende parlamendikomisjonide liikmed, kelle poliitikavaldkonda kuulub antud juhul arutatav konkreetne küsimus; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et oleks soovitav, et Euroopa Parlamendi delegatsiooni juhiks lepituskomitees oleks eelarvekomisjoni esimees ning et vajaduse korral ja ilma et see piiraks fraktsioonide poolt parlamenti esindavate liikmete nimetamise poliitilist olemust, kuuluksid delegatsiooni lisaks eelarvekomisjoni liikmetele nende parlamendikomisjonide liikmed, kelle poliitikavaldkonda kuulub antud juhul arutatav konkreetne küsimus;

| 41. | kutsub nõukogu üles saavutama parlamendiga kiiresti kokkulepet lepituskomitee toimimisviisi osas; |
| --- | --- |

41.

kutsub nõukogu üles saavutama parlamendiga kiiresti kokkulepet lepituskomitee toimimisviisi osas;

| 42. | on omalt poolt seisukohal, et lepituskomitee peaks tulema kõrgeimal poliitilisel tasandil kokku vähemalt kaks korda, kui see on kokkuleppe saavutamiseks vajalik ning komitee koosolekutele peab eelnema traditsioonilises vormis ettevalmistav poliitiline triloog; tuletab meelde, et nõukogu esindavatel liikmetel peab olema kõnealusteks kohtumisteks poliitiline läbirääkimiste mandaat; |
| --- | --- |

42.

on omalt poolt seisukohal, et lepituskomitee peaks tulema kõrgeimal poliitilisel tasandil kokku vähemalt kaks korda, kui see on kokkuleppe saavutamiseks vajalik ning komitee koosolekutele peab eelnema traditsioonilises vormis ettevalmistav poliitiline triloog; tuletab meelde, et nõukogu esindavatel liikmetel peab olema kõnealusteks kohtumisteks poliitiline läbirääkimiste mandaat;

| 43. | teeb ettepaneku, et kõnealuse töö valmistaks ette institutsioonidevaheline ettevalmistav töörühm, kuhu kuuluvad pearaportöör, parlamendi poliitiliste fraktsioonide esindajad ja Euroopa Liidu eesistujariigi alaline esindaja, jättes avatuks võimaluse lisada nn troika puhul kahe teise eesistujariigi esindajad; |
| --- | --- |

43.

teeb ettepaneku, et kõnealuse töö valmistaks ette institutsioonidevaheline ettevalmistav töörühm, kuhu kuuluvad pearaportöör, parlamendi poliitiliste fraktsioonide esindajad ja Euroopa Liidu eesistujariigi alaline esindaja, jättes avatuks võimaluse lisada nn troika puhul kahe teise eesistujariigi esindajad;

| 44. | tuletab meelde, et institutsioonid peavad jõudma kokkuleppele ka lepituskomitee sekretariaadi koosseisu osas, kuhu peaksid tõenäoliselt kuuluma kummagi eelarvepädeva institutsiooni ametnikud, keda abistab komisjon; |
| --- | --- |

44.

tuletab meelde, et institutsioonid peavad jõudma kokkuleppele ka lepituskomitee sekretariaadi koosseisu osas, kuhu peaksid tõenäoliselt kuuluma kummagi eelarvepädeva institutsiooni ametnikud, keda abistab komisjon;

Põllumajandusküsimused

| 45. | juhib tähelepanu asjaolule, et eeskiri, mille kohaselt ei tohi komisjon oma projekti pärast lepituskomitee kokkukutsumist enam muuta, ei võimalda enam kasutada tavapärast sügisest muutmisettepanekut, et võtta arvesse põllumajanduspoliitika ajakohastatud prognoose ja nende eelarvemõju; on seisukohal, et kõnealusel juhul oleks kõige asjakohasemaks lahenduseks see, kui komisjon esitaks vajadusel konkreetse paranduseelarve projekti („põllumajanduse paranduseelarve”), kui kõik põllumajanduslikud andmed on lõplikult kindlaks määratud; |
| --- | --- |

45.

juhib tähelepanu asjaolule, et eeskiri, mille kohaselt ei tohi komisjon oma projekti pärast lepituskomitee kokkukutsumist enam muuta, ei võimalda enam kasutada tavapärast sügisest muutmisettepanekut, et võtta arvesse põllumajanduspoliitika ajakohastatud prognoose ja nende eelarvemõju; on seisukohal, et kõnealusel juhul oleks kõige asjakohasemaks lahenduseks see, kui komisjon esitaks vajadusel konkreetse paranduseelarve projekti („põllumajanduse paranduseelarve”), kui kõik põllumajanduslikud andmed on lõplikult kindlaks määratud;

Suhted seadusandjaga

| 46. | rõhutab, et parlamendi eelarvepädevuse laiendamine kõigile ELi kuludele ning kaasotsustamismenetluse peaaegu üleüldiseks muutmine õigusloomealases tegevuses tingib eelarvemõõtme suurema arvessevõtmise vajaduse õigusloomealases tegevuses; peab kõnealusel eesmärgil vajalikuks suurendada koostööd eelarvekomisjoni ja teiste parlamendikomisjonide vahel, et parlamendi õigusloomealase tegevuse mõju finantsvaldkonnas asjakohaselt arvesse võtta, eriti arvestades mõju mitmeaastasele finantsraamistikule ja aasta eelarvele; teeb kõnealusel eesmärgil ettepaneku, et finantsmõju omavate valdkondade õigusloome lepituskomiteedesse kuuluks üks eelarvekomisjoni liige; tuletab siinjuures meelde parlamendireformi töörühma tegevuse tulemusi, eriti kolmandas vahearuandes käsitletud parlamendikomisjonide koostöö eri vorme; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et parlamendi eelarvepädevuse laiendamine kõigile ELi kuludele ning kaasotsustamismenetluse peaaegu üleüldiseks muutmine õigusloomealases tegevuses tingib eelarvemõõtme suurema arvessevõtmise vajaduse õigusloomealases tegevuses; peab kõnealusel eesmärgil vajalikuks suurendada koostööd eelarvekomisjoni ja teiste parlamendikomisjonide vahel, et parlamendi õigusloomealase tegevuse mõju finantsvaldkonnas asjakohaselt arvesse võtta, eriti arvestades mõju mitmeaastasele finantsraamistikule ja aasta eelarvele; teeb kõnealusel eesmärgil ettepaneku, et finantsmõju omavate valdkondade õigusloome lepituskomiteedesse kuuluks üks eelarvekomisjoni liige; tuletab siinjuures meelde parlamendireformi töörühma tegevuse tulemusi, eriti kolmandas vahearuandes käsitletud parlamendikomisjonide koostöö eri vorme;

| 47. | tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga laieneb kõigile ELi institutsioonidele kohustus järgida eelarvedistsipliini; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi kodukord näeb juba ette konkreetse menetluse kõnealuse põhimõtte järgimise tagamiseks; on seisukohal, et kõnealune menetlus tuleb muuta operatiivsemaks ja tõhusamaks; |
| --- | --- |

47.

tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga laieneb kõigile ELi institutsioonidele kohustus järgida eelarvedistsipliini; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi kodukord näeb juba ette konkreetse menetluse kõnealuse põhimõtte järgimise tagamiseks; on seisukohal, et kõnealune menetlus tuleb muuta operatiivsemaks ja tõhusamaks;

Finantsmäärus

| 48. | väljendab heameelt asjaolu üle, et finantsmäärus muutub õigusloomealase tavamenetluse (kaasotsustamismenetlus) teel Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt pärast kontrollikojaga konsulteerimist vastu võetavaks määruseks; |
| --- | --- |

48.

väljendab heameelt asjaolu üle, et finantsmäärus muutub õigusloomealase tavamenetluse (kaasotsustamismenetlus) teel Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt pärast kontrollikojaga konsulteerimist vastu võetavaks määruseks;

| 49. | tuletab meelde, et Lissaboni leping sisaldab peamisi sätteid kehtiva institutsioonidevahelise kokkuleppe nende sätete eristamiseks, mis peaksid kuuluma tulevasse institutsioonidevahelisse kokkuleppesse ja mis tuleks pigem lisada mitmeaastasesse finantsraamistikku; |
| --- | --- |

49.

tuletab meelde, et Lissaboni leping sisaldab peamisi sätteid kehtiva institutsioonidevahelise kokkuleppe nende sätete eristamiseks, mis peaksid kuuluma tulevasse institutsioonidevahelisse kokkuleppesse ja mis tuleks pigem lisada mitmeaastasesse finantsraamistikku;

| 50. | märgib siiski, et finantsmäärus peaks sisaldama kõiki sätteid, mida on vaja menetluse määratlemiseks vastavalt lepingu sätetele (9); on seisukohal, et kõnealune sõnastus hõlmab lepituskomitee toimimist, käivituskorda ja muidugi nende finantsmääruse sätete ajakohastamist, mida Lissaboni lepingu muudatused otseselt puudutavad (täpsemalt kohustuslike ja mittekohustuslike kulude vahelise eristuse kaotamine, uus kaasotsustamismenetlus ülekannete osas jne); |
| --- | --- |

50.

märgib siiski, et finantsmäärus peaks sisaldama kõiki sätteid, mida on vaja menetluse määratlemiseks vastavalt lepingu sätetele (9); on seisukohal, et kõnealune sõnastus hõlmab lepituskomitee toimimist, käivituskorda ja muidugi nende finantsmääruse sätete ajakohastamist, mida Lissaboni lepingu muudatused otseselt puudutavad (täpsemalt kohustuslike ja mittekohustuslike kulude vahelise eristuse kaotamine, uus kaasotsustamismenetlus ülekannete osas jne);

| 51. | peab äärmiselt oluliseks, et institutsioonid saavutaksid kõnealustes küsimustes aegsasti poliitilise kokkuleppe, et finantsmääruse vajalikud muudatused saaks pärast Lissaboni lepingu jõustumist uue menetluse teel kiiresti sisse viia ning näha vajaduse korral ette ajutised kokkulepped, mis võimaldavad eelarvemenetluse tõrgeteta jätkamist; |
| --- | --- |

51.

peab äärmiselt oluliseks, et institutsioonid saavutaksid kõnealustes küsimustes aegsasti poliitilise kokkuleppe, et finantsmääruse vajalikud muudatused saaks pärast Lissaboni lepingu jõustumist uue menetluse teel kiiresti sisse viia ning näha vajaduse korral ette ajutised kokkulepped, mis võimaldavad eelarvemenetluse tõrgeteta jätkamist;

| 52. | kutsub komisjoni üles esitama aegsasti ettepaneku, mis võimaldaks Euroopa Parlamendil ja nõukogul saavutada kokkuleppe lõikes 49 ettenähtud eristuse kohaldamise kohta olemasoleva institutsioonidevahelise kokkuleppe suhtes; |
| --- | --- |

52.

kutsub komisjoni üles esitama aegsasti ettepaneku, mis võimaldaks Euroopa Parlamendil ja nõukogul saavutada kokkuleppe lõikes 49 ettenähtud eristuse kohaldamise kohta olemasoleva institutsioonidevahelise kokkuleppe suhtes;

| 53. | on seisukohal, et kõnealust finantsmääruse kohandamist ei tohi mingil juhul segi ajada 2010. aastaks ette nähtud iga kolme aasta järel toimuva finantsmääruse läbivaatamisega; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et kõnealust finantsmääruse kohandamist ei tohi mingil juhul segi ajada 2010. aastaks ette nähtud iga kolme aasta järel toimuva finantsmääruse läbivaatamisega;

Institutsiooniliste muutuste ja Euroopa Liidu uute pädevuste eelarvemõju

| 54. | märgib, et Lissaboni lepingu jõustumisel on institutsioonide tasandil toimuvate uuenduste tõttu mõju ka Euroopa Liidu eelarvele – Euroopa Ülemkogu muutub institutsiooniks, luuakse presidendi ametikoht ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht, kelle tegevust toetab Euroopa välisteenistus; |
| --- | --- |

54.

märgib, et Lissaboni lepingu jõustumisel on institutsioonide tasandil toimuvate uuenduste tõttu mõju ka Euroopa Liidu eelarvele – Euroopa Ülemkogu muutub institutsiooniks, luuakse presidendi ametikoht ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht, kelle tegevust toetab Euroopa välisteenistus;

| 55. | kinnitab uuesti oma kavatsust kasutada täies ulatuses oma eelarvealaseid volitusi seoses institutsiooniliste uuendustega ja rõhutab, et oluline on saavutada aegsasti nõukoguga kokkulepe Euroopa Ülemkogu ja eriti püsiva eesistumise ning tulevase Euroopa Liidu välisteenistuse rahastamise osas; rõhutab, et kõnealuse teenistuse rahastamine peab jääma täielikult eelarvepädeva institutsiooni kontrolli alla; |
| --- | --- |

55.

kinnitab uuesti oma kavatsust kasutada täies ulatuses oma eelarvealaseid volitusi seoses institutsiooniliste uuendustega ja rõhutab, et oluline on saavutada aegsasti nõukoguga kokkulepe Euroopa Ülemkogu ja eriti püsiva eesistumise ning tulevase Euroopa Liidu välisteenistuse rahastamise osas; rõhutab, et kõnealuse teenistuse rahastamine peab jääma täielikult eelarvepädeva institutsiooni kontrolli alla;

| 56. | juhib tähelepanu asjaolule, et ÜVJP ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika osas näeb Lissaboni leping ette uued menetlused, et tagada kiire juurdepääs liidu eelarvele ning luua liikmesriikide sissemaksetest rahastatav käivitusfond; rõhutab siiski, et kogu ELi välistegevust tuleks reeglina rahastada ühenduse assigneeringutest ja ainult hädaolukorras erandlikult väljaspool liidu eelarvet tehtud osamaksetest; |
| --- | --- |

56.

juhib tähelepanu asjaolule, et ÜVJP ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika osas näeb Lissaboni leping ette uued menetlused, et tagada kiire juurdepääs liidu eelarvele ning luua liikmesriikide sissemaksetest rahastatav käivitusfond; rõhutab siiski, et kogu ELi välistegevust tuleks reeglina rahastada ühenduse assigneeringutest ja ainult hädaolukorras erandlikult väljaspool liidu eelarvet tehtud osamaksetest;

| 57. | märgib, et Lissaboni lepingul on ka piiratud ulatuses finantsmõju, mis on tingitud ELi uutest spetsiifilistest pädevustest; teatab, et on sobival ajal valmis analüüsima uute pädevuste kasutamise konkreetseid tagajärgi; on seisukohal, et uute pädevuste rakendamine tervikuna ei toimu kindlasti vahetult pärast Lissaboni lepingu jõustumist, vaid järk-järgult, vastavalt asjaomaste õigusaktide väljatöötamise tempole; on sellele vaatamata seisukohal, et uute pädevuste rakendamise rahastamine ei tohi toimuda ELi praeguste tegevuste rahastamise arvelt; |
| --- | --- |

57.

märgib, et Lissaboni lepingul on ka piiratud ulatuses finantsmõju, mis on tingitud ELi uutest spetsiifilistest pädevustest; teatab, et on sobival ajal valmis analüüsima uute pädevuste kasutamise konkreetseid tagajärgi; on seisukohal, et uute pädevuste rakendamine tervikuna ei toimu kindlasti vahetult pärast Lissaboni lepingu jõustumist, vaid järk-järgult, vastavalt asjaomaste õigusaktide väljatöötamise tempole; on sellele vaatamata seisukohal, et uute pädevuste rakendamise rahastamine ei tohi toimuda ELi praeguste tegevuste rahastamise arvelt;

Liikmesriikide eelarvetega kooskõlastamine

| 58. | soovib kutsuda enne asjaomaste eelarveprojektide läbivaatamist liikmesriikide parlamente osalema igal aastal liikmesriikide ja ühenduse eelarvepoliitika suuniste teemal toimuvas ühises avalikus arutelus, et määrata juba algjärgus kindlaks raamistik ühiste mõttevahetuste pidamiseks liikmesriikide riikliku poliitika kooskõlastamise teemal, võttes sealjuures samuti arvesse ühenduse panust; |
| --- | --- |

58.

soovib kutsuda enne asjaomaste eelarveprojektide läbivaatamist liikmesriikide parlamente osalema igal aastal liikmesriikide ja ühenduse eelarvepoliitika suuniste teemal toimuvas ühises avalikus arutelus, et määrata juba algjärgus kindlaks raamistik ühiste mõttevahetuste pidamiseks liikmesriikide riikliku poliitika kooskõlastamise teemal, võttes sealjuures samuti arvesse ühenduse panust;

| 59. | juhib tähelepanu asjaolule, et liidu peamiste eesmärkidega seotud kuludeks ELi eelarvest vahendite eraldamise otsustamise seisukohast oleks kasulik, kui liikmesriigid avaldaksid igal aastal teabe riigi või vajaduse korral piirkonna eelarvest mainitud eesmärkide saavutamisele kaasa aitavate assigneeringute eraldamise kohta; |
| --- | --- |

59.

juhib tähelepanu asjaolule, et liidu peamiste eesmärkidega seotud kuludeks ELi eelarvest vahendite eraldamise otsustamise seisukohast oleks kasulik, kui liikmesriigid avaldaksid igal aastal teabe riigi või vajaduse korral piirkonna eelarvest mainitud eesmärkide saavutamisele kaasa aitavate assigneeringute eraldamise kohta;

*

* *

| 60. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

60.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT C 61 E, 10.3.2004, lk 143.

(3)  ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 214.

(4)  ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 373.

(5)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 312 lõige 3.

(6)  18. märtsi 2009. aasta raport Lissaboni lepingu mõju kohta Euroopa Liidu institutsioonidevahelise tasakaalu arengule (A6-0142/2009).

(7)  Vastavalt allpool esitatud tabelile, mis esitati eelarvekomisjoni 26. veebruari 2009. aasta raportis mitmeaastase finantsraamistiku (2007–2013) vahehindamise kohta (A6-0110/2009):

| Aasta | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelarve ettevalm. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |

Aasta

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Eelarve ettevalm.

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

| ametiaeg | 2004 / 2009 | 2009 / 2014 | 2014 / 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| Mitmeaastane finantsraamistik | Läbivaatamine 2007 / 2013 | 2013 / 2016 | 2017 / 2021 |

ametiaeg

2004 / 2009

2009 / 2014

2014 / 2019

Mitmeaastane finantsraamistik

Läbivaatamine 2007 / 2013

2013 / 2016

2017 / 2021

(8)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 323.

(9)  Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 322 lõike 1 punktile a peab see sisaldama „finantseeskirju, millega määratakse kindlaks eelkõige eelarve koostamise ja täitmise [...] kord”.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/54 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/54

---

Neljapäev, 7. mai 2009Olukord Moldova Vabariigis

P6_TA(2009)0384

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Moldova Vabariigis

2010/C 212 E/10

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Moldova Vabariigi kohta, eelkõige 24. veebruari 2005. aasta resolutsiooni Moldova parlamendivalimiste kohta (1), samuti Euroopa naabruspoliitikat ja piirkondlikku koostööd Musta mere piirkonnas käsitlevaid resolutsioone;

võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi parlamentaarse koostöökomisjoni 22.–23. oktoobri 2008. aasta kohtumise lõppavaldust ning soovitusi;

võttes arvesse komisjoni 2004. aasta strateegiadokumenti, sealhulgas Moldova Vabariiki käsitlevat aruannet;

võttes arvesse Moldova Vabariigi ja ELi vahel 28. novembril 1994. aastal sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut, mis jõustus 1. juulil 1998;

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatist idapartnerluse kohta (KOM(2008)0823);

võttes arvesse Euroopa Liidu poolt Moldova Vabariigile Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahendi (ENPI) raames antud abi, sealhulgas projekti „Valimisabi Moldova Vabariigile”, mille kaudu eraldati rahalist abi vabade ja õiglaste valimiste korraldamiseks Moldova Vabariigis;

võttes arvesse ELi ja Moldova koostöönõukogu seitsmendal kohtumisel 22. veebruaril 2005. aastal vastu võetud ELi ja Moldova Vabariigi vahelist Euroopa naabruspoliitika tegevuskava, samuti iga-aastaseid eduaruandeid Moldova Vabariigi kohta;

võttes arvesse ELi ja Moldova Vabariigi vahel 2007. aastal alla kirjutatud lihtsustatud viisamenetluse kokkulepet;

võttes arvesse rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni avaldust esialgsete tulemuste ja järeldustega Moldova Vabariigis 5. aprillil 2009. aastal toimunud parlamendivalimiste kohta ning OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) poolt pärast valimisi koostatud aruannet ajavahemiku 6.–17. aprill 2009 kohta;

võttes arvesse Prantsusmaa, Tšehhi ja Rootsi välisministrite 9. aprilli 2009. aasta ühisavaldust olukorra kohta Moldova Vabariigis;

võttes arvesse ELi eesistujariigi 7. ja 8. aprilli 2009. aasta avaldusi olukorra kohta Moldova Vabariigis;

võttes arvesse üldasjade ja välissuhete nõukogu 27.–28. aprilli 2009. aasta järeldusi ja Euroopa Parlamendi väliskomisjoni istungil 28. aprillil 2009. aastal toimunud samateemalist arvamuste vahetust ELi eesistujaga;

võttes arvesse ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Javier Solana 7. ja 11. aprillil 2009 tehtud avaldusi olukorra kohta Moldova Vabariigis;

võttes arvesse komisjoni välissuhete voliniku Benita Ferrero-Waldneri 6., 7. ja 11. aprillil 2009 tehtud avaldusi olukorra kohta Moldova Vabariigis;

võttes arvesse Moldova Vabariigis oleva ÜRO meeskonna 12. aprilli 2009. aasta avaldust;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 24. aprilli 2002. aasta resolutsiooni nr 1280;

võttes arvesse Amnesty Internationali 17. aprilli 2009. aasta Moldova memorandumit olukorra kohta Moldova Vabariigis 7. aprilli 2009. aasta sündmuste ajal ja pärast neid;

võttes arvesse 26.–29. aprillil 2009. aastal Moldova Vabariiki külastanud Euroopa Parlamendi ajutise delegatsiooni raportit;

võttes arvesse kodukorra artikli 103 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Euroopa naabruspoliitikas ja lähiajal käivitatavas idapartnerluse programmis tunnustatakse Moldova Vabariigi püüdlusi seoses Euroopa Liiduga ning Moldova tähtsust riigina, millel on Euroopa Liidu liikmesriikidega sügavad ajaloolised, kultuurilised ja majanduslikud sidemed; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa naabruspoliitikas ja lähiajal käivitatavas idapartnerluse programmis tunnustatakse Moldova Vabariigi püüdlusi seoses Euroopa Liiduga ning Moldova tähtsust riigina, millel on Euroopa Liidu liikmesriikidega sügavad ajaloolised, kultuurilised ja majanduslikud sidemed;

| B. | arvestades, et ELi ja Moldova Vabariigi vahelise tegevuskava eesmärk on ergutada poliitilisi ning institutsioonilisi reforme Moldova Vabariigis, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste, õigusriigi, kohtusüsteemi sõltumatuse, ajakirjandusvabaduse ning heanaaberlike suhete valdkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi ja Moldova Vabariigi vahelise tegevuskava eesmärk on ergutada poliitilisi ning institutsioonilisi reforme Moldova Vabariigis, sealhulgas demokraatia ja inimõiguste, õigusriigi, kohtusüsteemi sõltumatuse, ajakirjandusvabaduse ning heanaaberlike suhete valdkonnas;

| C. | arvestades, et 2009. aasta juuniks on seatud eesmärk alustada ELi ja Moldova koostöönõukogus kõnelusi uue lepingu sõlmimiseks Moldova Vabariigi ja ELi vahel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2009. aasta juuniks on seatud eesmärk alustada ELi ja Moldova koostöönõukogus kõnelusi uue lepingu sõlmimiseks Moldova Vabariigi ja ELi vahel;

| D. | arvestades, et Moldova Vabariik on Euroopa Nõukogu ning OSCE liige ja on seeläbi võtnud endale kohustuse edendada tõeliselt demokraatiat ja inimõiguste austamist, muu hulgas ennetades ja võideldes piinamise, väärkohtlemise ja muu ebainimliku ning väärikust alandava kohtlemise vastu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Moldova Vabariik on Euroopa Nõukogu ning OSCE liige ja on seeläbi võtnud endale kohustuse edendada tõeliselt demokraatiat ja inimõiguste austamist, muu hulgas ennetades ja võideldes piinamise, väärkohtlemise ja muu ebainimliku ning väärikust alandava kohtlemise vastu;

| E. | arvestades, et Moldova Vabariigis toimusid 5. aprillil 2009. aastal parlamendivalimised, ning arvestades, et neid jälgis rahvusvaheline valimiste vaatlusmissioon, mis koosnes OSCE/ODIHRi ning Euroopa Parlamendi, OSCE Parlamentaarse Assamblee ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee esindajatest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Moldova Vabariigis toimusid 5. aprillil 2009. aastal parlamendivalimised, ning arvestades, et neid jälgis rahvusvaheline valimiste vaatlusmissioon, mis koosnes OSCE/ODIHRi ning Euroopa Parlamendi, OSCE Parlamentaarse Assamblee ja Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee esindajatest;

| F. | arvestades, et valimiste eel väljendati tõsist muret seoses valitsuse kontrolliga riiklike meediakanalite üle, opositsioonijuhtide ja eraõigusliku meedia hirmutamise ning ahistamise pärast ja haldusressursside väärkasutamise üle valitsuspartei kasuks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et valimiste eel väljendati tõsist muret seoses valitsuse kontrolliga riiklike meediakanalite üle, opositsioonijuhtide ja eraõigusliku meedia hirmutamise ning ahistamise pärast ja haldusressursside väärkasutamise üle valitsuspartei kasuks;

| G. | arvestades, et 500 000 kuni miljon moldovlast elab välismaal, ja arvestades paljude valitsusväliste organisatsioonide ning Moldova diasporaa liitude poolt alla kirjutatud ja Moldova võimudele enne 5. aprilli 2009. aasta valimisi saadetud ning ignoreeritud pöördumisi, milles käsitletakse välismaal elavate moldovlaste ilmajätmist hääletamisõigusest, sealhulgas Moldova Vabariigi presidendile, parlamendi esimehele ja peaministrile 2009. aasta veebruaris edastatud pöördumist; arvestades väljaspool Moldova Vabariiki elavate hääletanute väga väikest arvu (22 000); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 500 000 kuni miljon moldovlast elab välismaal, ja arvestades paljude valitsusväliste organisatsioonide ning Moldova diasporaa liitude poolt alla kirjutatud ja Moldova võimudele enne 5. aprilli 2009. aasta valimisi saadetud ning ignoreeritud pöördumisi, milles käsitletakse välismaal elavate moldovlaste ilmajätmist hääletamisõigusest, sealhulgas Moldova Vabariigi presidendile, parlamendi esimehele ja peaministrile 2009. aasta veebruaris edastatud pöördumist; arvestades väljaspool Moldova Vabariiki elavate hääletanute väga väikest arvu (22 000);

| H. | arvestades, et Transnistria separatistliku piirkonna de facto ametivõimud takistasid suurt hulka Moldova kodanikke valimistel osalemast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Transnistria separatistliku piirkonna de facto ametivõimud takistasid suurt hulka Moldova kodanikke valimistel osalemast;

| I. | arvestades, et rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni esialgsetes tulemustes on jõutud järeldusele, et valimised vastasid paljudele rahvusvahelistele standarditele ja kohustustele, kuid on vaja edasisi täiustusi, et tagada valimisprotsess, mis on vaba liigsest administratiivsest sekkumisest, ning suurendada üldsuse usaldust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni esialgsetes tulemustes on jõutud järeldusele, et valimised vastasid paljudele rahvusvahelistele standarditele ja kohustustele, kuid on vaja edasisi täiustusi, et tagada valimisprotsess, mis on vaba liigsest administratiivsest sekkumisest, ning suurendada üldsuse usaldust;

| J. | arvestades, et opositsioonierakonnad ja kodanikuühendus Koalitsioon 2009 kaebasid arvukate rikkumiste üle 5. aprillil 2009 toimunud valimistel seoses valijate nimekirjade ja lisanimekirjade koostamise ning häälte lugemise ja tabelisse kandmisega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et opositsioonierakonnad ja kodanikuühendus Koalitsioon 2009 kaebasid arvukate rikkumiste üle 5. aprillil 2009 toimunud valimistel seoses valijate nimekirjade ja lisanimekirjade koostamise ning häälte lugemise ja tabelisse kandmisega;

| K. | arvestades, et pärast häälte teistkordset ülelugemist avaldas keskvalimiskomisjon 21. aprillil 2009 valimiste lõplikud tulemused ja konstitutsioonikohus kinnitas need 22. aprillil 2009; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pärast häälte teistkordset ülelugemist avaldas keskvalimiskomisjon 21. aprillil 2009 valimiste lõplikud tulemused ja konstitutsioonikohus kinnitas need 22. aprillil 2009;

| L. | arvestades, et valimistele järgnevaid sündmusi iseloomustasid vägivald ja Moldova valitsuse teostatud ulatuslik hirmutamise ja vägivalla kampaania, mis seab kahtluse alla Moldova ametivõimude pühendumise demokraatlikele väärtustele ja inimõigustele ning kodanike usalduse nende võimude vastu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et valimistele järgnevaid sündmusi iseloomustasid vägivald ja Moldova valitsuse teostatud ulatuslik hirmutamise ja vägivalla kampaania, mis seab kahtluse alla Moldova ametivõimude pühendumise demokraatlikele väärtustele ja inimõigustele ning kodanike usalduse nende võimude vastu;

| M. | arvestades, et rahumeelseid meeleavaldusi õhutasid kahtlused valimiste õigluse suhtes ja usaldamatus riigiasutuste, sealhulgas valimisprotsessi hallanud asutuste suhtes, ning arvestades, et ametivõimud kasutasid kahetsusväärseid vägivallaakte ja vandalismi ära kodanikuühiskonna hirmutamiseks, reageerides vägivaldselt ja ülemääraselt ning piirates veelgi Moldova kodanike niigi nõrku põhiõigusi ja vabadusi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahumeelseid meeleavaldusi õhutasid kahtlused valimiste õigluse suhtes ja usaldamatus riigiasutuste, sealhulgas valimisprotsessi hallanud asutuste suhtes, ning arvestades, et ametivõimud kasutasid kahetsusväärseid vägivallaakte ja vandalismi ära kodanikuühiskonna hirmutamiseks, reageerides vägivaldselt ja ülemääraselt ning piirates veelgi Moldova kodanike niigi nõrku põhiõigusi ja vabadusi;

| N. | arvestades, et tunnistatakse vähemalt 310 inimese vahistamist ja kinnipidamist ning osa vahistatutest on endiselt vanglas, ja arvestades, et kinnipeetud kannatasid vahistamisel politseijaoskondades süstemaatilise väärkohtlemise all sellisel määral, et seda kohtlemist võib pidada piinamiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tunnistatakse vähemalt 310 inimese vahistamist ja kinnipidamist ning osa vahistatutest on endiselt vanglas, ja arvestades, et kinnipeetud kannatasid vahistamisel politseijaoskondades süstemaatilise väärkohtlemise all sellisel määral, et seda kohtlemist võib pidada piinamiseks;

| O. | arvestades, et tsiviilisikute peksmine ja alusetu vahistamine kindlakstegemata politseiüksuste poolt ei tundunud olevat suunatud olukorra rahulikumaks muutmisele, vaid pigem viisid tahtlike survemeetmete kasutamiseni; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tsiviilisikute peksmine ja alusetu vahistamine kindlakstegemata politseiüksuste poolt ei tundunud olevat suunatud olukorra rahulikumaks muutmisele, vaid pigem viisid tahtlike survemeetmete kasutamiseni;

| P. | arvestades, et tõsised inimõiguste rikkumised Moldova ametivõimude poolt, kodanikuühiskonna esindajate ja meeleavaldajate põhjendamatu ahistamine ning õigusriigi põhimõtte ja Moldova Vabariigi poolt alla kirjutatud asjakohaste Euroopa konventsioonide eiramine jätkuvad endiselt selles riigis; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tõsised inimõiguste rikkumised Moldova ametivõimude poolt, kodanikuühiskonna esindajate ja meeleavaldajate põhjendamatu ahistamine ning õigusriigi põhimõtte ja Moldova Vabariigi poolt alla kirjutatud asjakohaste Euroopa konventsioonide eiramine jätkuvad endiselt selles riigis;

| Q. | arvestades, et Moldova valitsus süüdistas Rumeeniat seotuses valimisjärgsete meeleavaldustega ja saatis Rumeenia suursaadiku riigist välja; arvestades, et ühtlasi kehtestas Moldova valitsus kõnealuse ELi liikmesriigi kodanikele uuesti viisakohustuse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Moldova valitsus süüdistas Rumeeniat seotuses valimisjärgsete meeleavaldustega ja saatis Rumeenia suursaadiku riigist välja; arvestades, et ühtlasi kehtestas Moldova valitsus kõnealuse ELi liikmesriigi kodanikele uuesti viisakohustuse;

| R. | arvestades, et tuleb rõhutada, et ei ole ilmnenud mingeid tõsiseid viiteid ega tõendeid, mille alusel võiks mis tahes ELi liikmesriiki viimaste nädalate vägivaldsete sündmuste eest vastutavaks pidada; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tuleb rõhutada, et ei ole ilmnenud mingeid tõsiseid viiteid ega tõendeid, mille alusel võiks mis tahes ELi liikmesriiki viimaste nädalate vägivaldsete sündmuste eest vastutavaks pidada;

| S. | arvestades, et tõeline ja tasakaalustatud partnerlus võib areneda vaid siis, kui see põhineb jagatud ühistel väärtustel, eriti mis puudutab demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tõeline ja tasakaalustatud partnerlus võib areneda vaid siis, kui see põhineb jagatud ühistel väärtustel, eriti mis puudutab demokraatiat, õigusriigi põhimõtet ning inimõiguste ja kodanikuvabaduste austamist;

| T. | arvestades, et Euroopa Liidu eesmärgiks on saavutada idapartnerluse programmi abil Moldova Vabariigis ning teistes ELi idapoolsetes naaberriikides suurem stabiilsus, parem valitsemine ja majanduslik areng, |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Liidu eesmärgiks on saavutada idapartnerluse programmi abil Moldova Vabariigis ning teistes ELi idapoolsetes naaberriikides suurem stabiilsus, parem valitsemine ja majanduslik areng,

| 1. | rõhutab ELi ja Moldova Vabariigi tihedamate suhete tähtsust ning kinnitab vajadust teha koostööd, et suurendada Euroopas stabiilsust, julgeolekut ja jõukust ning vältida uute eraldusjoonte tekkimist; |
| --- | --- |

1.

rõhutab ELi ja Moldova Vabariigi tihedamate suhete tähtsust ning kinnitab vajadust teha koostööd, et suurendada Euroopas stabiilsust, julgeolekut ja jõukust ning vältida uute eraldusjoonte tekkimist;

| 2. | kinnitab veel kord oma pühendumust jätkata mõttekat ja eesmärgile suunatud dialoogi Moldova Vabariigiga, kuid peab väga oluliseks rakendada õigusriiki ja inimõiguste austamist käsitlevaid tõhusaid sätteid, rõhutades samas, et suhete edasine tugevdamine, sealhulgas uue laiendatud lepingu sõlmimise kaudu, tuleks seada sõltuvusse Moldova ametivõimude tegelikust ja ilmsest pühendumusest seoses demokraatia ja inimõigustega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab veel kord oma pühendumust jätkata mõttekat ja eesmärgile suunatud dialoogi Moldova Vabariigiga, kuid peab väga oluliseks rakendada õigusriiki ja inimõiguste austamist käsitlevaid tõhusaid sätteid, rõhutades samas, et suhete edasine tugevdamine, sealhulgas uue laiendatud lepingu sõlmimise kaudu, tuleks seada sõltuvusse Moldova ametivõimude tegelikust ja ilmsest pühendumusest seoses demokraatia ja inimõigustega;

| 3. | rõhutab, et Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu suhete edasiseks arenguks on ülimalt tähtis rahvusvaheliste demokraatlike standardite täielik järgimine valimiste eel, ajal ja järel; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et Moldova Vabariigi ja Euroopa Liidu suhete edasiseks arenguks on ülimalt tähtis rahvusvaheliste demokraatlike standardite täielik järgimine valimiste eel, ajal ja järel;

| 4. | mõistab teravalt hukka ulatusliku ahistamise, tõsised inimõiguste rikkumised ja kõik muud Moldova valitsuse poolt parlamendivalimiste järel võetud ebaseaduslikud meetmed; |
| --- | --- |

4.

mõistab teravalt hukka ulatusliku ahistamise, tõsised inimõiguste rikkumised ja kõik muud Moldova valitsuse poolt parlamendivalimiste järel võetud ebaseaduslikud meetmed;

| 5. | nõuab Moldova ametivõimudelt, et nad lõpetaksid viivitamatult kõik ebaseaduslikud vahistamised ja arendaksid valitsuse tegevust demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste osas riigi poolt võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt; |
| --- | --- |

5.

nõuab Moldova ametivõimudelt, et nad lõpetaksid viivitamatult kõik ebaseaduslikud vahistamised ja arendaksid valitsuse tegevust demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste osas riigi poolt võetud rahvusvaheliste kohustuste kohaselt;

| 6. | on eriti mures ebaseaduslike ja omavoliliste vahistamiste ning kinnipeetute inimõiguste ulatusliku rikkumise pärast, eriti mis puudutab õigust elule, õigust mitte olla füüsiliselt väärkoheldud, piinatud või ebainimlikult või alandavalt koheldud või karistatud, õigust vabadusele ja julgeolekule, õigust õiglasele kohtumõistmisele ning kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadusele, samuti tõsiasja üle, et selline väärkohtlemine jätkub endiselt; |
| --- | --- |

6.

on eriti mures ebaseaduslike ja omavoliliste vahistamiste ning kinnipeetute inimõiguste ulatusliku rikkumise pärast, eriti mis puudutab õigust elule, õigust mitte olla füüsiliselt väärkoheldud, piinatud või ebainimlikult või alandavalt koheldud või karistatud, õigust vabadusele ja julgeolekule, õigust õiglasele kohtumõistmisele ning kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadusele, samuti tõsiasja üle, et selline väärkohtlemine jätkub endiselt;

| 7. | rõhutab, et tuleb algatada üldrahvalik dialoog, kus osaleksid valitsus ja opositsiooniparteid, et teha tõsiseid jõupingutusi demokraatlike menetluste ning Moldova Vabariigi demokraatlike institutsioonide toimimise põhjalikuks parandamiseks ning kõnealuses dialoogis tuleb viivitamatult käsitleda rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni järeldustes märgitud puudusi; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et tuleb algatada üldrahvalik dialoog, kus osaleksid valitsus ja opositsiooniparteid, et teha tõsiseid jõupingutusi demokraatlike menetluste ning Moldova Vabariigi demokraatlike institutsioonide toimimise põhjalikuks parandamiseks ning kõnealuses dialoogis tuleb viivitamatult käsitleda rahvusvahelise valimiste vaatlusmissiooni järeldustes märgitud puudusi;

| 8. | rõhutab samas, et sisemised pinged Moldova Vabariigis on väga suured ning on seetõttu kindlalt veendunud vajaduses luua kiiresti sõltumatu uurimiskomisjon, kus on esindatud EL, Euroopa Nõukogu juures tegutsev piinamise tõkestamise komitee ning sõltumatud eksperdid, et tagada uurimise erapooletus ja läbipaistvus; |
| --- | --- |

8.

rõhutab samas, et sisemised pinged Moldova Vabariigis on väga suured ning on seetõttu kindlalt veendunud vajaduses luua kiiresti sõltumatu uurimiskomisjon, kus on esindatud EL, Euroopa Nõukogu juures tegutsev piinamise tõkestamise komitee ning sõltumatud eksperdid, et tagada uurimise erapooletus ja läbipaistvus;

| 9. | nõuab, et kõik isikud, keda peetakse vastutavaks kinnipeetute vastu tarvitatud jõhkra vägivalla eest, antaks kohtu alla; nõuab lisaks, et uurimiskomisjoni tulemused viiksid Moldova Vabariigi õigussüsteemi ja politseijõudude tõelise reformimiseni; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et kõik isikud, keda peetakse vastutavaks kinnipeetute vastu tarvitatud jõhkra vägivalla eest, antaks kohtu alla; nõuab lisaks, et uurimiskomisjoni tulemused viiksid Moldova Vabariigi õigussüsteemi ja politseijõudude tõelise reformimiseni;

| 10. | nõuab eriuurimist seoses juhtumitega, kus inimesed said valimistele järgnenud sündmuste käigus surma, samuti seoses kinnipidamiste ajal toimunud väidetavate vägistamiste ja väärkohtlemisega ning poliitilistel põhjustel toimunud vahistamistega, nt Anatol Mătăsaru ja Gabriel Stati vahistamisega; |
| --- | --- |

10.

nõuab eriuurimist seoses juhtumitega, kus inimesed said valimistele järgnenud sündmuste käigus surma, samuti seoses kinnipidamiste ajal toimunud väidetavate vägistamiste ja väärkohtlemisega ning poliitilistel põhjustel toimunud vahistamistega, nt Anatol Mătăsaru ja Gabriel Stati vahistamisega;

| 11. | mõistab hukka Moldova ametivõimude poolt ajakirjanike, kodanikuühiskonna esindajate ja opositsioonierakondade vastu suunatud ahistamiskampaania, eriti ajakirjanike vahistamised ja väljasaatmised, veebilehtedele ja telejaamadele juurdepääsu tõkestamise, propaganda edastamise avalik-õiguslikel kanalitel ning opositsiooni esindajatele riiklikele meediakanalitele juurdepääsu keelamise; on seisukohal, et kõnealused meetmed on mõeldud Moldova Vabariigi isoleerimiseks kodumaisest ja rahvusvahelisest meediast ning avalikkuse kontrollist hoidumiseks; taunib sellise tsensuuri jätkumist siseministri ja justiitsministri poolt valitsusvälistele organisatsioonidele, erakondadele ning massimeediale saadetud kirjade kaudu ning mõistab selle hukka; |
| --- | --- |

11.

mõistab hukka Moldova ametivõimude poolt ajakirjanike, kodanikuühiskonna esindajate ja opositsioonierakondade vastu suunatud ahistamiskampaania, eriti ajakirjanike vahistamised ja väljasaatmised, veebilehtedele ja telejaamadele juurdepääsu tõkestamise, propaganda edastamise avalik-õiguslikel kanalitel ning opositsiooni esindajatele riiklikele meediakanalitele juurdepääsu keelamise; on seisukohal, et kõnealused meetmed on mõeldud Moldova Vabariigi isoleerimiseks kodumaisest ja rahvusvahelisest meediast ning avalikkuse kontrollist hoidumiseks; taunib sellise tsensuuri jätkumist siseministri ja justiitsministri poolt valitsusvälistele organisatsioonidele, erakondadele ning massimeediale saadetud kirjade kaudu ning mõistab selle hukka;

| 12. | mõistab järsult hukka Moldova ametivõimude otsuse saata riigist välja Rumeenia suursaadik ja kehtestada selle Euroopa Liidu liikmesriigi suhtes viisanõue; rõhutab, et ELi kodanike diskrimineerimine nende kodakondsuse alusel on lubamatu ning kutsub Moldova ametivõime Rumeenia kodanike suhtes viisavabadust taastama; |
| --- | --- |

12.

mõistab järsult hukka Moldova ametivõimude otsuse saata riigist välja Rumeenia suursaadik ja kehtestada selle Euroopa Liidu liikmesriigi suhtes viisanõue; rõhutab, et ELi kodanike diskrimineerimine nende kodakondsuse alusel on lubamatu ning kutsub Moldova ametivõime Rumeenia kodanike suhtes viisavabadust taastama;

| 13. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon vaataksid ühtlasi läbi ELi viisasüsteemi Moldova Vabariigi suhtes, et kergendada Moldova kodanikele viisade andmise tingimusi, eelkõige rahalisi tingimusi ja võimaldada paremini reguleeritud reisikorraldust; loodab samas, et Moldova kodanikud ei kasuta paremat viisa- ja reisimissüsteemi selleks, et massiliselt oma maalt lahkuda, vaid et see julgustab neid oma kodumaa arengule aktiivselt kaasa aitama; |
| --- | --- |

13.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon vaataksid ühtlasi läbi ELi viisasüsteemi Moldova Vabariigi suhtes, et kergendada Moldova kodanikele viisade andmise tingimusi, eelkõige rahalisi tingimusi ja võimaldada paremini reguleeritud reisikorraldust; loodab samas, et Moldova kodanikud ei kasuta paremat viisa- ja reisimissüsteemi selleks, et massiliselt oma maalt lahkuda, vaid et see julgustab neid oma kodumaa arengule aktiivselt kaasa aitama;

| 14. | märgib, et väited ühe ELi liikmesriigi sündmustes osalemise kohta tunduvad olevat põhjendamatud ja neid ei arutatud ega korratud ajutise delegatsiooni kohtumistel Moldova Vabariigis; |
| --- | --- |

14.

märgib, et väited ühe ELi liikmesriigi sündmustes osalemise kohta tunduvad olevat põhjendamatud ja neid ei arutatud ega korratud ajutise delegatsiooni kohtumistel Moldova Vabariigis;

| 15. | nõuab koheseid ja kindlaid tõendeid Moldova valitsuse väidete kinnituseks, mis puudutavad meeleavaldajate oletatavat kriminaalset tegevust ja välisriikide valitsuste kaasatust; |
| --- | --- |

15.

nõuab koheseid ja kindlaid tõendeid Moldova valitsuse väidete kinnituseks, mis puudutavad meeleavaldajate oletatavat kriminaalset tegevust ja välisriikide valitsuste kaasatust;

| 16. | võtab teadmiseks Moldova ametivõimude avaldused seoses kriminaalmenetluse algatamisega „võimuhaaramiskatse kohta 7. aprillil 2009” ja nõuab, et uurimine viidaks läbi läbipaistvalt ning selle käigus selgitataks kõiki Moldova ametivõimude väiteid, mis puudutavad ühe või mitme kolmanda riigi võimalikku osalemist nendes sündmustes; |
| --- | --- |

16.

võtab teadmiseks Moldova ametivõimude avaldused seoses kriminaalmenetluse algatamisega „võimuhaaramiskatse kohta 7. aprillil 2009” ja nõuab, et uurimine viidaks läbi läbipaistvalt ning selle käigus selgitataks kõiki Moldova ametivõimude väiteid, mis puudutavad ühe või mitme kolmanda riigi võimalikku osalemist nendes sündmustes;

| 17. | mõistab hukka kõik vägivallateod ja vandalismi, kuid peab lubamatuks näidata kõiki proteste kriminaalkuritegudena ja väidetava „põhiseaduse vastase vandenõuna”; on seisukohal, et rahumeelsed meeleavaldused olid suures osas tingitud sellest, et kaheldi valimiste õigluses, tunti usaldamatust riigiasutuste vastu ning oldi rahulolematud Moldova Vabariigi sotsiaalse ja majandusliku olukorraga; |
| --- | --- |

17.

mõistab hukka kõik vägivallateod ja vandalismi, kuid peab lubamatuks näidata kõiki proteste kriminaalkuritegudena ja väidetava „põhiseaduse vastase vandenõuna”; on seisukohal, et rahumeelsed meeleavaldused olid suures osas tingitud sellest, et kaheldi valimiste õigluses, tunti usaldamatust riigiasutuste vastu ning oldi rahulolematud Moldova Vabariigi sotsiaalse ja majandusliku olukorraga;

| 18. | on seisukohal, et konstruktiivne dialoog opositsioonierakondade, kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatega on ainus võimalus praeguse olukorra lahendamiseks Moldova Vabariigis; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et konstruktiivne dialoog opositsioonierakondade, kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste organisatsioonide esindajatega on ainus võimalus praeguse olukorra lahendamiseks Moldova Vabariigis;

| 19. | rõhutab, et mis tahes uued valimised nõuavad, et opositsioon ja valitsus jõuaksid valimiskorra konkreetse parandamise osas üksmeelele; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et mis tahes uued valimised nõuavad, et opositsioon ja valitsus jõuaksid valimiskorra konkreetse parandamise osas üksmeelele;

| 20. | kordab taas kohtusüsteemi sõltumatuse tähtsust ning nõuab täiendavate meetmete võtmist, et tagada kogu meedia, sealhulgas Radio Television Moldova toimetuslik sõltumatus ning ProTV kanali vastu suunatud hirmutamise ja selle tegevusloa pikendamisega seotud ähvarduste lõpetamine, samuti nõuab Moldova valimisseaduse märkimisväärset parandamist, sest see on mis tahes tulevaste valimiste ja demokraatia kindlustamise oluline osa Moldova Vabariigis; |
| --- | --- |

20.

kordab taas kohtusüsteemi sõltumatuse tähtsust ning nõuab täiendavate meetmete võtmist, et tagada kogu meedia, sealhulgas Radio Television Moldova toimetuslik sõltumatus ning ProTV kanali vastu suunatud hirmutamise ja selle tegevusloa pikendamisega seotud ähvarduste lõpetamine, samuti nõuab Moldova valimisseaduse märkimisväärset parandamist, sest see on mis tahes tulevaste valimiste ja demokraatia kindlustamise oluline osa Moldova Vabariigis;

| 21. | taunib asjaolu, et Moldova valitsus ei püüdnud vastavalt Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni soovitustele muuta hääletamist lihtsamaks välismaal elavatele Moldova kodanikele; kutsub Moldova ametivõime üles võtma õigeaegselt selleks vajalikke meetmeid; |
| --- | --- |

21.

taunib asjaolu, et Moldova valitsus ei püüdnud vastavalt Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni soovitustele muuta hääletamist lihtsamaks välismaal elavatele Moldova kodanikele; kutsub Moldova ametivõime üles võtma õigeaegselt selleks vajalikke meetmeid;

| 22. | rõhutab, et OSCE/ODIHRi esialgne aruanne valimiste läbiviimise kohta erineb oluliselt märkimisväärse arvu Moldova valitsusväliste organisatsioonide väidetest, mille kohaselt esines valimistel ulatuslikke rikkumisi; juhib tähelepanu, et selliseid erinevusi tuleb arvesse võtta, kui tulevikus uuritakse OSCE/ODIHRi valimiste vaatlemisega seotud tegevust ja ELi osalemist rahvusvahelistel valimiste vaatlusmissioonidel; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et OSCE/ODIHRi esialgne aruanne valimiste läbiviimise kohta erineb oluliselt märkimisväärse arvu Moldova valitsusväliste organisatsioonide väidetest, mille kohaselt esines valimistel ulatuslikke rikkumisi; juhib tähelepanu, et selliseid erinevusi tuleb arvesse võtta, kui tulevikus uuritakse OSCE/ODIHRi valimiste vaatlemisega seotud tegevust ja ELi osalemist rahvusvahelistel valimiste vaatlusmissioonidel;

| 23. | on seisukohal, et usaldusväärsuse säilitamiseks Moldova Vabariigi kodanike silmis peaks EL osalema praeguse olukorra lahendamises ennetavalt, põhjalikult ja igakülgselt; nõuab tungivalt, et nõukogu kaaluks õigusriigimissiooni saatmist Moldova Vabariiki, et aidata õiguskaitseorganeid, eriti politseid ja kohtusüsteemi, nende reformimise protsessis; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et usaldusväärsuse säilitamiseks Moldova Vabariigi kodanike silmis peaks EL osalema praeguse olukorra lahendamises ennetavalt, põhjalikult ja igakülgselt; nõuab tungivalt, et nõukogu kaaluks õigusriigimissiooni saatmist Moldova Vabariiki, et aidata õiguskaitseorganeid, eriti politseid ja kohtusüsteemi, nende reformimise protsessis;

| 24. | rõhutab, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid peavad Euroopa naabruspoliitikat ja eelkõige uut idapartnerluse programmi täielikult ära kasutama, et saavutada Moldova Vabariigis ja teistes ELi idapoolsetes naaberriikides suurem stabiilsus, parem valitsemine ning tasakaalustatud majandusareng; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et nõukogu, komisjon ja liikmesriigid peavad Euroopa naabruspoliitikat ja eelkõige uut idapartnerluse programmi täielikult ära kasutama, et saavutada Moldova Vabariigis ja teistes ELi idapoolsetes naaberriikides suurem stabiilsus, parem valitsemine ning tasakaalustatud majandusareng;

| 25. | palub komisjonil tagada, et ELi poolt Moldova Vabariigile antaval rahalisel abil inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas oleks laiem mõjuala, kasutades eelkõige täielikult ära demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning ENPI sätete pakutavaid võimalusi; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile üksikasjalik aruanne ELi vahendite kasutamise kohta Moldova Vabariigis, keskendudes eriti hea valitsemistava ja demokraatliku arengu toetamiseks eraldatud vahenditele; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil tagada, et ELi poolt Moldova Vabariigile antaval rahalisel abil inimõiguste ja põhivabaduste valdkonnas oleks laiem mõjuala, kasutades eelkõige täielikult ära demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi ning ENPI sätete pakutavaid võimalusi; palub komisjonil esitada Euroopa Parlamendile üksikasjalik aruanne ELi vahendite kasutamise kohta Moldova Vabariigis, keskendudes eriti hea valitsemistava ja demokraatliku arengu toetamiseks eraldatud vahenditele;

| 26. | kutsub nõukogu ja komisjoni nii volituste kui vahendite osas tugevdama ELi eriesindaja missiooni Moldova Vabariigis; |
| --- | --- |

26.

kutsub nõukogu ja komisjoni nii volituste kui vahendite osas tugevdama ELi eriesindaja missiooni Moldova Vabariigis;

| 27. | kordab oma toetust Moldova Vabariigi territoriaalsele terviklikkusele ja rõhutab, et EL peab omama Transnistria küsimuse lahendamises jõulisemat rolli; |
| --- | --- |

27.

kordab oma toetust Moldova Vabariigi territoriaalsele terviklikkusele ja rõhutab, et EL peab omama Transnistria küsimuse lahendamises jõulisemat rolli;

| 28. | rõhutab veel kord, et Euroopa Liit peab tegema kõik temast oleneva, et pakkuda Moldova Vabariigi kodanikele tõeliselt euroopalikku tulevikku; kutsub kõiki Moldova Vabariigi poliitilisi jõude ja Moldova partnereid tungivalt üles mitte kuritarvitama praegust ebakindlust, et Moldovat Euroopa kursilt kõrvale kallutada; |
| --- | --- |

28.

rõhutab veel kord, et Euroopa Liit peab tegema kõik temast oleneva, et pakkuda Moldova Vabariigi kodanikele tõeliselt euroopalikku tulevikku; kutsub kõiki Moldova Vabariigi poliitilisi jõude ja Moldova partnereid tungivalt üles mitte kuritarvitama praegust ebakindlust, et Moldovat Euroopa kursilt kõrvale kallutada;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogu ja OSCE parlamentaarsetele assambleedele ning Moldova Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Nõukogu ja OSCE parlamentaarsetele assambleedele ning Moldova Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 398.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/60

---

Neljapäev, 7. mai 2009Aastaaruanne inimõiguste kohta maailmas 2008. aastal ja Euroopa Liidu poliitika selles valdkonnas

P6_TA(2009)0385

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon aastaaruande kohta inimõiguste kohta maailmas 2008. aastal ja Euroopa Liidu poliitika selles valdkonnas (2008/2336(INI))

2010/C 212 E/11

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kümnendat Euroopa Liidu aastaaruannet inimõiguste kohta (2008) (nõukogu dokument 14146/1/2008);

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 3, 6, 11, 13 ja 19 ning EÜ asutamislepingu artikleid 177 ja 300;

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi inimõigustealaseid õigusakte (1);

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja;

võttes arvesse kõiki ÜRO inimõiguste konventsioone ja nende fakultatiivprotokolle;

võttes arvesse piirkondlikke inimõigustealaseid õigusakte, sealhulgas eelkõige inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, selle fakultatiivprotokolli naiste õiguste kohta Aafrikas ja Ameerika inimõiguste konventsiooni ning Araabia inimõiguste hartat;

võttes arvesse oma 15. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni olukorra kohta Gaza sektoris (2) ning üldasjade ja välissuhete nõukogu 27. jaanuari 2009. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta;

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu (ICC) Rooma statuudi jõustumist 1. juulil 2002 ning oma resolutsioone, mis on seotud Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga (3);

võttes arvesse Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsiooni ning 2005. aasta ELi kava inimkaubanduse tõkestamise ja selle vastase võitluse heade tavade, standardite ning korra kohta (4);

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 13 surmanuhtluse igas olukorras kaotamise kohta;

võttes arvesse piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- või karistamisviiside vastast ÜRO konventsiooni (piinamisvastast konventsiooni);

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni;

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivprotokolli;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (5);

võttes arvesse AKV-EÜ partnerluslepingut ja selle muudatusi (6);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas (7) (demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend);

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone inimõiguste kohta maailmas;

võttes arvesse oma resolutsioone ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC) viienda ja seitsmenda istungjärgu kohta, mis võeti vastu vastavalt 7. juunil 2007. aastal (8) ja 21. veebruaril 2008. aastal (9), ning ÜRO inimõiguste nõukogu käsitlevate läbirääkimiste tulemuste kohta;

võttes arvesse oma 14. veebruari 2006. aasta resolutsiooni inimõiguste- ja demokraatiaklausli kohta Euroopa Liidu kokkulepetes (10);

võttes arvesse oma 1. veebruari 2007. aasta (11) ja 26. aprilli 2007. aasta (12) resolutsioone surmanuhtluse üldise moratooriumi algatuse kohta ning ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2007. aasta resolutsiooni 62/149 surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta;

võttes arvesse oma 20. septembri 2001. aasta resolutsiooni naiste suguelundite moonutamise kohta (13), mis kinnitab, et niisugune moonutamine mis tahes kujul ja määral on naistevastane vägivallategu ning kujutab endast naiste põhiõiguste rikkumist;

võttes arvesse oma 6. septembri 2007. aasta resolutsiooni kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide ja konsultatsioonide kohta (14), mis hõlmab ka naiste õigusi, mida tuleb inimõigustealastes dialoogides selgesõnaliselt käsitleda;

võttes arvesse oma 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni hinnangu andmise kohta ELi sanktsioonidele osana ELi tegevusest ja poliitikast inimõiguste valdkonnas (15);

võttes arvesse oma 16. jaanuari 2008. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu lapse õiguste strateegia väljatöötamise kohta (16);

võttes arvesse oma 6. juuli 2006. aasta resolutsiooni sõnavabaduse kohta Internetis (17);

võttes arvesse kõiki oma kiireloomulisi resolutsioone inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtete rikkumise juhtumite kohta;

võttes arvesse 2007. aasta detsembris Lissabonis peetud Euroopa Liidu valitsusväliste organisatsioonide inimõiguste foorumit;

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille allkirjastasid 30. märtsil 2007 Euroopa Ühendus ja enamik selle liikmesriike ning millega on ette nähtud kohustus hõlmata puudega inimeste huvid ja mured inimõigustegevusse kolmandate riikide suhtes;

võttes arvesse ÜRO deklaratsiooni inimõiguste kaitsjate kohta ning ÜRO peasekretäri inimõiguste kaitsjate eriesindaja tegevust;

võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, mis võeti vastu 2006. aasta detsembris;

võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid rahvusvahelise humanitaarõiguse (IHL) järgimise edendamiseks (18), laste ja relvastatud konfliktide ning inimõiguste kaitsjate kohta ning samuti surmanuhtluse, piinamise ning muu julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise kohta, inimõiguste alaste dialoogide kohta kolmandate riikidega ning lapse õiguste edendamise ja kaitse kohta ning naistevastase vägivalla kohta ja naiste diskrimineerimise kõigi vormide vastase võitluse kohta;

võttes arvesse oma 8. mai 2008. aasta resolutsiooni ELi valimisvaatlusmissioonide kohta: eesmärgid, tavad ja tulevased väljakutsed (19);

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2009. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu arengu, sealhulgas ELi rolli kohta (20);

võttes arvesse kodukorra artiklit 45 ja artikli 112 lõiget 2;

võttes arvesse väliskomisjoni arvamust (A6-0264/2009),

| A. | arvestades, et inimõigused ja nende õiguste kaitse tuginevad inimväärikuse tunnustamisele; arvestades, et sellega seoses tuleb meelde tuletada, et inimõiguste ülddeklaratsioon algab sõnadega: „inimkonna kõigi liikmete väärikuse, nende võrdsuse ning võõrandamatute õiguste tunnustamine on vabaduse, õigluse ja üldise rahu alus”; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõigused ja nende õiguste kaitse tuginevad inimväärikuse tunnustamisele; arvestades, et sellega seoses tuleb meelde tuletada, et inimõiguste ülddeklaratsioon algab sõnadega: „inimkonna kõigi liikmete väärikuse, nende võrdsuse ning võõrandamatute õiguste tunnustamine on vabaduse, õigluse ja üldise rahu alus”;

| B. | arvestades, et õiglus, vabadus, demokraatia ja õigusriigi põhimõtted tulenevad inimväärikuse tõelisest tunnustamisest ja arvestades, et selline tunnustamine on kõigi inimõiguste alus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õiglus, vabadus, demokraatia ja õigusriigi põhimõtted tulenevad inimväärikuse tõelisest tunnustamisest ja arvestades, et selline tunnustamine on kõigi inimõiguste alus;

| C. | arvestades, et nõukogu ja komisjoni kümnes ELi aastaaruanne inimõiguste kohta (2008) annab üldise ülevaate ELi institutsioonide tegevusest seoses inimõigustega Euroopa Liidus ja väljaspool Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõukogu ja komisjoni kümnes ELi aastaaruanne inimõiguste kohta (2008) annab üldise ülevaate ELi institutsioonide tegevusest seoses inimõigustega Euroopa Liidus ja väljaspool Euroopa Liitu;

| D. | arvestades, et selle resolutsiooni eesmärk on uurida, hinnata ja vajaduse korral konstruktiivselt kritiseerida komisjoni, nõukogu ning Euroopa Parlamendi inimõigustealast tegevust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selle resolutsiooni eesmärk on uurida, hinnata ja vajaduse korral konstruktiivselt kritiseerida komisjoni, nõukogu ning Euroopa Parlamendi inimõigustealast tegevust;

| E. | arvestades, et inimõiguste olukord Euroopa Liidus mõjutab otseselt ELi usaldusväärsust ja suutlikkust rakendada tulemuslikku inimõigustealast välispoliitikat; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et inimõiguste olukord Euroopa Liidus mõjutab otseselt ELi usaldusväärsust ja suutlikkust rakendada tulemuslikku inimõigustealast välispoliitikat;

| F. | arvestades, et tuleb püüelda selle poole, et kahepoolsete või piirkondlike kaubanduslepingute läbirääkimistel ja rakendamisel pöörataks rohkem tähelepanu põhiliste inimõiguste austamisele, eelkõige poliitiliste õiguste austamisele, isegi kui on tegemist oluliste kaubanduspartneritega sõlmitud kaubanduslepingutega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuleb püüelda selle poole, et kahepoolsete või piirkondlike kaubanduslepingute läbirääkimistel ja rakendamisel pöörataks rohkem tähelepanu põhiliste inimõiguste austamisele, eelkõige poliitiliste õiguste austamisele, isegi kui on tegemist oluliste kaubanduspartneritega sõlmitud kaubanduslepingutega;

| G. | arvestades, et ELi ja selle kolmandatest riikidest partneritega sõlmitud lepingutes tuleb järgida inimõigusi puudutavaid klausleid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi ja selle kolmandatest riikidest partneritega sõlmitud lepingutes tuleb järgida inimõigusi puudutavaid klausleid;

| H. | arvestades, et inimõiguste edendamine on maailma eri piirkondades endiselt ohus, kuna inimõiguste rikkumine käib vältimatult käsikäes inimõiguste rikkujate jõupingutustega vähendada inimõigusi edendava mis tahes poliitika mõju, eelkõige riikides, kus inimõiguste rikkumised on ebademokraatliku valitsuse võimul püsimiseks olulise tähtsusega, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste edendamine on maailma eri piirkondades endiselt ohus, kuna inimõiguste rikkumine käib vältimatult käsikäes inimõiguste rikkujate jõupingutustega vähendada inimõigusi edendava mis tahes poliitika mõju, eelkõige riikides, kus inimõiguste rikkumised on ebademokraatliku valitsuse võimul püsimiseks olulise tähtsusega,

| 1. | on seisukohal, et ELil tuleb liikuda ühtse ja järjekindla poliitika suunas, et toetada ja edendada inimõigusi kogu maailmas, ja rõhutab vajadust sellise poliitika tõhusama elluviimise järele; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et ELil tuleb liikuda ühtse ja järjekindla poliitika suunas, et toetada ja edendada inimõigusi kogu maailmas, ja rõhutab vajadust sellise poliitika tõhusama elluviimise järele;

| 2. | kinnitab oma veendumust, et inimõiguste edendamise parandamiseks tuleb tugevdada ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (ÜVJP) ning tuleb tagada, et inimõiguste edendamine kui ÜVJP peamine eesmärk, nagu on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 11, viidaks rangelt ellu ELi dialoogides ja institutsionaalsetes suhetes kõikide maailma riikidega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab oma veendumust, et inimõiguste edendamise parandamiseks tuleb tugevdada ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat (ÜVJP) ning tuleb tagada, et inimõiguste edendamine kui ÜVJP peamine eesmärk, nagu on osutatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 11, viidaks rangelt ellu ELi dialoogides ja institutsionaalsetes suhetes kõikide maailma riikidega;

| 3. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema suuremaid jõupingutusi, et suurendada ELi võimet reageerida kiiresti inimõiguste rikkumistele kolmandate riikide poolt; rõhutab ELi võtmerolli inimõiguste valdkonnas tänapäeva maailmas ning vastavaid suurenenud ootusi; nõuab ELi ühist lähenemisviisi inimõigustele nii välispoliitikas kui ka liidu sees; |
| --- | --- |

3.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema suuremaid jõupingutusi, et suurendada ELi võimet reageerida kiiresti inimõiguste rikkumistele kolmandate riikide poolt; rõhutab ELi võtmerolli inimõiguste valdkonnas tänapäeva maailmas ning vastavaid suurenenud ootusi; nõuab ELi ühist lähenemisviisi inimõigustele nii välispoliitikas kui ka liidu sees;

| 4. | nõuab jätkuvat maksimaalset valvsust seoses inimõigusi puudutavate klauslite järgimisega ELi ja selle kolmandatest riikidest partneritega sõlmitud lepingutes ning selliste klauslite süsteemset lisamist tulevastesse lepingutesse; juhib tähelepanu asjaolule, et inimõigusi puudutav klausel kui oluline element peaks kehtima lepingu kõikide sätete suhtes; kordab oma nõuet, et sellele klauslile tuleks süsteemselt lisada klausli järgimist tõeliselt tagav mehhanism; |
| --- | --- |

4.

nõuab jätkuvat maksimaalset valvsust seoses inimõigusi puudutavate klauslite järgimisega ELi ja selle kolmandatest riikidest partneritega sõlmitud lepingutes ning selliste klauslite süsteemset lisamist tulevastesse lepingutesse; juhib tähelepanu asjaolule, et inimõigusi puudutav klausel kui oluline element peaks kehtima lepingu kõikide sätete suhtes; kordab oma nõuet, et sellele klauslile tuleks süsteemselt lisada klausli järgimist tõeliselt tagav mehhanism;

Euroopa Liidu aastaaruanne inimõiguste kohta 2008

| 5. | rõhutab Euroopa Liidu inimõiguste aastaaruande olulisust Euroopa Liidu inimõigustealase poliitika analüüsimisel ja hindamisel ning tunnustab ELi institutsioonide selle valdkonna tegevuse positiivset rolli; |
| --- | --- |

5.

rõhutab Euroopa Liidu inimõiguste aastaaruande olulisust Euroopa Liidu inimõigustealase poliitika analüüsimisel ja hindamisel ning tunnustab ELi institutsioonide selle valdkonna tegevuse positiivset rolli;

| 6. | kordab oma nõuet, et poliitika hindamiseks tuleks anda rohkem ja paremat teavet ning et tuleks esitada elemente ja suuniseid üldise lähenemisviisi parandamiseks, vastuolude vähendamiseks ning poliitiliste prioriteetide riigipõhiseks kohandamiseks eesmärgiga võtta vastu inimõigustealane riiklik strateegia või vähemalt inimõigusi käsitlev peatükk riigi strateegiadokumentides; kordab oma nõuet hinnata regulaarselt teatud ajavahemike järel ELi inimõigustealase poliitika, inimõigustealaste vahendite ja algatuste kasutamist ning tulemusi kolmandates riikides; kutsub nõukogu ja komisjoni üles töötama välja konkreetsed mõõdetavad näitajad ja võrdlusalused, et mõõta kõnealuste poliitikavaldkondade tõhusust; |
| --- | --- |

6.

kordab oma nõuet, et poliitika hindamiseks tuleks anda rohkem ja paremat teavet ning et tuleks esitada elemente ja suuniseid üldise lähenemisviisi parandamiseks, vastuolude vähendamiseks ning poliitiliste prioriteetide riigipõhiseks kohandamiseks eesmärgiga võtta vastu inimõigustealane riiklik strateegia või vähemalt inimõigusi käsitlev peatükk riigi strateegiadokumentides; kordab oma nõuet hinnata regulaarselt teatud ajavahemike järel ELi inimõigustealase poliitika, inimõigustealaste vahendite ja algatuste kasutamist ning tulemusi kolmandates riikides; kutsub nõukogu ja komisjoni üles töötama välja konkreetsed mõõdetavad näitajad ja võrdlusalused, et mõõta kõnealuste poliitikavaldkondade tõhusust;

| 7. | tervitab 2008. aasta aruande avalikku esitlemist nõukogu ja komisjoni poolt Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni 4. novembril 2008. aastal peetud koosolekul, mis langes kokku 10. detsembril 1948. aastal vastuvõetud inimõiguste ülddeklaratsiooni 60. aastapäevaga, ning selle esitlemist täiskogu istungjärgul samal päeval, kui Hu Jiale anti Euroopa Parlamendi iga-aastane Sahharovi auhind mõttevabaduse eest; |
| --- | --- |

7.

tervitab 2008. aasta aruande avalikku esitlemist nõukogu ja komisjoni poolt Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni 4. novembril 2008. aastal peetud koosolekul, mis langes kokku 10. detsembril 1948. aastal vastuvõetud inimõiguste ülddeklaratsiooni 60. aastapäevaga, ning selle esitlemist täiskogu istungjärgul samal päeval, kui Hu Jiale anti Euroopa Parlamendi iga-aastane Sahharovi auhind mõttevabaduse eest;

| 8. | kutsub taas nõukogu ja komisjoni üles tuvastama „erilist muret tekitavad riigid”, kus inimõiguste edendamine on eriti raske, samuti riigid, kus rikutakse inimõigusi, ning töötama välja niisugused kriteeriumid, mille abil saaks mõõta riike nende inimõiguste olukorra alusel ja seeläbi luua konkreetseid poliitilisi prioriteete; |
| --- | --- |

8.

kutsub taas nõukogu ja komisjoni üles tuvastama „erilist muret tekitavad riigid”, kus inimõiguste edendamine on eriti raske, samuti riigid, kus rikutakse inimõigusi, ning töötama välja niisugused kriteeriumid, mille abil saaks mõõta riike nende inimõiguste olukorra alusel ja seeläbi luua konkreetseid poliitilisi prioriteete;

| 9. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema suuremaid jõupingutusi, et levitada inimõigusi käsitlevat aastaaruannet ja tagada selle jõudmine võimalikult laia üldsuseni; nõuab ka avalike teabekampaaniate korraldamist, mis on suunatud ELi maine tõstmisele selles valdkonnas; |
| --- | --- |

9.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tegema suuremaid jõupingutusi, et levitada inimõigusi käsitlevat aastaaruannet ja tagada selle jõudmine võimalikult laia üldsuseni; nõuab ka avalike teabekampaaniate korraldamist, mis on suunatud ELi maine tõstmisele selles valdkonnas;

| 10. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles teostama korrapäraselt sotsiaalset mõju ja ühiskondlikku teadlikkust käsitlevaid uuringuid liidu tegevuse kohta inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

10.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles teostama korrapäraselt sotsiaalset mõju ja ühiskondlikku teadlikkust käsitlevaid uuringuid liidu tegevuse kohta inimõiguste valdkonnas;

| 11. | on seisukohal, et aruanne näitab, et hoolimata mõnes liikmesriigis läbiviidud uuringutest ei ole EL hinnanud liikmesriikide tegevust seoses USA terrorismivastase poliitikaga Bushi administratsiooni ajal; |
| --- | --- |

11.

on seisukohal, et aruanne näitab, et hoolimata mõnes liikmesriigis läbiviidud uuringutest ei ole EL hinnanud liikmesriikide tegevust seoses USA terrorismivastase poliitikaga Bushi administratsiooni ajal;

| 12. | kutsub nõukogu kooskõlas 2008. aasta aprillis Peruu Kongressil ühehäälselt vastu võetud resolutsiooniga üles kavandama Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) lisamist terroristlike organisatsioonide Euroopa nimekirja; |
| --- | --- |

12.

kutsub nõukogu kooskõlas 2008. aasta aprillis Peruu Kongressil ühehäälselt vastu võetud resolutsiooniga üles kavandama Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) lisamist terroristlike organisatsioonide Euroopa nimekirja;

| 13. | rõhutab, et sisserändepoliitika kujutab endast väljakutset seoses ELi inimõigustealase välistegevuse usaldusväärsusega suurte arvamusrühmade silmis kogu maailmas; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et sisserändepoliitika kujutab endast väljakutset seoses ELi inimõigustealase välistegevuse usaldusväärsusega suurte arvamusrühmade silmis kogu maailmas;

Nõukogu ja komisjoni inimõigustealane tegevus rahvusvahelistel foorumitel

| 14. | on seisukohal, et nõukogu inimõiguste sekretariaadi kvantitatiivne ja kvalitatiivne täiustamine võimaldaks ELil veelgi tõsta oma mainet inimõiguste edendamisel ning inimõiguste austamise tagamisel oma välispoliitikas; loodab, et välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tulevane määramine, kellest saaks ka komisjoni asepresident, edendaks Lissaboni leping jõustumisel märkimisväärselt ELi sidusust; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et nõukogu inimõiguste sekretariaadi kvantitatiivne ja kvalitatiivne täiustamine võimaldaks ELil veelgi tõsta oma mainet inimõiguste edendamisel ning inimõiguste austamise tagamisel oma välispoliitikas; loodab, et välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja tulevane määramine, kellest saaks ka komisjoni asepresident, edendaks Lissaboni leping jõustumisel märkimisväärselt ELi sidusust;

| 15. | peab hädavajalikuks, võttes arvesse inimõigustealaste küsimuste olulisust konflikti- ja konfliktijärgsetes olukordades, et kõigil ELi eriesindajatel oleks tulevikus volitused, milles on konkreetselt ära märgitud inimõiguste austamise edendamine ja tagamine; |
| --- | --- |

15.

peab hädavajalikuks, võttes arvesse inimõigustealaste küsimuste olulisust konflikti- ja konfliktijärgsetes olukordades, et kõigil ELi eriesindajatel oleks tulevikus volitused, milles on konkreetselt ära märgitud inimõiguste austamise edendamine ja tagamine;

| 16. | kordab oma nõuet, et komisjon julgustaks Euroopa Liidu liikmesriike ja kolmandaid riike, kellega on käimas läbirääkimised nende tulevase ühinemise või suhete tihendamise üle, allkirjastama ja ratifitseerima kõik peamised ÜRO ja Euroopa Nõukogu inimõiguste konventsioonid ja nende fakultatiivprotokollid ning tegema koostööd rahvusvaheliste inimõiguste menetluste ja mehhanismide raames; nõuab raamkokkuleppe sõlmimist Euroopa Liidu ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku vahel, et edendada ÜRO konventsioonide ratifitseerimist ja rakendamist kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

16.

kordab oma nõuet, et komisjon julgustaks Euroopa Liidu liikmesriike ja kolmandaid riike, kellega on käimas läbirääkimised nende tulevase ühinemise või suhete tihendamise üle, allkirjastama ja ratifitseerima kõik peamised ÜRO ja Euroopa Nõukogu inimõiguste konventsioonid ja nende fakultatiivprotokollid ning tegema koostööd rahvusvaheliste inimõiguste menetluste ja mehhanismide raames; nõuab raamkokkuleppe sõlmimist Euroopa Liidu ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku vahel, et edendada ÜRO konventsioonide ratifitseerimist ja rakendamist kõikides liikmesriikides;

| 17. | kutsub nõukogu ja komisjoni jätkama aktiivseid jõupingutusi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimise ja rakendusaktide vastuvõtmise edendamiseks kogu maailmas vastavalt nõukogu 16. juuni 2003. aasta ühisele seisukohale 2003/444/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta (21) ja ühisest seisukohast lähtuvale 2004. aasta tegevuskavale; nõuab niisuguste jõupingutuste laiendamist ka Rahvusvahelise Kriminaalkohtu eesõiguste ja puutumatuse kokkuleppe ratifitseerimisele ja rakendamisele, mis on kohtu tähtis töövahend; tervitab asjaolu, et Rooma statuudi ratifitseerimine Madagaskari, Cooki saarte ja Suriname poolt 2008. aastal suurendas osalisriikide arvu 2008. aasta juulis 108ni; nõuab, et Tšehhi Vabariik kui ainuke ELi liikmesriik, kes ei ole veel Rooma statuuti ratifitseerinud, teeks seda lõpuks viivitamatult (22); nõuab tungivalt, et Rumeenia tühistaks oma kahepoolse immuniteedilepingu Ameerika Ühendriikidega; |
| --- | --- |

17.

kutsub nõukogu ja komisjoni jätkama aktiivseid jõupingutusi Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi ratifitseerimise ja rakendusaktide vastuvõtmise edendamiseks kogu maailmas vastavalt nõukogu 16. juuni 2003. aasta ühisele seisukohale 2003/444/ÜVJP Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta (21) ja ühisest seisukohast lähtuvale 2004. aasta tegevuskavale; nõuab niisuguste jõupingutuste laiendamist ka Rahvusvahelise Kriminaalkohtu eesõiguste ja puutumatuse kokkuleppe ratifitseerimisele ja rakendamisele, mis on kohtu tähtis töövahend; tervitab asjaolu, et Rooma statuudi ratifitseerimine Madagaskari, Cooki saarte ja Suriname poolt 2008. aastal suurendas osalisriikide arvu 2008. aasta juulis 108ni; nõuab, et Tšehhi Vabariik kui ainuke ELi liikmesriik, kes ei ole veel Rooma statuuti ratifitseerinud, teeks seda lõpuks viivitamatult (22); nõuab tungivalt, et Rumeenia tühistaks oma kahepoolse immuniteedilepingu Ameerika Ühendriikidega;

| 18. | palub kõikidel eesistujariikidel tõsta Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga tehtava koostöö tähtsust kõikidel ELi tippkohtumistel ja dialoogides kolmandate riikidega, sh ELi–Venemaa tippkohtumisel ja ELi–Hiina dialoogides, ning nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid tihendaksid koostööd kohtuga ning sõlmiksid kahepoolsed kokkulepped otsuste täitmise ning tunnistajate ja ohvrite kaitsmise kohta; tunnustab ELi ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahelist koostöö- ja abikokkulepet ning kutsub selle põhjal Euroopa Liitu ja tema liikmesriike üles andma kohtule pooleliolevates kohtuasjades kogu vajalikku abi, muu hulgas kohapealset abi; seoses sellega väljendab heameelt Belgia ja Portugali abi üle Jean-Pierre Bemba vahistamisel ja Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üleandmisel 2008. aasta mais; |
| --- | --- |

18.

palub kõikidel eesistujariikidel tõsta Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga tehtava koostöö tähtsust kõikidel ELi tippkohtumistel ja dialoogides kolmandate riikidega, sh ELi–Venemaa tippkohtumisel ja ELi–Hiina dialoogides, ning nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid tihendaksid koostööd kohtuga ning sõlmiksid kahepoolsed kokkulepped otsuste täitmise ning tunnistajate ja ohvrite kaitsmise kohta; tunnustab ELi ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu vahelist koostöö- ja abikokkulepet ning kutsub selle põhjal Euroopa Liitu ja tema liikmesriike üles andma kohtule pooleliolevates kohtuasjades kogu vajalikku abi, muu hulgas kohapealset abi; seoses sellega väljendab heameelt Belgia ja Portugali abi üle Jean-Pierre Bemba vahistamisel ja Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üleandmisel 2008. aasta mais;

| 19. | nõuab, et Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid ratifitseeriksid kiiresti ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni; nõuab kindlalt, et konventsiooni fakultatiivprotokolli vaadeldaks selle lahutamatu osana, ning nõuab, et konventsiooni ja protokolliga ühinemine toimuks üheaegselt (23); |
| --- | --- |

19.

nõuab, et Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid ratifitseeriksid kiiresti ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni; nõuab kindlalt, et konventsiooni fakultatiivprotokolli vaadeldaks selle lahutamatu osana, ning nõuab, et konventsiooni ja protokolliga ühinemine toimuks üheaegselt (23);

| 20. | rõhutab vajadust tugevdada veelgi Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide aktiivset osalemist inimõiguste ja demokraatia küsimustes mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel 2009. aastal, sealhulgas ÜRO inimõiguste nõukogu, ÜRO Peaassamblee, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite nõukogu ning Euroopa Nõukogu töös; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust tugevdada veelgi Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide aktiivset osalemist inimõiguste ja demokraatia küsimustes mitmesugustel rahvusvahelistel foorumitel 2009. aastal, sealhulgas ÜRO inimõiguste nõukogu, ÜRO Peaassamblee, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite nõukogu ning Euroopa Nõukogu töös;

| 21. | tervitab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi abil rahastatud inimõiguste kaitsjate konverentsi toimumist Euroopa Parlamendis Brüsselis 7.–8. oktoobril 2008. aastal kui olulist Euroopa Parlamendi, komisjoni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vahelist algatust, mis märkis inimõiguste ülddeklaratsiooni 60. aastapäeva; |
| --- | --- |

21.

tervitab demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi abil rahastatud inimõiguste kaitsjate konverentsi toimumist Euroopa Parlamendis Brüsselis 7.–8. oktoobril 2008. aastal kui olulist Euroopa Parlamendi, komisjoni ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni vahelist algatust, mis märkis inimõiguste ülddeklaratsiooni 60. aastapäeva;

| 22. | tunneb heameelt Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vahelise koostöö üle, mis toimub 2007. aasta mais allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumi raames; tervitab asjaolu, et neljapoolsed kohtumised toimusid 23. oktoobril 2007. aastal ja 10. märtsil 2008. aastal ELi eesistujariigi, komisjoni, Euroopa Nõukogu peasekretäri ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja vahel; kinnitab veel kord koostöö edasise edendamise tähtsust inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja pluralistliku demokraatia valdkonnas, mis on mõlema organisatsiooni ja kõikide ELi liikmesriikide ühised väärtused; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt Euroopa Liidu ja Euroopa Nõukogu vahelise koostöö üle, mis toimub 2007. aasta mais allkirjastatud vastastikuse mõistmise memorandumi raames; tervitab asjaolu, et neljapoolsed kohtumised toimusid 23. oktoobril 2007. aastal ja 10. märtsil 2008. aastal ELi eesistujariigi, komisjoni, Euroopa Nõukogu peasekretäri ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja vahel; kinnitab veel kord koostöö edasise edendamise tähtsust inimõiguste, õigusriigi põhimõtete ja pluralistliku demokraatia valdkonnas, mis on mõlema organisatsiooni ja kõikide ELi liikmesriikide ühised väärtused;

| 23. | tervitab komisjoni ja Euroopa Nõukogu vahel 18. juunil 2008. aastal sõlmitud kokkulepet koostöö kohta ELi Põhiõiguste Ametis; juhib tähelepanu, et kokkulepe hõlmab sätteid regulaarsete kohtumiste korraldamise, teabevahetuse ja tegevuse kooskõlastamise kohta; |
| --- | --- |

23.

tervitab komisjoni ja Euroopa Nõukogu vahel 18. juunil 2008. aastal sõlmitud kokkulepet koostöö kohta ELi Põhiõiguste Ametis; juhib tähelepanu, et kokkulepe hõlmab sätteid regulaarsete kohtumiste korraldamise, teabevahetuse ja tegevuse kooskõlastamise kohta;

| 24. | tunneb heameelt asjaolu üle, et kassettlahingumoona konventsioon võeti vastu 19.–30. mail 2008. aastal Dublinis toimunud diplomaatilisel konverentsil; väljendab muret seoses asjaoluga, et mitte kõik Euroopa Liidu liikmesriigid ei kirjutanud 3. detsembril 2008. aastal Oslos toimunud allkirjastamiskonverentsil lepingule alla, ning palub neil seda võimalikult kiiresti teha (24); märgib, et konventsiooniga kehtestatakse igasuguse tsiviilisikutele vastuvõetamatut kahju tekitava kassettlahingumoona viivitamatu ja tingimusteta keelustamine; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt asjaolu üle, et kassettlahingumoona konventsioon võeti vastu 19.–30. mail 2008. aastal Dublinis toimunud diplomaatilisel konverentsil; väljendab muret seoses asjaoluga, et mitte kõik Euroopa Liidu liikmesriigid ei kirjutanud 3. detsembril 2008. aastal Oslos toimunud allkirjastamiskonverentsil lepingule alla, ning palub neil seda võimalikult kiiresti teha (24); märgib, et konventsiooniga kehtestatakse igasuguse tsiviilisikutele vastuvõetamatut kahju tekitava kassettlahingumoona viivitamatu ja tingimusteta keelustamine;

| 25. | väljendab heameelt Serbia koostöö üle Radovan Karadžići vahistamisel ja üleandmisel endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule; märgib murelikult, et Ratko Mladić ja Goran Hadžić on jätkuvalt tabamata ja neid ei ole veel viidud endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu ette; kutsub sellega seoses Serbia ametivõime üles tagama täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, mis peaks viima kõikide järelejäänud süüdistatavate vahistamise ja üleandmiseni, et avada tee stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ratifitseerimiseks; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt Serbia koostöö üle Radovan Karadžići vahistamisel ja üleandmisel endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelisele kriminaalkohtule; märgib murelikult, et Ratko Mladić ja Goran Hadžić on jätkuvalt tabamata ja neid ei ole veel viidud endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu ette; kutsub sellega seoses Serbia ametivõime üles tagama täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, mis peaks viima kõikide järelejäänud süüdistatavate vahistamise ja üleandmiseni, et avada tee stabiliseerimis- ja assotsiatsioonilepingu ratifitseerimiseks;

| 26. | nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid teeksid täies ulatuses koostööd rahvusvaheliste kriminaalõigusmehhanismidega, eelkõige tagaotsitavate vastutusele võtmisel; märgib väga murelikult, et Sudaan pole ikka veel vahistanud ja Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle andnud Ahmad Muhammad Haruni (Ahmad Haruni) ja Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmani (Ali Kushaybi), eirates sellega oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonist 1593 (2005); mõistab kindlalt hukka Sudaani kättemaksu, mis järgnes Rahvusvahelise Kriminaalkohtu korraldusele president al-Bashiri vahistamiseks, ning väljendab sügavat muret hiljutise rünnaku pärast inimõiguste kaitsjate vastu, mille tagajärjel vahistati 2008. a. juunis Mohammed el-Sari, kes mõisteti koostöö eest Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga 17 aastaks vangi; tunneb heameelt peamise opositsioonipartei, Rahvakongressi Partei juhi Hassan al-Turabi vabastamise üle pärast seda, kui teda oli kaks kuud kinni peetud sõnavõtu eest, milles ta kutsus president al-Bashiri üles võtma Dārfūris toime pandud kuritegude eest poliitilist vastutust; lõpuks tuletab meelde oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni Sudaani ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta (25) ning kutsub ELi eesistujaid ja liikmesriike taas kord üles tegutsema oma sõnade kohaselt, mida on väljendatud ELi 2008. aasta märtsi deklaratsioonis ja nõukogu 2008. aasta juuni järeldustes Sudaani kohta, milles väideti, et EL „on valmis kaaluma meetmeid isikute vastu, kes vastutavad selle eest, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ei tehta koostööd, juhul kui ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1593 koostöö kohta Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga jätkuvalt ei järgita”; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid teeksid täies ulatuses koostööd rahvusvaheliste kriminaalõigusmehhanismidega, eelkõige tagaotsitavate vastutusele võtmisel; märgib väga murelikult, et Sudaan pole ikka veel vahistanud ja Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule üle andnud Ahmad Muhammad Haruni (Ahmad Haruni) ja Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahmani (Ali Kushaybi), eirates sellega oma kohustusi, mis tulenevad ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonist 1593 (2005); mõistab kindlalt hukka Sudaani kättemaksu, mis järgnes Rahvusvahelise Kriminaalkohtu korraldusele president al-Bashiri vahistamiseks, ning väljendab sügavat muret hiljutise rünnaku pärast inimõiguste kaitsjate vastu, mille tagajärjel vahistati 2008. a. juunis Mohammed el-Sari, kes mõisteti koostöö eest Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga 17 aastaks vangi; tunneb heameelt peamise opositsioonipartei, Rahvakongressi Partei juhi Hassan al-Turabi vabastamise üle pärast seda, kui teda oli kaks kuud kinni peetud sõnavõtu eest, milles ta kutsus president al-Bashiri üles võtma Dārfūris toime pandud kuritegude eest poliitilist vastutust; lõpuks tuletab meelde oma 22. mai 2008. aasta resolutsiooni Sudaani ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta (25) ning kutsub ELi eesistujaid ja liikmesriike taas kord üles tegutsema oma sõnade kohaselt, mida on väljendatud ELi 2008. aasta märtsi deklaratsioonis ja nõukogu 2008. aasta juuni järeldustes Sudaani kohta, milles väideti, et EL „on valmis kaaluma meetmeid isikute vastu, kes vastutavad selle eest, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga ei tehta koostööd, juhul kui ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1593 koostöö kohta Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga jätkuvalt ei järgita”;

| 27. | tervitab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu esimese kohtuprotsessi algust 26. jaanuaril 2009. aastal Kongo Demokraatliku Vabariigi Thomas Lubanga üle ning märgib, et see on rahvusvahelise kriminaalõiguse ajaloos esimene kohtuprotsess, kus ohvrid aktiivselt osalevad; seoses sellega nõuab tungivalt, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus tugevdaks teavitusalaseid jõupingutusi, et kaasata kriisiolukorras riikide kogukondi niisugusesse edasiviiva interaktsiooni protsessi Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, mis on loodud selle mandaadi mõistmise ja toetuse edendamiseks, ootuste ohjamiseks ning võimaldamaks kõnealustel kogukondadel järgida ja mõista rahvusvahelise õigusemõistmise protsessi kriminaalasjades; väljendab heameelt Kongo Demokraatliku Vabariigi koostöö üle Thomas Lubanga, Germain Katanga ja Mathieu Ngudjolo üleandmisel Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; taunib siiski asjaolu, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu korraldust Bosco Ntaganda vahistamiseks ei ole veel täidetud, ning palub üldasjade ja välissuhete nõukogu tulevastel koosolekutel nõuda Bosco Ntaganda kohest vahistamist ja üleandmist Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; märgib murelikult, et Kongo Demokraatliku Vabariigi niigi rahutut olukorda on veelgi destabiliseerinud 24. detsembrist 200813. jaanuarini 2009 Kongo Demokraatliku Vabariigi põhjaosas toimunud Issanda vastupanuarmee (Lord's Resistance Army) uued rünnakud, mille käigus tapeti jõhkralt vähemalt 620 tsiviilisikut ja rööviti rohkem kui 160 last; seetõttu rõhutab vajadust vahistada kiiresti Issanda vastupanuarmee komandörid, nagu on nõutud Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioonis Joseph Konyle süüdistuse esitamise ja tema Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette toomise kohta (26); märgib murelikult, et veel ei ole täidetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu korraldusi Issanda vastupanuarmee nelja liikme vahistamiseks Ugandas; |
| --- | --- |

27.

tervitab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu esimese kohtuprotsessi algust 26. jaanuaril 2009. aastal Kongo Demokraatliku Vabariigi Thomas Lubanga üle ning märgib, et see on rahvusvahelise kriminaalõiguse ajaloos esimene kohtuprotsess, kus ohvrid aktiivselt osalevad; seoses sellega nõuab tungivalt, et Rahvusvaheline Kriminaalkohus tugevdaks teavitusalaseid jõupingutusi, et kaasata kriisiolukorras riikide kogukondi niisugusesse edasiviiva interaktsiooni protsessi Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, mis on loodud selle mandaadi mõistmise ja toetuse edendamiseks, ootuste ohjamiseks ning võimaldamaks kõnealustel kogukondadel järgida ja mõista rahvusvahelise õigusemõistmise protsessi kriminaalasjades; väljendab heameelt Kongo Demokraatliku Vabariigi koostöö üle Thomas Lubanga, Germain Katanga ja Mathieu Ngudjolo üleandmisel Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; taunib siiski asjaolu, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu korraldust Bosco Ntaganda vahistamiseks ei ole veel täidetud, ning palub üldasjade ja välissuhete nõukogu tulevastel koosolekutel nõuda Bosco Ntaganda kohest vahistamist ja üleandmist Rahvusvahelisele Kriminaalkohtule; märgib murelikult, et Kongo Demokraatliku Vabariigi niigi rahutut olukorda on veelgi destabiliseerinud 24. detsembrist 200813. jaanuarini 2009 Kongo Demokraatliku Vabariigi põhjaosas toimunud Issanda vastupanuarmee (Lord's Resistance Army) uued rünnakud, mille käigus tapeti jõhkralt vähemalt 620 tsiviilisikut ja rööviti rohkem kui 160 last; seetõttu rõhutab vajadust vahistada kiiresti Issanda vastupanuarmee komandörid, nagu on nõutud Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta resolutsioonis Joseph Konyle süüdistuse esitamise ja tema Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette toomise kohta (26); märgib murelikult, et veel ei ole täidetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu korraldusi Issanda vastupanuarmee nelja liikme vahistamiseks Ugandas;

| 28. | võtab rahulolevalt teadmiseks Ameerika Ühendriikide uue administratsiooni esimesed paljulubavad avaldused Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, milles öeldakse, et „Rahvusvahelisest Kriminaalkohtust paistab saavat oluline ja usaldusväärne vahend Kongos, Ugandas ja Darfuris toime pandud kohutavate tegude eest vastutavate kõrgete juhtide vastutusele võtmiseks” (27), ning palub Ühendriikidel ennistada oma allkiri ja teha tihedamat koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, eelkõige olukordades, mis on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu juurdluse või esialgse analüüsi teemaks; |
| --- | --- |

28.

võtab rahulolevalt teadmiseks Ameerika Ühendriikide uue administratsiooni esimesed paljulubavad avaldused Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta, milles öeldakse, et „Rahvusvahelisest Kriminaalkohtust paistab saavat oluline ja usaldusväärne vahend Kongos, Ugandas ja Darfuris toime pandud kohutavate tegude eest vastutavate kõrgete juhtide vastutusele võtmiseks” (27), ning palub Ühendriikidel ennistada oma allkiri ja teha tihedamat koostööd Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, eelkõige olukordades, mis on Rahvusvahelise Kriminaalkohtu juurdluse või esialgse analüüsi teemaks;

| 29. | märgib veel kord rahuloluga asjaolu, et ÜRO Peaassamblee võttis vastu deklaratsiooni põlisrahvaste õiguste kohta, mis loob raamistiku, kus riigid saavad tõrjutuse ja diskrimineerimiseta kaitsta ja edendada põlisrahvaste õigusi; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon jätkaks eespool mainitud ÜRO deklaratsiooni rakendamist, eriti demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) abil, kohustades eelkõige samal ajal kõiki liikmesriike ratifitseerima kiiresti Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põlisrahvaste ja hõimurahvaste konventsiooni 169, mis toetab kõnealuses deklaratsioonis esitatud põhimõtteid õiguslikult siduva vahendiga; tunneb siiski heameelt komisjoni põlisrahvastele suunatud tegevuse üle ning tervitab komisjoni ja ILO ühisel juhtimisel algatatud projekti „Põlis- ja hõimurahvaste õiguste edendamine õigusabi andmise, suutlikkuse suurendamise ja dialoogi kaudu”; märgib, et peaaegu kakskümmend aastat pärast ILO konventsiooni jõustumist on ainult kolm liikmesriiki – Hispaania, Madalmaad ja Taani – selle ratifitseerinud; toetab seepärast algatusi teadlikkuse tõstmiseks selle olulise õigusakti kohta ja selle mõju suurendamiseks kogu maailmas, tagades, et selle ratifitseerivad kõik liikmesriigid; |
| --- | --- |

29.

märgib veel kord rahuloluga asjaolu, et ÜRO Peaassamblee võttis vastu deklaratsiooni põlisrahvaste õiguste kohta, mis loob raamistiku, kus riigid saavad tõrjutuse ja diskrimineerimiseta kaitsta ja edendada põlisrahvaste õigusi; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon jätkaks eespool mainitud ÜRO deklaratsiooni rakendamist, eriti demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) abil, kohustades eelkõige samal ajal kõiki liikmesriike ratifitseerima kiiresti Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) põlisrahvaste ja hõimurahvaste konventsiooni 169, mis toetab kõnealuses deklaratsioonis esitatud põhimõtteid õiguslikult siduva vahendiga; tunneb siiski heameelt komisjoni põlisrahvastele suunatud tegevuse üle ning tervitab komisjoni ja ILO ühisel juhtimisel algatatud projekti „Põlis- ja hõimurahvaste õiguste edendamine õigusabi andmise, suutlikkuse suurendamise ja dialoogi kaudu”; märgib, et peaaegu kakskümmend aastat pärast ILO konventsiooni jõustumist on ainult kolm liikmesriiki – Hispaania, Madalmaad ja Taani – selle ratifitseerinud; toetab seepärast algatusi teadlikkuse tõstmiseks selle olulise õigusakti kohta ja selle mõju suurendamiseks kogu maailmas, tagades, et selle ratifitseerivad kõik liikmesriigid;

| 30. | kordab oma nõuet töötada välja romisid käsitlev Euroopa raamstrateegia, arvestades romi kogukondade erilist sotsiaalset olukorda Euroopa Liidus, kandidaatriikides ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevates riikides; märgib rahuloluga komisjoni esimest ELi tippkohtumist romide küsimuses, mis leidis aset 2008. aasta septembris komisjoni presidendi ja eesistujariigi Prantsusmaa ühisel juhtimisel ning mille eesmärk oli edendada kindlat kohustust lahendada konkreetseid probleeme ja luua mehhanismid, mille kaudu tagada parem arusaamine romide olukorrast kogu Euroopas; |
| --- | --- |

30.

kordab oma nõuet töötada välja romisid käsitlev Euroopa raamstrateegia, arvestades romi kogukondade erilist sotsiaalset olukorda Euroopa Liidus, kandidaatriikides ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevates riikides; märgib rahuloluga komisjoni esimest ELi tippkohtumist romide küsimuses, mis leidis aset 2008. aasta septembris komisjoni presidendi ja eesistujariigi Prantsusmaa ühisel juhtimisel ning mille eesmärk oli edendada kindlat kohustust lahendada konkreetseid probleeme ja luua mehhanismid, mille kaudu tagada parem arusaamine romide olukorrast kogu Euroopas;

| 31. | tervitab lõppdokumendi suhtes konsensusele jõudmist Durbani läbivaatamiskonverentsil 21. aprillil 2009. aastal rassismivastase maailmakonverentsi järelmeetmena, millega muu hulgas kaitstakse täielikult rahvusvahelises õiguses sätestatud sõnavabadust, kinnitatakse ja tugevdatakse nõuet kaitsta rändajate õigusi ning teadvustatakse diskrimineerimise rohkeid ja raskeid vorme; mõistab hukka president Mahmoud Ahmadinejadi kõne, mis oli vastuolus konverentsi vaimu ja eesmärgiga, nimelt rassismi kaotamisega; tunneb heameelt ÜRO inimõiguste nõukogu kui Durbani läbivaatamiskonverentsi ettevalmistuskomitee oluliste istungite üle, mis toimusid 21. aprillist2. maini 2008. aastal ja 6.–17. oktoobril 2008. aastal; |
| --- | --- |

31.

tervitab lõppdokumendi suhtes konsensusele jõudmist Durbani läbivaatamiskonverentsil 21. aprillil 2009. aastal rassismivastase maailmakonverentsi järelmeetmena, millega muu hulgas kaitstakse täielikult rahvusvahelises õiguses sätestatud sõnavabadust, kinnitatakse ja tugevdatakse nõuet kaitsta rändajate õigusi ning teadvustatakse diskrimineerimise rohkeid ja raskeid vorme; mõistab hukka president Mahmoud Ahmadinejadi kõne, mis oli vastuolus konverentsi vaimu ja eesmärgiga, nimelt rassismi kaotamisega; tunneb heameelt ÜRO inimõiguste nõukogu kui Durbani läbivaatamiskonverentsi ettevalmistuskomitee oluliste istungite üle, mis toimusid 21. aprillist2. maini 2008. aastal ja 6.–17. oktoobril 2008. aastal;

| 32. | on pettunud selles, et 20.–24. aprillil 2009 Genfis toimunud rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seonduva sallimatuse vastasel Durbani järelkonverentsil (Durban II) ei võtnud nõukogu juhirolli ja liikmesriigid ei suutnud jõuda kokkuleppele ühisstrateegias; taunib tõsiselt ühtsuse ja koostöö puudumist, eriti arvestades ELi välispoliitika eeldatavat tõhustamist uue ELi lepingu alusel; palub komisjonil ja eelkõige nõukogul Euroopa Parlamendile selgitada, kas ELi strateegiat kavandati ja milliseid jõupingutusi tehti ühisele seisukohale jõudmiseks, ning anda teada, mis juhtus ja millised on Durban II tulemuste mõjud; |
| --- | --- |

32.

on pettunud selles, et 20.–24. aprillil 2009 Genfis toimunud rassismi, rassilise diskrimineerimise, ksenofoobia ja nendega seonduva sallimatuse vastasel Durbani järelkonverentsil (Durban II) ei võtnud nõukogu juhirolli ja liikmesriigid ei suutnud jõuda kokkuleppele ühisstrateegias; taunib tõsiselt ühtsuse ja koostöö puudumist, eriti arvestades ELi välispoliitika eeldatavat tõhustamist uue ELi lepingu alusel; palub komisjonil ja eelkõige nõukogul Euroopa Parlamendile selgitada, kas ELi strateegiat kavandati ja milliseid jõupingutusi tehti ühisele seisukohale jõudmiseks, ning anda teada, mis juhtus ja millised on Durban II tulemuste mõjud;

| 33. | tunneb heameelt komisjoni 2008. märtsis korraldatud Euroopa lapse õiguste foorumi üle, milles keskenduti kadunud laste leidmiseks vajalike hoiatusmehhanismide teemale ning laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud küsimustele, pöörates erilist tähelepanu romi lastele; |
| --- | --- |

33.

tunneb heameelt komisjoni 2008. märtsis korraldatud Euroopa lapse õiguste foorumi üle, milles keskenduti kadunud laste leidmiseks vajalike hoiatusmehhanismide teemale ning laste vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega seotud küsimustele, pöörates erilist tähelepanu romi lastele;

| 34. | tunneb heameelt Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 üle, mille algatas komisjon ning mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste põhjal; kordab, et kultuuridevahelisel dialoogil on Euroopa identiteedi ja kodakondsuse edendamisel oluline roll; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon esitaksid strateegiad kultuuridevahelise dialoogi tugevdamiseks, edendaksid oma pädevusvaldkondades tsivilisatsioonide liidu eesmärke ning jätkaksid nimetatud liidu poliitilist toetamist; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 üle, mille algatas komisjon ning mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste põhjal; kordab, et kultuuridevahelisel dialoogil on Euroopa identiteedi ja kodakondsuse edendamisel oluline roll; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon esitaksid strateegiad kultuuridevahelise dialoogi tugevdamiseks, edendaksid oma pädevusvaldkondades tsivilisatsioonide liidu eesmärke ning jätkaksid nimetatud liidu poliitilist toetamist;

ÜRO inimõiguste nõukogu

| 35. | tunneb heameelt ÜRO inimõiguste nõukogu töö üle ning rõhutab selle üliolulist rolli ÜRO üldstruktuuris ning selle potentsiaali kujuneda väärtuslikuks raamistikuks ELi mitmepoolsetele jõupingutustele inimõiguste valdkonnas; märgib, et kõnealune uus organ peab oma tööd jätkama, et muutuda usaldusväärsemaks; |
| --- | --- |

35.

tunneb heameelt ÜRO inimõiguste nõukogu töö üle ning rõhutab selle üliolulist rolli ÜRO üldstruktuuris ning selle potentsiaali kujuneda väärtuslikuks raamistikuks ELi mitmepoolsetele jõupingutustele inimõiguste valdkonnas; märgib, et kõnealune uus organ peab oma tööd jätkama, et muutuda usaldusväärsemaks;

| 36. | rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide roll on ÜRO inimõiguste nõukogu tõhususe seisukohalt hädavajalik; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et kodanikuühiskonna organisatsioonide roll on ÜRO inimõiguste nõukogu tõhususe seisukohalt hädavajalik;

| 37. | tervitab üldise korrapärase läbivaatamise algust ning esimest läbivaatamisvooru, mis toimus 2008. aasta aprillis ja mais ning mille tulemusel võeti ÜRO inimõiguste nõukogu täiskogu istungil juunis 2008 vastu läbivaatamise tulemusi kajastavad aruanded; märgib, et uue mehhanismi kahe esimese tsükli rakendamine kinnitas üldise korrapärase läbivaatamise potentsiaali ning usub, et üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi rakendamisega saavutatakse edasised konkreetsed tulemused ja parendused; kutsub nõukogu ja komisjoni üles jälgima ja kontrollima põhjalikult üldise korrapärase läbivaatamise tegevust ning palub nõukogul selles küsimuses parlamendiga konsulteerida; |
| --- | --- |

37.

tervitab üldise korrapärase läbivaatamise algust ning esimest läbivaatamisvooru, mis toimus 2008. aasta aprillis ja mais ning mille tulemusel võeti ÜRO inimõiguste nõukogu täiskogu istungil juunis 2008 vastu läbivaatamise tulemusi kajastavad aruanded; märgib, et uue mehhanismi kahe esimese tsükli rakendamine kinnitas üldise korrapärase läbivaatamise potentsiaali ning usub, et üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi rakendamisega saavutatakse edasised konkreetsed tulemused ja parendused; kutsub nõukogu ja komisjoni üles jälgima ja kontrollima põhjalikult üldise korrapärase läbivaatamise tegevust ning palub nõukogul selles küsimuses parlamendiga konsulteerida;

| 38. | märgib, et vastavalt aastaaruandele on EL liikmesriigid ÜRO inimõiguste nõukogus vähemuses; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles kooskõlastatud tegevusele, et seda olukorda parandada, arendades sobivaid liite selliste riikide ja valitsusväliste osalejatega, kes kaitsevad jätkuvalt inimõiguste universaalset ja jagamatut olemust; |
| --- | --- |

38.

märgib, et vastavalt aastaaruandele on EL liikmesriigid ÜRO inimõiguste nõukogus vähemuses; kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles kooskõlastatud tegevusele, et seda olukorda parandada, arendades sobivaid liite selliste riikide ja valitsusväliste osalejatega, kes kaitsevad jätkuvalt inimõiguste universaalset ja jagamatut olemust;

| 39. | kutsub sellega seoses nõukogu ja komisjoni üles tugevdama sidemeid ÜRO inimõiguste nõukogu muude piirkondlike rühmade demokraatlike valitsustega, et parandada niisuguste algatuste edu, mille eesmärk on inimõiguste ülddeklaratsioonis sisalduvate põhimõtete austamine; palub komisjonil esitada inimõiguste küsimuste hääletamist ÜROs käsitleva aastaaruande, milles analüüsitakse, kuidas seda on mõjutanud ELi ja selle liikmesriikide ning muude blokkide poliitika; |
| --- | --- |

39.

kutsub sellega seoses nõukogu ja komisjoni üles tugevdama sidemeid ÜRO inimõiguste nõukogu muude piirkondlike rühmade demokraatlike valitsustega, et parandada niisuguste algatuste edu, mille eesmärk on inimõiguste ülddeklaratsioonis sisalduvate põhimõtete austamine; palub komisjonil esitada inimõiguste küsimuste hääletamist ÜROs käsitleva aastaaruande, milles analüüsitakse, kuidas seda on mõjutanud ELi ja selle liikmesriikide ning muude blokkide poliitika;

| 40. | nõuab tõhustatud koostööd Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahel vähemuste õiguste edendamise ning piirkondlike ja vähemuskeelte kaitse valdkonnas, kasutades õiguslikke diskrimineerimisevastaseid vahendeid mitmekesisuse ja tolerantsuse kaitsmiseks; |
| --- | --- |

40.

nõuab tõhustatud koostööd Euroopa Nõukogu ja Euroopa Liidu vahel vähemuste õiguste edendamise ning piirkondlike ja vähemuskeelte kaitse valdkonnas, kasutades õiguslikke diskrimineerimisevastaseid vahendeid mitmekesisuse ja tolerantsuse kaitsmiseks;

| 41. | kinnitab veel kord erimenetluste ja riigipõhiste volituste äärmist olulisust ÜRO inimõiguste nõukogus; on seisukohal, et volituste pikendamise protsess peab olema läbipaistev; väljendab heameelt ÜRO erimenetlusi käsitleva uue juhise üle ning nõuab kindlalt, et tuleks jätkata jõupingutusi sõltumatute ja kogenud kandidaatide nimetamiseks, kes on nõuetekohaselt esindavad, seda nii geograafilises plaanis kui ka soolisest seisukohast; märgib hiljutisi arenguid temaatilistes ja riigipõhistes volitustes; tunneb heameelt äsja loodud temaatiliste volituste üle, mille abil tegeletakse orjuse kaasaegsete vormide ning puhtale joogiveele juurdepääsu ja sanitaartingimuste tagamisega; tervitab asjaolu, et inimõiguste olukorda Sudaanis käsitleva eriraportööri volitusi pikendati 2009. aasta juunini; |
| --- | --- |

41.

kinnitab veel kord erimenetluste ja riigipõhiste volituste äärmist olulisust ÜRO inimõiguste nõukogus; on seisukohal, et volituste pikendamise protsess peab olema läbipaistev; väljendab heameelt ÜRO erimenetlusi käsitleva uue juhise üle ning nõuab kindlalt, et tuleks jätkata jõupingutusi sõltumatute ja kogenud kandidaatide nimetamiseks, kes on nõuetekohaselt esindavad, seda nii geograafilises plaanis kui ka soolisest seisukohast; märgib hiljutisi arenguid temaatilistes ja riigipõhistes volitustes; tunneb heameelt äsja loodud temaatiliste volituste üle, mille abil tegeletakse orjuse kaasaegsete vormide ning puhtale joogiveele juurdepääsu ja sanitaartingimuste tagamisega; tervitab asjaolu, et inimõiguste olukorda Sudaanis käsitleva eriraportööri volitusi pikendati 2009. aasta juunini;

| 42. | tunneb heameelt asjaolu üle, et EL algatas Birmat käsitleva ÜRO inimõiguste nõukogu eriistungjärgu korraldamise 2007. aasta oktoobris, mille tulemusel võeti 2008. aasta juunis vastu resolutsioon, kus mõisteti hukka jätkuvad süstemaatilised inimõiguste rikkumised ja lapssõdurite värbamine Birmas ning nõuti tungivalt, et Birma valitsus vabastaks viivitamatult kõik poliitvangid; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt asjaolu üle, et EL algatas Birmat käsitleva ÜRO inimõiguste nõukogu eriistungjärgu korraldamise 2007. aasta oktoobris, mille tulemusel võeti 2008. aasta juunis vastu resolutsioon, kus mõisteti hukka jätkuvad süstemaatilised inimõiguste rikkumised ja lapssõdurite värbamine Birmas ning nõuti tungivalt, et Birma valitsus vabastaks viivitamatult kõik poliitvangid;

ELi inimõigustealaste suuniste tulemuslikkus

| 43. | on seisukohal, et Lissaboni lepingu lõpliku ratifitseerimise viibimisest hoolimata tuleks Euroopa Liidu uue välisteenistuse loomise ettevalmistusi ennetavalt kasutada liikmesriikide ja komisjoni välismissioonide lähenemisviiside ühtlustamiseks inimõiguste valdkonnas struktuuride ja töötajate jagamise teel, et luua tõelised nn Euroopa Liidu saatkonnad; |
| --- | --- |

43.

on seisukohal, et Lissaboni lepingu lõpliku ratifitseerimise viibimisest hoolimata tuleks Euroopa Liidu uue välisteenistuse loomise ettevalmistusi ennetavalt kasutada liikmesriikide ja komisjoni välismissioonide lähenemisviiside ühtlustamiseks inimõiguste valdkonnas struktuuride ja töötajate jagamise teel, et luua tõelised nn Euroopa Liidu saatkonnad;

| 44. | võtab teadmiseks Sloveenia ja Prantsusmaa nõukogu eesistumisperioodi püüdlused viia lõpule Euroopa Liidu inimõigustealaste suuniste väljatöötamine lapse õiguste kohta; ootab järgmise aasta jooksul niisuguste konkreetsete rakendusmeetmete projektide saamist, mis keskenduvad tervikliku ja igakülgse lähenemisviisi rakendamisele, mille töötavad välja põhisuunised; |
| --- | --- |

44.

võtab teadmiseks Sloveenia ja Prantsusmaa nõukogu eesistumisperioodi püüdlused viia lõpule Euroopa Liidu inimõigustealaste suuniste väljatöötamine lapse õiguste kohta; ootab järgmise aasta jooksul niisuguste konkreetsete rakendusmeetmete projektide saamist, mis keskenduvad tervikliku ja igakülgse lähenemisviisi rakendamisele, mille töötavad välja põhisuunised;

| 45. | peab vajalikuks võtta meetmeid tagamaks, et ELi missioonid võtaksid inimõiguste küsimusi süsteemsemalt arvesse, nt luues inimõiguste teabekeskused ning lisades inimõigusi ja nende rakendamist käsitlevad suunised ELi missioonidel osalejate koolituskavadesse; |
| --- | --- |

45.

peab vajalikuks võtta meetmeid tagamaks, et ELi missioonid võtaksid inimõiguste küsimusi süsteemsemalt arvesse, nt luues inimõiguste teabekeskused ning lisades inimõigusi ja nende rakendamist käsitlevad suunised ELi missioonidel osalejate koolituskavadesse;

Naiste olukord, naistevastane vägivald ja naistetapp

| 46. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2008. aasta teisel poolel on eesistujariik Prantsusmaa andnud naisküsimustele ELi inimõigustealase tegevuse raames uue prioriteetse tähtsuse; rõhutab eriti vajadust tegeleda selliste traagiliste nähtustega nagu naistevastane vägivald (sh naiste ümberlõikamise tava) ja naistetapp (sh soost lähtuvad abordid); |
| --- | --- |

46.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 2008. aasta teisel poolel on eesistujariik Prantsusmaa andnud naisküsimustele ELi inimõigustealase tegevuse raames uue prioriteetse tähtsuse; rõhutab eriti vajadust tegeleda selliste traagiliste nähtustega nagu naistevastane vägivald (sh naiste ümberlõikamise tava) ja naistetapp (sh soost lähtuvad abordid);

| 47. | arvestades, et rahvusvaheline kogukond pole suutnud tuua Zimbabwe inimõiguste katastroofis pööret paremuse poole, palub nõukogul ja liikmesriikidel uurida selle põhjuseid, kujundada välja tulemuslikum poliitika ning teavitada Euroopa Parlamenti, milliseid samme kavatsetakse astuda, arvestades ühelt poolt ELi ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt paljude Aafrika, eriti Lõuna-Aafrika riikide vaheliste suhete ulatust; |
| --- | --- |

47.

arvestades, et rahvusvaheline kogukond pole suutnud tuua Zimbabwe inimõiguste katastroofis pööret paremuse poole, palub nõukogul ja liikmesriikidel uurida selle põhjuseid, kujundada välja tulemuslikum poliitika ning teavitada Euroopa Parlamenti, milliseid samme kavatsetakse astuda, arvestades ühelt poolt ELi ja tema liikmesriikide ning teiselt poolt paljude Aafrika, eriti Lõuna-Aafrika riikide vaheliste suhete ulatust;

| 48. | tunneb heameelt 8. detsembril 2008 vastu võetud uute suuniste üle, millega on loodud laiaulatuslik strateegia ELi tegevuse tugevdamiseks, millega edendatakse naiste turvalisust, eelkõige konfliktidest mõjutatud riikides, nagu ka teistes riikides; taunib siiski asjaolu, et Euroopa Parlament ei olnud uute suuniste koostamisse paremini kaasatud, ning nõuab sellega seoses tulevikus mehhanismi loomist Euroopa Parlamendiga konsulteerimiseks nii uute suuniste koostamisel kui ka suuniste hindamisel ja läbivaatamisel; |
| --- | --- |

48.

tunneb heameelt 8. detsembril 2008 vastu võetud uute suuniste üle, millega on loodud laiaulatuslik strateegia ELi tegevuse tugevdamiseks, millega edendatakse naiste turvalisust, eelkõige konfliktidest mõjutatud riikides, nagu ka teistes riikides; taunib siiski asjaolu, et Euroopa Parlament ei olnud uute suuniste koostamisse paremini kaasatud, ning nõuab sellega seoses tulevikus mehhanismi loomist Euroopa Parlamendiga konsulteerimiseks nii uute suuniste koostamisel kui ka suuniste hindamisel ja läbivaatamisel;

| 49. | juhib siiski tähelepanu olemasolevatele lünkadele naiste inimõigustele suunatud Euroopa Liidu poliitika ja tegevuste väljatöötamisel; leiab, et need lüngad kajastuvad nõukogu aruandes, kus mitmeid konkreetseid valdkondi ei hinnata põhjalikult; |
| --- | --- |

49.

juhib siiski tähelepanu olemasolevatele lünkadele naiste inimõigustele suunatud Euroopa Liidu poliitika ja tegevuste väljatöötamisel; leiab, et need lüngad kajastuvad nõukogu aruandes, kus mitmeid konkreetseid valdkondi ei hinnata põhjalikult;

Surmanuhtlus

| 50. | tervitab resolutsiooni surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta (resolutsioon 62/149), mille ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 2007. aastal heaks kiitis, nõudes ülemaailmse moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse kasutamisele; rõhutab, et resolutsiooni lõpus kutsutakse kõiki ÜRO liikmesriike kehtestama hukkamistele moratooriumi, et seejärel surmanuhtlus kaotada; |
| --- | --- |

50.

tervitab resolutsiooni surmanuhtluse kasutamisele moratooriumi kehtestamise kohta (resolutsioon 62/149), mille ÜRO Peaassamblee 18. detsembril 2007. aastal heaks kiitis, nõudes ülemaailmse moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse kasutamisele; rõhutab, et resolutsiooni lõpus kutsutakse kõiki ÜRO liikmesriike kehtestama hukkamistele moratooriumi, et seejärel surmanuhtlus kaotada;

| 51. | tervitab surmanuhtluse vastast ühisdeklaratsiooni, mis allkirjastati 10. oktoobril 2008 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni presidentide poolt ELi nimel ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja ja Euroopa Nõukogu peasekretäri poolt surmanuhtluse vastasel Euroopa päeval, mida tähistatakse iga aasta 10. oktoobril; kinnitab, et surmanuhtluse keelustamine on üks tähtsamaid sätteid Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, mille artiklis 2 öeldakse selgesõnaliselt, et „kedagi ei tohi surma mõista ega hukata”; |
| --- | --- |

51.

tervitab surmanuhtluse vastast ühisdeklaratsiooni, mis allkirjastati 10. oktoobril 2008 Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni presidentide poolt ELi nimel ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee, Euroopa Nõukogu ministrite komitee eesistuja ja Euroopa Nõukogu peasekretäri poolt surmanuhtluse vastasel Euroopa päeval, mida tähistatakse iga aasta 10. oktoobril; kinnitab, et surmanuhtluse keelustamine on üks tähtsamaid sätteid Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, mille artiklis 2 öeldakse selgesõnaliselt, et „kedagi ei tohi surma mõista ega hukata”;

| 52. | väljendab heameelt surmanuhtlust käsitlevate ELi suuniste muudetud ja ajakohastatud versiooni üle; kinnitab, et EL on surmanuhtluse vastu kõikidel asjaoludel ning rõhutab veel kord, et surmanuhtluse keelustamine aitab kaasa inimväärikuse tõstmisele ja inimõiguste järkjärgulisele arendamisele; |
| --- | --- |

52.

väljendab heameelt surmanuhtlust käsitlevate ELi suuniste muudetud ja ajakohastatud versiooni üle; kinnitab, et EL on surmanuhtluse vastu kõikidel asjaoludel ning rõhutab veel kord, et surmanuhtluse keelustamine aitab kaasa inimväärikuse tõstmisele ja inimõiguste järkjärgulisele arendamisele;

| 53. | kutsub nõukogu eesistujariiki üles julgustama Hispaaniat, Itaaliat, Lätit ja Poolat, kes on allkirjastanud, kuid ei ole veel ratifitseerinud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 13 surmanuhtluse igas olukorras kaotamise kohta, seda tegema; tunnistab sellega seoses, et suuniseid surmanuhtluse kohta saaks rakendada sidusamalt, kui liikmesriigid allkirjastaksid ja ratifitseeriksid niisugused protokollid ja konventsioonid; |
| --- | --- |

53.

kutsub nõukogu eesistujariiki üles julgustama Hispaaniat, Itaaliat, Lätit ja Poolat, kes on allkirjastanud, kuid ei ole veel ratifitseerinud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni protokolli nr 13 surmanuhtluse igas olukorras kaotamise kohta, seda tegema; tunnistab sellega seoses, et suuniseid surmanuhtluse kohta saaks rakendada sidusamalt, kui liikmesriigid allkirjastaksid ja ratifitseeriksid niisugused protokollid ja konventsioonid;

| 54. | tervitab asjaolu, et surmanuhtlus on taandumas, kuna 2008. aastal kaotati see Rwandas ja Usbekistanis kõikide kuritegude puhul; tunneb heameelt Iraani karistusseadustiku eelnõu üle, milles keelustatakse kividega surnuks loopimise otsused, ning nõuab tungivalt, et Iraani parlament viiks lõpule karistusseadustiku valmimise, et kividega surnuks loopimine täielikult keelustada; taunib asjaolu, et Iraani režiim mõistab endiselt surma ja hukkab alla 18 aasta vanuseid süüdistatavaid (eekõige neid, kelle ainsaks „kuriteoks” šariaadi kohaselt on homoseksuaalsete aktide toimepanek); rõhutab, et Iraan on ainus riik, kes hukkas 2008. aastal alaealisi õigusrikkujaid; on sügavalt mures asjaolu pärast, et veel vähemalt 130 alaealist õigusrikkujat ootab Iraanis surmanuhtluse täideviimist; mõistab veel kord hukka surmanuhtluse üha sagedasema kasutamise Iraani režiimi poolt, mis asetab Iraani kohe pärast Hiinat teisele kohale riikide pingereas, kus toimub terve maailma kohta kõige rohkem hukkamisi; märgib, et Guatemalas ei ole langetatud ühtegi surmamõistvat kohtuotsust; väljendab siiski rahutust seoses võimalusega, et surmanuhtlust võidakse hakata taas täide viima; nõuab tungivalt, et Guatemala valitsus võtaks endale tõepoolest kohustuse saavutada surmanuhtluse üldine moratoorium; tervitab siiski president Colomi 2008. aasta märtsis vastu võetud otsuseid, mis võib kaasa tuua surmanuhtluse kaotamise Guatemalas; väljendab muret surmanuhtluse jätkuva kasutamise pärast Peruu siseriiklikus õiguses; märgib, et alates 2007. aastast on kõik surmanuhtlusega seotud kohtuasjad Hiinas vaadanud läbi ülemkohus; on siiski jätkuvalt mures, et Hiina viib endiselt läbi kõige rohkem hukkamisi maailmas; mõistab hukka surmanuhtluse praktika Valgevenes, mis on ainuke riik Euroopas, mis jätkab surmanuhtluse kasutamist, olles vastuolus Euroopa väärtustega; |
| --- | --- |

54.

tervitab asjaolu, et surmanuhtlus on taandumas, kuna 2008. aastal kaotati see Rwandas ja Usbekistanis kõikide kuritegude puhul; tunneb heameelt Iraani karistusseadustiku eelnõu üle, milles keelustatakse kividega surnuks loopimise otsused, ning nõuab tungivalt, et Iraani parlament viiks lõpule karistusseadustiku valmimise, et kividega surnuks loopimine täielikult keelustada; taunib asjaolu, et Iraani režiim mõistab endiselt surma ja hukkab alla 18 aasta vanuseid süüdistatavaid (eekõige neid, kelle ainsaks „kuriteoks” šariaadi kohaselt on homoseksuaalsete aktide toimepanek); rõhutab, et Iraan on ainus riik, kes hukkas 2008. aastal alaealisi õigusrikkujaid; on sügavalt mures asjaolu pärast, et veel vähemalt 130 alaealist õigusrikkujat ootab Iraanis surmanuhtluse täideviimist; mõistab veel kord hukka surmanuhtluse üha sagedasema kasutamise Iraani režiimi poolt, mis asetab Iraani kohe pärast Hiinat teisele kohale riikide pingereas, kus toimub terve maailma kohta kõige rohkem hukkamisi; märgib, et Guatemalas ei ole langetatud ühtegi surmamõistvat kohtuotsust; väljendab siiski rahutust seoses võimalusega, et surmanuhtlust võidakse hakata taas täide viima; nõuab tungivalt, et Guatemala valitsus võtaks endale tõepoolest kohustuse saavutada surmanuhtluse üldine moratoorium; tervitab siiski president Colomi 2008. aasta märtsis vastu võetud otsuseid, mis võib kaasa tuua surmanuhtluse kaotamise Guatemalas; väljendab muret surmanuhtluse jätkuva kasutamise pärast Peruu siseriiklikus õiguses; märgib, et alates 2007. aastast on kõik surmanuhtlusega seotud kohtuasjad Hiinas vaadanud läbi ülemkohus; on siiski jätkuvalt mures, et Hiina viib endiselt läbi kõige rohkem hukkamisi maailmas; mõistab hukka surmanuhtluse praktika Valgevenes, mis on ainuke riik Euroopas, mis jätkab surmanuhtluse kasutamist, olles vastuolus Euroopa väärtustega;

Piinamine ja muu julm, ebainimlik või inimväärikust alandav kohtlemine

| 55. | nõuab tungivalt, et kõik ELi liikmesriigid, kes ei ole piinamisvastase konventsiooni fakultatiivprotokolli (OPCAT) siiani allkirjastanud ja/või ratifitseerinud, teeksid seda nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

55.

nõuab tungivalt, et kõik ELi liikmesriigid, kes ei ole piinamisvastase konventsiooni fakultatiivprotokolli (OPCAT) siiani allkirjastanud ja/või ratifitseerinud, teeksid seda nii kiiresti kui võimalik;

| 56. | tunneb jätkuvalt muret Euroopa Liidu nende liikmesriikide tõelise pühendumuse pärast inimõiguste kaitsele, kes keelduvad allkirjastamast eespool mainitud konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; väljendab heameelt asjaolu üle, et Argentiina ratifitseeris kõnealuse konventsiooni 2008. aasta mais, ning palub kõigil ELi liikmesriikidel, kes ei ole veel seda allkirjastanud ega ratifitseerinud, seda kiiresti teha (28); |
| --- | --- |

56.

tunneb jätkuvalt muret Euroopa Liidu nende liikmesriikide tõelise pühendumuse pärast inimõiguste kaitsele, kes keelduvad allkirjastamast eespool mainitud konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; väljendab heameelt asjaolu üle, et Argentiina ratifitseeris kõnealuse konventsiooni 2008. aasta mais, ning palub kõigil ELi liikmesriikidel, kes ei ole veel seda allkirjastanud ega ratifitseerinud, seda kiiresti teha (28);

| 57. | väljendab heameelt nõukogu poolt 2001. aasta aprillis vastu võetud ja 2008. aastal ajakohastatud piinamist käsitlevate ELi suuniste muudetud versiooni üle, mille eesmärk on anda ELi käsutusse tegevusvahend, mida see saaks kasutada kõigil tasanditel toimuvates kontaktides kolmandate riikidega ning samuti mitmepoolsetel inimõiguste foorumitel, toetamaks ja tugevdamaks tehtavaid jõupingutusi piinamise ja väärkohtlemise tõkestamiseks ja kaotamiseks kõikjal maailmas; kinnitab, et EL on võtnud endale kindla kohustuse toetada piinamise ning julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise täielikku keelustamist; |
| --- | --- |

57.

väljendab heameelt nõukogu poolt 2001. aasta aprillis vastu võetud ja 2008. aastal ajakohastatud piinamist käsitlevate ELi suuniste muudetud versiooni üle, mille eesmärk on anda ELi käsutusse tegevusvahend, mida see saaks kasutada kõigil tasanditel toimuvates kontaktides kolmandate riikidega ning samuti mitmepoolsetel inimõiguste foorumitel, toetamaks ja tugevdamaks tehtavaid jõupingutusi piinamise ja väärkohtlemise tõkestamiseks ja kaotamiseks kõikjal maailmas; kinnitab, et EL on võtnud endale kindla kohustuse toetada piinamise ning julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise täielikku keelustamist;

| 58. | loodab, et nõukogu ja komisjon tugevdavad koostööd Euroopa Nõukoguga eesmärgiga luua üleeuroopaline ala, kus ei ole piinamist ega teisi väärkohtlemise vorme, mis oleks selge märguanne sellest, et Euroopa riigid on võtnud kindla kohustuse kaotada kõnealused tavad esmajoones oma riigi piirides, olles sellega eeskujuks maailma teistele riikidele, kus sellised tavad kahjuks veel eksisteerivad; |
| --- | --- |

58.

loodab, et nõukogu ja komisjon tugevdavad koostööd Euroopa Nõukoguga eesmärgiga luua üleeuroopaline ala, kus ei ole piinamist ega teisi väärkohtlemise vorme, mis oleks selge märguanne sellest, et Euroopa riigid on võtnud kindla kohustuse kaotada kõnealused tavad esmajoones oma riigi piirides, olles sellega eeskujuks maailma teistele riikidele, kus sellised tavad kahjuks veel eksisteerivad;

| 59. | väljendab heameelt seoses piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist käsitlevate Euroopa Liidu suuniste hindamisega, mis sisaldab uusi soovitusi ja rakendusmeetmeid, mille eesmärk on tegevust selles valdkonnas veelgi tugevdada; märgib rahuloluga soovituste kaasamist, mis toodi välja uurimuses piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist käsitlevate Euroopa Liidu suuniste rakendamise kohta, mis esitati parlamendi inimõiguste allkomisjonile 28. juunil 2007. aastal ning nõukogu inimõiguste töörühmale 2007. aasta detsembris; märgib rahuloluga suuniste rakendamise kontrollimisel tehtud järeldusi; tervitab rakendusmeetmeid, mille eesmärk on anda sellega seoses suuniseid ELi missioonidele ja komisjoni delegatsioonidele; tunneb sellega seoses heameelt konkreetsete kriteeriumide üle üksikjuhtumitega tegelemiseks ning väljendab kahetsust meetmete puudumise pärast, mis hoiaksid ära isikute üleandmise riikidele, kus neid võib ohustada piinamine või muu ebainimlik või alandav karistus; nõuab sellega seoses veel kord tungivalt, et EL järgiks piinamist ja väärkohtlemist käsitlevates rahvusvahelistes ja piirkondlikes õigusaktides sätestatud norme ja standardeid; |
| --- | --- |

59.

väljendab heameelt seoses piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist käsitlevate Euroopa Liidu suuniste hindamisega, mis sisaldab uusi soovitusi ja rakendusmeetmeid, mille eesmärk on tegevust selles valdkonnas veelgi tugevdada; märgib rahuloluga soovituste kaasamist, mis toodi välja uurimuses piinamist ning muud julma, ebainimlikku ja inimväärikust alandavat kohtlemist või karistamist käsitlevate Euroopa Liidu suuniste rakendamise kohta, mis esitati parlamendi inimõiguste allkomisjonile 28. juunil 2007. aastal ning nõukogu inimõiguste töörühmale 2007. aasta detsembris; märgib rahuloluga suuniste rakendamise kontrollimisel tehtud järeldusi; tervitab rakendusmeetmeid, mille eesmärk on anda sellega seoses suuniseid ELi missioonidele ja komisjoni delegatsioonidele; tunneb sellega seoses heameelt konkreetsete kriteeriumide üle üksikjuhtumitega tegelemiseks ning väljendab kahetsust meetmete puudumise pärast, mis hoiaksid ära isikute üleandmise riikidele, kus neid võib ohustada piinamine või muu ebainimlik või alandav karistus; nõuab sellega seoses veel kord tungivalt, et EL järgiks piinamist ja väärkohtlemist käsitlevates rahvusvahelistes ja piirkondlikes õigusaktides sätestatud norme ja standardeid;

| 60. | tervitab resolutsiooni 62/148 piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastu, mida toetas EL ja mille ÜRO Peaassamblee 4. märtsil 2008. aastal vastu võttis, tuletades meelde, et vabadus mitte langeda piinamise või muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise ohvriks on põhiõigus, mida tuleb kaitsta mis tahes tingimustes; märgib, et Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentide inimõiguste komisjonide võrgustik pidas 25. juunil 2008. aastal Euroopa Parlamendis oma teise istungi, keskendudes eriti võitlusele piinamise vastu, ning sellel osales ka piinamise küsimusi käsitlev ÜRO eriraportöör Manfred Nowak; |
| --- | --- |

60.

tervitab resolutsiooni 62/148 piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastu, mida toetas EL ja mille ÜRO Peaassamblee 4. märtsil 2008. aastal vastu võttis, tuletades meelde, et vabadus mitte langeda piinamise või muu julma, ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise ohvriks on põhiõigus, mida tuleb kaitsta mis tahes tingimustes; märgib, et Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentide inimõiguste komisjonide võrgustik pidas 25. juunil 2008. aastal Euroopa Parlamendis oma teise istungi, keskendudes eriti võitlusele piinamise vastu, ning sellel osales ka piinamise küsimusi käsitlev ÜRO eriraportöör Manfred Nowak;

| 61. | nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon jätkaksid demarše kõikide Euroopa Liidu rahvusvaheliste partnerite suhtes seoses piinamist ja väärkohtlemist keelustavate rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimise või rakendamisega, samuti seoses piinamisohvritele rehabilitatsiooniabi osutamisega; kutsub nõukogu ja komisjoni üles käsitlema piinamise ja väärkohtlemise vastu võitlemist ELi inimõiguspoliitika põhiprioriteedina eelkõige Euroopa Liidu suuniste ja muude ELi vahendite, näiteks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi tõhustatud rakendamise kaudu ning tagades, et liikmesriigid hoiduksid niisuguste kolmandate riikide diplomaatiliste tagatiste aktsepteerimisest, kus on reaalne oht, et inimesi piinatakse või väärkoheldakse; |
| --- | --- |

61.

nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon jätkaksid demarše kõikide Euroopa Liidu rahvusvaheliste partnerite suhtes seoses piinamist ja väärkohtlemist keelustavate rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimise või rakendamisega, samuti seoses piinamisohvritele rehabilitatsiooniabi osutamisega; kutsub nõukogu ja komisjoni üles käsitlema piinamise ja väärkohtlemise vastu võitlemist ELi inimõiguspoliitika põhiprioriteedina eelkõige Euroopa Liidu suuniste ja muude ELi vahendite, näiteks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi tõhustatud rakendamise kaudu ning tagades, et liikmesriigid hoiduksid niisuguste kolmandate riikide diplomaatiliste tagatiste aktsepteerimisest, kus on reaalne oht, et inimesi piinatakse või väärkoheldakse;

| 62. | märgib, kui oluline on nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (29), mis jõustus 30. juulil 2006. aastal ning millega keelustatakse selliste kaupade eksport ja import, mida ei kasutata millekski muuks kui ainult surmanuhtluseks, julmaks, ebainimlikuks ja inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon hindaksid selle määruse rakendamist liikmesriikides ning uuriksid võimalusi laiendada selle reguleerimisala; |
| --- | --- |

62.

märgib, kui oluline on nõukogu 27. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (29), mis jõustus 30. juulil 2006. aastal ning millega keelustatakse selliste kaupade eksport ja import, mida ei kasutata millekski muuks kui ainult surmanuhtluseks, julmaks, ebainimlikuks ja inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks; nõuab tungivalt, et nõukogu ja komisjon hindaksid selle määruse rakendamist liikmesriikides ning uuriksid võimalusi laiendada selle reguleerimisala;

| 63. | taunib tõsiasja, et Kongo Demokraatlikus Vabariigis on 1,35 miljonit ümberasustatud isikut, sealhulgas 850 000 ümberasustatut Põhja-Kivus; rõhutab veel kord vajadust kiirete meetmete järele täieliku uurimise kujul, mille eesmärk on võtta vastutusele täideviijad, kes on vastutavad hinnanguliselt 150 inimese tapmises Rahvakaitse Rahvusliku Kongressi (CNDP) ja mai-mai võitlejate poolt 2008. aasta novembris Kiwanjas; kutsub Kongo DV ja Rwanda valitsusi üles tagama oma täielikku toetust MONUCile (ÜRO missioon Kongo DVs) piirkonnas oma rahuvalvemandaadi täitmisel ning tegema tööd tsiviilelanike kaitsmiseks piirkonnas tänini aset leidva vägivalla ja raskete hirmutegude eest; palub lisaks, et nõukogu ja komisjon toetaksid igapäevaselt toimuvate tõsiste rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste, sealhulgas vägistamiste, kohtuväliste hukkamiste ja piinamise uurimist ning vajadust rakendada tugev ELi strateegia, mis aitaks lihtsustada muutusi piirkonnas; |
| --- | --- |

63.

taunib tõsiasja, et Kongo Demokraatlikus Vabariigis on 1,35 miljonit ümberasustatud isikut, sealhulgas 850 000 ümberasustatut Põhja-Kivus; rõhutab veel kord vajadust kiirete meetmete järele täieliku uurimise kujul, mille eesmärk on võtta vastutusele täideviijad, kes on vastutavad hinnanguliselt 150 inimese tapmises Rahvakaitse Rahvusliku Kongressi (CNDP) ja mai-mai võitlejate poolt 2008. aasta novembris Kiwanjas; kutsub Kongo DV ja Rwanda valitsusi üles tagama oma täielikku toetust MONUCile (ÜRO missioon Kongo DVs) piirkonnas oma rahuvalvemandaadi täitmisel ning tegema tööd tsiviilelanike kaitsmiseks piirkonnas tänini aset leidva vägivalla ja raskete hirmutegude eest; palub lisaks, et nõukogu ja komisjon toetaksid igapäevaselt toimuvate tõsiste rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste, sealhulgas vägistamiste, kohtuväliste hukkamiste ja piinamise uurimist ning vajadust rakendada tugev ELi strateegia, mis aitaks lihtsustada muutusi piirkonnas;

| 64. | on endiselt sügavalt mures laastava humanitaarkriisi pärast Zimbabwes, kooleraepideemia pärast ning Mugabe režiimi jätkuva keeldumise pärast kriisile tulemuslikult reageerida; kutsub nõukogu ja komisjoni lisaks üles Mugabe režiimi tegevust selgesõnaliselt hukka mõistma ning kinnitama Zimbabwe elanike ees võetud kohustust pikaajalise humanitaarabi programmi näol; mõistab lisaks hukka inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna liikmete, nagu Jestina Mukoko hirmutamise ja vahistamise Mugabe režiimi poolt ning nõuab nende tegude täideviijate vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

64.

on endiselt sügavalt mures laastava humanitaarkriisi pärast Zimbabwes, kooleraepideemia pärast ning Mugabe režiimi jätkuva keeldumise pärast kriisile tulemuslikult reageerida; kutsub nõukogu ja komisjoni lisaks üles Mugabe režiimi tegevust selgesõnaliselt hukka mõistma ning kinnitama Zimbabwe elanike ees võetud kohustust pikaajalise humanitaarabi programmi näol; mõistab lisaks hukka inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna liikmete, nagu Jestina Mukoko hirmutamise ja vahistamise Mugabe režiimi poolt ning nõuab nende tegude täideviijate vastutusele võtmist;

Laste õigused

| 65. | rõhutab veel kord tungivat vajadust rakendada Euroopa Liidu suuniseid laste ja relvakonfliktide kohta; kutsub kõiki riike tungivalt üles võtma vastu Pariisis 2007. aastal võetud kohustusi kaitsta lapsi relvajõududesse või relvastatud rühmitustesse ebaseadusliku värbamise ja seal rakendamise eest; |
| --- | --- |

65.

rõhutab veel kord tungivat vajadust rakendada Euroopa Liidu suuniseid laste ja relvakonfliktide kohta; kutsub kõiki riike tungivalt üles võtma vastu Pariisis 2007. aastal võetud kohustusi kaitsta lapsi relvajõududesse või relvastatud rühmitustesse ebaseadusliku värbamise ja seal rakendamise eest;

| 66. | kiidab heaks nende suuniste uuendatud versiooni, mis võeti vastu 16. juunil 2008. aastal, ning märgib rahuloluga, et EL on teinud suursaadikutele ülesandeks koostada eraldi strateegiad suunistes väljatoodud kuue uue temaatilise küsimuse käsitlemiseks kolmeteistkümnes prioriteetses riigis; nimetatud temaatilised küsimused on värbamine, tapmine ja sandistamine, koolide ja haiglate vastased rünnakud, humanitaarabi blokeerimine, seksuaalne ja sooline vägivald ning õigusrikkumised ja kuritarvitamine; |
| --- | --- |

66.

kiidab heaks nende suuniste uuendatud versiooni, mis võeti vastu 16. juunil 2008. aastal, ning märgib rahuloluga, et EL on teinud suursaadikutele ülesandeks koostada eraldi strateegiad suunistes väljatoodud kuue uue temaatilise küsimuse käsitlemiseks kolmeteistkümnes prioriteetses riigis; nimetatud temaatilised küsimused on värbamine, tapmine ja sandistamine, koolide ja haiglate vastased rünnakud, humanitaarabi blokeerimine, seksuaalne ja sooline vägivald ning õigusrikkumised ja kuritarvitamine;

| 67. | tervitab Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni järeldusi lapse õiguste kohta, eriti laste kohta, keda on mõjutanud relvakonfliktid; märgib, et ülemkogu kutsus komisjoni ja liikmesriike üles tagama jätkuvalt inimõiguste, julgeoleku- ja arengupoliitika sidusus, täiendavus ja kooskõla, et lahendada tõhusalt, jätkusuutlikult ja igakülgselt relvakonfliktide lühiajalise, keskpika ning pikaajalise mõju probleem lastele; |
| --- | --- |

67.

tervitab Euroopa Ülemkogu 2008. aasta juuni järeldusi lapse õiguste kohta, eriti laste kohta, keda on mõjutanud relvakonfliktid; märgib, et ülemkogu kutsus komisjoni ja liikmesriike üles tagama jätkuvalt inimõiguste, julgeoleku- ja arengupoliitika sidusus, täiendavus ja kooskõla, et lahendada tõhusalt, jätkusuutlikult ja igakülgselt relvakonfliktide lühiajalise, keskpika ning pikaajalise mõju probleem lastele;

| 68. | tervitab asjaolu, et EL võttis 2008. aasta juunis vastu läbivaadatud kontrollnimekirja eesmärgiga integreerida relvakonfliktidest mõjutatud laste kaitse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse; märgib, et seda parandati oluliselt, eelkõige lastekaitse mõiste täpsustamise osas, erikoolituse vajaduse osas seoses relvakonfliktidest mõjutatud lastega, järelevalve ja aruandluse, nähtavuse ja teadlikkuse osas, eriteadmiste kasutamise võimaluse osas kohapeal ning ekspertteabe levitamise osas missioonide/operatsioonide ja Brüsseli vahel; |
| --- | --- |

68.

tervitab asjaolu, et EL võttis 2008. aasta juunis vastu läbivaadatud kontrollnimekirja eesmärgiga integreerida relvakonfliktidest mõjutatud laste kaitse Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitikasse; märgib, et seda parandati oluliselt, eelkõige lastekaitse mõiste täpsustamise osas, erikoolituse vajaduse osas seoses relvakonfliktidest mõjutatud lastega, järelevalve ja aruandluse, nähtavuse ja teadlikkuse osas, eriteadmiste kasutamise võimaluse osas kohapeal ning ekspertteabe levitamise osas missioonide/operatsioonide ja Brüsseli vahel;

| 69. | tervitab eesistuja algatusi seoses relvakonfliktidest mõjutatud lastega; märgib ära konverentsi „Mõju suurendamine kohapeal – valitsusväliste organisatsioonide ja ELi koostöö relvakonfliktidest mõjutatud laste teemavaldkonnas”, mille eesistujariik Sloveenia korraldas 2008. aasta aprillis; |
| --- | --- |

69.

tervitab eesistuja algatusi seoses relvakonfliktidest mõjutatud lastega; märgib ära konverentsi „Mõju suurendamine kohapeal – valitsusväliste organisatsioonide ja ELi koostöö relvakonfliktidest mõjutatud laste teemavaldkonnas”, mille eesistujariik Sloveenia korraldas 2008. aasta aprillis;

| 70. | märgib ära lapsi ja relvastatud konflikte käsitleva resolutsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 22. veebruaril 2008. aastal, ning ÜRO peasekretäri eriesindaja raporti; mõistab karmilt hukka laste värbamise ja relvakonfliktidesse kaasamise Tšaadis ja Iraagis; |
| --- | --- |

70.

märgib ära lapsi ja relvastatud konflikte käsitleva resolutsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 22. veebruaril 2008. aastal, ning ÜRO peasekretäri eriesindaja raporti; mõistab karmilt hukka laste värbamise ja relvakonfliktidesse kaasamise Tšaadis ja Iraagis;

| 71. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu laste ja relvakonfliktide töörühma aastaaruannet ja järeldusi; mõistab karmilt hukka laste õiguste jõhkra rikkumise ja laste jätkuva kaasamise relvakonfliktidesse Sri Lankal, Birmas, Filipiinidel, Somaalias, Kongos ja Burundis; |
| --- | --- |

71.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu laste ja relvakonfliktide töörühma aastaaruannet ja järeldusi; mõistab karmilt hukka laste õiguste jõhkra rikkumise ja laste jätkuva kaasamise relvakonfliktidesse Sri Lankal, Birmas, Filipiinidel, Somaalias, Kongos ja Burundis;

| 72. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 16 ELi liikmesriiki (30) on kirjutanud alla Genfi deklaratsioonile relvastatud vägivalla ja arengu kohta, mille tulemusel suurenes osalisriikide arv 97ni; nõuab tungivalt, et ülejäänud 11 ELi liikmesriiki, kes ei ole Genfi deklaratsioonile veel alla kirjutanud, teeksid seda nii kiiresti kui võimalik; |
| --- | --- |

72.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 16 ELi liikmesriiki (30) on kirjutanud alla Genfi deklaratsioonile relvastatud vägivalla ja arengu kohta, mille tulemusel suurenes osalisriikide arv 97ni; nõuab tungivalt, et ülejäänud 11 ELi liikmesriiki, kes ei ole Genfi deklaratsioonile veel alla kirjutanud, teeksid seda nii kiiresti kui võimalik;

| 73. | kutsub neid liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, üles viivitamata allkirjastama ja ratifitseerima lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokollid (31); |
| --- | --- |

73.

kutsub neid liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, üles viivitamata allkirjastama ja ratifitseerima lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokollid (31);

| 74. | tervitab asjaolu, et 2008. aastal algatas komisjon teemaprogrammi „Investeerimine inimestesse” raames pakkumiskutse valitsusväliste organisatsioonide poolt koostatud projektidele relvakonfliktidest mõjutatud laste ja lastega kaubitsemise valdkonnas; kutsub komisjoni üles pöörama jätkuvalt erilist tähelepanu laste olukorrale relvakonfliktides; |
| --- | --- |

74.

tervitab asjaolu, et 2008. aastal algatas komisjon teemaprogrammi „Investeerimine inimestesse” raames pakkumiskutse valitsusväliste organisatsioonide poolt koostatud projektidele relvakonfliktidest mõjutatud laste ja lastega kaubitsemise valdkonnas; kutsub komisjoni üles pöörama jätkuvalt erilist tähelepanu laste olukorrale relvakonfliktides;

Inimõiguste kaitsjad

| 75. | tervitab inimõiguste kaitsjate konverentsi toimumist 7.–8. oktoobril 2008. aastal; kinnitab veelkord ELi lubadust kaitsta paremini inimõiguste kaitsjaid nende võitluses viia ellu inimõiguste ülddeklaratsioonis esitatud visioon; |
| --- | --- |

75.

tervitab inimõiguste kaitsjate konverentsi toimumist 7.–8. oktoobril 2008. aastal; kinnitab veelkord ELi lubadust kaitsta paremini inimõiguste kaitsjaid nende võitluses viia ellu inimõiguste ülddeklaratsioonis esitatud visioon;

| 76. | juhib tähelepanu miljonite laste kuritarvitamisele ja seksuaalsele ekspluateerimisele üle maailma; palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik võimalik, et vältida laste seksuaalset ekspluateerimist ja seksuaalset kuritarvitamist ning võidelda nende nähtuste vastu, kaitsta sellise ekspluateerimise ja kuritarvitamise ohvrite õigusi ning edendada siseriiklikku ja rahvusvahelist koostööd võitluses laste seksuaalse ekspluateerimise ja seksuaalse kuritarvitamise vastu; |
| --- | --- |

76.

juhib tähelepanu miljonite laste kuritarvitamisele ja seksuaalsele ekspluateerimisele üle maailma; palub nõukogul, komisjonil ja liikmesriikidel teha kõik võimalik, et vältida laste seksuaalset ekspluateerimist ja seksuaalset kuritarvitamist ning võidelda nende nähtuste vastu, kaitsta sellise ekspluateerimise ja kuritarvitamise ohvrite õigusi ning edendada siseriiklikku ja rahvusvahelist koostööd võitluses laste seksuaalse ekspluateerimise ja seksuaalse kuritarvitamise vastu;

| 77. | tervitab ministrite komitee 6. veebruaril 2008. aastal vastu võetud deklaratsiooni Euroopa Nõukogu tegevuse kohta inimõiguste kaitsjate paremal kaitsmisel ja nende tegevuse edendamisel; |
| --- | --- |

77.

tervitab ministrite komitee 6. veebruaril 2008. aastal vastu võetud deklaratsiooni Euroopa Nõukogu tegevuse kohta inimõiguste kaitsjate paremal kaitsmisel ja nende tegevuse edendamisel;

| 78. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2006. aastal asutas OSCE Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (ODIHR) inimõiguste kaitsjate teabekeskuse eesmärgiga jälgida inimõiguste olukorda kõikides OSCE riikides; nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid tugevdaksid oma toetust inimõiguste kaitsjatele, luues teabekeskuse Euroopa Parlamendis, nõukogus ja komisjonis, et parandada üksikjuhtumite hilisemat jälgimist ning tegevuste kooskõlastamist teiste rahvusvaheliste ja Euroopa organisatsioonidega; |
| --- | --- |

78.

väljendab heameelt asjaolu üle, et 2006. aastal asutas OSCE Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (ODIHR) inimõiguste kaitsjate teabekeskuse eesmärgiga jälgida inimõiguste olukorda kõikides OSCE riikides; nõuab tungivalt, et ELi institutsioonid tugevdaksid oma toetust inimõiguste kaitsjatele, luues teabekeskuse Euroopa Parlamendis, nõukogus ja komisjonis, et parandada üksikjuhtumite hilisemat jälgimist ning tegevuste kooskõlastamist teiste rahvusvaheliste ja Euroopa organisatsioonidega;

| 79. | väljendab heameelt inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste 2008. aasta muudetud versiooni üle; tõstab esile sätete lisamist, mille eesmärk on parandada inimõiguste kaitsjate toetamist ja kaitsmist ELi missioonide poolt, nagu suuniste rakendamise kohalikud strateegiad, kohalikud inimõiguste töörühmad ning kohtumiste korraldamine inimõiguste kaitsjate ja diplomaatide vahel vähemalt kord aastas; tervitab samal ajal eriviisade väljastamise võimaluse lisamist ja ELi liikmesriikides ajutise peavarju andmise lihtsustamist kui meetmeid kiire abi ja kaitse pakkumiseks ohus olevatele inimõiguste kaitsjatele kolmandates riikides; |
| --- | --- |

79.

väljendab heameelt inimõiguste kaitsjaid käsitlevate ELi suuniste 2008. aasta muudetud versiooni üle; tõstab esile sätete lisamist, mille eesmärk on parandada inimõiguste kaitsjate toetamist ja kaitsmist ELi missioonide poolt, nagu suuniste rakendamise kohalikud strateegiad, kohalikud inimõiguste töörühmad ning kohtumiste korraldamine inimõiguste kaitsjate ja diplomaatide vahel vähemalt kord aastas; tervitab samal ajal eriviisade väljastamise võimaluse lisamist ja ELi liikmesriikides ajutise peavarju andmise lihtsustamist kui meetmeid kiire abi ja kaitse pakkumiseks ohus olevatele inimõiguste kaitsjatele kolmandates riikides;

| 80. | palub järjekordselt nõukogul ja liikmesriikidel kaaluda konkreetselt inimõiguste kaitsjate eriviisade väljastamise küsimust, nii et ühenduse viisaseadustikku lisataks selge viide inimõiguste kaitsjate konkreetsele olukorrale ning loodaks nõnda eriomase ja kiirendatud viisade väljastamise kord, mis võiks toetuda Iiri ja Hispaania valitsuse kogemusele kõnealuses küsimuses; juhib tähelepanu diskussioonile viisade väljastamise üle inimõiguste kaitsjate ajutiseks ümberasustamiseks, kui nad on otseses ohus või vajavad kaitset, ning kutsub nõukogu inimõiguste töörühma astuma edasisi samme; on seisukohal, et inimõiguste kaitsjaid toetavate Euroopa Liidu demaršide konfidentsiaalsus on vahel kasulik, kuid palub, et hoolimata konfidentsiaalsusest esitaksid Euroopa Liidu kohalikud esindused kogu nimetatud demarše puudutava vajaliku teabe süstemaatiliselt kohapealsetele valitsusvälistele organisatsioonidele, inimõiguste kaitsjatele ja nende perekondadele; |
| --- | --- |

80.

palub järjekordselt nõukogul ja liikmesriikidel kaaluda konkreetselt inimõiguste kaitsjate eriviisade väljastamise küsimust, nii et ühenduse viisaseadustikku lisataks selge viide inimõiguste kaitsjate konkreetsele olukorrale ning loodaks nõnda eriomase ja kiirendatud viisade väljastamise kord, mis võiks toetuda Iiri ja Hispaania valitsuse kogemusele kõnealuses küsimuses; juhib tähelepanu diskussioonile viisade väljastamise üle inimõiguste kaitsjate ajutiseks ümberasustamiseks, kui nad on otseses ohus või vajavad kaitset, ning kutsub nõukogu inimõiguste töörühma astuma edasisi samme; on seisukohal, et inimõiguste kaitsjaid toetavate Euroopa Liidu demaršide konfidentsiaalsus on vahel kasulik, kuid palub, et hoolimata konfidentsiaalsusest esitaksid Euroopa Liidu kohalikud esindused kogu nimetatud demarše puudutava vajaliku teabe süstemaatiliselt kohapealsetele valitsusvälistele organisatsioonidele, inimõiguste kaitsjatele ja nende perekondadele;

| 81. | viitab nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta järeldustele Valgevene kohta ja eesistuja 30. septembri 2008. aasta avaldusele samal kuul Valgevenes toimunud parlamendivalimiste kohta; väljendab kahetsust, et need valimised ei vastanud rahvusvahelistele normidele ega OSCE demokraatiakriteeriumidele; tunneb heameelt viimase rahvusvaheliselt tunnustatud poliitvangi, Aljaksandr Kazulini vabastamise üle enne valimisi; on siiski mures tõsiasja pärast, et vähemalt 10 aktivisti kannavad endiselt vabadust piiravat karistust, millega neil lubatakse viibida üksnes kodus või tööl; on sügavalt mures inimõiguste olukorra pärast Valgevenes; |
| --- | --- |

81.

viitab nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta järeldustele Valgevene kohta ja eesistuja 30. septembri 2008. aasta avaldusele samal kuul Valgevenes toimunud parlamendivalimiste kohta; väljendab kahetsust, et need valimised ei vastanud rahvusvahelistele normidele ega OSCE demokraatiakriteeriumidele; tunneb heameelt viimase rahvusvaheliselt tunnustatud poliitvangi, Aljaksandr Kazulini vabastamise üle enne valimisi; on siiski mures tõsiasja pärast, et vähemalt 10 aktivisti kannavad endiselt vabadust piiravat karistust, millega neil lubatakse viibida üksnes kodus või tööl; on sügavalt mures inimõiguste olukorra pärast Valgevenes;

| 82. | mõistab hukka Hiina valitsuse poolt inimõiguste kaitsjatele kehtestatud piirangute olümpiamängude-eelse karmistamise, millega neil keelati pidada telefoni- ja internetisidet, jälgiti nende liikumist ja kohaldati nende suhtes erineva rangusega koduareste ning enneolematut järelevalvet ja jälgimist, mille tulemusel paljud aktivistid lükkasid oma töö edasi või peatasid selle kuni olümpiamängude lõppemiseni; |
| --- | --- |

82.

mõistab hukka Hiina valitsuse poolt inimõiguste kaitsjatele kehtestatud piirangute olümpiamängude-eelse karmistamise, millega neil keelati pidada telefoni- ja internetisidet, jälgiti nende liikumist ja kohaldati nende suhtes erineva rangusega koduareste ning enneolematut järelevalvet ja jälgimist, mille tulemusel paljud aktivistid lükkasid oma töö edasi või peatasid selle kuni olümpiamängude lõppemiseni;

| 83. | juhib erilist tähelepanu olulisele mõjule, mis sõnavabadusel Internetis võib olla suletud kogukondadele, ning kutsub ELi üles toetama küberdissidente üle maailma; palub nõukogul ja komisjonil seetõttu käsitleda kõiki piiranguid Interneti ja infoühiskonna teenuste osutamisele Euroopa ettevõtete poolt kolmandates riikides osana ELi väliskaubanduspoliitikast ning pidada kõiki ebavajalikke piiranguid kõnealuste teenuste osutamisele kaubandustõketeks; |
| --- | --- |

83.

juhib erilist tähelepanu olulisele mõjule, mis sõnavabadusel Internetis võib olla suletud kogukondadele, ning kutsub ELi üles toetama küberdissidente üle maailma; palub nõukogul ja komisjonil seetõttu käsitleda kõiki piiranguid Interneti ja infoühiskonna teenuste osutamisele Euroopa ettevõtete poolt kolmandates riikides osana ELi väliskaubanduspoliitikast ning pidada kõiki ebavajalikke piiranguid kõnealuste teenuste osutamisele kaubandustõketeks;

| 84. | on sügavalt mures, et Iraan jätkas 2008. aastal sõltumatute inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna liikmete takistamist, ning et tõsised inimõiguste rikkumised ei ole lakanud; mõistab hukka inimõiguste kaitsjate meelevaldse arreteerimise, piinamise ja vangistamise nende tegevuse eest, süüdistatuna „riigi julgeoleku vastases tegevuses”; väljendab kahetsust, et praegune valitsuse poliitika on suunatud õpetajate ja õppejõudude vastu, tõkestades õpilaste juurdepääsu kõrgharidusele, ning mõistab hukka õpilasaktivistide jälitamise ja vangistamise; |
| --- | --- |

84.

on sügavalt mures, et Iraan jätkas 2008. aastal sõltumatute inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna liikmete takistamist, ning et tõsised inimõiguste rikkumised ei ole lakanud; mõistab hukka inimõiguste kaitsjate meelevaldse arreteerimise, piinamise ja vangistamise nende tegevuse eest, süüdistatuna „riigi julgeoleku vastases tegevuses”; väljendab kahetsust, et praegune valitsuse poliitika on suunatud õpetajate ja õppejõudude vastu, tõkestades õpilaste juurdepääsu kõrgharidusele, ning mõistab hukka õpilasaktivistide jälitamise ja vangistamise;

| 85. | väljendab muret inimõiguste olukorra üle Nicaraguas ja Venezuelas ning mitmete inimõigusorganisatsioonide ründamise ja ahistamise üle neis riikides; kutsub Nicaragua ja Venezuela valitsusi ja ametivõime üles tegutsema demokraatlike õiguste ja vabaduste ning õigusriigi kaitseks; |
| --- | --- |

85.

väljendab muret inimõiguste olukorra üle Nicaraguas ja Venezuelas ning mitmete inimõigusorganisatsioonide ründamise ja ahistamise üle neis riikides; kutsub Nicaragua ja Venezuela valitsusi ja ametivõime üles tegutsema demokraatlike õiguste ja vabaduste ning õigusriigi kaitseks;

| 86. | kinnitab oma seisukohta Sahharovi auhinna laureaatide Oswaldo Payá Sardiñase ja „Damas de Blanco” („Daamid Valges”) nime all tuntud Kuuba rühmituse suhtes; peab vastuvõtmatuks tõsiasja, et riik, kellega EL on taasalustanud poliitilist dialoogi kõikidel teemadel, sealhulgas inimõigused, keeldub lubamast nii Oswaldo Payád kui „Daame Valges” osaleda tseremoonial, millega tähistatakse auhinna 20. aastapäeva; on kindlalt vastu süstemaatilisele vägivallale ja korduvale tagakiusamisele, mida Sahharovi auhinna laureaadid on pidanud üle elama; kutsub seoses sellega üles Kuuba valitsust vabastama viivitamatult kõik poliitvangid ja meelsusvangid ning tunnustama kõikide kuubalaste õigust vabalt riiki siseneda ja sealt väljuda; |
| --- | --- |

86.

kinnitab oma seisukohta Sahharovi auhinna laureaatide Oswaldo Payá Sardiñase ja „Damas de Blanco” („Daamid Valges”) nime all tuntud Kuuba rühmituse suhtes; peab vastuvõtmatuks tõsiasja, et riik, kellega EL on taasalustanud poliitilist dialoogi kõikidel teemadel, sealhulgas inimõigused, keeldub lubamast nii Oswaldo Payád kui „Daame Valges” osaleda tseremoonial, millega tähistatakse auhinna 20. aastapäeva; on kindlalt vastu süstemaatilisele vägivallale ja korduvale tagakiusamisele, mida Sahharovi auhinna laureaadid on pidanud üle elama; kutsub seoses sellega üles Kuuba valitsust vabastama viivitamatult kõik poliitvangid ja meelsusvangid ning tunnustama kõikide kuubalaste õigust vabalt riiki siseneda ja sealt väljuda;

Suunised inimõigustealaste dialoogide ja tunnustatud konsultatsioonide kohta kolmandate riikidega

| 87. | võtab teadmiseks Prantsusmaa eesistumisajal vastu võetud kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide suuniste muudetud versiooni; kutsub taas nõukogu ja komisjoni üles algatama nimetatud suuniste üleüldist hindamist, mille aluseks oleks iga dialoogi ja saavutatud tulemuste üksikasjalik hindamine, ning töötama selleks välja selged näitajad iga dialoogi mõju kohta, samuti dialoogide algatamise, peatamise ja jätkamise kriteeriumid; rõhutab vajadust jätkata mitteametlikke institutsioonidevahelisi kohtumisi enne ja pärast iga dialoogi, et suurendada teabevahetust institutsioonide vahel ja vajadusel parandada koostööd; juhib sellega seoses tähelepanu tõsiasjale, et inimõiguste strateegiate vastuvõtmine riikide kaupa aitab parandada ELi inimõigustealase poliitika sidusust; |
| --- | --- |

87.

võtab teadmiseks Prantsusmaa eesistumisajal vastu võetud kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide suuniste muudetud versiooni; kutsub taas nõukogu ja komisjoni üles algatama nimetatud suuniste üleüldist hindamist, mille aluseks oleks iga dialoogi ja saavutatud tulemuste üksikasjalik hindamine, ning töötama selleks välja selged näitajad iga dialoogi mõju kohta, samuti dialoogide algatamise, peatamise ja jätkamise kriteeriumid; rõhutab vajadust jätkata mitteametlikke institutsioonidevahelisi kohtumisi enne ja pärast iga dialoogi, et suurendada teabevahetust institutsioonide vahel ja vajadusel parandada koostööd; juhib sellega seoses tähelepanu tõsiasjale, et inimõiguste strateegiate vastuvõtmine riikide kaupa aitab parandada ELi inimõigustealase poliitika sidusust;

| 88. | rõhutab selles kontekstis veel kord Euroopa Parlamendi eelnimetatud 6. septembri 2007. aasta resolutsioonis esitatud ettepanekuid inimõigustealaste dialoogide toimimise ja kolmandate riikidega inimõiguste küsimuses konsulteerimise kohta; |
| --- | --- |

88.

rõhutab selles kontekstis veel kord Euroopa Parlamendi eelnimetatud 6. septembri 2007. aasta resolutsioonis esitatud ettepanekuid inimõigustealaste dialoogide toimimise ja kolmandate riikidega inimõiguste küsimuses konsulteerimise kohta;

| 89. | väljendab kahetsust seoses asjaoluga, et Hiina lükkas edasi üheteistkümnenda Hiina–ELi tippkohtumise dalai-laama Euroopa-visiidi tõttu; rõhutab vajadust tõhustada radikaalselt Euroopa Liidu ja Hiina dialoogi inimõiguste teemal ning hinnata see ümber; väljendab rahutust tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast Hiinas ning rõhutab, et hoolimata Hiina valitsuse lubadustest enne olümpiamänge, mis toimusid 2008. aasta augustis, ei ole inimõiguste olukord seal paranenud; juhib lisaks tähelepanu sellele, et ühinemis-, sõna- ja usuvabaduse piiranguid on veelgi karmistatud; mõistab karmilt hukka ranged meetmed tiibetlaste vastu10. märtsil 2008 alanud üle Tiibeti levinud protestilaine järel ja Hiina valitsuse repressioonid, mis on Tiibetis sellest ajast alates suurenenud, ning nõuab, et mõlemad osapooled taasalustaksid avameelset ja tulemustele orienteeritud dialoogi „Tiibeti rahva tõelise autonoomia memorandumi” alusel; märgib, et vaatamata Hiina valitsuse korduvatele kinnitustele kavatsuse kohta ratifitseerida kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, ei ole seda siiski siiani tehtud; viitab oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioonile seoses Hiina dissidendi Hu Jia arreteerimisega (32), kellele anti 2008. aastal Sahharovi auhind mõttevabaduse eest; kutsub Hiina valitsust üle Hu Jiad viivitamata vabastama ning tühistama tema naise Zeng Jinyani ja tema tütre koduarest; mõistab hukka repressioonidelaine isikute vastu, kes kirjutasid alla dokumendile „Harta 08”, milles nõutakse Hiinas demokraatlikke reforme ning alates 9. detsembrist 2008 kinnipeetava dissidendi Liu Xiaobo vabastamist; väljendab muret, et õigussüsteem on jätkuvalt aldis omavolilistele ja tihti poliitiliselt motiveeritud sekkumistele, kaasa arvatud riigisaladuste süsteem, mis ei ole piisavalt läbipaistev, võimaldamaks arendada head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtetele tuginevat süsteemi; sellega seoses mõistab hukka asjaolu, et süstemaatiliselt karistatakse juriste, kes püüavad panna Hiina õigussüsteemi toimima Hiina enda seaduste ja kodanike õiguste kohaselt; võtab teadmiseks Interneti-vabaduse jätkuva nõrkuse Hiinas ning sellega seoses palub Interneti sisu hosting-teenust pakkuvatel Euroopa ettevõtjatel keelduda avalikustamast mis tahes välismaisele ametiisikule mis tahes teavet, mille alusel on võimalik personaalselt tuvastada kõnealuse teenuse konkreetne kasutaja, välja arvatud välisriigi õiguspärastel õiguskaitse eesmärkidel kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooniga; |
| --- | --- |

89.

väljendab kahetsust seoses asjaoluga, et Hiina lükkas edasi üheteistkümnenda Hiina–ELi tippkohtumise dalai-laama Euroopa-visiidi tõttu; rõhutab vajadust tõhustada radikaalselt Euroopa Liidu ja Hiina dialoogi inimõiguste teemal ning hinnata see ümber; väljendab rahutust tõsiste inimõiguste rikkumiste pärast Hiinas ning rõhutab, et hoolimata Hiina valitsuse lubadustest enne olümpiamänge, mis toimusid 2008. aasta augustis, ei ole inimõiguste olukord seal paranenud; juhib lisaks tähelepanu sellele, et ühinemis-, sõna- ja usuvabaduse piiranguid on veelgi karmistatud; mõistab karmilt hukka ranged meetmed tiibetlaste vastu10. märtsil 2008 alanud üle Tiibeti levinud protestilaine järel ja Hiina valitsuse repressioonid, mis on Tiibetis sellest ajast alates suurenenud, ning nõuab, et mõlemad osapooled taasalustaksid avameelset ja tulemustele orienteeritud dialoogi „Tiibeti rahva tõelise autonoomia memorandumi” alusel; märgib, et vaatamata Hiina valitsuse korduvatele kinnitustele kavatsuse kohta ratifitseerida kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline pakt, ei ole seda siiski siiani tehtud; viitab oma 17. jaanuari 2008. aasta resolutsioonile seoses Hiina dissidendi Hu Jia arreteerimisega (32), kellele anti 2008. aastal Sahharovi auhind mõttevabaduse eest; kutsub Hiina valitsust üle Hu Jiad viivitamata vabastama ning tühistama tema naise Zeng Jinyani ja tema tütre koduarest; mõistab hukka repressioonidelaine isikute vastu, kes kirjutasid alla dokumendile „Harta 08”, milles nõutakse Hiinas demokraatlikke reforme ning alates 9. detsembrist 2008 kinnipeetava dissidendi Liu Xiaobo vabastamist; väljendab muret, et õigussüsteem on jätkuvalt aldis omavolilistele ja tihti poliitiliselt motiveeritud sekkumistele, kaasa arvatud riigisaladuste süsteem, mis ei ole piisavalt läbipaistev, võimaldamaks arendada head valitsemistava ja õigusriigi põhimõtetele tuginevat süsteemi; sellega seoses mõistab hukka asjaolu, et süstemaatiliselt karistatakse juriste, kes püüavad panna Hiina õigussüsteemi toimima Hiina enda seaduste ja kodanike õiguste kohaselt; võtab teadmiseks Interneti-vabaduse jätkuva nõrkuse Hiinas ning sellega seoses palub Interneti sisu hosting-teenust pakkuvatel Euroopa ettevõtjatel keelduda avalikustamast mis tahes välismaisele ametiisikule mis tahes teavet, mille alusel on võimalik personaalselt tuvastada kõnealuse teenuse konkreetne kasutaja, välja arvatud välisriigi õiguspärastel õiguskaitse eesmärkidel kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooniga;

| 90. | on jätkuvalt mures, et inimõigustealane dialoog Iraaniga on alates 2004. aastast katkenud positiivsete edusammude puudumise tõttu inimõiguste olukorra parandamisel ja Iraani koostöövalmiduse puudumise tõttu; kutsub Iraani ametivõime üles jätkama kõnealust dialoogi kõikide demokraatiale pühendunud kodanikuühiskonna sidusrühmade toetamiseks ning tugevdama rahumeelsete ja mittevägivaldsete vahenditega käimasolevaid protsesse, mis võivad kindlustada demokraatiat, institutsioonilisi ja konstitutsioonilisi reforme, tagada nende reformide jätkusuutlikkuse ning koondada kõiki Iraani inimõiguste kaitsjaid ja kodanikuühiskonna esindajaid, kes on kaasatud poliitika kujundamise protsessidesse, tugevdades nende rolli üldises poliitilises diskursuses; on sügavalt mures, et 2008. aastal muutus inimõiguste olukord Iraanis halvemaks ning piirangud sõna- ja kogunemisvabadusele püsivad; sellega seoses on sügavalt mures ajakirjanike, kirjanike, teadlaste, naiste õiguste kaitsjate ja inimõiguste aktivistide takistamise pärast; on jätkuvalt mures etniliste ja usuliste vähemuste represseerimise pärast Iraanis; mõistab hukka surmanuhtluse üha sageneva kasutamise Iraanis, sealhulgas ka alaealiste suhtes; |
| --- | --- |

90.

on jätkuvalt mures, et inimõigustealane dialoog Iraaniga on alates 2004. aastast katkenud positiivsete edusammude puudumise tõttu inimõiguste olukorra parandamisel ja Iraani koostöövalmiduse puudumise tõttu; kutsub Iraani ametivõime üles jätkama kõnealust dialoogi kõikide demokraatiale pühendunud kodanikuühiskonna sidusrühmade toetamiseks ning tugevdama rahumeelsete ja mittevägivaldsete vahenditega käimasolevaid protsesse, mis võivad kindlustada demokraatiat, institutsioonilisi ja konstitutsioonilisi reforme, tagada nende reformide jätkusuutlikkuse ning koondada kõiki Iraani inimõiguste kaitsjaid ja kodanikuühiskonna esindajaid, kes on kaasatud poliitika kujundamise protsessidesse, tugevdades nende rolli üldises poliitilises diskursuses; on sügavalt mures, et 2008. aastal muutus inimõiguste olukord Iraanis halvemaks ning piirangud sõna- ja kogunemisvabadusele püsivad; sellega seoses on sügavalt mures ajakirjanike, kirjanike, teadlaste, naiste õiguste kaitsjate ja inimõiguste aktivistide takistamise pärast; on jätkuvalt mures etniliste ja usuliste vähemuste represseerimise pärast Iraanis; mõistab hukka surmanuhtluse üha sageneva kasutamise Iraanis, sealhulgas ka alaealiste suhtes;

| 91. | väljendab kahetsust, et Euroopa Liidu – Venemaa konsultatsioonid inimõiguste küsimuses ei ole tulemusi andnud; väljendab kahetsust, et Venemaa ametivõimud keeldusid osalemast ümarlauakohtumistel konsultatsioonide ettevalmistamiseks riigisiseste ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide osavõtul; märgib, et Euroopa Liit tõstatas konsultatsioonidel inimõiguste teema, keskendudes eriti sõna- ja kogunemisvabadusele, kodanikuühiskonna toimimisele, vähemuste õigustele, rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemisele, naiste ja laste õigustele, samuti nii ELi kui ka Venemaa rahvusvahelistele kohustustele inimõiguste valdkonnas; väljendab kahetsust, et hoolimata sellest ei ole Euroopa Liit saavutanud vähimatki edu poliitiliste muudatuste osas Venemaal eelkõige sellistes küsimustes nagu kohtunike sõltumatus ja puutumatus, inimõiguste kaitsjate ja poliitvangide, sealhulgas Mihhail Hodorkovski kohtlemine, meedia sõltumatus ja sõnavabadus, etniliste ja usuliste vähemuste kohtlemine, õigusriigi põhimõtete järgimine ja inimõiguste kaitsmine relvajõududes, diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel ning teised teemad; viitab oma 19. juuni 2008. aasta resolutsioonile ELi–Venemaa 26.–27. juuni 2008. aasta tippkohtumise kohta Hantõ-Mansiiskis (33); väljendab taas muret seoses inimõiguste kaitsjate halveneva olukorraga ja valitsusväliste organisatsioonide raskustega registreerimisel ning tegutsemisel; väljendab veelkord muret ekstremismivastase seaduse üle, mis võib takistada teabe vaba liikumist ja võimaldada Venemaa ametivõimudel veelgi piirata sõltumatute ajakirjanike ning poliitiliste vastaste sõnavabadust; väljendab kooskõlas Amnesty Internationali 2008. aasta aruandega lisaks muret seoses sellega, et prokuratuur ei austa jätkuvalt Mihhail Hodorkovski ja tema äripartneri Platon Lebedevi õigust õiglasele kohtupidamisele kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega, ja avaldab sügavat kahetsust Jukose endise aseesimehe Vassili Aleksanjani kohtlemise pärast, kelle keeldumise tõttu anda valetunnistus Mihhail Hodorkovski vastu lasid Venemaa ametivõimud tema tervislikul seisundil halveneda surmaeelse staadiumini; kutsub koos Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assambleega Venemaa ametivõime üles „kasutama kõiki olemasolevaid seaduslikke vahendeid”, et saavutada Igor Sutjagini ja Valentin Danilovi vabastamine; tervitab Mihhail Trepaškini vabastamist; väljendab sügavat kahetsust, et ODIHRi valimisvaatluse missioon Venemaa presidendivalimistele 2008. aasta märtsis tuli tühistada Venemaa ametivõimude poolt valimisvaatluse missioonile kehtestatud piirangute tõttu; |
| --- | --- |

91.

väljendab kahetsust, et Euroopa Liidu – Venemaa konsultatsioonid inimõiguste küsimuses ei ole tulemusi andnud; väljendab kahetsust, et Venemaa ametivõimud keeldusid osalemast ümarlauakohtumistel konsultatsioonide ettevalmistamiseks riigisiseste ja rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide osavõtul; märgib, et Euroopa Liit tõstatas konsultatsioonidel inimõiguste teema, keskendudes eriti sõna- ja kogunemisvabadusele, kodanikuühiskonna toimimisele, vähemuste õigustele, rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemisele, naiste ja laste õigustele, samuti nii ELi kui ka Venemaa rahvusvahelistele kohustustele inimõiguste valdkonnas; väljendab kahetsust, et hoolimata sellest ei ole Euroopa Liit saavutanud vähimatki edu poliitiliste muudatuste osas Venemaal eelkõige sellistes küsimustes nagu kohtunike sõltumatus ja puutumatus, inimõiguste kaitsjate ja poliitvangide, sealhulgas Mihhail Hodorkovski kohtlemine, meedia sõltumatus ja sõnavabadus, etniliste ja usuliste vähemuste kohtlemine, õigusriigi põhimõtete järgimine ja inimõiguste kaitsmine relvajõududes, diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel ning teised teemad; viitab oma 19. juuni 2008. aasta resolutsioonile ELi–Venemaa 26.–27. juuni 2008. aasta tippkohtumise kohta Hantõ-Mansiiskis (33); väljendab taas muret seoses inimõiguste kaitsjate halveneva olukorraga ja valitsusväliste organisatsioonide raskustega registreerimisel ning tegutsemisel; väljendab veelkord muret ekstremismivastase seaduse üle, mis võib takistada teabe vaba liikumist ja võimaldada Venemaa ametivõimudel veelgi piirata sõltumatute ajakirjanike ning poliitiliste vastaste sõnavabadust; väljendab kooskõlas Amnesty Internationali 2008. aasta aruandega lisaks muret seoses sellega, et prokuratuur ei austa jätkuvalt Mihhail Hodorkovski ja tema äripartneri Platon Lebedevi õigust õiglasele kohtupidamisele kooskõlas rahvusvaheliste nõuetega, ja avaldab sügavat kahetsust Jukose endise aseesimehe Vassili Aleksanjani kohtlemise pärast, kelle keeldumise tõttu anda valetunnistus Mihhail Hodorkovski vastu lasid Venemaa ametivõimud tema tervislikul seisundil halveneda surmaeelse staadiumini; kutsub koos Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assambleega Venemaa ametivõime üles „kasutama kõiki olemasolevaid seaduslikke vahendeid”, et saavutada Igor Sutjagini ja Valentin Danilovi vabastamine; tervitab Mihhail Trepaškini vabastamist; väljendab sügavat kahetsust, et ODIHRi valimisvaatluse missioon Venemaa presidendivalimistele 2008. aasta märtsis tuli tühistada Venemaa ametivõimude poolt valimisvaatluse missioonile kehtestatud piirangute tõttu;

| 92. | võtab teadmiseks Vahemere lõunakaldal asuvaid riike (Maroko, Tuneesia, Liibanon, Jordaania, Egiptus, Iisrael ja Palestiina omavalitsus) kaasavate inimõiguste allkomisjonide olemasolu, mis on sätestatud Euroopa naabruspoliitika raames, ja palub, et nõukogu ja komisjon asutaksid inimõiguste allkomisjonid kõikide naaberriikidega; kordab oma üleskutset parlamendiliikmetele ühineda ettevalmistustega selliste allkomisjonide koosolekuteks ning olla informeeritud nende tulemustest; tervitab komisjoni kõnealuses riigis asuva delegatsiooni ja komisjoni Brüsselis asuvate asjaomaste talituste konsultatsioone kodanikuühiskonnaga nii enne kui pärast seda; peab siiski küsitavaks kasutatavate meetodite ja eriti nendes allkomisjonides peetud arutelude hindamise kriteeriumide tulemuslikkust ja sidusust; usub, et need allkomisjonid peaksid võimaldama konkreetseid järelmeetmeid tegevuskavas sisalduvatele inimõiguste küsimustele, kuid rõhutab, et inimõigustealased arutelud ei tohiks kindlasti piirduda kõnealuste allkomisjonidega, ning rõhutab, et on oluline kooskõlastada tegevust teiste allkomisjonidega, mis tegelevad inimõiguste küsimustega, näiteks migratsiooniga; rõhutab vajadust lisada nimetatud teemad kõige kõrgemal tasemel poliitilisse dialoogi, et suurendada selles valdkonnas ELi poliitika sidusust; on veendunud, et Euroopa naabruspoliitika, nagu see on kavandatud ja struktureeritud (tegevuskava, järelmeetmete aruanne ja allkomisjonid), võiks tõeliselt võimendada inimõiguste edendamist, kui Euroopa Liit näitaks sidusalt, süstemaatiliselt ja laiaulatuslikult üles tõelist poliitilist tahet tagada inimõiguste ülimuslikkuse austamine; usub seetõttu, et inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamine peab olema eeltingimus suhete tihendamiseks liidu ja kolmanda riigi vahel; Liibüaga raamlepingu sõlmimise kontekstis kutsub nõukogu ning komisjoni üles pöörama vajalikku tähelepanu dialoogile ja koostööle inimõiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

92.

võtab teadmiseks Vahemere lõunakaldal asuvaid riike (Maroko, Tuneesia, Liibanon, Jordaania, Egiptus, Iisrael ja Palestiina omavalitsus) kaasavate inimõiguste allkomisjonide olemasolu, mis on sätestatud Euroopa naabruspoliitika raames, ja palub, et nõukogu ja komisjon asutaksid inimõiguste allkomisjonid kõikide naaberriikidega; kordab oma üleskutset parlamendiliikmetele ühineda ettevalmistustega selliste allkomisjonide koosolekuteks ning olla informeeritud nende tulemustest; tervitab komisjoni kõnealuses riigis asuva delegatsiooni ja komisjoni Brüsselis asuvate asjaomaste talituste konsultatsioone kodanikuühiskonnaga nii enne kui pärast seda; peab siiski küsitavaks kasutatavate meetodite ja eriti nendes allkomisjonides peetud arutelude hindamise kriteeriumide tulemuslikkust ja sidusust; usub, et need allkomisjonid peaksid võimaldama konkreetseid järelmeetmeid tegevuskavas sisalduvatele inimõiguste küsimustele, kuid rõhutab, et inimõigustealased arutelud ei tohiks kindlasti piirduda kõnealuste allkomisjonidega, ning rõhutab, et on oluline kooskõlastada tegevust teiste allkomisjonidega, mis tegelevad inimõiguste küsimustega, näiteks migratsiooniga; rõhutab vajadust lisada nimetatud teemad kõige kõrgemal tasemel poliitilisse dialoogi, et suurendada selles valdkonnas ELi poliitika sidusust; on veendunud, et Euroopa naabruspoliitika, nagu see on kavandatud ja struktureeritud (tegevuskava, järelmeetmete aruanne ja allkomisjonid), võiks tõeliselt võimendada inimõiguste edendamist, kui Euroopa Liit näitaks sidusalt, süstemaatiliselt ja laiaulatuslikult üles tõelist poliitilist tahet tagada inimõiguste ülimuslikkuse austamine; usub seetõttu, et inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete austamine peab olema eeltingimus suhete tihendamiseks liidu ja kolmanda riigi vahel; Liibüaga raamlepingu sõlmimise kontekstis kutsub nõukogu ning komisjoni üles pöörama vajalikku tähelepanu dialoogile ja koostööle inimõiguste valdkonnas;

| 93. | avaldab tõsist kahetsust hiljutise sõjategevuse eskaleerumise ja humanitaarolukorra edasise halvenemise pärast Gazas, väljendades samal ajal oma tingimusteta kaastunnet Lõuna-Iisraeli tsiviilelanikkonnale; nõuab tungivalt, et kõik osalised rakendaksid täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1860(2009), et tagada püsiv relvarahu; rõhutab tungivat vajadust tõhusa aruandluse järele rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste juhtumite kohta; tervitab seoses sellega ÜRO inimõiguste nõukogu otsust lähetada sõltumatu andmete kogumise missioon uurima kõikide poolte sõjakuritegusid ja tõsiseid inimõiguste rikkumisi hiljutise konflikti ajal Gaza sektoris; nõuab tungivalt, et kõik pooled teeksid koostööd ÜRO inimõiguste uurijatega; märgib 27. jaanuari 2009. aasta välissuhete nõukogu kohustust jälgida lähedalt nimetatud uuringuid ja nõuab, et komisjon otsustaks koostöös liikmesriikidega uurimistulemustele järgneva tegevuse üle; |
| --- | --- |

93.

avaldab tõsist kahetsust hiljutise sõjategevuse eskaleerumise ja humanitaarolukorra edasise halvenemise pärast Gazas, väljendades samal ajal oma tingimusteta kaastunnet Lõuna-Iisraeli tsiviilelanikkonnale; nõuab tungivalt, et kõik osalised rakendaksid täielikult ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1860(2009), et tagada püsiv relvarahu; rõhutab tungivat vajadust tõhusa aruandluse järele rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste juhtumite kohta; tervitab seoses sellega ÜRO inimõiguste nõukogu otsust lähetada sõltumatu andmete kogumise missioon uurima kõikide poolte sõjakuritegusid ja tõsiseid inimõiguste rikkumisi hiljutise konflikti ajal Gaza sektoris; nõuab tungivalt, et kõik pooled teeksid koostööd ÜRO inimõiguste uurijatega; märgib 27. jaanuari 2009. aasta välissuhete nõukogu kohustust jälgida lähedalt nimetatud uuringuid ja nõuab, et komisjon otsustaks koostöös liikmesriikidega uurimistulemustele järgneva tegevuse üle;

| 94. | tunnustab ELi-Usbekistani inimõigustealase dialoogi teist vooru, mis toimus 5. juunil 2008. aastal; märgib ära Taškendis 2. ja 3. oktoobril 2008. aastal toimunud meediavabaduse seminari; on siiski seisukohal, et seminar ei saavutanud oma eesmärki pakkuda avatud arutelu inimõiguste rikkumise ja meediavabaduse kohta Usbekistanis, nagu algselt kavandati; märgib, et Andidžoni massimõrva küsimuses ei ole sõltumatut rahvusvahelist uurimist toimunud ja inimõiguste olukord Usbekistanis ei ole sugugi paranenud; tervitab kahe inimõiguste kaitsja – Dilmurod Mukhiddinovi ja Mamarajab Nazarovi vabastamist; mõistab hukka inimõiguste kaitsjate ja sõltumatute ajakirjanike vangistuse poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel ning nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud vabastaksid kõik inimõiguste kaitsjad ja muud poliitvangid; väljendab taas sügavat muret sõltumatu ajakirjaniku Salijon Abdurahmanovi ja inimõiguste aktivisti Agzam Turgunovi vangistamise üle; märgib ära nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta otsuse Usbekistani kohta; nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud nõustuksid riigi Human Rights Watchi uue direktori akrediteerimisega ja võimaldaksid sel organisatsioonil ning teistel rahvusvahelistel organisatsioonidel ja valitsusvälistel organisatsioonidel takistusteta tegutseda; palub Usbekistanil teha täiemahuliselt ja tulemuslikult koostööd ÜRO piinamise ja sõnavabaduse küsimuste eriraportööriga ning tühistada piirangud valitsusväliste organisatsioonide registreerimisele ja tegevusele Usbekistanis; märgib, et nõukogu otsustas mitte uuendada reisipiiranguid teatud inimestele, kellele on viidatud ühises seisukohas 2007/734/ÜVJP (34), mis peatati vastavalt nõukogu 15.–16. oktoobri 2007. aasta ja 29. aprilli 2008. aasta otsustele; tervitab asjaolu, et nõukogu on siiski otsustanud 12 kuuks pikendada nimetatud ühises seisukohas kehtestatud relvaembargot; kutsub nõukogu ja komisjoni üles Usbekistani üldist inimõigustealast olukorda üle vaatama; kordab oma üleskutset vabastada viivitamata poliitilised vangid; võtab teadmiseks ELi eesistujariigi 17. detsembri 2008. aasta deklaratsiooni üksikjuhtumite kohta; |
| --- | --- |

94.

tunnustab ELi-Usbekistani inimõigustealase dialoogi teist vooru, mis toimus 5. juunil 2008. aastal; märgib ära Taškendis 2. ja 3. oktoobril 2008. aastal toimunud meediavabaduse seminari; on siiski seisukohal, et seminar ei saavutanud oma eesmärki pakkuda avatud arutelu inimõiguste rikkumise ja meediavabaduse kohta Usbekistanis, nagu algselt kavandati; märgib, et Andidžoni massimõrva küsimuses ei ole sõltumatut rahvusvahelist uurimist toimunud ja inimõiguste olukord Usbekistanis ei ole sugugi paranenud; tervitab kahe inimõiguste kaitsja – Dilmurod Mukhiddinovi ja Mamarajab Nazarovi vabastamist; mõistab hukka inimõiguste kaitsjate ja sõltumatute ajakirjanike vangistuse poliitiliselt motiveeritud süüdistuste alusel ning nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud vabastaksid kõik inimõiguste kaitsjad ja muud poliitvangid; väljendab taas sügavat muret sõltumatu ajakirjaniku Salijon Abdurahmanovi ja inimõiguste aktivisti Agzam Turgunovi vangistamise üle; märgib ära nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta otsuse Usbekistani kohta; nõuab tungivalt, et Usbekistani ametivõimud nõustuksid riigi Human Rights Watchi uue direktori akrediteerimisega ja võimaldaksid sel organisatsioonil ning teistel rahvusvahelistel organisatsioonidel ja valitsusvälistel organisatsioonidel takistusteta tegutseda; palub Usbekistanil teha täiemahuliselt ja tulemuslikult koostööd ÜRO piinamise ja sõnavabaduse küsimuste eriraportööriga ning tühistada piirangud valitsusväliste organisatsioonide registreerimisele ja tegevusele Usbekistanis; märgib, et nõukogu otsustas mitte uuendada reisipiiranguid teatud inimestele, kellele on viidatud ühises seisukohas 2007/734/ÜVJP (34), mis peatati vastavalt nõukogu 15.–16. oktoobri 2007. aasta ja 29. aprilli 2008. aasta otsustele; tervitab asjaolu, et nõukogu on siiski otsustanud 12 kuuks pikendada nimetatud ühises seisukohas kehtestatud relvaembargot; kutsub nõukogu ja komisjoni üles Usbekistani üldist inimõigustealast olukorda üle vaatama; kordab oma üleskutset vabastada viivitamata poliitilised vangid; võtab teadmiseks ELi eesistujariigi 17. detsembri 2008. aasta deklaratsiooni üksikjuhtumite kohta;

| 95. | tervitab asjaolu, et Euroopa Liit ja Türkmenistan pidasid 2008. aasta juulis inimõigustealase dialoogi esimese vooru; tunneb heameelt Türkmenistani inimõiguste olukorra probleemide tõstatamise üle, eriti arvamus- ja kogunemisvabaduse, kohtusüsteemi sõltumatuse ja kodanikeühiskonna toimimise osas; tuletab meelde oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (35) ning kordab, et Türkmenistan peab olulisimates valdkondades edu saavutama, et ELiga vaheleping sõlmida, muu hulgas peab ta lubama Rahvusvahelise Punase Risti komiteele vaba ja piiranguteta juurdepääsu, reformima oma haridussüsteemi vastavalt rahvusvahelistele standarditele, vabastama tingimusteta kõik poliitvangid ja meelsusvangid, tühistama valitsuse seatud takistused reisimisele ning võimaldama valitsusvälistel organisatsioonidel ja inimõiguste ühendustel riigis vabalt tegutseda; kutsub nõukogu ja komisjoni üles enne vahelepingu sõlmimist sõnastama selgelt konkreetsed edusammud inimõiguste valdkonnas ning võtma sel eesmärgil vastu kava vastavusse viimise selgete tähtaegadega; |
| --- | --- |

95.

tervitab asjaolu, et Euroopa Liit ja Türkmenistan pidasid 2008. aasta juulis inimõigustealase dialoogi esimese vooru; tunneb heameelt Türkmenistani inimõiguste olukorra probleemide tõstatamise üle, eriti arvamus- ja kogunemisvabaduse, kohtusüsteemi sõltumatuse ja kodanikeühiskonna toimimise osas; tuletab meelde oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni ELi Kesk-Aasia strateegia kohta (35) ning kordab, et Türkmenistan peab olulisimates valdkondades edu saavutama, et ELiga vaheleping sõlmida, muu hulgas peab ta lubama Rahvusvahelise Punase Risti komiteele vaba ja piiranguteta juurdepääsu, reformima oma haridussüsteemi vastavalt rahvusvahelistele standarditele, vabastama tingimusteta kõik poliitvangid ja meelsusvangid, tühistama valitsuse seatud takistused reisimisele ning võimaldama valitsusvälistel organisatsioonidel ja inimõiguste ühendustel riigis vabalt tegutseda; kutsub nõukogu ja komisjoni üles enne vahelepingu sõlmimist sõnastama selgelt konkreetsed edusammud inimõiguste valdkonnas ning võtma sel eesmärgil vastu kava vastavusse viimise selgete tähtaegadega;

| 96. | toetab nõukogu soovi alustada inimõigustealaseid dialooge ka kõikide ülejäänud Kesk-Aasia riikidega; nõuab, et need dialoogid oleksid orienteeritud tulemustele ning oleksid kooskõlas Euroopa Liidu suunistega kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide kohta, tagades kodanikuühiskonna ja Euroopa Parlamendi kaasamise; nõuab, et dialoogide alustamiseks oleks olemas vajalikud ressursid nõukogu ja komisjoni sekretariaadis; |
| --- | --- |

96.

toetab nõukogu soovi alustada inimõigustealaseid dialooge ka kõikide ülejäänud Kesk-Aasia riikidega; nõuab, et need dialoogid oleksid orienteeritud tulemustele ning oleksid kooskõlas Euroopa Liidu suunistega kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide kohta, tagades kodanikuühiskonna ja Euroopa Parlamendi kaasamise; nõuab, et dialoogide alustamiseks oleks olemas vajalikud ressursid nõukogu ja komisjoni sekretariaadis;

| 97. | märgib, kui tähtsad on nii Türgi kui ka ELi poolt Türgi ELiga ühinemisprotsessiga seoses võetud kohustused käimasolevate Türgi inimõigustealaste reformide jaoks; peab valitsuse otsust lubada kurdi televisiooni saadete edastamist positiivseks sammuks sõnavabaduse suunas Türgis; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et parlamendis ja poliitilistes kampaaniates on kurdi keele kasutamine endiselt keelatud; kordab, et vaja on edasisi õigusloomereforme, selleks et tagada vähemuste austamine ja kaitse ning täielik sõnavabadus nii õigusaktides kui ka praktikas, kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga; märgib murega, et mingit edu ei ole saavutatud inimõigustealaste õigusaktide, eelkõige OPCATi, ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning Euroopa inimõiguste konventsiooni lisaprotokollide nr 4, 7 ja 12 ratifitseerimise osas; |
| --- | --- |

97.

märgib, kui tähtsad on nii Türgi kui ka ELi poolt Türgi ELiga ühinemisprotsessiga seoses võetud kohustused käimasolevate Türgi inimõigustealaste reformide jaoks; peab valitsuse otsust lubada kurdi televisiooni saadete edastamist positiivseks sammuks sõnavabaduse suunas Türgis; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et parlamendis ja poliitilistes kampaaniates on kurdi keele kasutamine endiselt keelatud; kordab, et vaja on edasisi õigusloomereforme, selleks et tagada vähemuste austamine ja kaitse ning täielik sõnavabadus nii õigusaktides kui ka praktikas, kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikaga; märgib murega, et mingit edu ei ole saavutatud inimõigustealaste õigusaktide, eelkõige OPCATi, ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ning Euroopa inimõiguste konventsiooni lisaprotokollide nr 4, 7 ja 12 ratifitseerimise osas;

| 98. | nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus astuks asjakohaseid samme inimõiguste olukorra parandamiseks Pakistanis; tuletab meelde Amnesty Internationali taotlust, milles nõuti endise presidendi Pervez Musharrafi poolt 2007. aastal ebaseaduslikult ametist kõrvaldatud kohtunike ametisse ennistamist; tervitab asjaolu, et EL saatis 2008. aasta veebruaris toimunud parlamendivalimistele sõltumatu valimisvaatluse missiooni; märgib rahuloluga, et valimised põhinesid konkurentsil ja nende tulemusena kasvas üldsuse usaldus demokraatiaprotsessi suhtes; märgib, et EL on pühendunud demokraatlike institutsioonide tugevdamisele, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama liikumist demokraatia nimel, mille algatas kohtunikkond ja advokatuur, eelkõige kutsete laiendamisega mõnele nende esindajale, sealhulgas hr Choudhryle; rõhutab, et Pakistaniga dialoogi jätkamise raamistikus peavad inimõigused olema ELi üks peamistest prioriteetidest; |
| --- | --- |

98.

nõuab tungivalt, et Pakistani valitsus astuks asjakohaseid samme inimõiguste olukorra parandamiseks Pakistanis; tuletab meelde Amnesty Internationali taotlust, milles nõuti endise presidendi Pervez Musharrafi poolt 2007. aastal ebaseaduslikult ametist kõrvaldatud kohtunike ametisse ennistamist; tervitab asjaolu, et EL saatis 2008. aasta veebruaris toimunud parlamendivalimistele sõltumatu valimisvaatluse missiooni; märgib rahuloluga, et valimised põhinesid konkurentsil ja nende tulemusena kasvas üldsuse usaldus demokraatiaprotsessi suhtes; märgib, et EL on pühendunud demokraatlike institutsioonide tugevdamisele, ning kutsub nõukogu ja komisjoni üles toetama liikumist demokraatia nimel, mille algatas kohtunikkond ja advokatuur, eelkõige kutsete laiendamisega mõnele nende esindajale, sealhulgas hr Choudhryle; rõhutab, et Pakistaniga dialoogi jätkamise raamistikus peavad inimõigused olema ELi üks peamistest prioriteetidest;

| 99. | tervitab nõukogu ettepanekut algatada inimõigustealane dialoog mitme Ladina-Ameerika riigiga; rõhutab, et nimetatud dialoogid peaksid vastama kindlakäelistele, konkreetsetele ja saavutatavatele nõudmistele inimõiguste valdkonnas, millega kaasnevad samuti ELi institutsioonide kohustused suhetes asjaomaste riikidega; rõhutab, et soovitatav on kaasata Kesk-Ameerika riigid; võtab teadmiseks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti allkirjastamise Kuuba valitsuse poolt 2008. aasta veebruaris; nõuab nimetatud paktide ratifitseerimist ilma reservatsioonideta; palub Kuuba valitsusel vabastada kõik poliitvangid ning austada allkirjastatud lepingutega kaitstud õigusi; võtab teadmiseks nõukogu 20. juuni 2008. aasta otsuse tühistada mitteametlikud sanktsioonid Kuuba vastu; märgib, et nõukogu otsustab 2009. aastal, kas jätkata poliitilist dialoogi Kuubaga, sõltuvalt sellest, kas inimõiguste osas on olukord oluliselt paranenud või mitte; |
| --- | --- |

99.

tervitab nõukogu ettepanekut algatada inimõigustealane dialoog mitme Ladina-Ameerika riigiga; rõhutab, et nimetatud dialoogid peaksid vastama kindlakäelistele, konkreetsetele ja saavutatavatele nõudmistele inimõiguste valdkonnas, millega kaasnevad samuti ELi institutsioonide kohustused suhetes asjaomaste riikidega; rõhutab, et soovitatav on kaasata Kesk-Ameerika riigid; võtab teadmiseks kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti allkirjastamise Kuuba valitsuse poolt 2008. aasta veebruaris; nõuab nimetatud paktide ratifitseerimist ilma reservatsioonideta; palub Kuuba valitsusel vabastada kõik poliitvangid ning austada allkirjastatud lepingutega kaitstud õigusi; võtab teadmiseks nõukogu 20. juuni 2008. aasta otsuse tühistada mitteametlikud sanktsioonid Kuuba vastu; märgib, et nõukogu otsustab 2009. aastal, kas jätkata poliitilist dialoogi Kuubaga, sõltuvalt sellest, kas inimõiguste osas on olukord oluliselt paranenud või mitte;

| 100. | kutsub Venemaad kui okupatsioonivõimu Gruusias üles järgima Abhaasias ja Lõuna-Osseetias inimõigusi, kaasa arvatud kodanike õigust oma koju naasta; kutsub kõiki osapooli üles jätkama oma kohustuste täitmist vastavalt 12. augusti ja 8. septembri 2008. aasta kokkulepetele; palub kõikidel asjaomastel valitsustel jätkata üksikasjalike kaartide ja teabe esitamist kõikide konfliktist haaratud alade kohta, kuhu visati kobarpomme, et lihtsustada kobarlaskemoona kõrvaldamist ja muuta need alad kodanikele ohutuks; on seisukohal, et mõlemad valitsused peaksid tagama, et avalike infokampaaniatega teavitataks üldsust lõhkemata laskemoona ohtudest; kutsub vastutavaid valitsusi üles nõustuma rahvusvaheliste inimõiguste vaatlejate saatmisega Lõuna-Osseetiasse ja Abhaasiasse; |
| --- | --- |

100.

kutsub Venemaad kui okupatsioonivõimu Gruusias üles järgima Abhaasias ja Lõuna-Osseetias inimõigusi, kaasa arvatud kodanike õigust oma koju naasta; kutsub kõiki osapooli üles jätkama oma kohustuste täitmist vastavalt 12. augusti ja 8. septembri 2008. aasta kokkulepetele; palub kõikidel asjaomastel valitsustel jätkata üksikasjalike kaartide ja teabe esitamist kõikide konfliktist haaratud alade kohta, kuhu visati kobarpomme, et lihtsustada kobarlaskemoona kõrvaldamist ja muuta need alad kodanikele ohutuks; on seisukohal, et mõlemad valitsused peaksid tagama, et avalike infokampaaniatega teavitataks üldsust lõhkemata laskemoona ohtudest; kutsub vastutavaid valitsusi üles nõustuma rahvusvaheliste inimõiguste vaatlejate saatmisega Lõuna-Osseetiasse ja Abhaasiasse;

| 101. | väljendab muret edusammude puudumise pärast inimõiguste olukorras Birmas, eriti pidades silmas 2010. aastasse kavandatud eelseisvaid valimisi; mõistab hukka üle saja Birma opositsiooni liikme hiljutise vahistamise ja süüdimõistvad kohtuotsused pärast näidisprotsesse ning neile määratud karmid karistused; nõuab tungivalt, et Birma valitsus vabastaks koheselt kõik poliitvangid; on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks saatma Birmasse kaaluka missiooni, kuivõrd kõikidest sanktsioonidest hoolimata ei ole praegu olukord inimõiguste alal endiselt paranemas, ja et rahvusvahelist survet Birma režiimile tuleb tugevdada; |
| --- | --- |

101.

väljendab muret edusammude puudumise pärast inimõiguste olukorras Birmas, eriti pidades silmas 2010. aastasse kavandatud eelseisvaid valimisi; mõistab hukka üle saja Birma opositsiooni liikme hiljutise vahistamise ja süüdimõistvad kohtuotsused pärast näidisprotsesse ning neile määratud karmid karistused; nõuab tungivalt, et Birma valitsus vabastaks koheselt kõik poliitvangid; on seisukohal, et Euroopa Parlament peaks saatma Birmasse kaaluka missiooni, kuivõrd kõikidest sanktsioonidest hoolimata ei ole praegu olukord inimõiguste alal endiselt paranemas, ja et rahvusvahelist survet Birma režiimile tuleb tugevdada;

Nõukogu ja komisjoni tegevuse, kaasa arvatud kahe eesistujariigi tulemuslikkuse üldine analüüs

| 102. | kutsub nõukogu eesistujariiki üles keskenduma inimõiguste küsimustes erilist muret tekitavatele riikidele; |
| --- | --- |

102.

kutsub nõukogu eesistujariiki üles keskenduma inimõiguste küsimustes erilist muret tekitavatele riikidele;

| 103. | tunneb heameelt Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 raames toimunud sündmuste ja diskussioonide üle ning märgib rahuloluga ära kahe eesistujariigi algatused; |
| --- | --- |

103.

tunneb heameelt Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta 2008 raames toimunud sündmuste ja diskussioonide üle ning märgib rahuloluga ära kahe eesistujariigi algatused;

| 104. | tervitab kümnendat Euroopa Liidu valitsusväliste organisatsioonide inimõiguste foorumit, mille korraldasid eesistujariik Prantsusmaa ja komisjon, mis toimus 10. detsembril 2008. aastal, mille teemaks oli inimõiguste ülddeklaratsiooni 60. aastapäev ning millel keskenduti eeskätt naiste diskrimineerimisele; |
| --- | --- |

104.

tervitab kümnendat Euroopa Liidu valitsusväliste organisatsioonide inimõiguste foorumit, mille korraldasid eesistujariik Prantsusmaa ja komisjon, mis toimus 10. detsembril 2008. aastal, mille teemaks oli inimõiguste ülddeklaratsiooni 60. aastapäev ning millel keskenduti eeskätt naiste diskrimineerimisele;

| 105. | nõuab Euroopa Liidult suuremaid jõupingutusi ja otsustavamat tegutsemist, et saavutada Darfuri konfliktile poliitiline lahendus ja lihtsustada üldise rahuleppe rakendamist; rõhutab, et on vaja teha lõpp karistamatusele ja kehtestada ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonid; tervitab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt Darfuriga seoses väljastatud vangistuskäske, mis tuleb täita võimalikult kiiresti; |
| --- | --- |

105.

nõuab Euroopa Liidult suuremaid jõupingutusi ja otsustavamat tegutsemist, et saavutada Darfuri konfliktile poliitiline lahendus ja lihtsustada üldise rahuleppe rakendamist; rõhutab, et on vaja teha lõpp karistamatusele ja kehtestada ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonid; tervitab Rahvusvahelise Kriminaalkohtu poolt Darfuriga seoses väljastatud vangistuskäske, mis tuleb täita võimalikult kiiresti;

| 106. | tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu 24. septembri 2008. aasta resolutsiooni 1834, millega pikendati ÜRO missiooni mandaati Kesk-Aafrika Vabariigis ja Tšaadis kuni märtsini 2009, samuti ÜRO kavatsust anda luba ÜRO sõjalise üksuse paigutamiseks, mis jätkaks EUFOR Chad/CARi tegevust nii Tšaadis kui ka Kesk-Aafrika Vabariigis; |
| --- | --- |

106.

tervitab ÜRO Julgeolekunõukogu 24. septembri 2008. aasta resolutsiooni 1834, millega pikendati ÜRO missiooni mandaati Kesk-Aafrika Vabariigis ja Tšaadis kuni märtsini 2009, samuti ÜRO kavatsust anda luba ÜRO sõjalise üksuse paigutamiseks, mis jätkaks EUFOR Chad/CARi tegevust nii Tšaadis kui ka Kesk-Aafrika Vabariigis;

| 107. | tervitab asjaolu, et nõukogu koostab ja uuendab pidevalt nimekirju tähelepanu keskpunktis olevatest riikidest, lähtudes sellest, missuguseid täiendavaid ühiseid jõupingutusi on tehtud, rakendamaks Euroopa Liidu suuniseid laste, relvastatud konfliktide, surmanuhtluse (nn üleminekumaades, inglise keeles countries on the cusp) ja inimõiguste kaitsjate kohta; |
| --- | --- |

107.

tervitab asjaolu, et nõukogu koostab ja uuendab pidevalt nimekirju tähelepanu keskpunktis olevatest riikidest, lähtudes sellest, missuguseid täiendavaid ühiseid jõupingutusi on tehtud, rakendamaks Euroopa Liidu suuniseid laste, relvastatud konfliktide, surmanuhtluse (nn üleminekumaades, inglise keeles countries on the cusp) ja inimõiguste kaitsjate kohta;

| 108. | kordab oma nõudmist, et kõigis inimõigusi ja demokraatiat käsitlevates diskussioonides kolmandate riikidega, vahendites, dokumentides ja raportites, sealhulgas inimõigusi käsitlevates aastaaruannetes, käsitletaks otseselt diskrimineerimist puudutavaid küsimusi, kaasa arvatud rahvus- ja keelelisi vähemusi, usuvabadust, sealhulgas sallimatust mis tahes usu suhtes, ning vähemususku kuuluvate isikute diskrimineerimist, kastipõhist diskrimineerimist, põliselanike õiguste kaitsmist ja edendamist, naiste inimõigusi, laste õigusi, puuetega inimesi ja ka vaimse puudega inimesi ning kõiki seksuaalseid sättumusi ja soolisi identiteete esindavaid inimesi puudutavaid küsimusi, ja kaasataks täies mahus nende organisatsioone nii Euroopa Liidus kui vajaduse korral ka kolmandates riikides; |
| --- | --- |

108.

kordab oma nõudmist, et kõigis inimõigusi ja demokraatiat käsitlevates diskussioonides kolmandate riikidega, vahendites, dokumentides ja raportites, sealhulgas inimõigusi käsitlevates aastaaruannetes, käsitletaks otseselt diskrimineerimist puudutavaid küsimusi, kaasa arvatud rahvus- ja keelelisi vähemusi, usuvabadust, sealhulgas sallimatust mis tahes usu suhtes, ning vähemususku kuuluvate isikute diskrimineerimist, kastipõhist diskrimineerimist, põliselanike õiguste kaitsmist ja edendamist, naiste inimõigusi, laste õigusi, puuetega inimesi ja ka vaimse puudega inimesi ning kõiki seksuaalseid sättumusi ja soolisi identiteete esindavaid inimesi puudutavaid küsimusi, ja kaasataks täies mahus nende organisatsioone nii Euroopa Liidus kui vajaduse korral ka kolmandates riikides;

| 109. | märgib ära eesistujariigi Prantsusmaa initsiatiivi luua uue väljakutsena Vahemere Liit, eesmärgiga edendada demokraatia ja inimõiguste järgimist Vahemere piirkonnas; rõhutab, et kui Euroopa Liit töötab Vahemere piirkonna jaoks välja uusi algatusi, ei tohi sellega väheneda tähelepanu vajalike reformide edendamisele demokraatia ja inimõiguste vaimus selles piirkonnas ega nende reformide prioriteetsus; |
| --- | --- |

109.

märgib ära eesistujariigi Prantsusmaa initsiatiivi luua uue väljakutsena Vahemere Liit, eesmärgiga edendada demokraatia ja inimõiguste järgimist Vahemere piirkonnas; rõhutab, et kui Euroopa Liit töötab Vahemere piirkonna jaoks välja uusi algatusi, ei tohi sellega väheneda tähelepanu vajalike reformide edendamisele demokraatia ja inimõiguste vaimus selles piirkonnas ega nende reformide prioriteetsus;

Komisjoni välisabiprogrammid ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR)

| 110. | tervitab asjaolu, et parlamendi prioriteete on EIDHRi 2007. ja 2008. aasta programmitööd käsitlevates dokumentides arvesse võetud; |
| --- | --- |

110.

tervitab asjaolu, et parlamendi prioriteete on EIDHRi 2007. ja 2008. aasta programmitööd käsitlevates dokumentides arvesse võetud;

| 111. | nõuab, et uuendataks elektroonilisi kogumikke, mis peaksid katma kõiki EIDHRi organiseeritud projekte geograafiliselt ja temaatiliselt; |
| --- | --- |

111.

nõuab, et uuendataks elektroonilisi kogumikke, mis peaksid katma kõiki EIDHRi organiseeritud projekte geograafiliselt ja temaatiliselt;

| 112. | märgib rahuloluga ära huvi, mida näidati üles projektide esitamise vastu seoses uue eesmärgiga toetada inimõiguste kaitsjaid ja võimaldada kiiret tegutsemist nende kaitseks; märgib, et komisjon on nende projektide elluviimiseks valinud välja 11 abisaajat ja loodab, et reaalset tegevust alustatakse 2009. aasta alguses; |
| --- | --- |

112.

märgib rahuloluga ära huvi, mida näidati üles projektide esitamise vastu seoses uue eesmärgiga toetada inimõiguste kaitsjaid ja võimaldada kiiret tegutsemist nende kaitseks; märgib, et komisjon on nende projektide elluviimiseks valinud välja 11 abisaajat ja loodab, et reaalset tegevust alustatakse 2009. aasta alguses;

| 113. | kutsub taas komisjoni üles kohandama nii peakontorites kui ka delegatsioonides EIDHRi rakendamiseks eraldatud töötajate arvu, nii et võetaks arvesse selle uue rahastamisvahendi eripärasid ja probleeme; |
| --- | --- |

113.

kutsub taas komisjoni üles kohandama nii peakontorites kui ka delegatsioonides EIDHRi rakendamiseks eraldatud töötajate arvu, nii et võetaks arvesse selle uue rahastamisvahendi eripärasid ja probleeme;

| 114. | kutsub komisjoni üles tagama Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide ja tema poolt toetatavate projektide ja programmide vaheline sidusus, eelkõige seoses kahepoolse programmitööga, mida ta teostab kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

114.

kutsub komisjoni üles tagama Euroopa Liidu poliitiliste prioriteetide ja tema poolt toetatavate projektide ja programmide vaheline sidusus, eelkõige seoses kahepoolse programmitööga, mida ta teostab kolmandate riikidega;

Valimisabi ja valimisvaatlused

| 115. | märgib rahuloluga, et EL kasutab demokraatia edendamiseks kolmandates riikides üha rohkem ära valimisabi ja valimisvaatlusi, edendades sellega inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtete järgimist, ja et kõnealuste missioonide kvaliteet ja sõltumatus pälvib laialdast tunnustust; |
| --- | --- |

115.

märgib rahuloluga, et EL kasutab demokraatia edendamiseks kolmandates riikides üha rohkem ära valimisabi ja valimisvaatlusi, edendades sellega inimõiguste, põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtete järgimist, ja et kõnealuste missioonide kvaliteet ja sõltumatus pälvib laialdast tunnustust;

| 116. | rõhutab, et ELi terviklik metoodika, mis hõlmab kogu valimistsüklit ja nii valimisabi kui ka valimisvaatlusi, on ELi jaoks väga edukaks osutunud, mistõttu liidust on saanud juhtiv rahvusvaheline valimisvaatlusorganisatsioon; |
| --- | --- |

116.

rõhutab, et ELi terviklik metoodika, mis hõlmab kogu valimistsüklit ja nii valimisabi kui ka valimisvaatlusi, on ELi jaoks väga edukaks osutunud, mistõttu liidust on saanud juhtiv rahvusvaheline valimisvaatlusorganisatsioon;

| 117. | tunneb heameelt esimese ELi valimisvaatluse käsiraamatu üle, mis ilmus 2008. aasta aprillis; märgib rahuloluga, et sooküsimustele on selles pühendatud eraldi osa; märgib, et uues käsiraamatus antakse terviklik ülevaade ELi valimisvaatlusmissiooni metoodikast ning kirjeldatakse, kuidas missioone kavandatakse ja läbi viiakse, samuti seda, kuidas kasutatakse rahvusvahelisi standardeid hindamises ja aruandluses; |
| --- | --- |

117.

tunneb heameelt esimese ELi valimisvaatluse käsiraamatu üle, mis ilmus 2008. aasta aprillis; märgib rahuloluga, et sooküsimustele on selles pühendatud eraldi osa; märgib, et uues käsiraamatus antakse terviklik ülevaade ELi valimisvaatlusmissiooni metoodikast ning kirjeldatakse, kuidas missioone kavandatakse ja läbi viiakse, samuti seda, kuidas kasutatakse rahvusvahelisi standardeid hindamises ja aruandluses;

| 118. | nõuab suuremat valvsust seoses nende riikide valiku kriteeriumidega, kus valimisabi andmine/ valimisvaatlused toimuvad, ning seoses rahvusvahelisel tasandil kehtestatud meetodite ja eeskirjade järgimisega, eelkõige selles osas, mis puudutab missiooni sõltumatut iseloomu; |
| --- | --- |

118.

nõuab suuremat valvsust seoses nende riikide valiku kriteeriumidega, kus valimisabi andmine/ valimisvaatlused toimuvad, ning seoses rahvusvahelisel tasandil kehtestatud meetodite ja eeskirjade järgimisega, eelkõige selles osas, mis puudutab missiooni sõltumatut iseloomu;

| 119. | nõuab veel kord, et valimisprotsess, kaasa arvatud valimiseelsed ja -järgsed etapid, kaasataks asjaomaste kolmandate riikidega peetava poliitilise dialoogi eri tasanditesse eesmärgiga tagada ELi poliitikavaldkondade sidusus ja kinnitada veel kord inimõiguste ja demokraatia üliolulist rolli; |
| --- | --- |

119.

nõuab veel kord, et valimisprotsess, kaasa arvatud valimiseelsed ja -järgsed etapid, kaasataks asjaomaste kolmandate riikidega peetava poliitilise dialoogi eri tasanditesse eesmärgiga tagada ELi poliitikavaldkondade sidusus ja kinnitada veel kord inimõiguste ja demokraatia üliolulist rolli;

Inimõiguste süvalaiendamine

| 120. | kutsub komisjoni üles jälgima ka edaspidi tähelepanelikult üldise soodustuste süsteemi (GSP+) eeliste võimaldamist riikidele, kus on tõsiseid puudujääke ILO kaheksa konventsiooni rakendamisega põhiliste töönormide, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rikkumise või vangide töö kasutamise osas; palub komisjonil töötada välja kriteeriumid, mille alusel otsustada, millal tuleks riik GSP soodustustest inimõiguste rikkumiste tõttu ilma jätta; |
| --- | --- |

120.

kutsub komisjoni üles jälgima ka edaspidi tähelepanelikult üldise soodustuste süsteemi (GSP+) eeliste võimaldamist riikidele, kus on tõsiseid puudujääke ILO kaheksa konventsiooni rakendamisega põhiliste töönormide, kodaniku- ja poliitiliste õiguste rikkumise või vangide töö kasutamise osas; palub komisjonil töötada välja kriteeriumid, mille alusel otsustada, millal tuleks riik GSP soodustustest inimõiguste rikkumiste tõttu ilma jätta;

Majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused

| 121. | rõhutab, et majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused on sama tähtsad kui kodaniku- ja poliitilised õigused; juhib tähelepanu ELi lubadusele toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, nagu on kinnitatud Euroopa Ülemkogu 2007. aasta detsembri ja 2008. aasta juuni järeldustes; |
| --- | --- |

121.

rõhutab, et majanduslikud, sotsiaalsed ja kultuurilised õigused on sama tähtsad kui kodaniku- ja poliitilised õigused; juhib tähelepanu ELi lubadusele toetada aastatuhande arengueesmärkide saavutamist, nagu on kinnitatud Euroopa Ülemkogu 2007. aasta detsembri ja 2008. aasta juuni järeldustes;

| 122. | kutsub Euroopa Liitu üles süvalaiendama välissuhetes kolmandate riikidega majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kaitset, lisades seda teemat regulaarselt kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide ja konsultatsioonide päevakorda ning nõudes majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti vabatahtliku protokolli rakendamist, eriti eesmärgiga tagada selle kaebuste menetluskorra toimimine; |
| --- | --- |

122.

kutsub Euroopa Liitu üles süvalaiendama välissuhetes kolmandate riikidega majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kaitset, lisades seda teemat regulaarselt kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide ja konsultatsioonide päevakorda ning nõudes majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti vabatahtliku protokolli rakendamist, eriti eesmärgiga tagada selle kaebuste menetluskorra toimimine;

| 123. | kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste sidusus ELi arengu-, väliskaubandus- ja inimõigustealase poliitikaga ning luua sellega seoses teenistustevaheline töörühm nimetatud õiguste küsimuses; |
| --- | --- |

123.

kutsub nõukogu ja komisjoni üles tagama majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste sidusus ELi arengu-, väliskaubandus- ja inimõigustealase poliitikaga ning luua sellega seoses teenistustevaheline töörühm nimetatud õiguste küsimuses;

| 124. | rõhutab, et inimõigused tähendavad ka õigust toidule, normaalsele eluasemele, haridusele, veele, maale, inimväärsele tööle, sotsiaalkindlustusele ja õigust moodustada ametiühinguid, ning et on eriti oluline tagada need õigused äärmiselt haavatavatele rühmadele, nagu vähimarenenud riikide elanikud, konfliktijärgsete riikide või kiiresti areneva majandusega riikide elanikud, põlisrahvad, kliimamuutuse põgenikud, ümberasujad jne; |
| --- | --- |

124.

rõhutab, et inimõigused tähendavad ka õigust toidule, normaalsele eluasemele, haridusele, veele, maale, inimväärsele tööle, sotsiaalkindlustusele ja õigust moodustada ametiühinguid, ning et on eriti oluline tagada need õigused äärmiselt haavatavatele rühmadele, nagu vähimarenenud riikide elanikud, konfliktijärgsete riikide või kiiresti areneva majandusega riikide elanikud, põlisrahvad, kliimamuutuse põgenikud, ümberasujad jne;

| 125. | kutsub komisjoni üles tegema erilisi pingutusi, et tagada õigus toidule praeguse toidukriisi ja üldise majanduskriisi tingimustes; |
| --- | --- |

125.

kutsub komisjoni üles tegema erilisi pingutusi, et tagada õigus toidule praeguse toidukriisi ja üldise majanduskriisi tingimustes;

| 126. | rõhutab vajadust edendada ettevõtjate sotsiaalset vastutust ja kohustada rahvusvahelisi äriühinguid, mille peakontor asub ELi liikmesriigis, järgima oma tegevuses kolmandates riikides ILO asjakohaseid reegleid; |
| --- | --- |

126.

rõhutab vajadust edendada ettevõtjate sotsiaalset vastutust ja kohustada rahvusvahelisi äriühinguid, mille peakontor asub ELi liikmesriigis, järgima oma tegevuses kolmandates riikides ILO asjakohaseid reegleid;

| 127. | märgib rahuloluga, et GSP+ kord, sidudes inimõigused rahvusvahelise kaubandusega, edendab nii säästvat arengut kui ka head valitsemistava, ning nõuab tõhusat järelevalvet olulise osa klausli järgimise üle; |
| --- | --- |

127.

märgib rahuloluga, et GSP+ kord, sidudes inimõigused rahvusvahelise kaubandusega, edendab nii säästvat arengut kui ka head valitsemistava, ning nõuab tõhusat järelevalvet olulise osa klausli järgimise üle;

| 128. | kutsub veel kord nõukogu ja komisjoni üles esitama rahvusvahelisel tasandil Euroopa Liidu poolt algatusi võitluseks tagakiusamise ja diskrimineerimise vastu seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel, näiteks edendades resolutsiooni vastuvõtmist selles küsimuses ÜRO tasandil ja eraldades toetusi valitsusvälistele organisatsioonidele ja osalistele, kes edendavad võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist; |
| --- | --- |

128.

kutsub veel kord nõukogu ja komisjoni üles esitama rahvusvahelisel tasandil Euroopa Liidu poolt algatusi võitluseks tagakiusamise ja diskrimineerimise vastu seksuaalse sättumuse ja soolise identiteedi alusel, näiteks edendades resolutsiooni vastuvõtmist selles küsimuses ÜRO tasandil ja eraldades toetusi valitsusvälistele organisatsioonidele ja osalistele, kes edendavad võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist;

Euroopa Parlamendi sekkumiste tõhusus inimõiguste küsimuses

| 129. | loodab, et inimõiguste teemalised resolutsioonid ja muud olulised dokumendid tõlgitakse keeltesse, mida räägitakse piirkondades, mida vastav dokument käsitleb; |
| --- | --- |

129.

loodab, et inimõiguste teemalised resolutsioonid ja muud olulised dokumendid tõlgitakse keeltesse, mida räägitakse piirkondades, mida vastav dokument käsitleb;

| 130. | tunneb heameelt 18. detsembril 2008. aastal ÜRO Peaassamblee istungil tehtud murrangulise avalduse üle, mida toetas 66 riiki, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid, ja milles kinnitati, et rahvusvaheline inimõiguste kaitse hõlmab seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti, ning rõhutati veel kord mittediskrimineerimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb inimõigusi kohaldada võrdselt kõigi inimeste suhtes, olenemata seksuaalsest sättumusest ja soolisest identiteedist; |
| --- | --- |

130.

tunneb heameelt 18. detsembril 2008. aastal ÜRO Peaassamblee istungil tehtud murrangulise avalduse üle, mida toetas 66 riiki, sealhulgas kõik ELi liikmesriigid, ja milles kinnitati, et rahvusvaheline inimõiguste kaitse hõlmab seksuaalset sättumust ja soolist identiteeti, ning rõhutati veel kord mittediskrimineerimise põhimõtet, mille kohaselt tuleb inimõigusi kohaldada võrdselt kõigi inimeste suhtes, olenemata seksuaalsest sättumusest ja soolisest identiteedist;

| 131. | kutsub nõukogu üles reageerima sisuliselt Euroopa Parlamendi ametlikes teatistes väljendatud soovidele ja muredele, eelkõige mis puudutab kiireloomulisi resolutsioone; |
| --- | --- |

131.

kutsub nõukogu üles reageerima sisuliselt Euroopa Parlamendi ametlikes teatistes väljendatud soovidele ja muredele, eelkõige mis puudutab kiireloomulisi resolutsioone;

| 132. | tuletab kolmandaid riike külastavatele Euroopa Parlamendi delegatsioonidele meelde, et nad peaksid süstemaatiliselt lülitama päevakorda ka parlamentidevahelise arutelu inimõiguste olukorra teemal ning kohtumised inimõiguste kaitsjatega, et saada otsestest allikatest teavet inimõiguste olukorra kohta asjaomases riigis ning pakkuda neile vajaduse korral rahvusvahelist nähtavust ja kaitset; |
| --- | --- |

132.

tuletab kolmandaid riike külastavatele Euroopa Parlamendi delegatsioonidele meelde, et nad peaksid süstemaatiliselt lülitama päevakorda ka parlamentidevahelise arutelu inimõiguste olukorra teemal ning kohtumised inimõiguste kaitsjatega, et saada otsestest allikatest teavet inimõiguste olukorra kohta asjaomases riigis ning pakkuda neile vajaduse korral rahvusvahelist nähtavust ja kaitset;

| 133. | on veendunud, et üksainus, tugevdatud „inimõiguste” organ Euroopa Parlamendis oleks võimeline edendama sidusat, tulemuslikku, süstemaatilist ja laiahaardelist inimõiguste poliitikat parlamendis ning nõukogu ja komisjoni suhtes, eelkõige pidades silmas Lissaboni lepingu välispoliitilisi aspekte; |
| --- | --- |

133.

on veendunud, et üksainus, tugevdatud „inimõiguste” organ Euroopa Parlamendis oleks võimeline edendama sidusat, tulemuslikku, süstemaatilist ja laiahaardelist inimõiguste poliitikat parlamendis ning nõukogu ja komisjoni suhtes, eelkõige pidades silmas Lissaboni lepingu välispoliitilisi aspekte;

| 134. | tervitab Sahharovi võrgustiku loomist, mis kuulutati välja Sahharovi auhinna 20. aastapäeval; usub, et see peaks kiiresti leppima kokku oma töökorras ja võtma kasutusele vajalikud vahendid, millega saavutada oma eesmärgid; kordab oma nõuet, et kõikidele Sahharovi auhinna laureaatidele ja eriti Aung San Suu Kyile, Oswaldo José Payá Sardiñasele, „Daamidele Valges” ja Hu Jiale tagataks juurdepääs Euroopa institutsioonidele; kahetseb mis tahes märkimisväärse vastuse puudumist ELi pöördumistele Hiina, Birma ja Kuuba võimude poole seoses põhivabaduste, eriti sõnavabaduse ja poliitilise ühinemise vabaduse austamisega; |
| --- | --- |

134.

tervitab Sahharovi võrgustiku loomist, mis kuulutati välja Sahharovi auhinna 20. aastapäeval; usub, et see peaks kiiresti leppima kokku oma töökorras ja võtma kasutusele vajalikud vahendid, millega saavutada oma eesmärgid; kordab oma nõuet, et kõikidele Sahharovi auhinna laureaatidele ja eriti Aung San Suu Kyile, Oswaldo José Payá Sardiñasele, „Daamidele Valges” ja Hu Jiale tagataks juurdepääs Euroopa institutsioonidele; kahetseb mis tahes märkimisväärse vastuse puudumist ELi pöördumistele Hiina, Birma ja Kuuba võimude poole seoses põhivabaduste, eriti sõnavabaduse ja poliitilise ühinemise vabaduse austamisega;

*

* *

| 135. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜROle, Euroopa Nõukogule ja Euroopa Koostöö- ja Julgeolekuorganisatsioonile ning käesolevas resolutsioonis nimetatud riikide ja territooriumide valitsustele. |
| --- | --- |

135.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜROle, Euroopa Nõukogule ja Euroopa Koostöö- ja Julgeolekuorganisatsioonile ning käesolevas resolutsioonis nimetatud riikide ja territooriumide valitsustele.

---

(1)  Kõigi asjakohaste põhitekstide osas vt. väliskomisjoni raporti A6-0128/2007 III lisa tabelit.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0025.

(3)  EÜT C 379, 7.12.1998, lk 265; EÜT C 262, 18.9.2001, lk 262; EÜT C 293 E, 28.11.2002, lk 88; ELT C 271 E, 12.11.2003, lk 576; Vastuvõetud tekstid, 22. mai 2008, P6_TA(2008)0238; Vastuvõetud tekstid, 21. oktoober 2008, P6_TA(2008)0496.

(4)  ELT C 311, 9.12.2005, lk 1.

(5)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

(6)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3; ELT L 209, 11.8.2005, lk 27.

(7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

(8)  ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 220.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0065.

(10)  ELT C 290 E, 29.11.2006, lk 107.

(11)  ELT C 250 E, 25.10.2007, lk 91.

(12)  ELT C 74 E, 20.3.2008, lk 775.

(13)  EÜT C 77 E, 28.3.2002, lk 126.

(14)  ELT C 187 E, 24.7.2008, lk 214.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0405.

(16)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 24.

(17)  ELT C 303 E, 13.12.2006, lk 879.

(18)  ELT C 327, 23.12.2005, lk 4.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0194.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0021.

(21)  ELT L 150, 18.6.2003, lk 67.

(22)  18. juuli 2008. aasta seisuga ei olnud Rooma statuuti veel ratifitseerinud 85 riiki: Alžeeria, Angola, Araabia Ühendemiraadid, Armeenia, Aserbaidžaan, Bahama, Bahrein, Bangladesh, Belau, Bhutan, Brunei, Cabo Verde, Cōte d'Ivoire, Egiptus, Ekvatoriaal-Guinea, Eritrea, Etioopia, Filipiinid, Grenada, Guatemala, Guinea-Bissau, Haiti, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Iisrael, Jamaica, Jeemen, Kamerun, Kasahstan, Katar, Kiribati, Korea Rahvademokraatlik Vabariik, Kuuba, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Liibüa, Malaisia, Maldiivid, Maroko, Mauritaania, Mikroneesia Liiduriigid, Moldova, Monaco, Mosambiik, Myanmar/Birma, Nepal, Nicaragua, Oman, Pakistan, Paapua Uus-Guinea, Rwanda, Saint Lucia, Sćo Tomé ja Prķncipe, Saudi Araabia, Seišellid, Singapur, Saalomoni Saared, Salvador, Somaalia, Sri Lanka, Sudaan, Svaasimaa, Süüria, Tai, Togo, Tonga, Tšiili, Tšehhi Vabariik, Tuneesia, Tuvalu, Türgi, Türkmenistan, Ukraina, USA, Usbekistan, Valgevene, Vanuatu, Venemaa Föderatsioon, Vietnam, Zimbabwe.

(23)  2008. aasta novembri seisuga on konventsiooni ja selle fakultatiivprotokolli ratifitseerinud Austria, Hispaania, Sloveenia ja Ungari.

(24)  ELi liikmesriikidest ei ole konventsiooni veel allkirjastanud Küpros, Eesti, Soome, Kreeka, , Läti, Leedu, Poola, Rumeenia ja Slovakkia.

(25)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0238.

(26)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0496.

(27)  USA alalise esindaja julgeolekunõukogus rahvusvahelise humanitaarõiguse austamise valdkonnas, suursaadik Susan E. Rice'i 29. jaanuari 2009. aasta avaldus.

(28)  Allakirjutanud (2008. aasta novembri seisuga):, Belgia, Taani, Saksamaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, ,Küpros, Leedu, Luksemburg, Malta, Madalmaad, Austria Portugal, ,Slovakkia, Sloveenia, Rootsi, Soome (ainult viis riiki – Albaania, Argentiina, Honduuras, Mehhiko ja Prantsusmaa – on ratifitseerinud konventsiooni, mis vajab jõustumiseks 20 riigi ratifitseerimist).

(29)  ELT L 200, 30.7.2005, lk 1.

(30)  Bulgaaria, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, ,Prantsusmaa, Itaalia, Ungari, Madalmaad, Austria Portugal, Rumeenia, Sloveenia, Rootsi, Soome ja Ühendkuningriik.

(31)  Lapse õiguste konventsiooni vabatahtlik protokoll, mis käsitleb laste müüki, lapsprostitutsiooni ja -pornograafiat (seisuga november 2008): ei ole ratifitseerinud Tšehhi Vabariik, Saksamaa, Iirimaa, Luksemburg, Ungari, Malta, Soome ja Ühendkuningriik.Lapse õiguste konventsiooni vabatahtlik protokoll, mis käsitleb laste osalemist relvastatud konfliktides (seisuga november 2008): ei ole ratifitseerinud Eesti, Madalmaad, Ungari.

(32)  ELT C 41 E, 19.2.2009, lk 82.

(33)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0309.

(34)  Nõukogu ühine seisukoht 2007/734/ÜVJP, 13. november 2007, Usbekistani vastu suunatud piiravate meetmete kohta, (ELT L 295, 14.11.2007, lk 34).

(35)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0059.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/82

---

Neljapäev, 7. mai 2009Euroopa Liidu institutsiooniline tasakaal

P6_TA(2009)0387

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Lissaboni lepingu mõju kohta Euroopa Liidu institutsioonilise tasakaalu kujunemisele (2008/2073(INI))

2010/C 212 E/12

Euroopa Parlament,

võttes arvesse esimeeste konverentsi 6. märtsi 2008. aasta otsust;

võttes arvesse Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut ning mis allkirjastati 13. detsembril 2007. aastal;

võtted arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Lissaboni lepingu kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta kohtumise järeldusi;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja arengukomisjoni arvamust (A6-0142/2009),

| A. | arvestades, et Lissaboni lepinguga suurendatakse liidu institutsioonilist tasakaalu, kinnistades kõikide poliitilise institutsiooni peamisi ülesandeid ja tugevdades seeläbi nende vastavaid rolle institutsioonilises raamistikus, milles institutsioonidevaheline koostöö on liidu integratsiooni edukuse seisukohalt keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni lepinguga suurendatakse liidu institutsioonilist tasakaalu, kinnistades kõikide poliitilise institutsiooni peamisi ülesandeid ja tugevdades seeläbi nende vastavaid rolle institutsioonilises raamistikus, milles institutsioonidevaheline koostöö on liidu integratsiooni edukuse seisukohalt keskse tähtsusega;

| B. | arvestades, et Lissaboni lepinguga muudetakse endine ühenduse meetod selle kohandamise ja tugevdamise teel liidu meetodiks, millega sisuliselt:






  — | Euroopa Ülemkogu määratleb üldised poliitilised suunad ja prioriteedid, |
| --- | --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni lepinguga muudetakse endine ühenduse meetod selle kohandamise ja tugevdamise teel liidu meetodiks, millega sisuliselt:

—

Euroopa Ülemkogu määratleb üldised poliitilised suunad ja prioriteedid,

| — | komisjon edendab liidu üldisi huve ja teeb selleks vajalikud algatusi, |
| --- | --- |

—

komisjon edendab liidu üldisi huve ja teeb selleks vajalikud algatusi,

| — | Euroopa Parlament ja nõukogu täidavad üheskoos komisjoni ettepanekute alusel õigusloome- ja eelarvealaseid ülesandeid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament ja nõukogu täidavad üheskoos komisjoni ettepanekute alusel õigusloome- ja eelarvealaseid ülesandeid;

| C. | arvestades, et Lissaboni lepinguga laiendatakse nimetatud konkreetset liidu otsustusmeetodit uutele õigusloome- ja eelarvealastele valdkondadele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Lissaboni lepinguga laiendatakse nimetatud konkreetset liidu otsustusmeetodit uutele õigusloome- ja eelarvealastele valdkondadele;

| D. | arvestades, et Lissaboni lepinguga sätestatakse, et Euroopa Ülemkogu võib ühehäälse otsuse alusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul laiendada kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise korda ja seadusandlikku tavamenetlust, tugevdades seeläbi liidu meetodit; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Lissaboni lepinguga sätestatakse, et Euroopa Ülemkogu võib ühehäälse otsuse alusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul laiendada kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamise korda ja seadusandlikku tavamenetlust, tugevdades seeläbi liidu meetodit;

| E. | arvestades, et kuigi Lissaboni lepingu eesmärk on lihtsustada ja suurendada Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eesistumise sidusust, võib – vähemalt esialgu –eraldiseisvate Euroopa Ülemkogu eesistumise ja välisasjade nõukogu eesistumise (ja Eurorühma) kooseksisteerimine koos muude nõukogu koosseisude eesistujate rotatsiooni jätkumisega muuta liidu toimimise tõenäoliselt keerulisemaks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi Lissaboni lepingu eesmärk on lihtsustada ja suurendada Euroopa Ülemkogu ja nõukogu eesistumise sidusust, võib – vähemalt esialgu –eraldiseisvate Euroopa Ülemkogu eesistumise ja välisasjade nõukogu eesistumise (ja Eurorühma) kooseksisteerimine koos muude nõukogu koosseisude eesistujate rotatsiooni jätkumisega muuta liidu toimimise tõenäoliselt keerulisemaks;

| F. | arvestades, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte kohaselt tuleb naiste ja meeste võrdset esindatust ühiskondlikus elus pidada silmas ka liidu kõige olulisematele poliitilistele ametikohtadele isikute ametisse nimetamisel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtte kohaselt tuleb naiste ja meeste võrdset esindatust ühiskondlikus elus pidada silmas ka liidu kõige olulisematele poliitilistele ametikohtadele isikute ametisse nimetamisel;

| G. | arvestades, et komisjoni presidendi valimise uus kord muudab vajalikuks valimistulemuste arvesse võtmise ja asjaomase konsulteerimise Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi esindajate vahel, enne kui Euroopa Ülemkogu oma kandidaadi esitab; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni presidendi valimise uus kord muudab vajalikuks valimistulemuste arvesse võtmise ja asjaomase konsulteerimise Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi esindajate vahel, enne kui Euroopa Ülemkogu oma kandidaadi esitab;

| H. | arvestades, et institutsioonidevahelise koostöö korraldamine otsustusprotsessis on liidu meetmete edukuse võtmeks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et institutsioonidevahelise koostöö korraldamine otsustusprotsessis on liidu meetmete edukuse võtmeks;

| I. | arvestades, et Lissaboni leping tunnustab mitmeaastase strateegilise kavandamise ja iga-aastaste tegevuskavade koostamise kasvavat tähtsust sujuva institutsioonidevahelise suhtlemise ja otsustamismenetluste tõhusa rakendamise tagamisel, ning rõhutab komisjoni rolli peamiste programmide koostamise algatajana; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Lissaboni leping tunnustab mitmeaastase strateegilise kavandamise ja iga-aastaste tegevuskavade koostamise kasvavat tähtsust sujuva institutsioonidevahelise suhtlemise ja otsustamismenetluste tõhusa rakendamise tagamisel, ning rõhutab komisjoni rolli peamiste programmide koostamise algatajana;

| J. | arvestades, et praegune seitsmeaastane finantsplaneerimise periood tähendab seda, et aeg-ajalt ei tule Euroopa Parlamendil ja komisjonil oma ametiajal ühtki põhilist finantspoliitilist otsust vastu võtta ja nad leiavad end oma eelkäijate loodud raamistikku surutuna, mis kestab kuni nende volituste lõpuni, kuid mida on siiski võimalik lahendada, kasutades Lissaboni lepingus pakutud viieaastase finantsplaneerimise perioodi võimalust, mis võiks langeda kokku Euroopa Parlamendi ja komisjoni volitustega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et praegune seitsmeaastane finantsplaneerimise periood tähendab seda, et aeg-ajalt ei tule Euroopa Parlamendil ja komisjonil oma ametiajal ühtki põhilist finantspoliitilist otsust vastu võtta ja nad leiavad end oma eelkäijate loodud raamistikku surutuna, mis kestab kuni nende volituste lõpuni, kuid mida on siiski võimalik lahendada, kasutades Lissaboni lepingus pakutud viieaastase finantsplaneerimise perioodi võimalust, mis võiks langeda kokku Euroopa Parlamendi ja komisjoni volitustega;

| K. | arvestades, et Lissaboni lepinguga lisatakse uus ja laiahaardeline lähenemisviis liidu välispoliitikale – ehkki konkreetsete otsustusmehhanismidega ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP) seotud küsimustes – ning luuakse lisaks kaht kohustust täitva komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) amet, mida toetab eraldi välisteenistus ja millel on keskne osa selle uue ja integreeritud lähenemisviisi toimivaks muutmisel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Lissaboni lepinguga lisatakse uus ja laiahaardeline lähenemisviis liidu välispoliitikale – ehkki konkreetsete otsustusmehhanismidega ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga (ÜVJP) seotud küsimustes – ning luuakse lisaks kaht kohustust täitva komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) amet, mida toetab eraldi välisteenistus ja millel on keskne osa selle uue ja integreeritud lähenemisviisi toimivaks muutmisel;

| L. | arvestades, et Lissaboni lepinguga lisatakse uus liidu esindamise süsteem välissuhete küsimustes, mis usaldatakse sisuliselt erinevatel tasanditel Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni presidendile ja komisjoni asepresidendile (kõrgele esindajale) ning mis nõuab hoolikat liigendatust ja tugevat kooskõlastust kõnealuse esindamise eest vastutavate erinevate osapoolt vahel, vältimaks kahjustavaid pädevuste konflikte ja üleliigset dubleerimist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Lissaboni lepinguga lisatakse uus liidu esindamise süsteem välissuhete küsimustes, mis usaldatakse sisuliselt erinevatel tasanditel Euroopa Ülemkogu eesistujale, komisjoni presidendile ja komisjoni asepresidendile (kõrgele esindajale) ning mis nõuab hoolikat liigendatust ja tugevat kooskõlastust kõnealuse esindamise eest vastutavate erinevate osapoolt vahel, vältimaks kahjustavaid pädevuste konflikte ja üleliigset dubleerimist;

| M. | arvestades, et 11. ja 12. detsembril 2008. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu leppis kokku, et kui Lissaboni leping peaks jõustuma 2009. aasta lõpuks, võtaks ta vajalikud õiguslikud meetmed, et komisjoni praeguse koosseisu suurus säiliks, s.t üks liige igast liikmesriigist, |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 11. ja 12. detsembril 2008. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu leppis kokku, et kui Lissaboni leping peaks jõustuma 2009. aasta lõpuks, võtaks ta vajalikud õiguslikud meetmed, et komisjoni praeguse koosseisu suurus säiliks, s.t üks liige igast liikmesriigist,

Üldine hindamine

| 1. | tervitab Lissaboni lepingus esitatud institutsioonilisi uuendusi, mis loovad tingimused uuendatud ja tugevdatud institutsioonilisele tasakaalule liidus, lubades liidu institutsioonidel tegutseda tõhusamalt, avatumalt ja demokraatlikumalt ning võimaldades liidul saavutada paremaid tulemusi, mis vastavad rohkem tema kodanike ootustele, ning täita täies ulatuses globaalsel tasandil tegutseja rolli rahvusvahelises sfääris; |
| --- | --- |

1.

tervitab Lissaboni lepingus esitatud institutsioonilisi uuendusi, mis loovad tingimused uuendatud ja tugevdatud institutsioonilisele tasakaalule liidus, lubades liidu institutsioonidel tegutseda tõhusamalt, avatumalt ja demokraatlikumalt ning võimaldades liidul saavutada paremaid tulemusi, mis vastavad rohkem tema kodanike ootustele, ning täita täies ulatuses globaalsel tasandil tegutseja rolli rahvusvahelises sfääris;

| 2. | rõhutab, et iga institutsiooni peamisi ülesandeid tugevdatakse, võimaldades neil kõigil oma funktsiooni tõhusamal viisil arendada, kuid hoiatab, et uus institutsiooniline raamistik nõuab, et iga institutsioon täidaks oma ülesanded kogu liidu jaoks positiivsete tulemuste saavutamiseks püsivas koostöös muude institutsioonidega; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et iga institutsiooni peamisi ülesandeid tugevdatakse, võimaldades neil kõigil oma funktsiooni tõhusamal viisil arendada, kuid hoiatab, et uus institutsiooniline raamistik nõuab, et iga institutsioon täidaks oma ülesanded kogu liidu jaoks positiivsete tulemuste saavutamiseks püsivas koostöös muude institutsioonidega;

Liidu eriomase otsustamismeetodi tugevdamine institutsioonilise tasakaalu alusena

| 3. | tervitab tõsiasja, et ühenduse meetodi kesksed koostisosad – komisjoni algatusõigus ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühine otsustamisõigus – on Lissaboni lepingus säilinud ja neid on tugevamaks muudetud seeläbi, et:






  — | Euroopa Ülemkogu muutub institutsiooniks, mille konkreetset rolli liidule tõuke ja sihi andjana tugevdatakse, määratledes seeläbi liidu strateegilised eesmärgid ja prioriteedid, ilma et häiritaks liidu õigusloome- ja eelarvealase pädevuse tavapärast rakendamist; |
| --- | --- | --- |

3.

tervitab tõsiasja, et ühenduse meetodi kesksed koostisosad – komisjoni algatusõigus ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühine otsustamisõigus – on Lissaboni lepingus säilinud ja neid on tugevamaks muudetud seeläbi, et:

—

Euroopa Ülemkogu muutub institutsiooniks, mille konkreetset rolli liidule tõuke ja sihi andjana tugevdatakse, määratledes seeläbi liidu strateegilised eesmärgid ja prioriteedid, ilma et häiritaks liidu õigusloome- ja eelarvealase pädevuse tavapärast rakendamist;

| — | komisjoni rolli Euroopa tegevust edasiviiva „mootorina” kinnitatakse, tagades sellega, et tema monopoolne seisund õigusloome algatajana jääb puutumatuks (ja isegi tugevneb), seda eriti seoses eelarvemenetlusega; |
| --- | --- |

—

komisjoni rolli Euroopa tegevust edasiviiva „mootorina” kinnitatakse, tagades sellega, et tema monopoolne seisund õigusloome algatajana jääb puutumatuks (ja isegi tugevneb), seda eriti seoses eelarvemenetlusega;

| — | Euroopa Parlamendi kui seadusandja pädevust suurendatakse, kuna seadusandlik tavamenetlus (nagu praegust kaasotsustamismenetlust nimetama hakatakse) muutub üldiseks nõudeks (juhul kui lepingutega ei sätestata konkreetse õigusloomega seotud menetluse kohaldamist) ning seda laiendatakse peaaegu kõigile Euroopa õiguse valdkondadele, kaasa arvatud justiits- ja siseküsimused; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi kui seadusandja pädevust suurendatakse, kuna seadusandlik tavamenetlus (nagu praegust kaasotsustamismenetlust nimetama hakatakse) muutub üldiseks nõudeks (juhul kui lepingutega ei sätestata konkreetse õigusloomega seotud menetluse kohaldamist) ning seda laiendatakse peaaegu kõigile Euroopa õiguse valdkondadele, kaasa arvatud justiits- ja siseküsimused;

| — | nõukogu rolli teise seadusandjana tugevdatakse ja see säilitatakse – ehkki teatud domineerimisega mõnedes tähtsates valdkondades – eriti Lissaboni lepingus tehtava täpsustuse tõttu, mille kohaselt Euroopa Ülemkogu ei täida seadusandlikke ülesandeid; |
| --- | --- |

—

nõukogu rolli teise seadusandjana tugevdatakse ja see säilitatakse – ehkki teatud domineerimisega mõnedes tähtsates valdkondades – eriti Lissaboni lepingus tehtava täpsustuse tõttu, mille kohaselt Euroopa Ülemkogu ei täida seadusandlikke ülesandeid;

| — | uus eelarvemenetlus põhineb samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu samaväärsel ühisel otsustusprotsessil, hõlmates kõiki kululiike, ning Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad samuti ühiselt mitmeaastase finantsraamistiku üle, tehes seda mõlemal juhul komisjoni algatusel; |
| --- | --- |

—

uus eelarvemenetlus põhineb samuti Euroopa Parlamendi ja nõukogu samaväärsel ühisel otsustusprotsessil, hõlmates kõiki kululiike, ning Euroopa Parlament ja nõukogu otsustavad samuti ühiselt mitmeaastase finantsraamistiku üle, tehes seda mõlemal juhul komisjoni algatusel;

| — | seadusandlike ja delegeeritud õigusaktide eristamine ning komisjoni konkreetse täidesaatva rolli tunnustamine mõlema seadusandja võrdse kontrolli all parandab Euroopa õiguse kvaliteeti; Euroopa Parlament täidab uut rolli delegeeritud volituste andmisel komisjonile ja uut järelevalverolli seoses delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega; |
| --- | --- |

—

seadusandlike ja delegeeritud õigusaktide eristamine ning komisjoni konkreetse täidesaatva rolli tunnustamine mõlema seadusandja võrdse kontrolli all parandab Euroopa õiguse kvaliteeti; Euroopa Parlament täidab uut rolli delegeeritud volituste andmisel komisjonile ja uut järelevalverolli seoses delegeeritud õigusaktide ja rakendusaktidega;

| — | seoses liidu pädevusega lepinguid sõlmida tunnustatakse komisjoni rolli (tihedas koostöös komisjoni asepresidendi (kõrge esindajaga)) läbirääkijana ning peaaegu kõikide nõukogu poolt sõlmitavate uute rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks on vajalik Euroopa Parlamendi nõusolek; |
| --- | --- |

—

seoses liidu pädevusega lepinguid sõlmida tunnustatakse komisjoni rolli (tihedas koostöös komisjoni asepresidendi (kõrge esindajaga)) läbirääkijana ning peaaegu kõikide nõukogu poolt sõlmitavate uute rahvusvaheliste lepingute sõlmimiseks on vajalik Euroopa Parlamendi nõusolek;

| 4. | tervitab tõsiasja, et Lissaboni lepingus sätestatakse, et Euroopa Ülemkogu võib ühehäälselt ja Euroopa Parlamendi nõusolekul laiendada kvalifitseeritud häälteenamusega otsustamist ja seadusandlikku tavamenetlust valdkondadele, mille puhul neid veel ei kohaldata, kui sellele ei ole vastu ühegi liikmesriigi parlament; |
| --- | --- |

4.

tervitab tõsiasja, et Lissaboni lepingus sätestatakse, et Euroopa Ülemkogu võib ühehäälselt ja Euroopa Parlamendi nõusolekul laiendada kvalifitseeritud häälteenamusega otsustamist ja seadusandlikku tavamenetlust valdkondadele, mille puhul neid veel ei kohaldata, kui sellele ei ole vastu ühegi liikmesriigi parlament;

| 5. | rõhutab, et need ühendavad sätted tervikuna näitavad tegelikku tendentsi liidu meetodi võimalikult laia kohaldamise poole, ning seetõttu palub Euroopa Ülemkogul neid lepingus pakutud võimalusi täiel määral ära kasutada; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et need ühendavad sätted tervikuna näitavad tegelikku tendentsi liidu meetodi võimalikult laia kohaldamise poole, ning seetõttu palub Euroopa Ülemkogul neid lepingus pakutud võimalusi täiel määral ära kasutada;

| 6. | jääb arvamusele, et kõigi Lissaboni lepinguga lisatud institutsiooniliste ja menetluslike uuenduste täielik kasutamine nõuab sügavuti minevat püsivat koostööd eri menetlustes osalevate institutsioonide vahel, kasutades täiel määral ära lepingus sätestatud uusi mehhanisme, eriti institutsioonidevahelisi kokkuleppeid; |
| --- | --- |

6.

jääb arvamusele, et kõigi Lissaboni lepinguga lisatud institutsiooniliste ja menetluslike uuenduste täielik kasutamine nõuab sügavuti minevat püsivat koostööd eri menetlustes osalevate institutsioonide vahel, kasutades täiel määral ära lepingus sätestatud uusi mehhanisme, eriti institutsioonidevahelisi kokkuleppeid;

Euroopa Parlament

| 7. | väljendab tugevat poolehoidu asjaolule, et Lissaboni lepingus tunnustatakse täielikult Euroopa Parlamenti ühena liidu kahest seadusandlikust ja eelarvepädevast institutsioonist, samuti tunnustatakse tema rolli paljude liidu kodanike elu mõjutavate oluliste poliitiliste otsuste vastuvõtmisel, ning tema poliitilise kontrolli ülesandeid tugevdatakse ja isegi laiendatakse, ehkki väiksema ulatusega ÜVJP valdkonnas; |
| --- | --- |

7.

väljendab tugevat poolehoidu asjaolule, et Lissaboni lepingus tunnustatakse täielikult Euroopa Parlamenti ühena liidu kahest seadusandlikust ja eelarvepädevast institutsioonist, samuti tunnustatakse tema rolli paljude liidu kodanike elu mõjutavate oluliste poliitiliste otsuste vastuvõtmisel, ning tema poliitilise kontrolli ülesandeid tugevdatakse ja isegi laiendatakse, ehkki väiksema ulatusega ÜVJP valdkonnas;

| 8. | rõhutab, et selline Euroopa Parlamendi rolli tunnustamine nõuab muude institutsioonide täieulatuslikku koostööd, eriti mis puudutab parlamendile kõikide nende dokumentide õigeaegset edastamist, mis on vajalikud ülesannete täitmiseks nõukoguga samaväärsena, ning juurdepääsu asjaomastele töörühmadele ja teistes institutsioonides toimuvatele kohtumistele ning nendes osalemisega samaväärsena teiste otsustamisprotsessis osalejatega; palub kolmel institutsioonil kavandada institutsioonidevaheliste kokkulepete sõlmimine, millega struktureeritakse head tavad nimetatud valdkondades, et optimeerida nende vastastikust koostööd; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et selline Euroopa Parlamendi rolli tunnustamine nõuab muude institutsioonide täieulatuslikku koostööd, eriti mis puudutab parlamendile kõikide nende dokumentide õigeaegset edastamist, mis on vajalikud ülesannete täitmiseks nõukoguga samaväärsena, ning juurdepääsu asjaomastele töörühmadele ja teistes institutsioonides toimuvatele kohtumistele ning nendes osalemisega samaväärsena teiste otsustamisprotsessis osalejatega; palub kolmel institutsioonil kavandada institutsioonidevaheliste kokkulepete sõlmimine, millega struktureeritakse head tavad nimetatud valdkondades, et optimeerida nende vastastikust koostööd;

| 9. | jääb arvamuse juurde, et Euroopa Parlament peab ise viima läbi vajalikud sisemised uuendused, et kohandada struktuure, menetlusi ja töömeetodeid Lissaboni lepingust tulenevate uute pädevustega ning tugevdatud kavandamise ja institutsioonidevahelise koostöö nõuetega (2); ootab huviga parlamendireformi töörühma tulemusi ja tuletab meelde, et pädev parlamendikomisjon töötab praegu välja kodukorra reformi, mille eesmärgiks on kohandada see Lissaboni lepinguga (3); |
| --- | --- |

9.

jääb arvamuse juurde, et Euroopa Parlament peab ise viima läbi vajalikud sisemised uuendused, et kohandada struktuure, menetlusi ja töömeetodeid Lissaboni lepingust tulenevate uute pädevustega ning tugevdatud kavandamise ja institutsioonidevahelise koostöö nõuetega (2); ootab huviga parlamendireformi töörühma tulemusi ja tuletab meelde, et pädev parlamendikomisjon töötab praegu välja kodukorra reformi, mille eesmärgiks on kohandada see Lissaboni lepinguga (3);

| 10. | tervitab tõsiasja, et Lissaboni lepinguga laiendatakse lepingute läbivaatamise valdkonnas algatusõigus ka Euroopa Parlamendile, tunnistab, et parlamendil on õigus osaleda konvendil ning et tema nõusolek on vajalik juhul, kui Euroopa Ülemkogu on seisukohal, et konventi ei ole vaja kokku kutsuda; on arvamusel, et kõnealune tunnustamine räägib selle kasuks, et tunnistada Euroopa Parlamendi õigust osaleda täies ulatuses komisjoniga sarnastel tingimustel valitsustevahelisel konverentsil; on arvamusel, et lähtudes kahe varasema valitsustevahelise konverentsi kogemusest, võib institutsioonidevahelises kokkuleppes edaspidi määratleda valitsustevahelise konverentsi korraldamise juhendid, eriti seoses Euroopa Parlamendi osalemisega ja läbipaistvust käsitlevate küsimustega; |
| --- | --- |

10.

tervitab tõsiasja, et Lissaboni lepinguga laiendatakse lepingute läbivaatamise valdkonnas algatusõigus ka Euroopa Parlamendile, tunnistab, et parlamendil on õigus osaleda konvendil ning et tema nõusolek on vajalik juhul, kui Euroopa Ülemkogu on seisukohal, et konventi ei ole vaja kokku kutsuda; on arvamusel, et kõnealune tunnustamine räägib selle kasuks, et tunnistada Euroopa Parlamendi õigust osaleda täies ulatuses komisjoniga sarnastel tingimustel valitsustevahelisel konverentsil; on arvamusel, et lähtudes kahe varasema valitsustevahelise konverentsi kogemusest, võib institutsioonidevahelises kokkuleppes edaspidi määratleda valitsustevahelise konverentsi korraldamise juhendid, eriti seoses Euroopa Parlamendi osalemisega ja läbipaistvust käsitlevate küsimustega;

| 11. | võtab teadmiseks üleminekumeetmed, mis puudutavad Euroopa Parlamendi koosseisu; on arvamusel, et niisuguse korra rakendamiseks tuleb muuta esmaseid ühenduse õigusakte; kutsub liikmesriike üles võtma vastu kõik vajalikud siseriiklikud õigussätted, mis võimaldaksid 2009. aasta juunis Euroopa Parlamendi 18 täiendava liikme eelvalimise, et nad saaksid alates Lissaboni lepingu jõustumise kuupäevast osaleda vaatlejatena parlamendi töös; tuletab meelde, et täiendavad liikmed hakkavad oma volitusi täitma täies mahus alates kokkulepitud kuupäevast ja üheaegselt pärast seda, kui esmaste ühenduse õigusaktide muutmise ratifitseerimise menetlus on lõpetatud; tuletab nõukogule meelde, et Euroopa Parlament säilitab parlamendi koosseisu osas enda olulised algatus- ja nõusolekuõigused vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikele 2, mida on muudetud Lissaboni lepinguga, ja kavatseb neid õigusi täies ulatuses kasutada; |
| --- | --- |

11.

võtab teadmiseks üleminekumeetmed, mis puudutavad Euroopa Parlamendi koosseisu; on arvamusel, et niisuguse korra rakendamiseks tuleb muuta esmaseid ühenduse õigusakte; kutsub liikmesriike üles võtma vastu kõik vajalikud siseriiklikud õigussätted, mis võimaldaksid 2009. aasta juunis Euroopa Parlamendi 18 täiendava liikme eelvalimise, et nad saaksid alates Lissaboni lepingu jõustumise kuupäevast osaleda vaatlejatena parlamendi töös; tuletab meelde, et täiendavad liikmed hakkavad oma volitusi täitma täies mahus alates kokkulepitud kuupäevast ja üheaegselt pärast seda, kui esmaste ühenduse õigusaktide muutmise ratifitseerimise menetlus on lõpetatud; tuletab nõukogule meelde, et Euroopa Parlament säilitab parlamendi koosseisu osas enda olulised algatus- ja nõusolekuõigused vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 14 lõikele 2, mida on muudetud Lissaboni lepinguga, ja kavatseb neid õigusi täies ulatuses kasutada;

Euroopa Ülemkogu roll

| 12. | on arvamusel, et Euroopa Ülemkogu ametlik tunnustamine eraldiseisva autonoomse institutsioonina, kellel on lepingutega selgelt määratletud konkreetsed pädevused, hõlmab Euroopa Ülemkogu rolli ümbersuunamist põhiülesandele anda Euroopa Liidu tegevusele vajalik poliitiline tõuge ning määratleda selle üldine siht ja eesmärgid; |
| --- | --- |

12.

on arvamusel, et Euroopa Ülemkogu ametlik tunnustamine eraldiseisva autonoomse institutsioonina, kellel on lepingutega selgelt määratletud konkreetsed pädevused, hõlmab Euroopa Ülemkogu rolli ümbersuunamist põhiülesandele anda Euroopa Liidu tegevusele vajalik poliitiline tõuge ning määratleda selle üldine siht ja eesmärgid;

| 13. | tervitab samuti Lissaboni lepingus Euroopa Ülemkogu keskse rolli määratlemist seoses lepingute läbivaatamisega ning teatavate liidu poliitilisele elule äärmiselt oluliste otsustega – nt kõige olulisematele poliitilistele ametikohtadele nimetamine, poliitilistele blokaadidele lahenduse leidmine erinevates otsustamismenetlustes ning paindlikkusmehhanismide kasutamine –, mille võtab vastu Euroopa Ülemkogu või mis võetakse vastu tema osalusel; |
| --- | --- |

13.

tervitab samuti Lissaboni lepingus Euroopa Ülemkogu keskse rolli määratlemist seoses lepingute läbivaatamisega ning teatavate liidu poliitilisele elule äärmiselt oluliste otsustega – nt kõige olulisematele poliitilistele ametikohtadele nimetamine, poliitilistele blokaadidele lahenduse leidmine erinevates otsustamismenetlustes ning paindlikkusmehhanismide kasutamine –, mille võtab vastu Euroopa Ülemkogu või mis võetakse vastu tema osalusel;

| 14. | on samuti seisukohal, et kuna Euroopa Ülemkogu on nüüd liidetud ELi institutsioonilise raamistikuga, on vaja selgemalt ja konkreetsemalt määratleda tema kohustused, sealhulgas tema tegevuse võimalik kohtulik kontroll, võttes eelkõige arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 265; |
| --- | --- |

14.

on samuti seisukohal, et kuna Euroopa Ülemkogu on nüüd liidetud ELi institutsioonilise raamistikuga, on vaja selgemalt ja konkreetsemalt määratleda tema kohustused, sealhulgas tema tegevuse võimalik kohtulik kontroll, võttes eelkõige arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 265;

| 15. | rõhutab Euroopa Ülemkogu erilist juhtrolli välispoliitika valdkonnas, eriti ÜVJP küsimustes, mille puhul tema ülesanded seoses strateegiliste huvide tuvastamise, eesmärkide seadmise ja nimetatud poliitika üldiste juhiste määratlemisega on määrava tähtsusega; rõhutab sellega seoses nõukogu, komisjoni presidendi ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) aktiivse kaasamise vajadust Euroopa Ülemkogu töö ettevalmistamisse kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

15.

rõhutab Euroopa Ülemkogu erilist juhtrolli välispoliitika valdkonnas, eriti ÜVJP küsimustes, mille puhul tema ülesanded seoses strateegiliste huvide tuvastamise, eesmärkide seadmise ja nimetatud poliitika üldiste juhiste määratlemisega on määrava tähtsusega; rõhutab sellega seoses nõukogu, komisjoni presidendi ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) aktiivse kaasamise vajadust Euroopa Ülemkogu töö ettevalmistamisse kõnealuses valdkonnas;

| 16. | jääb arvamuse juurde, et vajadus parandada Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu institutsioonidevahelist koostööd toetab tingimuste optimeerimist, mille alusel osaleb Euroopa Parlamendi president Euroopa Ülemkogu aruteludes, seejuures võiks võimalusel selle küsimuse reguleerida kahe institutsiooni vahelisi suhteid käsitleva poliitilise kokkuleppe raames; on arvamusel, et oleks kasulik, kui ka Euroopa Ülemkogu sätestaks kõnealused tingimused ametlikult oma kodukorras; |
| --- | --- |

16.

jääb arvamuse juurde, et vajadus parandada Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu institutsioonidevahelist koostööd toetab tingimuste optimeerimist, mille alusel osaleb Euroopa Parlamendi president Euroopa Ülemkogu aruteludes, seejuures võiks võimalusel selle küsimuse reguleerida kahe institutsiooni vahelisi suhteid käsitleva poliitilise kokkuleppe raames; on arvamusel, et oleks kasulik, kui ka Euroopa Ülemkogu sätestaks kõnealused tingimused ametlikult oma kodukorras;

Euroopa Ülemkogu püsiv eesistumine

| 17. | tervitab Euroopa Ülemkogu eesistumise püsivat kinnitamist pikaks ajaks, mis aitab tagada selle institutsiooni töö ning seega ka liidu tegevuse suurema järjepidevuse, tõhususe ja sidususe; rõhutab, et Euroopa Ülemkogu eesistuja ametisse nimetamine peab toimuma võimalikult kiiresti pärast Lissaboni lepingu jõustumist, et säilitada seos uuesti valitud Euroopa Parlamendi ametiaja ja uue komisjoni volituste kehtivusaja vahel; |
| --- | --- |

17.

tervitab Euroopa Ülemkogu eesistumise püsivat kinnitamist pikaks ajaks, mis aitab tagada selle institutsiooni töö ning seega ka liidu tegevuse suurema järjepidevuse, tõhususe ja sidususe; rõhutab, et Euroopa Ülemkogu eesistuja ametisse nimetamine peab toimuma võimalikult kiiresti pärast Lissaboni lepingu jõustumist, et säilitada seos uuesti valitud Euroopa Parlamendi ametiaja ja uue komisjoni volituste kehtivusaja vahel;

| 18. | rõhutab Euroopa Ülemkogu eesistuja olulist rolli liidu institutsioonide tegevuses mitte Euroopa Liidu eesistujana – mida ta ei ole – vaid Euroopa Ülemkogu juhina, kes viib selle tööd edasi, tagades kogu tegevuse ettevalmistamise ja järjepidevuse, edendades konsensuse saavutamist selle liikmete vahel, andes aru Euroopa Parlamendile ning esindades oma tasandil liitu välissuhete valdkonnas ÜVJPd puudutavates küsimustes, ilma et see piiraks komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ülesannete täitmist; |
| --- | --- |

18.

rõhutab Euroopa Ülemkogu eesistuja olulist rolli liidu institutsioonide tegevuses mitte Euroopa Liidu eesistujana – mida ta ei ole – vaid Euroopa Ülemkogu juhina, kes viib selle tööd edasi, tagades kogu tegevuse ettevalmistamise ja järjepidevuse, edendades konsensuse saavutamist selle liikmete vahel, andes aru Euroopa Parlamendile ning esindades oma tasandil liitu välissuhete valdkonnas ÜVJPd puudutavates küsimustes, ilma et see piiraks komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ülesannete täitmist;

| 19. | tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu eesistuja peab tagama Euroopa Ülemkogu kohtumiste ettevalmistamise ja töö järjepidevuse koostöös komisjoni presidendiga ning üldasjade nõukogu töö põhjal, mis nõuab vastastikust sidet ja tihedat koostööd Euroopa Ülemkogu eesistuja ja üldasjade nõukogu eesistuja vahel; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et Euroopa Ülemkogu eesistuja peab tagama Euroopa Ülemkogu kohtumiste ettevalmistamise ja töö järjepidevuse koostöös komisjoni presidendiga ning üldasjade nõukogu töö põhjal, mis nõuab vastastikust sidet ja tihedat koostööd Euroopa Ülemkogu eesistuja ja üldasjade nõukogu eesistuja vahel;

| 20. | on sellega seoses arvamusel, et keskse tähtsusega on tasakaalustatud ja koostööl põhineva suhte olemasolu Euroopa Ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendi, roteeruva eesistumise ja – mis puudutab liidu esindamist välissuhete valdkonnas ÜVJP küsimustes – komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) vahel; |
| --- | --- |

20.

on sellega seoses arvamusel, et keskse tähtsusega on tasakaalustatud ja koostööl põhineva suhte olemasolu Euroopa Ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendi, roteeruva eesistumise ja – mis puudutab liidu esindamist välissuhete valdkonnas ÜVJP küsimustes – komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) vahel;

| 21. | tuletab meelde, et kuigi Lissaboni lepingus nähakse ette, et Euroopa Ülemkogu abistab nõukogu peasekretariaat, tuleb Euroopa Ülemkogu erikulud esitada eelarve eraldi osas ning need peavad sisaldama konkreetseid eraldisi Euroopa Ülemkogu eesistujale, keda peab abistama tema enda kabinet, mis tuleks luua mõistlikel tingimustel; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et kuigi Lissaboni lepingus nähakse ette, et Euroopa Ülemkogu abistab nõukogu peasekretariaat, tuleb Euroopa Ülemkogu erikulud esitada eelarve eraldi osas ning need peavad sisaldama konkreetseid eraldisi Euroopa Ülemkogu eesistujale, keda peab abistama tema enda kabinet, mis tuleks luua mõistlikel tingimustel;

Nõukogu

| 22. | tervitab Lissaboni lepingus astutud samme nõukogu rolli arvesse võtmise suunas liidu kaasseadusandja ja eelarve kinnitajana, kes jagab – kuigi veel teatud domineerimisega mõnedes valdkondades – suurema osa otsuste tegemist Euroopa Parlamendiga institutsioonilise süsteemi raames, mis on arenenud järk-järgult vastavalt kahekojalise parlamendi loogikale; |
| --- | --- |

22.

tervitab Lissaboni lepingus astutud samme nõukogu rolli arvesse võtmise suunas liidu kaasseadusandja ja eelarve kinnitajana, kes jagab – kuigi veel teatud domineerimisega mõnedes valdkondades – suurema osa otsuste tegemist Euroopa Parlamendiga institutsioonilise süsteemi raames, mis on arenenud järk-järgult vastavalt kahekojalise parlamendi loogikale;

| 23. | rõhutab Lissaboni lepinguga üldasjade nõukogule – ja seega tema eesistujale – antud keskset rolli, pidades silmas erinevate nõukogu koosseisude töö ühtsuse ja järjepidevuse tagamist ning samuti Euroopa Ülemkogu töö ettevalmistamist ja järjepidevust (koostöös Euroopa Ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendiga); |
| --- | --- |

23.

rõhutab Lissaboni lepinguga üldasjade nõukogule – ja seega tema eesistujale – antud keskset rolli, pidades silmas erinevate nõukogu koosseisude töö ühtsuse ja järjepidevuse tagamist ning samuti Euroopa Ülemkogu töö ettevalmistamist ja järjepidevust (koostöös Euroopa Ülemkogu eesistuja ja komisjoni presidendiga);

| 24. | rõhutab, et nõukogu eriline roll ÜVJP ettevalmistamisel, määratlemisel ja rakendamisel nõuab tihedamat koordineerimist üldasjade nõukogu eesistuja ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) kui välisasjade nõukogu eesistuja vahel, ning nende ja Euroopa Ülemkogu eesistuja vahel; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et nõukogu eriline roll ÜVJP ettevalmistamisel, määratlemisel ja rakendamisel nõuab tihedamat koordineerimist üldasjade nõukogu eesistuja ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) kui välisasjade nõukogu eesistuja vahel, ning nende ja Euroopa Ülemkogu eesistuja vahel;

| 25. | on veendunud, et Lissaboni lepingus sätestatud üldasjade nõukogu ja välisasjade nõukogu rollide eristamiseks on vajalik, et mõlema kõnealuse nõukogu koosseis oleks erinev, eriti kuna liidu välissuhete laiem mõiste vastavalt Lissaboni lepinguga muudetud asutamislepingutele muudab kumulatiivse pädevuse mõlemas nõukogu koosseisus järjest keerukamaks; on seetõttu arvamusel, et välisministrid peaksid soovitavalt keskenduma esmajärjekorras välisasjade nõukogu tegevusele; |
| --- | --- |

25.

on veendunud, et Lissaboni lepingus sätestatud üldasjade nõukogu ja välisasjade nõukogu rollide eristamiseks on vajalik, et mõlema kõnealuse nõukogu koosseis oleks erinev, eriti kuna liidu välissuhete laiem mõiste vastavalt Lissaboni lepinguga muudetud asutamislepingutele muudab kumulatiivse pädevuse mõlemas nõukogu koosseisus järjest keerukamaks; on seetõttu arvamusel, et välisministrid peaksid soovitavalt keskenduma esmajärjekorras välisasjade nõukogu tegevusele;

| 26. | on sellega seoses seisukohal, et võib-olla on vajalik, et nende liikmesriikide valitsusjuhid/riigipead, kes täidavad nõukogu eesistuja rolli, juhiksid isiklikult üldasjade nõukogu tööd ja tagaksid selle organi tõhusa toimimise, mis tegutseb nõukogu erinevate koosseisude koordineerijana ja prioriteetide ning konfliktide lahendamise, mis praegu liiga kergekäeliselt Euroopa Ülemkogule suunatakse, vahendajana; |
| --- | --- |

26.

on sellega seoses seisukohal, et võib-olla on vajalik, et nende liikmesriikide valitsusjuhid/riigipead, kes täidavad nõukogu eesistuja rolli, juhiksid isiklikult üldasjade nõukogu tööd ja tagaksid selle organi tõhusa toimimise, mis tegutseb nõukogu erinevate koosseisude koordineerijana ja prioriteetide ning konfliktide lahendamise, mis praegu liiga kergekäeliselt Euroopa Ülemkogule suunatakse, vahendajana;

| 27. | tunnistab uuest eesistumise süsteemist tulenevaid suuri probleeme nõukogu erinevate koosseisude vahelise tegevuse koordineerimisel ning rõhutab nende ohtude vältimist silmas pidades uute 18kuuliste püsivate eesistujakolmikute (kolme eesistujariigi rühmad) tähtsust, kes jagavad nõukogu erinevate koosseisude eesistujate rolle (välja arvatud välisasjade nõukogu ja Eurorühm) ja COREPERi juhtimist, et tagada nõukogu kui terviku töö sidusus, kooskõlastatus ja järjepidevus, ning tagada institutsioonidevaheline koostöö, mis on vajalik õigusloome- ja eelarvemenetluse sujuvaks toimimiseks Euroopa Parlamendiga ühiselt tehtavate otsuste puhul; |
| --- | --- |

27.

tunnistab uuest eesistumise süsteemist tulenevaid suuri probleeme nõukogu erinevate koosseisude vahelise tegevuse koordineerimisel ning rõhutab nende ohtude vältimist silmas pidades uute 18kuuliste püsivate eesistujakolmikute (kolme eesistujariigi rühmad) tähtsust, kes jagavad nõukogu erinevate koosseisude eesistujate rolle (välja arvatud välisasjade nõukogu ja Eurorühm) ja COREPERi juhtimist, et tagada nõukogu kui terviku töö sidusus, kooskõlastatus ja järjepidevus, ning tagada institutsioonidevaheline koostöö, mis on vajalik õigusloome- ja eelarvemenetluse sujuvaks toimimiseks Euroopa Parlamendiga ühiselt tehtavate otsuste puhul;

| 28. | on arvamusel, et on määrava tähtsusega, et eesistujakolmikud arendaksid kogu oma ühise mandaadi vältel tihedat ja püsivat koostööd; rõhutab iga 18kuulise eesistujakolmiku ühise tegevuskava tähtsust liidu toimimisele, nagu on selgitatud selle resolutsiooni lõikes 51; kutsub eesistujakolmikuid esitama ühismandaadi alguses parlamendi täiskogule oma ühise tegevuskava, mis sisaldab ettepanekuid õigusloomega seotud arutelude ajakavade koostamise kohta; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et on määrava tähtsusega, et eesistujakolmikud arendaksid kogu oma ühise mandaadi vältel tihedat ja püsivat koostööd; rõhutab iga 18kuulise eesistujakolmiku ühise tegevuskava tähtsust liidu toimimisele, nagu on selgitatud selle resolutsiooni lõikes 51; kutsub eesistujakolmikuid esitama ühismandaadi alguses parlamendi täiskogule oma ühise tegevuskava, mis sisaldab ettepanekuid õigusloomega seotud arutelude ajakavade koostamise kohta;

| 29. | on arvamusel, et selle liikmesriigi valitsusjuhil/riigipeal, kes asub täitma nõukogu eesistuja ülesandeid, on põhiroll kogu eesistujate rühma ühtsuse ja nõukogu erinevate koosseisude töö sidususe tagamisel ning samuti vajaliku koordineerimise kindlustamisel Euroopa Ülemkoguga, eriti seoses selle töö ettevalmistamise ja järjepidevusega; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et selle liikmesriigi valitsusjuhil/riigipeal, kes asub täitma nõukogu eesistuja ülesandeid, on põhiroll kogu eesistujate rühma ühtsuse ja nõukogu erinevate koosseisude töö sidususe tagamisel ning samuti vajaliku koordineerimise kindlustamisel Euroopa Ülemkoguga, eriti seoses selle töö ettevalmistamise ja järjepidevusega;

| 30. | rõhutab samuti, et nõukogu roteeruva eesistuja rolli üle võttev valitsusjuht/riigipea peab olema Euroopa Parlamendi eelistatud arutelupartner eesistumisega seotud tegevuse küsimustes; on arvamusel, et ta tuleks kutsuda kõnelema parlamendi täiskogul, et esitleda iga eesistumise algul tegevuskava ja esitada hiljem aruanne kuuekuulise ametiaja jooksul toimunud arengute ja tulemuste kohta, ning samuti esitada arutluseks muid asjakohaseid poliitilisi küsimusi, mis tema eesistujamandaadi jooksul on üles kerkinud; |
| --- | --- |

30.

rõhutab samuti, et nõukogu roteeruva eesistuja rolli üle võttev valitsusjuht/riigipea peab olema Euroopa Parlamendi eelistatud arutelupartner eesistumisega seotud tegevuse küsimustes; on arvamusel, et ta tuleks kutsuda kõnelema parlamendi täiskogul, et esitleda iga eesistumise algul tegevuskava ja esitada hiljem aruanne kuuekuulise ametiaja jooksul toimunud arengute ja tulemuste kohta, ning samuti esitada arutluseks muid asjakohaseid poliitilisi küsimusi, mis tema eesistujamandaadi jooksul on üles kerkinud;

| 31. | rõhutab, et julgeoleku- ja kaitseküsimused moodustavad liidu praeguses arenguetapis endiselt ÜVJP lahutamatu osa, ning on arvamusel, et sellisel kujul peaksid need jääma välisasjade nõukogu pädevusse, mida juhib komisjoni asepresident (kõrge esindaja) kaitseministrite osalusel, kui see vajalik peaks olema; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et julgeoleku- ja kaitseküsimused moodustavad liidu praeguses arenguetapis endiselt ÜVJP lahutamatu osa, ning on arvamusel, et sellisel kujul peaksid need jääma välisasjade nõukogu pädevusse, mida juhib komisjoni asepresident (kõrge esindaja) kaitseministrite osalusel, kui see vajalik peaks olema;

Komisjon

| 32. | tervitab asjaolu, et taaskinnitatakse komisjoni keskset rolli Euroopa Liidu tegevust edasiviiva „mootorina”:






  — | selle peaaegu monopoolse seisundi tunnustamise kaudu seadusandlike algatuste esitamise valdkonnas, seda laiendatakse kõigile liidu tegevusvaldkondadele peale ÜVJP ja tugevdatakse eriti rahandusküsimustes; |
| --- | --- | --- |

32.

tervitab asjaolu, et taaskinnitatakse komisjoni keskset rolli Euroopa Liidu tegevust edasiviiva „mootorina”:

—

selle peaaegu monopoolse seisundi tunnustamise kaudu seadusandlike algatuste esitamise valdkonnas, seda laiendatakse kõigile liidu tegevusvaldkondadele peale ÜVJP ja tugevdatakse eriti rahandusküsimustes;

| — | komisjoni rolli tugevdamise kaudu, et muuta kahe seadusandliku ja eelarvepädeva institutsiooni vahelise üksmeele saavutamine lihtsamaks; |
| --- | --- |

—

komisjoni rolli tugevdamise kaudu, et muuta kahe seadusandliku ja eelarvepädeva institutsiooni vahelise üksmeele saavutamine lihtsamaks;

| — | komisjoni kui liidu täitevorgani rolli tugevdamise kaudu olukordades, kus Euroopa Liidu õigusaktide sätete kohaldamine nõuab ühist lähenemisviisi, kusjuures nõukogu võtab selle rolli üle ainult ÜVJP küsimustes ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on määratletud õigusaktides; |
| --- | --- |

—

komisjoni kui liidu täitevorgani rolli tugevdamise kaudu olukordades, kus Euroopa Liidu õigusaktide sätete kohaldamine nõuab ühist lähenemisviisi, kusjuures nõukogu võtab selle rolli üle ainult ÜVJP küsimustes ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on määratletud õigusaktides;

| 33. | tervitab samuti presidendi positsiooni tugevdamist volinike kolleegiumis, eelkõige seoses volinike institutsioonilise vastutusega tema ees ja komisjoni sisemise korraldusega, mis loob vajalikud tingimused tema kui komisjoni juhi positsiooni kindlustamiseks ja selle ühtsuse tugevdamiseks; on seisukohal, et sellise positsiooni tugevnemine võib isegi jätkuda, pidades silmas riigipeade ja valitsusjuhtide vahelist kokkulepet säilitada suhet üks volinik iga liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

33.

tervitab samuti presidendi positsiooni tugevdamist volinike kolleegiumis, eelkõige seoses volinike institutsioonilise vastutusega tema ees ja komisjoni sisemise korraldusega, mis loob vajalikud tingimused tema kui komisjoni juhi positsiooni kindlustamiseks ja selle ühtsuse tugevdamiseks; on seisukohal, et sellise positsiooni tugevnemine võib isegi jätkuda, pidades silmas riigipeade ja valitsusjuhtide vahelist kokkulepet säilitada suhet üks volinik iga liikmesriigi kohta;

Komisjoni presidendi valimine

| 34. | rõhutab, et komisjoni presidendi valimine Euroopa Parlamendis Euroopa Ülemkogu ettepaneku alusel annab tema määramisele rõhutatult poliitilise olemuse; |
| --- | --- |

34.

rõhutab, et komisjoni presidendi valimine Euroopa Parlamendis Euroopa Ülemkogu ettepaneku alusel annab tema määramisele rõhutatult poliitilise olemuse;

| 35. | rõhutab, et selline valimine suurendab komisjoni presidendi demokraatlikku õiguspärasust ja tugevdab tema positsiooni nii komisjoni siseselt (seoses tema volitustega teiste volinike suhtes) kui ka institutsioonidevahelistes suhetes üldiselt; |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et selline valimine suurendab komisjoni presidendi demokraatlikku õiguspärasust ja tugevdab tema positsiooni nii komisjoni siseselt (seoses tema volitustega teiste volinike suhtes) kui ka institutsioonidevahelistes suhetes üldiselt;

| 36. | on arvamusel, et komisjoni presidendi kõnealune suurenenud õiguspärasus on samuti kasulik komisjonile tervikuna, tugevdades tema võimalusi tegutseda sõltumatu Euroopa üldiste huvide edendajana ja Euroopa pürgimusi edasiviiva jõuna; |
| --- | --- |

36.

on arvamusel, et komisjoni presidendi kõnealune suurenenud õiguspärasus on samuti kasulik komisjonile tervikuna, tugevdades tema võimalusi tegutseda sõltumatu Euroopa üldiste huvide edendajana ja Euroopa pürgimusi edasiviiva jõuna;

| 37. | tuletab sellega seoses meelde, et tõsiasi, et Euroopa Ülemkogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega esitada kandidaadi komisjoni presidendi ametikohale, ja et selle kandidaadi valituks osutumine Euroopa Parlamendis nõuab parlamendi liikmete enamuse hääli, on edasiseks stiimuliks, mis innustab kõiki selles protsessis osalejaid arendama vajalikku dialoogi eesmärgiga tagada protsessi edukas tulemus; |
| --- | --- |

37.

tuletab sellega seoses meelde, et tõsiasi, et Euroopa Ülemkogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega esitada kandidaadi komisjoni presidendi ametikohale, ja et selle kandidaadi valituks osutumine Euroopa Parlamendis nõuab parlamendi liikmete enamuse hääli, on edasiseks stiimuliks, mis innustab kõiki selles protsessis osalejaid arendama vajalikku dialoogi eesmärgiga tagada protsessi edukas tulemus;

| 38. | tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga tehakse Euroopa Ülemkogule kohustuseks võtta arvesse Euroopa Parlamendi valimisi ja viima enne kandidaadi nimetamist läbi asjakohaseid konsultatsioone, mis ei ole ametlikud institutsioonilised kontaktid kahe institutsiooni vahel; tuletab meelde, et 11. deklaratsioonis, mis on lisatud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile, millega võeti vastu Lissaboni leping, (4) nõutakse sellega seoses Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu esindajate vaheliste konsultatsioonide läbiviimist kõige sobivamaks peetavas raamistikus; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et Lissaboni lepinguga tehakse Euroopa Ülemkogule kohustuseks võtta arvesse Euroopa Parlamendi valimisi ja viima enne kandidaadi nimetamist läbi asjakohaseid konsultatsioone, mis ei ole ametlikud institutsioonilised kontaktid kahe institutsiooni vahel; tuletab meelde, et 11. deklaratsioonis, mis on lisatud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile, millega võeti vastu Lissaboni leping, (4) nõutakse sellega seoses Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu esindajate vaheliste konsultatsioonide läbiviimist kõige sobivamaks peetavas raamistikus;

| 39. | teeb ettepaneku, et Euroopa Ülemkogu volitaks oma eesistujat (üksi või koos delegatsiooniga) nimetatud konsultatsioone pidama, et eesistuja konsulteeriks Euroopa Parlamendi presidendiga, pidades silmas vajalike kohtumiste korraldamist iga Euroopa Parlamendi fraktsiooni juhiga, keda võimalusel saadaksid Euroopa poliitiliste parteide juhid (või delegatsioonid), ning et pärast seda peaks Euroopa Ülemkogu eesistuja Euroopa Ülemkogule aru andma; |
| --- | --- |

39.

teeb ettepaneku, et Euroopa Ülemkogu volitaks oma eesistujat (üksi või koos delegatsiooniga) nimetatud konsultatsioone pidama, et eesistuja konsulteeriks Euroopa Parlamendi presidendiga, pidades silmas vajalike kohtumiste korraldamist iga Euroopa Parlamendi fraktsiooni juhiga, keda võimalusel saadaksid Euroopa poliitiliste parteide juhid (või delegatsioonid), ning et pärast seda peaks Euroopa Ülemkogu eesistuja Euroopa Ülemkogule aru andma;

Ametisse nimetamine

| 40. | on arvamusel, et nende isikute valimisel, kellel palutakse asuda Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikohale, tuleks eelkõige võtta arvesse kandidaatide asjaomaseid pädevusi; tunnistab lisaks, et vastavalt ülalmainitud lõppakti 6. deklaratsioonis sätestatule (5), tuleb arvesse võtta vajadust tunnustada liidu ja tema liikmesriikide geograafilist ja demograafilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

40.

on arvamusel, et nende isikute valimisel, kellel palutakse asuda Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni presidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikohale, tuleks eelkõige võtta arvesse kandidaatide asjaomaseid pädevusi; tunnistab lisaks, et vastavalt ülalmainitud lõppakti 6. deklaratsioonis sätestatule (5), tuleb arvesse võtta vajadust tunnustada liidu ja tema liikmesriikide geograafilist ja demograafilist mitmekesisust;

| 41. | on lisaks arvamusel, et Euroopa Liidu kõige tähtsamatele poliitilistele ametikohtadele nimetamisel peaksid liikmesriigid ja Euroopa poliitilised parteid võtma arvesse mitte ainult geograafilise ja demograafilise tasakaalu kriteeriumi, vaid ka poliitilisel ja soolisel tasakaalul põhinevat kriteeriumi; |
| --- | --- |

41.

on lisaks arvamusel, et Euroopa Liidu kõige tähtsamatele poliitilistele ametikohtadele nimetamisel peaksid liikmesriigid ja Euroopa poliitilised parteid võtma arvesse mitte ainult geograafilise ja demograafilise tasakaalu kriteeriumi, vaid ka poliitilisel ja soolisel tasakaalul põhinevat kriteeriumi;

| 42. | on sellega seoses arvamusel, et ametisse nimetamine peaks toimuma pärast Euroopa Parlamendi valimisi, et võtta arvesse valimistulemusi, mis mängivad komisjoni presidendi valikul põhilist rolli; juhib tähelepanu sellele, et alles pärast tema valimist on võimalik tagada nõutav tasakaal; |
| --- | --- |

42.

on sellega seoses arvamusel, et ametisse nimetamine peaks toimuma pärast Euroopa Parlamendi valimisi, et võtta arvesse valimistulemusi, mis mängivad komisjoni presidendi valikul põhilist rolli; juhib tähelepanu sellele, et alles pärast tema valimist on võimalik tagada nõutav tasakaal;

| 43. | pakub võimaliku eeskujuna järgmist ametisse nimetamise menetlust ja ajakava, mille suhtes võivad Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu kokku leppida:






  — | 1. ja 2. nädal pärast Euroopa valimisi: fraktsioonide moodustamine Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- | --- |

43.

pakub võimaliku eeskujuna järgmist ametisse nimetamise menetlust ja ajakava, mille suhtes võivad Euroopa Parlament ja Euroopa Ülemkogu kokku leppida:

—

1. ja 2. nädal pärast Euroopa valimisi: fraktsioonide moodustamine Euroopa Parlamendis;

| — | 3. nädal pärast valimisi: Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Parlamendi presidendi vahelised konsultatsioonid, millele järgnevad Euroopa Ülemkogu eesistuja ja fraktsioonide esimeeste vahelised eraldi kohtumised (võimalik et ka Euroopa poliitiliste parteide juhtide või piiratud delegatsioonidega); |
| --- | --- |

—

3. nädal pärast valimisi: Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Euroopa Parlamendi presidendi vahelised konsultatsioonid, millele järgnevad Euroopa Ülemkogu eesistuja ja fraktsioonide esimeeste vahelised eraldi kohtumised (võimalik et ka Euroopa poliitiliste parteide juhtide või piiratud delegatsioonidega);

| — | 4. nädal pärast valimisi: Euroopa Ülemkogu teeb teatavaks komisjoni presidendi kandidaadi, võttes arvesse eelmises lõigus nimetatud konsultatsiooni tulemusi; |
| --- | --- |

—

4. nädal pärast valimisi: Euroopa Ülemkogu teeb teatavaks komisjoni presidendi kandidaadi, võttes arvesse eelmises lõigus nimetatud konsultatsiooni tulemusi;

| — | 5. ja 6. nädal pärast valimisi: komisjoni presidendi kandidaadi ja fraktsioonide vahelised kontaktid; kandidaadi avalduste ja tema poliitiliste suuniste esitlemine Euroopa Parlamendile; komisjoni presidendi kandidaadi hääletamine Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

—

5. ja 6. nädal pärast valimisi: komisjoni presidendi kandidaadi ja fraktsioonide vahelised kontaktid; kandidaadi avalduste ja tema poliitiliste suuniste esitlemine Euroopa Parlamendile; komisjoni presidendi kandidaadi hääletamine Euroopa Parlamendis;

| — | juuli/august/september: valitud komisjoni president lepib Euroopa Ülemkoguga kokku komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) nimetamises ja esitab volinikukandidaatide nimekirja (sealhulgas komisjoni asepresident (kõrge esindaja)); |
| --- | --- |

—

juuli/august/september: valitud komisjoni president lepib Euroopa Ülemkoguga kokku komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) nimetamises ja esitab volinikukandidaatide nimekirja (sealhulgas komisjoni asepresident (kõrge esindaja));

| — | september: nõukogu kiidab volinikukandidaatide nimekirja heaks (sealhulgas komisjoni asepresident (kõrge esindaja)); |
| --- | --- |

—

september: nõukogu kiidab volinikukandidaatide nimekirja heaks (sealhulgas komisjoni asepresident (kõrge esindaja));

| — | september/oktoober: volinikukandidaatide ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) kuulamine Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

—

september/oktoober: volinikukandidaatide ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) kuulamine Euroopa Parlamendis;

| — | oktoober: volinike kolleegiumi ja nende tegevuskava esitlemine Euroopa Parlamendile; kogu kolleegiumi koosseisu hääletamine (sealhulgas komisjoni asepresident (kõrge esindaja)); Euroopa Ülemkogu kiidab uue komisjoni heaks; uus komisjon asub ametisse; |
| --- | --- |

—

oktoober: volinike kolleegiumi ja nende tegevuskava esitlemine Euroopa Parlamendile; kogu kolleegiumi koosseisu hääletamine (sealhulgas komisjoni asepresident (kõrge esindaja)); Euroopa Ülemkogu kiidab uue komisjoni heaks; uus komisjon asub ametisse;

| — | november: Euroopa Ülemkogu nimetab Euroopa Ülemkogu eesistuja; |
| --- | --- |

—

november: Euroopa Ülemkogu nimetab Euroopa Ülemkogu eesistuja;

| 44. | rõhutab, et pakutud tegevuskava tuleks igal juhul rakendada alates 2014. aastast; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et pakutud tegevuskava tuleks igal juhul rakendada alates 2014. aastast;

| 45. | on seisukohal, et Lissaboni lepingu võimalik jõustumine 2009. aasta lõpuks nõuab poliitilist kokkulepet Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi vahel tagamaks, et järgmise komisjoni presidendi valiku ja tulevase komisjoni liikmete nimetamise menetlused oleksid igal juhul vastavuses Lissaboni lepingus Euroopa Parlamendile selles küsimuses antavate uute volituste sisuga; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et Lissaboni lepingu võimalik jõustumine 2009. aasta lõpuks nõuab poliitilist kokkulepet Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlamendi vahel tagamaks, et järgmise komisjoni presidendi valiku ja tulevase komisjoni liikmete nimetamise menetlused oleksid igal juhul vastavuses Lissaboni lepingus Euroopa Parlamendile selles küsimuses antavate uute volituste sisuga;

| 46. | on seisukohal, et juhul kui Euroopa Ülemkogu peaks uue komisjoni presidendi ametisse nimetamise menetluse algatama viivitamata pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi (6), peaks ta nõuetekohaselt arvesse võtma vajalikku ajalist raamistikku, mis võimaldaks Lissaboni lepingus sätestatud poliitilise konsultatsioonimenetluse fraktsioonide uuesti valitud esindajatega mitteametlikult lõpule viia; on arvamusel, et nendel tingimustel tunnustatakse täielikult tema uusi pädevusi ja Euroopa Parlament võib jätkata komisjoni presidendi ametisse nimetamise heakskiitmise menetlust; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et juhul kui Euroopa Ülemkogu peaks uue komisjoni presidendi ametisse nimetamise menetluse algatama viivitamata pärast 2009. aasta juunis toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi (6), peaks ta nõuetekohaselt arvesse võtma vajalikku ajalist raamistikku, mis võimaldaks Lissaboni lepingus sätestatud poliitilise konsultatsioonimenetluse fraktsioonide uuesti valitud esindajatega mitteametlikult lõpule viia; on arvamusel, et nendel tingimustel tunnustatakse täielikult tema uusi pädevusi ja Euroopa Parlament võib jätkata komisjoni presidendi ametisse nimetamise heakskiitmise menetlust;

| 47. | rõhutab, et igal juhul tuleks uue volinike kolleegiumi liikmete nimetamise menetlust alustada alles pärast Iirimaa teise rahvahääletuse tulemuste selgumist; juhib tähelepanu asjaolule, et sellisel juhul oleksid institutsioonid täiel määral teadlikud tulevasest õiguslikust kontekstist, milles uus komisjon oma volitusi täitma asuks, ja saaksid nõuetekohaselt arvestada asjakohaseid volitusi selle menetluse raames, nagu ka uue komisjoni koosseisu, ülesehitust ja pädevusi; juhul, kui rahvahääletuse tulemus on positiivne, peaks Euroopa Parlament andma ametliku heakskiidu uuele volinike kolleegiumile, sealhulgas presidendile ja komisjoni asepresidendile (kõrgele esindajale) alles pärast Lissaboni lepingu jõustumist; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et igal juhul tuleks uue volinike kolleegiumi liikmete nimetamise menetlust alustada alles pärast Iirimaa teise rahvahääletuse tulemuste selgumist; juhib tähelepanu asjaolule, et sellisel juhul oleksid institutsioonid täiel määral teadlikud tulevasest õiguslikust kontekstist, milles uus komisjon oma volitusi täitma asuks, ja saaksid nõuetekohaselt arvestada asjakohaseid volitusi selle menetluse raames, nagu ka uue komisjoni koosseisu, ülesehitust ja pädevusi; juhul, kui rahvahääletuse tulemus on positiivne, peaks Euroopa Parlament andma ametliku heakskiidu uuele volinike kolleegiumile, sealhulgas presidendile ja komisjoni asepresidendile (kõrgele esindajale) alles pärast Lissaboni lepingu jõustumist;

| 48. | tuletab meelde, et juhul, kui Iirimaa teise rahvahääletuse tulemus ei ole positiivne, kohaldatakse igal juhul Nice'i lepingut täies ulatuses ning et järgmine komisjon tuleb moodustada vastavalt sätetele, mille alusel selle liikmete arv peab olema liikmesriikide arvust väiksem; rõhutab, et sellisel juhul peab nõukogu võtma vastu otsuse vähendatud komisjoni liikmete konkreetse arvu kohta; rõhutab Euroopa Parlamendi poliitilist tahet tagada nimetatud sätete range järgimine; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et juhul, kui Iirimaa teise rahvahääletuse tulemus ei ole positiivne, kohaldatakse igal juhul Nice'i lepingut täies ulatuses ning et järgmine komisjon tuleb moodustada vastavalt sätetele, mille alusel selle liikmete arv peab olema liikmesriikide arvust väiksem; rõhutab, et sellisel juhul peab nõukogu võtma vastu otsuse vähendatud komisjoni liikmete konkreetse arvu kohta; rõhutab Euroopa Parlamendi poliitilist tahet tagada nimetatud sätete range järgimine;

Programmide koostamine

| 49. | on arvamusel, et programmide koostamine nii strateegilisel kui tegevuskavade tasandil on keskse tähtsusega tagamaks liidu tegevuse tõhusus ja sidusus; |
| --- | --- |

49.

on arvamusel, et programmide koostamine nii strateegilisel kui tegevuskavade tasandil on keskse tähtsusega tagamaks liidu tegevuse tõhusus ja sidusus;

| 50. | tervitab tõsiasja, et Lissaboni lepingus nõutakse konkreetselt programmide koostamist kui vahendit institutsioonide tegutsemisvõime parandamiseks, ja teeb ettepaneku mitmete programmide koostamiseks samaaegselt järgmistel alustel:






  — | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid kokku leppima õigusloomet käsitleva leppe või programmi osas, mis põhineb komisjoni poolt tema mandaadi alguses esitatud laiahaardelistel strateegilistel eesmärkidel ja prioriteetidel, mis oleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise arutelu teemaks eesmärgiga jõuda kolme institutsiooni vahelisele kokkuleppele (võimalik, et konkreetse institutsioonidevahelise kokkuleppe kujul, isegi kui see ei ole õiguslikult siduv) ühiste eesmärkide ja prioriteetide osas viieaastaseks ametiajaks; |
| --- | --- | --- |

50.

tervitab tõsiasja, et Lissaboni lepingus nõutakse konkreetselt programmide koostamist kui vahendit institutsioonide tegutsemisvõime parandamiseks, ja teeb ettepaneku mitmete programmide koostamiseks samaaegselt järgmistel alustel:

—

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid kokku leppima õigusloomet käsitleva leppe või programmi osas, mis põhineb komisjoni poolt tema mandaadi alguses esitatud laiahaardelistel strateegilistel eesmärkidel ja prioriteetidel, mis oleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühise arutelu teemaks eesmärgiga jõuda kolme institutsiooni vahelisele kokkuleppele (võimalik, et konkreetse institutsioonidevahelise kokkuleppe kujul, isegi kui see ei ole õiguslikult siduv) ühiste eesmärkide ja prioriteetide osas viieaastaseks ametiajaks;

| — | kõnealuse leppe või programmi alusel peaks komisjon seejärel finantsplaneeringut puudutavaid ideid edasi arendama ja esitama ettepanekud viie aasta pikkuse mitmeaastase finantsraamistiku kohta valimistele järgneva aasta juunikuu lõpuks – koos õigusaktide ettepanekute loendiga, mis on vajalikud vastavate programmide rakendamiseks –, mida nõukogu ja Euroopa Parlament lepingutes ettenähtud menetluse alusel seejärel arutaksid ja sama aasta lõpuks (või hiljemalt järgneva aasta esimese kvartali lõpuks) vastu võtaksid; |
| --- | --- |

—

kõnealuse leppe või programmi alusel peaks komisjon seejärel finantsplaneeringut puudutavaid ideid edasi arendama ja esitama ettepanekud viie aasta pikkuse mitmeaastase finantsraamistiku kohta valimistele järgneva aasta juunikuu lõpuks – koos õigusaktide ettepanekute loendiga, mis on vajalikud vastavate programmide rakendamiseks –, mida nõukogu ja Euroopa Parlament lepingutes ettenähtud menetluse alusel seejärel arutaksid ja sama aasta lõpuks (või hiljemalt järgneva aasta esimese kvartali lõpuks) vastu võtaksid;

| — | see võimaldaks saada liidul enda käsutusse viie aasta pikkune mitmeaastane finantsraamistik, mis võib jõustuda aasta N+2 (või N+3) (7) algul, andes seega igale Euroopa Parlamendi ja komisjoni koosseisule võimaluse ise oma programmide koostamise üle otsustada; |
| --- | --- |

—

see võimaldaks saada liidul enda käsutusse viie aasta pikkune mitmeaastane finantsraamistik, mis võib jõustuda aasta N+2 (või N+3) (7) algul, andes seega igale Euroopa Parlamendi ja komisjoni koosseisule võimaluse ise oma programmide koostamise üle otsustada;

| 51. | on arvamusel, et viie aasta pikkuste finants- ja poliitiliste programmide koostamise süsteemile üleminek nõuab institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (8) sisalduva kehtiva finantsraamistiku pikendamist ja kohandamist 2015. või 2016. aasta lõpuni, ning järgmine jõustuks 2016. või 2017. aasta alguses (9); |
| --- | --- |

51.

on arvamusel, et viie aasta pikkuste finants- ja poliitiliste programmide koostamise süsteemile üleminek nõuab institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (8) sisalduva kehtiva finantsraamistiku pikendamist ja kohandamist 2015. või 2016. aasta lõpuni, ning järgmine jõustuks 2016. või 2017. aasta alguses (9);

| 52. | teeb ettepaneku, et õigusloomet käsitleva leppe/programmi alusel ja võttes arvesse mitmeaastat finantsraamistikku:






  — | peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma iga-aastase töö- ja õigusloome kava, pidades silmas ühist arutelu, mis võimaldab komisjonil vajalikke kohandusi teha; |
| --- | --- | --- |

52.

teeb ettepaneku, et õigusloomet käsitleva leppe/programmi alusel ja võttes arvesse mitmeaastat finantsraamistikku:

—

peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule oma iga-aastase töö- ja õigusloome kava, pidades silmas ühist arutelu, mis võimaldab komisjonil vajalikke kohandusi teha;

| — | üldasjade nõukogu, pidades kahepoolseid läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga, peaks võtma vastu kõigi kolme eesistujariigi koostatud ühised tegevuskavad kogu nende 18 kuu pikkuse mandaadi ajaks, mis oleks iga eesistujariigi individuaalse tegevuskava raamistikuks tema kuus kuud kestva eesistumise ajal; |
| --- | --- |

—

üldasjade nõukogu, pidades kahepoolseid läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga, peaks võtma vastu kõigi kolme eesistujariigi koostatud ühised tegevuskavad kogu nende 18 kuu pikkuse mandaadi ajaks, mis oleks iga eesistujariigi individuaalse tegevuskava raamistikuks tema kuus kuud kestva eesistumise ajal;

Välissuhted

| 53. | rõhutab uue mõõtme tähtsust, mille Lissaboni leping liidu välistegevusele tervikuna lisab, sealhulgas ÜVJP, mis koos liidu õigussubjektsusega ja sellele valdkonnale asjaomaste institutsiooniliste uuendustega (eriti kahe valdkonna eest vastutava komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ameti ning välisteenistuse loomine) võib olla otsustavaks teguriks liidu tegevuse sidususe ja tõhususe tagamisel nimetatud valdkonnas ning parandada märkimisväärselt tema globaalse rolli nähtavust; |
| --- | --- |

53.

rõhutab uue mõõtme tähtsust, mille Lissaboni leping liidu välistegevusele tervikuna lisab, sealhulgas ÜVJP, mis koos liidu õigussubjektsusega ja sellele valdkonnale asjaomaste institutsiooniliste uuendustega (eriti kahe valdkonna eest vastutava komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ameti ning välisteenistuse loomine) võib olla otsustavaks teguriks liidu tegevuse sidususe ja tõhususe tagamisel nimetatud valdkonnas ning parandada märkimisväärselt tema globaalse rolli nähtavust;

| 54. | tuletab meelde, et kõigi välistegevust puudutavate otsuste puhul tuleb määratleda õiguslik alus, mille põhjal need vastu on võetud, et hõlbustada vastuvõtmise menetluse ja rakendamisel kohaldatava menetluse kindlaksmääramist; |
| --- | --- |

54.

tuletab meelde, et kõigi välistegevust puudutavate otsuste puhul tuleb määratleda õiguslik alus, mille põhjal need vastu on võetud, et hõlbustada vastuvõtmise menetluse ja rakendamisel kohaldatava menetluse kindlaksmääramist;

Komisjoni asepresident (kõrge esindaja)

| 55. | peab kahe valdkonna eest vastutava komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ameti loomist kõige olulisemaks sammuks liidu kogu välistegevuse sidususe, tõhususe ja silmapaistvuse tagamisel; |
| --- | --- |

55.

peab kahe valdkonna eest vastutava komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ameti loomist kõige olulisemaks sammuks liidu kogu välistegevuse sidususe, tõhususe ja silmapaistvuse tagamisel;

| 56. | rõhutab, et komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) peab nimetama Euroopa Ülemkogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja komisjoni presidendi nõusolekul ning ta peab saama ka koos volinike kolleegiumiga Euroopa Parlamendi heakskiidu kui komisjoni asepresident; palub komisjoni presidendil tagada, et komisjon täidab sellega seoses oma ülesandeid täielikult, pidades meeles, et kõrge esindaja mängib komisjoni asepresidendina keskset osa kolleegiumi ühtsuse ja heade tulemuste tagamisel, ning et komisjoni presidendil on poliitiline ja institutsiooniline vastutus tagada, et tal on kolleegiumi integreerimiseks vajalik suutlikkus; rõhutab samuti, et Euroopa Ülemkogu peab olema teadlik komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) rolli nimetatud aspektist ja peab menetluse algusest alates komisjoni presidendiga vajalikke konsultatsioone pidama, et tagada menetluse edukus; tuletab meelde, et ta kasutab täielikult talle antud õigust nimetatud komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) poliitilise ja institutsioonilise suutlikkuse üle otsustamisel uue komisjoni nimetamisega seotud volituste raames; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) peab nimetama Euroopa Ülemkogu kvalifitseeritud häälteenamusega ja komisjoni presidendi nõusolekul ning ta peab saama ka koos volinike kolleegiumiga Euroopa Parlamendi heakskiidu kui komisjoni asepresident; palub komisjoni presidendil tagada, et komisjon täidab sellega seoses oma ülesandeid täielikult, pidades meeles, et kõrge esindaja mängib komisjoni asepresidendina keskset osa kolleegiumi ühtsuse ja heade tulemuste tagamisel, ning et komisjoni presidendil on poliitiline ja institutsiooniline vastutus tagada, et tal on kolleegiumi integreerimiseks vajalik suutlikkus; rõhutab samuti, et Euroopa Ülemkogu peab olema teadlik komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) rolli nimetatud aspektist ja peab menetluse algusest alates komisjoni presidendiga vajalikke konsultatsioone pidama, et tagada menetluse edukus; tuletab meelde, et ta kasutab täielikult talle antud õigust nimetatud komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) poliitilise ja institutsioonilise suutlikkuse üle otsustamisel uue komisjoni nimetamisega seotud volituste raames;

| 57. | rõhutab, et välisteenistusel on keskne roll komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) tegevuse toetamisel ja ta on liidu välistegevuse uue integreeritud lähenemisviisi edukuse põhiliseks teguriks; rõhutab, et uue teenistuse loomiseks on vajalik komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ametlikku ettepanekut, mis on võimalik alles siis, kui ta on ametisse asunud, ja mille nõukogu saab alles pärast komisjoni nõusolekut ja Euroopa Parlamendi arvamust vastu võtta; teatab oma kavatsusest rakendada täies ulatuses oma eelarvepädevust seoses välisteenistuse loomisega; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, et välisteenistusel on keskne roll komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) tegevuse toetamisel ja ta on liidu välistegevuse uue integreeritud lähenemisviisi edukuse põhiliseks teguriks; rõhutab, et uue teenistuse loomiseks on vajalik komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ametlikku ettepanekut, mis on võimalik alles siis, kui ta on ametisse asunud, ja mille nõukogu saab alles pärast komisjoni nõusolekut ja Euroopa Parlamendi arvamust vastu võtta; teatab oma kavatsusest rakendada täies ulatuses oma eelarvepädevust seoses välisteenistuse loomisega;

| 58. | rõhutab, et komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ülesanded on äärmiselt ulatuslikud ja nõuavad laiapinnalist koordineerimist teiste institutsioonidega, eriti komisjoni presidendiga, kelle ees ta on poliitiliselt vastutav komisjoni pädevusse kuuluvate välissuhete valdkonnas, nõukogu roteeruva eesistujariigi esindajaga ja Euroopa Ülemkogu eesistujaga; |
| --- | --- |

58.

rõhutab, et komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ülesanded on äärmiselt ulatuslikud ja nõuavad laiapinnalist koordineerimist teiste institutsioonidega, eriti komisjoni presidendiga, kelle ees ta on poliitiliselt vastutav komisjoni pädevusse kuuluvate välissuhete valdkonnas, nõukogu roteeruva eesistujariigi esindajaga ja Euroopa Ülemkogu eesistujaga;

| 59. | rõhutab, et eesmärkide saavutamine, mis viis komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ameti loomiseni, oleneb suuresti komisjoni presidendi ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) vahelistest poliitiliselt usalduslikest suhetest ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) võimest teha viljakat koostööd Euroopa Ülemkogu eesistujaga, nõukogu roteeruva eesistujariigi esindajatega ja teiste tema koordineerimisel tegutsevate volinikega, kes täidavad liidu välistegevusega seotud konkreetseid volitusi; |
| --- | --- |

59.

rõhutab, et eesmärkide saavutamine, mis viis komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ameti loomiseni, oleneb suuresti komisjoni presidendi ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) vahelistest poliitiliselt usalduslikest suhetest ja komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) võimest teha viljakat koostööd Euroopa Ülemkogu eesistujaga, nõukogu roteeruva eesistujariigi esindajatega ja teiste tema koordineerimisel tegutsevate volinikega, kes täidavad liidu välistegevusega seotud konkreetseid volitusi;

| 60. | palub komisjonil ja komisjoni asepresidendil (kõrgel esindajal) kasutada täielikult ära võimalust esitada ühiseid algatusi välissuhete valdkonnas, et parandada liidu tegevuse erinevate valdkondade sidusust välisasjade valdkonnas ja suurendada nende algatuste vastuvõtmise võimalust nõukogus eelkõige seoses ÜVJP-ga; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele parlamentaarse kontrolli järele välis- ja kaitsepoliitika meetmete üle; |
| --- | --- |

60.

palub komisjonil ja komisjoni asepresidendil (kõrgel esindajal) kasutada täielikult ära võimalust esitada ühiseid algatusi välissuhete valdkonnas, et parandada liidu tegevuse erinevate valdkondade sidusust välisasjade valdkonnas ja suurendada nende algatuste vastuvõtmise võimalust nõukogus eelkõige seoses ÜVJP-ga; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele parlamentaarse kontrolli järele välis- ja kaitsepoliitika meetmete üle;

| 61. | jääb arvamusele, et on oluline, et võetakse teatud praktilisi meetmeid komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ülesannete kergendamiseks:






  — | komisjoni asepresident (kõrge esindaja) peaks tegema ettepaneku konkreetsete esindajate nimetamiseks, kellel on vastavalt Lissaboni lepingule (Euroopa Liidu lepingu artikkel 33) selgelt määratletud mandaat aidata teda tema pädevusse kuuluvates ÜVJP konkreetsetes valdkondades (neid nõukogu nimetatud konkreetseid esindajaid tuleks samuti Euroopa Parlamendis kuulata ja nad peaksid Euroopa Parlamenti oma tegevusest regulaarselt teavitama); |
| --- | --- | --- |

61.

jääb arvamusele, et on oluline, et võetakse teatud praktilisi meetmeid komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ülesannete kergendamiseks:

—

komisjoni asepresident (kõrge esindaja) peaks tegema ettepaneku konkreetsete esindajate nimetamiseks, kellel on vastavalt Lissaboni lepingule (Euroopa Liidu lepingu artikkel 33) selgelt määratletud mandaat aidata teda tema pädevusse kuuluvates ÜVJP konkreetsetes valdkondades (neid nõukogu nimetatud konkreetseid esindajaid tuleks samuti Euroopa Parlamendis kuulata ja nad peaksid Euroopa Parlamenti oma tegevusest regulaarselt teavitama);

| — | ta peaks koordineerima oma ÜVJP valdkonnast välja jäävat tegevust volinikega, kes vastutavad nende valdkondade eest, ning delegeerima neile vajadusel alati oma ülesandeid seoses Euroopa Liidu rahvusvahelise esindamisega nendes valdkondades; |
| --- | --- |

—

ta peaks koordineerima oma ÜVJP valdkonnast välja jäävat tegevust volinikega, kes vastutavad nende valdkondade eest, ning delegeerima neile vajadusel alati oma ülesandeid seoses Euroopa Liidu rahvusvahelise esindamisega nendes valdkondades;

| — | eemalviibimise korral peaks komisjoni asepresident (kõrge esindaja) iga üksiku juhtumi puhul eraldi otsustama, kes teda esindab, lähtudes sellest, milliseid ülesandeid tuleb sellel ajal täita; |
| --- | --- |

—

eemalviibimise korral peaks komisjoni asepresident (kõrge esindaja) iga üksiku juhtumi puhul eraldi otsustama, kes teda esindab, lähtudes sellest, milliseid ülesandeid tuleb sellel ajal täita;

Esindatus

| 62. | on arvamusel, et Lissaboni lepinguga luuakse tõhus, kuigi keerukas operatiivne süsteem liidu esindamiseks välissuhete valdkonnas ning teeb ettepaneku, et koordineeritaks vastavalt järgmistele suunistele:






  — | Euroopa Ülemkogu eesistuja esindab liitu riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil ÜVJP küsimustes, kuid tal ei ole liidu nimel poliitiliste läbirääkimiste pidamise volitusi, mis on komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ülesanne; samuti võib temalt nõuda Euroopa Ülemkogu esindaja eriomase rolli täitmist teatud rahvusvahelistel sündmustel; |
| --- | --- | --- |

62.

on arvamusel, et Lissaboni lepinguga luuakse tõhus, kuigi keerukas operatiivne süsteem liidu esindamiseks välissuhete valdkonnas ning teeb ettepaneku, et koordineeritaks vastavalt järgmistele suunistele:

—

Euroopa Ülemkogu eesistuja esindab liitu riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil ÜVJP küsimustes, kuid tal ei ole liidu nimel poliitiliste läbirääkimiste pidamise volitusi, mis on komisjoni asepresidendi (kõrge esindaja) ülesanne; samuti võib temalt nõuda Euroopa Ülemkogu esindaja eriomase rolli täitmist teatud rahvusvahelistel sündmustel;

| — | komisjoni president esindab liitu kõrgeimal tasandil liidu kõigis välissuhtlusega seotud küsimustes, v. a ÜVJPga seonduv, või mistahes konkreetse valdkondliku poliitika küsimustes, mis kuulub liidu välistegevuse valdkonda (väliskaubandus jne); komisjoni asepresident (kõrge esindaja) või pädev/mandaati omav volinik võivad samuti seda rolli komisjoni loal täita; |
| --- | --- |

—

komisjoni president esindab liitu kõrgeimal tasandil liidu kõigis välissuhtlusega seotud küsimustes, v. a ÜVJPga seonduv, või mistahes konkreetse valdkondliku poliitika küsimustes, mis kuulub liidu välistegevuse valdkonda (väliskaubandus jne); komisjoni asepresident (kõrge esindaja) või pädev/mandaati omav volinik võivad samuti seda rolli komisjoni loal täita;

| — | komisjoni asepresident (kõrge esindaja) esindab liitu ministrite tasandil või rahvusvahelistes organisatsioonides kõikides liidu välistegevuse küsimustes; samuti täidab ta välisasjade nõukogu eesistujana välisesindaja ülesandeid; |
| --- | --- |

—

komisjoni asepresident (kõrge esindaja) esindab liitu ministrite tasandil või rahvusvahelistes organisatsioonides kõikides liidu välistegevuse küsimustes; samuti täidab ta välisasjade nõukogu eesistujana välisesindaja ülesandeid;

| 63. | on arvamusel, et ei ole enam soovitatav, et üldasjade nõukogu eesistuja (nimelt eesistujariigi valitsusjuht) või mõne konkreetse valdkonna nõukogu koosseisu eesistuja kutsutakse täitma oma ülesandeid liidu välisesindajana; |
| --- | --- |

63.

on arvamusel, et ei ole enam soovitatav, et üldasjade nõukogu eesistuja (nimelt eesistujariigi valitsusjuht) või mõne konkreetse valdkonna nõukogu koosseisu eesistuja kutsutakse täitma oma ülesandeid liidu välisesindajana;

| 64. | rõhutab koordineerimise ja koostöö tähtsust kõigi nende liidu välissuhetes esindamise erinevate ülesannete täitmise eest vastutavate osapoolte vahel, et vältida pädevustega seotud konflikte ja tagada liidu välistegevuse ühtsus ja nähtavus; |
| --- | --- |

64.

rõhutab koordineerimise ja koostöö tähtsust kõigi nende liidu välissuhetes esindamise erinevate ülesannete täitmise eest vastutavate osapoolte vahel, et vältida pädevustega seotud konflikte ja tagada liidu välistegevuse ühtsus ja nähtavus;

*

* *

| 65. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja põhiseaduskomisjoni raport nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

65.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja põhiseaduskomisjoni raport nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0055.

(2)  Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi uue rolli ja uute kohustuste kohta Lissaboni lepingu rakendamisel (Leineni raport), P6_TA(2009)0373.

(3)  Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus kodukorra üldise läbivaatamise kohta P6_TA(2009)0359 ja raport kodukorra kohandamise kohta Lissaboni lepinguga (A6-0277/2009)(Corbetti raportid).

(4)  11. deklaratsioon Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõigete 6 ja 7 kohta.

(5)  6. deklaratsioon Euroopa Liidu lepingu artikli 15 lõigete 5 ja 6, artikli 17 lõigete 6 ja 7 ning artikli 18 kohta.

(6)  Nagu on nenditud deklaratsioonis tulevase komisjoni ametisse nimetamise kohta; Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembri 2008. aasta järeldused.

(7)  Tähega N tähistatakse Euroopa Parlamendi valimiste aastat.

(8)  17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1).

(9)  Vastavalt Euroopa Parlamendi 25. märtsi 2009. aasta resolutsioonile finantsraamistiku 2007–2013 vaheläbivaatuse kohta, Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0174 ja Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsiooni Lissaboni lepingu finantsaspektide kohta (Guy Quinti raport), P6_TA(2009)0374.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/94 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/94

---

Neljapäev, 7. mai 2009Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamine vastavalt Lissaboni lepingule

P6_TA(2009)0388

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vaheliste suhete arendamise kohta vastavalt Lissaboni lepingule (2008/2120(INI))

2010/C 212 E/13

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Amsterdami lepingule lisatud protokolli riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus;

võttes arvesse Amsterdami lepingule lisatud protokolli subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta;

võttes arvesse Lissaboni lepingut, eriti Euroopa Liidu lepingu artiklit 12;

võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud protokolli riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, eriti selle artiklit 9;

võttes arvesse Lissaboni lepingule lisatud protokolli subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta;

võttes arvesse oma 7. veebruari 2002. aasta resolutsiooni suhete kohta Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide vahel Euroopa integratsioonis (1);

võttes arvesse 27. jaanuari 2003. aasta suuniseid suhete kohta valitsuste ja parlamentide vahel ühenduse küsimustes (soovituslikud miinimumstandardid) (Kopenhaageni parlamentaarsed suunised) (2), mis võeti vastu Euroopa Liidu liikmesriikide parlamentide Euroopa ja ühenduse asjade komisjonide (COSAC) XXVIII konverentsil;

võttes arvesse 21. juunil 2008 heaks kiidetud suuniseid parlamentidevahelise koostöö kohta Euroopa Liidus (3);

võttes arvesse Pariisis 4. novembril 2008. aastal toimunud COSACi XL kohtumise järeldusi, eriti nende punkti 1;

võttes arvesse Iirimaa parlamendi alamkomisjoni 2008. aasta novembris valminud raportit „Iirimaa tulevik Euroopa Liidus”, eriti raporti kokkuvõtte paragrahve 29–37, milles laialdaselt nõutakse riikide valitsuste kui nõukogu liikmete parlamentaarse kontrolli tugevdamist;

võttes arvesse kodukorra artiklit 45;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja väliskomisjoni ning arengukomisjoni arvamusi (A6-0133/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi viimane resolutsioon suhete kohta riikide parlamentidega on pärit 2002. aastast ja seetõttu on aeg see läbi vaadata; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi viimane resolutsioon suhete kohta riikide parlamentidega on pärit 2002. aastast ja seetõttu on aeg see läbi vaadata;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu kodanikke esindab liidu tasandil otseselt Euroopa Parlament ja liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes peavad omakorda oma riikide parlamentidele aru andma (vt Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõiget 2 Lissaboni lepingu sõnastuses); Euroopa Liidu vajalik parlamentariseerimine peab seepärast tuginema kahele sambale: ühelt poolt Euroopa Parlamendi pädevuse laiendamine kõikidele liidu otsustele ja teiselt poolt riikide parlamentide pädevuse tugevdamine oma riigi valitsuse suhtes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu kodanikke esindab liidu tasandil otseselt Euroopa Parlament ja liikmesriike esindavad nõukogus nende valitsused, kes peavad omakorda oma riikide parlamentidele aru andma (vt Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõiget 2 Lissaboni lepingu sõnastuses); Euroopa Liidu vajalik parlamentariseerimine peab seepärast tuginema kahele sambale: ühelt poolt Euroopa Parlamendi pädevuse laiendamine kõikidele liidu otsustele ja teiselt poolt riikide parlamentide pädevuse tugevdamine oma riigi valitsuse suhtes;

| C. | arvestades, et Euroopa Konvendis oli liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi esindajatel omavahel, kuid ka kandidaatriikide parlamentide esindajatega väga hea koostöö; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Konvendis oli liikmesriikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi esindajatel omavahel, kuid ka kandidaatriikide parlamentide esindajatega väga hea koostöö;

| D. | arvestades, et refleksioonifaasis teatud teemadel parlamentide konverentside pidamine on end õigustanud, ning seetõttu võiks seda praktikat rakendada ka uue konvendi kokkukutsumisel või sellesarnastel juhtudel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et refleksioonifaasis teatud teemadel parlamentide konverentside pidamine on end õigustanud, ning seetõttu võiks seda praktikat rakendada ka uue konvendi kokkukutsumisel või sellesarnastel juhtudel;

| E. | arvestades, et suhted Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel on viimastel aastatel paranenud ja muutunud mitmekesisemaks ning tegevuse laienemine on täheldatav nii parlamentide tasandil tervikuna kui ka parlamendikomisjonide tasandil; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suhted Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel on viimastel aastatel paranenud ja muutunud mitmekesisemaks ning tegevuse laienemine on täheldatav nii parlamentide tasandil tervikuna kui ka parlamendikomisjonide tasandil;

| F. | arvestades, et suhete edasisel arendamisel tuleks võtta arvesse praegu praktiseeritavate erinevate tegevuste eeliseid ja puudusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suhete edasisel arendamisel tuleks võtta arvesse praegu praktiseeritavate erinevate tegevuste eeliseid ja puudusi;

| G. | arvestades, et uute pädevustega, mis on riikide parlamentidele omistatud Lissaboni lepingu alusel, eriti seoses subsidiaarsuse põhimõttega, julgustatakse neid aktiivselt osalema ELi tasandil poliitika kujundamise protsessis juba selle varajases etapis; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et uute pädevustega, mis on riikide parlamentidele omistatud Lissaboni lepingu alusel, eriti seoses subsidiaarsuse põhimõttega, julgustatakse neid aktiivselt osalema ELi tasandil poliitika kujundamise protsessis juba selle varajases etapis;

| H. | arvestades, et kõik parlamentidevahelise koostöö vormid peaksid rajanema kahel põhimõttel: suurem tõhusus ja parlamentaarne demokratiseerimine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõik parlamentidevahelise koostöö vormid peaksid rajanema kahel põhimõttel: suurem tõhusus ja parlamentaarne demokratiseerimine;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide peamine ülesanne ja funktsioon seisneb õigusloomega seotud otsustusprotsessis osalemises ja poliitiliste valikute kontrollimises vastavalt riigi või Euroopa tasandil; arvestades, et see ei muuda liigseks tihedat koostööd üldise heaolu nimel, eriti Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisel riikide õigusaktidesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide peamine ülesanne ja funktsioon seisneb õigusloomega seotud otsustusprotsessis osalemises ja poliitiliste valikute kontrollimises vastavalt riigi või Euroopa tasandil; arvestades, et see ei muuda liigseks tihedat koostööd üldise heaolu nimel, eriti Euroopa Liidu õiguse ülevõtmisel riikide õigusaktidesse;

| J. | arvestades, et soovitav on välja töötada poliitilised suunised, mille alusel Euroopa Parlamendi esindajad ja asutused saaksid kindlaks määrata edaspidised sammud oma suhete kujundamisel riikide parlamentidega ning Lissaboni lepingu sätete rakendamisel riikide parlamentide suhtes, |
| --- | --- |

J.

arvestades, et soovitav on välja töötada poliitilised suunised, mille alusel Euroopa Parlamendi esindajad ja asutused saaksid kindlaks määrata edaspidised sammud oma suhete kujundamisel riikide parlamentidega ning Lissaboni lepingu sätete rakendamisel riikide parlamentide suhtes,

Lissaboni lepingu osa suhete arendamisel

| 1. | tervitab riikide parlamentidele Lissaboni lepinguga – mis kujutab endast „parlamentide lepingut” – antud uusi ülesandeid ja õigusi, millega suurendatakse nende rolli Euroopa Liidu poliitilistes protsessides; on seisukohal, et need õigused saab jagada kolme kategooriasse: | Teave:







  — | vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitika hindamise kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

tervitab riikide parlamentidele Lissaboni lepinguga – mis kujutab endast „parlamentide lepingut” – antud uusi ülesandeid ja õigusi, millega suurendatakse nende rolli Euroopa Liidu poliitilistes protsessides; on seisukohal, et need õigused saab jagada kolme kategooriasse:

Teave:

—

vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala poliitika hindamise kohta;

| — | sisejulgeoleku alalise komitee tegevuse kohta; |
| --- | --- |

—

sisejulgeoleku alalise komitee tegevuse kohta;

| — | aluslepingute muutmise ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

—

aluslepingute muutmise ettepanekute kohta;

| — | Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduste kohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduste kohta;

| — | asutamislepingu lihtsustatud läbivaatamise kohta (kuus kuud ette); |
| --- | --- |

—

asutamislepingu lihtsustatud läbivaatamise kohta (kuus kuud ette);

| — | asutamislepingut täiendavate meetmete ettepanekute kohta; |
| --- | --- |

—

asutamislepingut täiendavate meetmete ettepanekute kohta;

| | Aktiivne osalemine:







  — | liidu nõuetekohases toimimises (üldsäte); |
| --- | --- | --- |

Aktiivne osalemine:

—

liidu nõuetekohases toimimises (üldsäte);

| — | Europoli ja Eurojusti kontrollimises koos Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

—

Europoli ja Eurojusti kontrollimises koos Euroopa Parlamendiga;

| — | asutamislepingu muutmist käsitlevates kokkulepetes; |
| --- | --- |

—

asutamislepingu muutmist käsitlevates kokkulepetes;

| | Vastuväide:







  — | õigusaktidele, mis ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele („kollase kaardi” ja „oranži kaardi” menetlust kasutades); |
| --- | --- | --- |

Vastuväide:

—

õigusaktidele, mis ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele („kollase kaardi” ja „oranži kaardi” menetlust kasutades);

| — | asutamislepingu muutmisele lihtsustatud menetlusega; |
| --- | --- |

—

asutamislepingu muutmisele lihtsustatud menetlusega;

| — | õigusalase koostöö meetmetele tsiviilasjades (perekonnaõigus); |
| --- | --- |

—

õigusalase koostöö meetmetele tsiviilasjades (perekonnaõigus);

| — | subsidiaarsuse põhimõtte rikkumisele, esitades kaebuse Euroopa Kohtule (kui see on siseriiklike õigusaktidega lubatud); |
| --- | --- |

—

subsidiaarsuse põhimõtte rikkumisele, esitades kaebuse Euroopa Kohtule (kui see on siseriiklike õigusaktidega lubatud);

Praegused suhted

| 2. | märgib rahuloluga, et suhted riikide parlamentide ja parlamendiliikmetega on viimastel aastatel üpris positiivselt arenenud (kuigi arenguruumi veel on), eriti järgmiste ühistegevuste kaudu:






  — | parlamentaarsed ühiskohtumised horisontaalsetes küsimustes, mis väljuvad ühe komisjoni pädevusest; |
| --- | --- | --- |

2.

märgib rahuloluga, et suhted riikide parlamentide ja parlamendiliikmetega on viimastel aastatel üpris positiivselt arenenud (kuigi arenguruumi veel on), eriti järgmiste ühistegevuste kaudu:

—

parlamentaarsed ühiskohtumised horisontaalsetes küsimustes, mis väljuvad ühe komisjoni pädevusest;

| — | komisjonide korrapärased ühiskoosolekud (vähemalt kaks korda poolaastas); |
| --- | --- |

—

komisjonide korrapärased ühiskoosolekud (vähemalt kaks korda poolaastas);

| — | parlamentidevahelised ad hoc kohtumised komisjonide tasandil Euroopa Parlamendi või nõukogu eesistujaks oleva liikmesriigi parlamendi algatusel; |
| --- | --- |

—

parlamentidevahelised ad hoc kohtumised komisjonide tasandil Euroopa Parlamendi või nõukogu eesistujaks oleva liikmesriigi parlamendi algatusel;

| — | parlamentidevahelised kohtumised komisjonide esimeeste tasandil; |
| --- | --- |

—

parlamentidevahelised kohtumised komisjonide esimeeste tasandil;

| — | koostöö parlamentide juhatuste tasandil Euroopa Liidu parlamentide esimeeste konverentsi raames; |
| --- | --- |

—

koostöö parlamentide juhatuste tasandil Euroopa Liidu parlamentide esimeeste konverentsi raames;

| — | liikmesriikide parlamendisaadikute külaskäigud Euroopa Parlamenti, kus nad osalevad vastavate valdkonnakomisjonide koosolekutel; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide parlamendisaadikute külaskäigud Euroopa Parlamenti, kus nad osalevad vastavate valdkonnakomisjonide koosolekutel;

| — | fraktsioonide ja parteide kohtumised üleeuroopalisel tasandil, kus kõigist liikmesriikidest pärit poliitikud kohtuvad Euroopa Parlamendi liikmetega; |
| --- | --- |

—

fraktsioonide ja parteide kohtumised üleeuroopalisel tasandil, kus kõigist liikmesriikidest pärit poliitikud kohtuvad Euroopa Parlamendi liikmetega;

Tulevased suhted

| 3. | on seisukohal, et õigusaktide vastuvõtmisele eelnevat ja järgnevat dialoogi Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel tuleks edasi arendada uutes vormides; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et õigusaktide vastuvõtmisele eelnevat ja järgnevat dialoogi Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel tuleks edasi arendada uutes vormides;

| 4. | nõuab tungivalt, et riikide parlamendid suurendaksid oma jõupingutusi selle nimel, et riikide valitsused hakkaksid vastutama ELi vahendite jagamise eest; kutsub riikide parlamente üles teostama kontrolli siseriiklike mõjuhindamiste kvaliteedi üle ja viisi üle, kuidas riikide parlamendid võtavad ELi õigusaktid üle siseriiklikesse õigusnormidesse ja rakendavad ELi poliitikat ja rahastamisprogramme riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil; nõuab, et riikide parlamendid teostaksid ranget järelevalvet Lissaboni tegevuskava raames koostatavate riiklike tegevuskavade aruandluse üle; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et riikide parlamendid suurendaksid oma jõupingutusi selle nimel, et riikide valitsused hakkaksid vastutama ELi vahendite jagamise eest; kutsub riikide parlamente üles teostama kontrolli siseriiklike mõjuhindamiste kvaliteedi üle ja viisi üle, kuidas riikide parlamendid võtavad ELi õigusaktid üle siseriiklikesse õigusnormidesse ja rakendavad ELi poliitikat ja rahastamisprogramme riigi, piirkonna ja kohaliku omavalitsuse tasandil; nõuab, et riikide parlamendid teostaksid ranget järelevalvet Lissaboni tegevuskava raames koostatavate riiklike tegevuskavade aruandluse üle;

| 5. | peab kohaseks pakkuda riikide parlamentidele toetust õigusaktide eelnõude läbivaatamisel, enne kui liidu seadusandja neid arutama hakkab, ja nende valitsuste kontrollimisel nõukogus tegutsemise ajal; |
| --- | --- |

5.

peab kohaseks pakkuda riikide parlamentidele toetust õigusaktide eelnõude läbivaatamisel, enne kui liidu seadusandja neid arutama hakkab, ja nende valitsuste kontrollimisel nõukogus tegutsemise ajal;

| 6. | märgib, et parlamentide vastavate valdkonnakomisjonide korrapärased kahepoolsed ühiskoosolekud ja parlamentidevahelised komisjonide tasandil ad hoc kohtumised, mis toimuvad Euroopa Parlamendi kutsel, võimaldavad pidada dialoogi juba praeguste või kavandatavate õigusaktide või poliitiliste algatuste varajases etapis ja seetõttu peavad need kohtumised jääma ning tuleks hakata süstemaatiliselt looma omavahel vastavate komisjonide alalist võrgustikku; usub, et niisugustele kohtumistele võivad eelneda või järgneda komisjonide kahepoolsed ad hoc koosolekud, et käsitleda riikide eriprobleeme; ning et komisjonide esimeeste konverentsile võiks teha ülesandeks koostada ja koordineerida valdkonnakomisjonide tegevuskava riikide parlamentiga suhtlemiseks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et parlamentide vastavate valdkonnakomisjonide korrapärased kahepoolsed ühiskoosolekud ja parlamentidevahelised komisjonide tasandil ad hoc kohtumised, mis toimuvad Euroopa Parlamendi kutsel, võimaldavad pidada dialoogi juba praeguste või kavandatavate õigusaktide või poliitiliste algatuste varajases etapis ja seetõttu peavad need kohtumised jääma ning tuleks hakata süstemaatiliselt looma omavahel vastavate komisjonide alalist võrgustikku; usub, et niisugustele kohtumistele võivad eelneda või järgneda komisjonide kahepoolsed ad hoc koosolekud, et käsitleda riikide eriprobleeme; ning et komisjonide esimeeste konverentsile võiks teha ülesandeks koostada ja koordineerida valdkonnakomisjonide tegevuskava riikide parlamentiga suhtlemiseks;

| 7. | märgib, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide valdkonnakomisjonide esimeeste kohtumised, näiteks väliskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimeeste kohtumised, on osalejate piiratud arvu tõttu samuti üks mooduseid teabe ja arvamuste vahetamiseks; |
| --- | --- |

7.

märgib, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide valdkonnakomisjonide esimeeste kohtumised, näiteks väliskomisjoni, põhiseaduskomisjoni ning kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimeeste kohtumised, on osalejate piiratud arvu tõttu samuti üks mooduseid teabe ja arvamuste vahetamiseks;

| 8. | on seisukohal, et eespool nimetatust erinevad koostöövormid võivad tõhusalt kaasa aidata Euroopa poliitilise ruumi loomisele ning neid tuleks edasi arendada ja mitmekesistada; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et eespool nimetatust erinevad koostöövormid võivad tõhusalt kaasa aidata Euroopa poliitilise ruumi loomisele ning neid tuleks edasi arendada ja mitmekesistada;

| 9. | peab sellega seoses soovitavaks uuendusi riikide parlamentide tasandil, näiteks et Euroopa Parlamendi liikmetele antaks õigus esineda kord aastas riikide parlamentide täiskogu istungitel, osaleda Euroopa asjade komisjonide koosolekutel nõuandvas rollis, osaleda valdkonnakomisjonide koosolekutel, kui seal arutatakse Euroopa Liidu õigusaktide asjakohaseid aspekte, või osaleda asjaomaste poliitiliste fraktsioonide koosolekutel nõuandvas rollis; |
| --- | --- |

9.

peab sellega seoses soovitavaks uuendusi riikide parlamentide tasandil, näiteks et Euroopa Parlamendi liikmetele antaks õigus esineda kord aastas riikide parlamentide täiskogu istungitel, osaleda Euroopa asjade komisjonide koosolekutel nõuandvas rollis, osaleda valdkonnakomisjonide koosolekutel, kui seal arutatakse Euroopa Liidu õigusaktide asjakohaseid aspekte, või osaleda asjaomaste poliitiliste fraktsioonide koosolekutel nõuandvas rollis;

| 10. | soovitab eraldada piisavalt raha valdkonnakomisjonide kohtumiste korraldamiseks riikide parlamentide vastavate komisjonidega ja Euroopa Parlamendi raportööride kohtumisteks oma partneritega riikide parlamentide juures ning soovitab uurida võimalust, kas oleks võimalik luua tehnilised tingimused videokonverentside korraldamiseks riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi valdkonnakomisjonide raportööride vahel; |
| --- | --- |

10.

soovitab eraldada piisavalt raha valdkonnakomisjonide kohtumiste korraldamiseks riikide parlamentide vastavate komisjonidega ja Euroopa Parlamendi raportööride kohtumisteks oma partneritega riikide parlamentide juures ning soovitab uurida võimalust, kas oleks võimalik luua tehnilised tingimused videokonverentside korraldamiseks riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi valdkonnakomisjonide raportööride vahel;

| 11. | on veendunud, et andes riikide parlamentidele subsidiaarsuse põhimõtte järgimiseks suuremad volitused, nagu on ette nähtud Lissaboni lepingus, on võimalik mõjutada ja hinnata Euroopa õigusakte nende varajases staadiumis ning sellega parandada õigusloomet ja suurendada õigusaktide sidusust ELi tasandil; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et andes riikide parlamentidele subsidiaarsuse põhimõtte järgimiseks suuremad volitused, nagu on ette nähtud Lissaboni lepingus, on võimalik mõjutada ja hinnata Euroopa õigusakte nende varajases staadiumis ning sellega parandada õigusloomet ja suurendada õigusaktide sidusust ELi tasandil;

| 12. | märgib, et esimest korda antakse riikide parlamentidele Euroopa Liidu küsimustes kindlaksmääratud roll, mis erineb riikide valitsuste rollist, aitab kaasa suuremale demokraatlikule kontrollile ning toob liidu kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

12.

märgib, et esimest korda antakse riikide parlamentidele Euroopa Liidu küsimustes kindlaksmääratud roll, mis erineb riikide valitsuste rollist, aitab kaasa suuremale demokraatlikule kontrollile ning toob liidu kodanikele lähemale;

| 13. | tuletab meelde, et oma riigi valitsust kontrollides peavad riikide parlamendid esmajoones järgima kehtivaid põhiseaduse norme ja õigusakte; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde, et oma riigi valitsust kontrollides peavad riikide parlamendid esmajoones järgima kehtivaid põhiseaduse norme ja õigusakte;

| 14. | rõhutab asjaolu, et ELi õiguse rakendamisel etendavad riikide parlamendid väga tähtsat rolli ning selles valdkonnas oleks väga oluline luua heade tavade vahetamise mehhanism; |
| --- | --- |

14.

rõhutab asjaolu, et ELi õiguse rakendamisel etendavad riikide parlamendid väga tähtsat rolli ning selles valdkonnas oleks väga oluline luua heade tavade vahetamise mehhanism;

| 15. | märgib sellega seoses, et parlamentide vahelise teabevahetuse elektroonilise platvormi – IPEXi veebisaidi (4) loomine on suur saavutus, kuivõrd see võimaldab ELi dokumente läbi vaadata nii riikide parlamentide kui ka Euroopa Parlamendi tasandil ning vajaduse korral reaalajas jälgida, kuidas riikide parlamendid neid dokumente siseriiklikku õigusse üle võtavad; peab seepärast vajalikuks Euroopa Parlamendi poolt tehniliselt välja arendatud ja käitatava IPEXi süsteemi asjakohast rahastamist; |
| --- | --- |

15.

märgib sellega seoses, et parlamentide vahelise teabevahetuse elektroonilise platvormi – IPEXi veebisaidi (4) loomine on suur saavutus, kuivõrd see võimaldab ELi dokumente läbi vaadata nii riikide parlamentide kui ka Euroopa Parlamendi tasandil ning vajaduse korral reaalajas jälgida, kuidas riikide parlamendid neid dokumente siseriiklikku õigusse üle võtavad; peab seepärast vajalikuks Euroopa Parlamendi poolt tehniliselt välja arendatud ja käitatava IPEXi süsteemi asjakohast rahastamist;

| 16. | kavandab riikide parlamentide ja komisjoni vahelise, õigusaktide vastuvõtmisele eelneva dialoogi süstemaatilisemat jälgimist (nn Barroso algatus), et saada teavet riikide parlamentide seisukoha kohta juba õigusloomeprotsessi varajases etapis; palub riikide parlamentidel teha oma sellekohased seisukohavõtud samaaegselt kättesaadavaks Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

16.

kavandab riikide parlamentide ja komisjoni vahelise, õigusaktide vastuvõtmisele eelneva dialoogi süstemaatilisemat jälgimist (nn Barroso algatus), et saada teavet riikide parlamentide seisukoha kohta juba õigusloomeprotsessi varajases etapis; palub riikide parlamentidel teha oma sellekohased seisukohavõtud samaaegselt kättesaadavaks Euroopa Parlamendile;

| 17. | väljendab rõõmu edu üle, mida viimastel aastatel on saavutatud Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahelise koostöö arendamisel välisküsimuste, julgeoleku ja kaitse valdkonnas; |
| --- | --- |

17.

väljendab rõõmu edu üle, mida viimastel aastatel on saavutatud Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahelise koostöö arendamisel välisküsimuste, julgeoleku ja kaitse valdkonnas;

| 18. | tunnistab, et liikmesriikide parlamentidel on riigisisestel aruteludel oluline roll teabe andmisel ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) kohta; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et liikmesriikide parlamentidel on riigisisestel aruteludel oluline roll teabe andmisel ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP) kohta;

| 19. | avaldab taas muret, et ÜVJP ja EJKPga seotud rahaliste meetmete osas on aruandekohustus parlamentide ees ebapiisav ning et seetõttu tuleb parandada koostööd Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel, et saavutada demokraatlik kontroll nende kahe poliitika kõikide aspektide üle (5); |
| --- | --- |

19.

avaldab taas muret, et ÜVJP ja EJKPga seotud rahaliste meetmete osas on aruandekohustus parlamentide ees ebapiisav ning et seetõttu tuleb parandada koostööd Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel, et saavutada demokraatlik kontroll nende kahe poliitika kõikide aspektide üle (5);

| 20. | kutsub sidususe ja tõhususe huvides ning topelttöö vältimiseks üles Lääne-Euroopa Liidu (WEU) parlamentaarse assamblee likvideerimisele, niipea kui Lääne-Euroopa Liit on seoses Lissaboni lepingu jõustumisega Euroopa Liitu sulandatud; |
| --- | --- |

20.

kutsub sidususe ja tõhususe huvides ning topelttöö vältimiseks üles Lääne-Euroopa Liidu (WEU) parlamentaarse assamblee likvideerimisele, niipea kui Lääne-Euroopa Liit on seoses Lissaboni lepingu jõustumisega Euroopa Liitu sulandatud;

COSACi roll

| 21. | on seisukohal, et COSACi tulevane poliitiline roll tuleb kindlaks määrata Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tihedas koostöös, ning et COSAC peaks vastavalt Amsterdami lepingule lisatud protokollile riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus jääma eeskätt teabevahetuse ja arutelude foorumiks üldpoliitiliste küsimuste ja riikide valitsuste kontrollimise heade tavade üle (6); on seisukohal, et lisaks tuleks teabevahetus ja arutelu keskendada õigusloome meetmetele, mis puudutavad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, ning subsidiaarsuse põhimõtte järgimisele Euroopa Liidu tasandil; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et COSACi tulevane poliitiline roll tuleb kindlaks määrata Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tihedas koostöös, ning et COSAC peaks vastavalt Amsterdami lepingule lisatud protokollile riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus jääma eeskätt teabevahetuse ja arutelude foorumiks üldpoliitiliste küsimuste ja riikide valitsuste kontrollimise heade tavade üle (6); on seisukohal, et lisaks tuleks teabevahetus ja arutelu keskendada õigusloome meetmetele, mis puudutavad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, ning subsidiaarsuse põhimõtte järgimisele Euroopa Liidu tasandil;

| 22. | väljendab kindlameelsust täita täiel määral oma rolli, täita oma kohustusi COSACi toimivuse tagamiseks ning jätkata COSACi sekretariaadile ja riikide parlamentide esindajatele tehnilise toe andmist; |
| --- | --- |

22.

väljendab kindlameelsust täita täiel määral oma rolli, täita oma kohustusi COSACi toimivuse tagamiseks ning jätkata COSACi sekretariaadile ja riikide parlamentide esindajatele tehnilise toe andmist;

| 23. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tegevus COSACis peab olema vastastikku täiendav ning seda ei tohi väljastpoolt killustada ega kuritarvitada; |
| --- | --- |

23.

tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide tegevus COSACis peab olema vastastikku täiendav ning seda ei tohi väljastpoolt killustada ega kuritarvitada;

| 24. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi komisjonid peaksid olema tugevamini kaasatud COSACi istungite ettevalmistamisse ja olema nendel istungitel tugevamini esindatud; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi delegatsiooni peaks juhtima põhiseaduskomisjoni esimees ning delegatsiooni koosseisus peaksid olema nende komisjonide esimehed ja raportöörid, kelle valdkonda COSACi parasjagu toimuva istungi päevakorrapunktid kuuluvad; peab vajalikuks, et COSACi istungite käigust ja tulemustest teavitataks esimeeste konverentsi ja saadikuid pärast iga kohtumist; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendi komisjonid peaksid olema tugevamini kaasatud COSACi istungite ettevalmistamisse ja olema nendel istungitel tugevamini esindatud; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi delegatsiooni peaks juhtima põhiseaduskomisjoni esimees ning delegatsiooni koosseisus peaksid olema nende komisjonide esimehed ja raportöörid, kelle valdkonda COSACi parasjagu toimuva istungi päevakorrapunktid kuuluvad; peab vajalikuks, et COSACi istungite käigust ja tulemustest teavitataks esimeeste konverentsi ja saadikuid pärast iga kohtumist;

*

* *

| 25. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

25.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  Vastu võetud vastavalt põhiseaduskomisjoni raportile A5-0023/2002 (Napolitano raport) (EÜT C 284 E, 21.11.2002, lk 322).

(2)  ELT C 154, 2.7.2003, lk 1.

(3)  Muudetud redaktsioon, vastu võetud Euroopa Liidu parlamentide esimeeste konverentsil 20.–21. juunil 2008 Lissabonis.

(4)  IPEX – Interparliamentary EU Information Exchange, võeti ametlikult kasutusele 2006. aasta juulis.

(5)  Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (ELT C 139, 14.6.2006, lk 1) ja Euroopa Liidu lepingu artikli 28 lõige 3.

(6)  Vt suunised suhete kohta valitsuste ja parlamentide vahel ühenduse küsimustes (soovituslikud miinimumstandardid), millele on viidatud eespool.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/99

---

Neljapäev, 7. mai 2009Kodanikualgatuse rakendamine

P6_TA(2009)0389

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon, millega palutakse komisjonil esitada ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse rakendamise kohta (2008/2169(INI))

2010/C 212 E/14

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 192 teist lõiku;

võttes arvesse 13. detsembril 2007. aastal allkirjastatud Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut;

võttes arvesse Euroopa põhiseaduse lepingut (1);

võttes arvesse oma 20. veebruari 2008. aasta resolutsiooni Lissaboni lepingu kohta (2);

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2006. aasta resolutsiooni järelemõtlemisaja kohta: Euroopa Liitu käsitleva arutelu hindamise struktuur, teemad ja kontekst (3);

võttes arvesse kodukorra artikleid 39 ja 45;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A6-0043/2009);

| A. | arvestades, et Lissaboni lepinguga viiakse sisse kodanikualgatus, mille puhul võivad vähemalt miljon kodanikku märkimisväärsest arvust liikmesriikidest kutsuda komisjoni üles esitama talle antud volituste piires asjakohase ettepaneku küsimustes, mille suhtes kodanike arvates on vaja aluslepingute rakendamiseks vastu võtta liidu õigusakt (ELi lepingu artikli 11 lõige 4 Lissaboni lepinguga muudetud versioonis); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Lissaboni lepinguga viiakse sisse kodanikualgatus, mille puhul võivad vähemalt miljon kodanikku märkimisväärsest arvust liikmesriikidest kutsuda komisjoni üles esitama talle antud volituste piires asjakohase ettepaneku küsimustes, mille suhtes kodanike arvates on vaja aluslepingute rakendamiseks vastu võtta liidu õigusakt (ELi lepingu artikli 11 lõige 4 Lissaboni lepinguga muudetud versioonis);

| B. | arvestades, et miljonile liidu kodanikule antakse sellega samasugune õigus kutsuda komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut, nagu on nõukogul alates Euroopa Ühenduste asutamisest 1957. aastal (algselt EMÜ asutamislepingu artikkel 152, praegu EÜ asutamislepingu artikkel 208, tulevase ELi toimimise lepingu artikkel 241) ja Euroopa Parlamendil alates Maastrichti lepingu jõustumisest 1993. aastal (praegu EÜ asutamislepingu artikkel 192, tulevikus ELi toimimise lepingu artikkel 225); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et miljonile liidu kodanikule antakse sellega samasugune õigus kutsuda komisjoni üles esitama õigusakti ettepanekut, nagu on nõukogul alates Euroopa Ühenduste asutamisest 1957. aastal (algselt EMÜ asutamislepingu artikkel 152, praegu EÜ asutamislepingu artikkel 208, tulevase ELi toimimise lepingu artikkel 241) ja Euroopa Parlamendil alates Maastrichti lepingu jõustumisest 1993. aastal (praegu EÜ asutamislepingu artikkel 192, tulevikus ELi toimimise lepingu artikkel 225);

| C. | arvestades, et kodanikud võtavad seega otseselt osa Euroopa Liidu õiguspädevuse teostamisest, olles esimest korda vahetult kaasatud ELi õigusloomega seotud ettepanekute algatamisse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kodanikud võtavad seega otseselt osa Euroopa Liidu õiguspädevuse teostamisest, olles esimest korda vahetult kaasatud ELi õigusloomega seotud ettepanekute algatamisse;

| D. | arvestades, et muudetud ELi lepingu artikli 11 lõike 4 eesmärk on kehtestada üksikisiku õigus osaleda kodanikualgatuses, mis tuleneb otseselt õigusest osaleda liidu demokraatlikus protsessis vastavalt muudetud ELi lepingu artikli 10 lõikele 3; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et muudetud ELi lepingu artikli 11 lõike 4 eesmärk on kehtestada üksikisiku õigus osaleda kodanikualgatuses, mis tuleneb otseselt õigusest osaleda liidu demokraatlikus protsessis vastavalt muudetud ELi lepingu artikli 10 lõikele 3;

| E. | arvestades, et algatusõigust aetakse sagedasti segi petitsioonide esitamise õigusega; arvestades vajadust tagada, et kodanikud on sellest erisusest täiel määral teadlikud, eelkõige põhjusel, et petitsiooniga pöördutakse Euroopa Parlamendi poole, kodanikualgatuse adressaadiks on aga komisjon; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et algatusõigust aetakse sagedasti segi petitsioonide esitamise õigusega; arvestades vajadust tagada, et kodanikud on sellest erisusest täiel määral teadlikud, eelkõige põhjusel, et petitsiooniga pöördutakse Euroopa Parlamendi poole, kodanikualgatuse adressaadiks on aga komisjon;

| F. | arvestades, et liidu institutsioonid ja liikmesriigid peavad looma tingimused liidu kodanike osalemisõiguse sujuvaks, läbipaistvaks ja tõhusaks teostamiseks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liidu institutsioonid ja liikmesriigid peavad looma tingimused liidu kodanike osalemisõiguse sujuvaks, läbipaistvaks ja tõhusaks teostamiseks;

| G. | arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt määruste abil kindlaks kodanikualgatuse esitamise korra ja tingimused, kaasa arvatud minimaalse liikmesriikide arvu, millest need kodanikualgatused peavad pärinema (ELi toimimise lepingu artikli 24 esimene lõik); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt määruste abil kindlaks kodanikualgatuse esitamise korra ja tingimused, kaasa arvatud minimaalse liikmesriikide arvu, millest need kodanikualgatused peavad pärinema (ELi toimimise lepingu artikli 24 esimene lõik);

| H. | arvestades, et kõnealuse määruse vastuvõtmisel ja rakendamisel tuleb tagada eelkõige põhiõigused võrdsele kohtlemisele, heale haldusele ja tõhusale õiguskaitsele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kõnealuse määruse vastuvõtmisel ja rakendamisel tuleb tagada eelkõige põhiõigused võrdsele kohtlemisele, heale haldusele ja tõhusale õiguskaitsele;

| I. | arvestades, et minimaalse liikmesriikide arvu puhul, millest need kodanikualgatused peavad pärinema (ELi toimimise lepingu artikli 24 esimene lõik), peab olema tegemist liikmesriikide märkimisväärse arvuga (muudetud ELi lepingu artikli 11 lõige 4); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et minimaalse liikmesriikide arvu puhul, millest need kodanikualgatused peavad pärinema (ELi toimimise lepingu artikli 24 esimene lõik), peab olema tegemist liikmesriikide märkimisväärse arvuga (muudetud ELi lepingu artikli 11 lõige 4);

| J. | arvestades, et liikmesriikide minimaalset arvu ei tohi meelevaldselt kindlaks määrata, vaid tuleb lähtuda määruse eesmärgist ning seda tuleb tõlgendada koostoimes aluslepingute muude sätetega, et vältida vastuolulisi tõlgendusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et liikmesriikide minimaalset arvu ei tohi meelevaldselt kindlaks määrata, vaid tuleb lähtuda määruse eesmärgist ning seda tuleb tõlgendada koostoimes aluslepingute muude sätetega, et vältida vastuolulisi tõlgendusi;

| K. | arvestades, et kõnealuse määruse eesmärk on tagada, et ELi õigusloomeprotsessi algatamine ei lähtuks liikmesriikide erahuvidest, vaid Euroopa ühisest huvist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõnealuse määruse eesmärk on tagada, et ELi õigusloomeprotsessi algatamine ei lähtuks liikmesriikide erahuvidest, vaid Euroopa ühisest huvist;

| L. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 76 osutatakse, et ühe neljandiku liikmesriikide algatusel esitatud õigusakti ettepanek võtab eeldatavasti piisavalt arvesse Euroopa ühiseid huve; arvestades, et seetõttu ei tekita selline liikmesriikide minimaalne arv vastuolusid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 76 osutatakse, et ühe neljandiku liikmesriikide algatusel esitatud õigusakti ettepanek võtab eeldatavasti piisavalt arvesse Euroopa ühiseid huve; arvestades, et seetõttu ei tekita selline liikmesriikide minimaalne arv vastuolusid;

| M. | arvestades, et kõnealuse määruse eesmärk täidetakse üksnes siis, kui see seotakse toetusavalduste minimaalse arvuga kõikidest kõnealustest liikmesriikidest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõnealuse määruse eesmärk täidetakse üksnes siis, kui see seotakse toetusavalduste minimaalse arvuga kõikidest kõnealustest liikmesriikidest;

| N. | arvestades, et muudetud ELi lepingu artikli 11 lõike 4 põhjal, kus on sätestatud miljoni kodaniku nõue, saab järeldada, et liidu ligikaudse 500-miljonilise elanikearvu puhul saab pidada representatiivseks 1/500 elanikkonnast; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et muudetud ELi lepingu artikli 11 lõike 4 põhjal, kus on sätestatud miljoni kodaniku nõue, saab järeldada, et liidu ligikaudse 500-miljonilise elanikearvu puhul saab pidada representatiivseks 1/500 elanikkonnast;

| O. | arvestades, et muudetud ELi lepingu artikli 11 lõikes 4 pöördutakse kõikide liidu kodanike poole; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et muudetud ELi lepingu artikli 11 lõikes 4 pöördutakse kõikide liidu kodanike poole;

| P. | arvestades, et kõik demokraatliku osaluse õiguse piirangud ja mistahes ebavõrdne kohtlemine vanuse tõttu peavad olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kõik demokraatliku osaluse õiguse piirangud ja mistahes ebavõrdne kohtlemine vanuse tõttu peavad olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega;

| Q. | arvestades samuti, et soovitav on vältida vastuolulisi tõlgendusi, mis võiksid tekkida näiteks siis, kui Euroopa Parlamendi valimistel osalemise minimaalne vanus on liikmesriigis madalam kui Euroopa kodanikualgatuses osalemist lubav minimaalne vanus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades samuti, et soovitav on vältida vastuolulisi tõlgendusi, mis võiksid tekkida näiteks siis, kui Euroopa Parlamendi valimistel osalemise minimaalne vanus on liikmesriigis madalam kui Euroopa kodanikualgatuses osalemist lubav minimaalne vanus;

| R. | arvestades, et eduka kodanikualgatusega kohustatakse komisjoni kodanike taotlust käsitlema ja otsustama, kas ja millisel määral ta asjakohase õigusakti ettepaneku esitab; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et eduka kodanikualgatusega kohustatakse komisjoni kodanike taotlust käsitlema ja otsustama, kas ja millisel määral ta asjakohase õigusakti ettepaneku esitab;

| S. | arvestades, et algatustes oleks soovitav viidata ühele või mitmele asjakohasele õiguslikule alusele, et komisjon saaks kavandatud õigusakti esitada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et algatustes oleks soovitav viidata ühele või mitmele asjakohasele õiguslikule alusele, et komisjon saaks kavandatud õigusakti esitada;

| T. | arvestades, et kodanikualgatust saab käsitleda üksnes siis, kui see on vastuvõetav, nimelt seetõttu, et:






  — | algatuses sisaldub taotlus komisjonile esitada liidu õigusakti ettepanek, |
| --- | --- | --- |

T.

arvestades, et kodanikualgatust saab käsitleda üksnes siis, kui see on vastuvõetav, nimelt seetõttu, et:

—

algatuses sisaldub taotlus komisjonile esitada liidu õigusakti ettepanek,

| — | liidul on õigusloome pädevus ja komisjonil on õigus esitada asjaomase küsimuse kohta ettepanek, |
| --- | --- |

—

liidul on õigusloome pädevus ja komisjonil on õigus esitada asjaomase küsimuse kohta ettepanek,

| — | taotletav õigusakt ei ole selgelt vastuolus ühegi liidus kohaldatava õiguse üldpõhimõttega; |
| --- | --- |

—

taotletav õigusakt ei ole selgelt vastuolus ühegi liidus kohaldatava õiguse üldpõhimõttega;

| U. | arvestades, et kodanikualgatus on edukas, kui see on eespool mainitud mõttes vastuvõetav ja representatiivne selles mõttes, et seda toetab vähemalt miljon kodanikku, kelle puhul on tegemist kodanikega märkimisväärsest arvust liikmesriikidest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kodanikualgatus on edukas, kui see on eespool mainitud mõttes vastuvõetav ja representatiivne selles mõttes, et seda toetab vähemalt miljon kodanikku, kelle puhul on tegemist kodanikega märkimisväärsest arvust liikmesriikidest;

| V. | arvestades, et komisjoni ülesanne on kontrollida, kas eduka kodanikualgatuse eeldused on täidetud; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni ülesanne on kontrollida, kas eduka kodanikualgatuse eeldused on täidetud;

| W. | arvestades, et kodanikualgatuse läbiviimiseks on väga soovitav enne toetusavalduste kogumise alustamist veenduda õiguslikult kodanikualgatuse vastuvõetavuses; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et kodanikualgatuse läbiviimiseks on väga soovitav enne toetusavalduste kogumise alustamist veenduda õiguslikult kodanikualgatuse vastuvõetavuses;

| X. | arvestades, et komisjonil ei ole võimalik toetusavalduste ehtsust kontrollida ja seega peaksid seda tegema liikmesriigid; arvestades, et liikmesriikide asjaomased kohustused laienevad siiski vaid muudetud ELi lepingu artikli 11 lõikes 4 osutatud algatustele ja mitte mingil juhul algatustele, mis ei ole eespool mainitud põhjustel vastuvõetavad; arvestades, et seetõttu peavad liikmesriigid juba enne toetusavalduste kogumist olema veendunud, et kodanikualgatus on õiguslikult vastuvõetav; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et komisjonil ei ole võimalik toetusavalduste ehtsust kontrollida ja seega peaksid seda tegema liikmesriigid; arvestades, et liikmesriikide asjaomased kohustused laienevad siiski vaid muudetud ELi lepingu artikli 11 lõikes 4 osutatud algatustele ja mitte mingil juhul algatustele, mis ei ole eespool mainitud põhjustel vastuvõetavad; arvestades, et seetõttu peavad liikmesriigid juba enne toetusavalduste kogumist olema veendunud, et kodanikualgatus on õiguslikult vastuvõetav;

| Y. | arvestades, et kui komisjon kontrollib kodanikualgatuse vastuvõetavust, peab ta piirduma üksnes eespool mainitud õiguslike alustega ja ei või mingil juhul võtta aluseks poliitilisi kaalutlusi; arvestades, et sellega tagatakse, et komisjon ei või vabalt otsustada oma poliitiliste kaalutluste alusel, kas kuulutada kodanikualgatus vastuvõetavaks või mitte; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et kui komisjon kontrollib kodanikualgatuse vastuvõetavust, peab ta piirduma üksnes eespool mainitud õiguslike alustega ja ei või mingil juhul võtta aluseks poliitilisi kaalutlusi; arvestades, et sellega tagatakse, et komisjon ei või vabalt otsustada oma poliitiliste kaalutluste alusel, kas kuulutada kodanikualgatus vastuvõetavaks või mitte;

| Z. | arvestades, et näib olevat otstarbekas jaotada kodanikualgatuse menetlus järgmisesse viide etappi:






  — | algatuse registreerimine, |
| --- | --- | --- |

Z.

arvestades, et näib olevat otstarbekas jaotada kodanikualgatuse menetlus järgmisesse viide etappi:

—

algatuse registreerimine,

| — | toetusavalduste kogumine, |
| --- | --- |

—

toetusavalduste kogumine,

| — | algatuse esitamine, |
| --- | --- |

—

algatuse esitamine,

| — | komisjoni seisukoha avaldamine, |
| --- | --- |

—

komisjoni seisukoha avaldamine,

| — | kontrollimine, kas taotletav õigusakt vastab aluslepingutele. |
| --- | --- |

—

kontrollimine, kas taotletav õigusakt vastab aluslepingutele.

| AA. | arvestades, et kodanikualgatus on õiguspädevuse teostamise vahend õigusloome valdkonnas ja seetõttu tuleb selle suhtes kohaldada läbipaistvuse põhimõtet; arvestades, et see tähendab, et kodanikualgatuse korraldajad peavad võtma avalikult vastutuse selle rahastamise, sealhulgas selle rahastamise allikate eest; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kodanikualgatus on õiguspädevuse teostamise vahend õigusloome valdkonnas ja seetõttu tuleb selle suhtes kohaldada läbipaistvuse põhimõtet; arvestades, et see tähendab, et kodanikualgatuse korraldajad peavad võtma avalikult vastutuse selle rahastamise, sealhulgas selle rahastamise allikate eest;

| AB. | arvestades, et Euroopa Parlamendi poliitiline ülesanne on teostada järelevalvet kodanikualgatuse protsessi üle; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa Parlamendi poliitiline ülesanne on teostada järelevalvet kodanikualgatuse protsessi üle;

| AC. | arvestades, et see kohustus puudutab eelkõige kodanikualgatust käsitleva määruse rakendamist ja komisjoni poliitilist seisukohta kodanikualgatuses esitatud taotluse suhtes; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et see kohustus puudutab eelkõige kodanikualgatust käsitleva määruse rakendamist ja komisjoni poliitilist seisukohta kodanikualgatuses esitatud taotluse suhtes;

| AD. | arvestades, et on oluline tagada kodanikualgatuse raames komisjonile esitatud taotluste ning Euroopa Parlamendi poolt demokraatlikult vastu võetud prioriteetide ja ettepanekute kokkusobivus; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et on oluline tagada kodanikualgatuse raames komisjonile esitatud taotluste ning Euroopa Parlamendi poolt demokraatlikult vastu võetud prioriteetide ja ettepanekute kokkusobivus;

| 1. | palub komisjonil vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 24 esitada viivitamata pärast Lissaboni lepingu jõustumist Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta vastu määrus kodanikualgatuse kohta; |
| --- | --- |

1.

palub komisjonil vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 24 esitada viivitamata pärast Lissaboni lepingu jõustumist Euroopa Parlamendile ettepaneku võtta vastu määrus kodanikualgatuse kohta;

| 2. | kutsub komisjoni üles järgima seejuures nõuetekohaselt käesoleva resolutsiooni lisas toodud soovitusi; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles järgima seejuures nõuetekohaselt käesoleva resolutsiooni lisas toodud soovitusi;

| 3. | nõuab, et määrus oleks selge, lihtne ja kasutajasõbralik, sisaldades kodanikualgatuse määratlusega seotud praktilisi aspekte, et seda mitte segi ajada petitsioonide esitamise õigusega; |
| --- | --- |

3.

nõuab, et määrus oleks selge, lihtne ja kasutajasõbralik, sisaldades kodanikualgatuse määratlusega seotud praktilisi aspekte, et seda mitte segi ajada petitsioonide esitamise õigusega;

| 4. | otsustab analüüsida koheselt pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist võimalust luua kodanikualgatuse protsessi üle järelevalveks tõhus süsteem; |
| --- | --- |

4.

otsustab analüüsida koheselt pärast kõnealuse määruse vastuvõtmist võimalust luua kodanikualgatuse protsessi üle järelevalveks tõhus süsteem;

*

* *

| 5. | teha presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teha presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 310, 16.12.2004, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0055.

(3)  ELT C 287 E, 24.11.2006, lk 306.

---

Neljapäev, 7. mai 2009LISA

SOOVITUSED KOMISJONI ETTEPANEKU SISU KOHTA VÕTTA VASTU EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS SEOSES KODANIKUALGATUSE RAKENDAMISEGA

Liikmesriikide minimaalse arvu kindlaksmääramine

| 1. | Minimaalne liikmesriikide arv, millest algatuses osalevad kodanikud peavad pärinema, on üks neljandik liikmesriikidest. |
| --- | --- |

1.

Minimaalne liikmesriikide arv, millest algatuses osalevad kodanikud peavad pärinema, on üks neljandik liikmesriikidest.

| 2. | See nõue täidetakse üksnes juhul, kui igast asjaomasest liikmesriigist toetab algatust vähemalt 1/500 elanikkonnast. |
| --- | --- |

2.

See nõue täidetakse üksnes juhul, kui igast asjaomasest liikmesriigist toetab algatust vähemalt 1/500 elanikkonnast.

Osalejate minimaalse vanuse kindlaksmääramine

| 3. | Iga liidu kodanik, kellel on oma liikmesriigi õiguse kohaselt õigus hääletada, võib kodanikualgatuses osaleda. |
| --- | --- |

3.

Iga liidu kodanik, kellel on oma liikmesriigi õiguse kohaselt õigus hääletada, võib kodanikualgatuses osaleda.

Menetluse väljatöötamine

| 4. | Kodanikualgatuse menetlus hõlmab viit järgmist etappi:






  — | algatuse registreerimine, |
| --- | --- | --- |

4.

Kodanikualgatuse menetlus hõlmab viit järgmist etappi:

—

algatuse registreerimine,

| — | toetusavalduste kogumine, |
| --- | --- |

—

toetusavalduste kogumine,

| — | algatuse esitamine, |
| --- | --- |

—

algatuse esitamine,

| — | komisjoni seisukoha avaldamine, |
| --- | --- |

—

komisjoni seisukoha avaldamine,

| — | kontrollimine, kas taotletav õigusakt vastab aluslepingutele. |
| --- | --- |

—

kontrollimine, kas taotletav õigusakt vastab aluslepingutele.

| 5. | Kodanikualgatuse esimene etapp algab sellega, kui korraldajad registreerivad kodanikualgatuse komisjoni juures, ning lõpeb komisjoni ametliku otsusega kodanikualgatuse eduka registreerimise kohta. Seda iseloomustavad järgmised toimingud:






  a) | Korraldajad peavad kodanikualgatuse komisjoni juures nõuetekohaselt registreerima. Registreerimisel esitab iga korraldaja ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles oma nime, sünnikuupäeva, kodakondsuse, elukoha ja kodanikualgatuse täpse sõnastuse. |
| --- | --- | --- |

5.

Kodanikualgatuse esimene etapp algab sellega, kui korraldajad registreerivad kodanikualgatuse komisjoni juures, ning lõpeb komisjoni ametliku otsusega kodanikualgatuse eduka registreerimise kohta. Seda iseloomustavad järgmised toimingud:

a)

Korraldajad peavad kodanikualgatuse komisjoni juures nõuetekohaselt registreerima. Registreerimisel esitab iga korraldaja ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles oma nime, sünnikuupäeva, kodakondsuse, elukoha ja kodanikualgatuse täpse sõnastuse.

| b) | Komisjon kontrollib registreeritava kodanikualgatuse vormilist vastuvõetavust. Kodanikualgatus on vormiliselt vastuvõetav, kui on täidetud järgmised neli tingimust:






  — | selles sisaldub taotlus komisjonile esitada ettepanek liidu õigusakti vastuvõtmiseks, |
| --- | --- | --- |

b)

Komisjon kontrollib registreeritava kodanikualgatuse vormilist vastuvõetavust. Kodanikualgatus on vormiliselt vastuvõetav, kui on täidetud järgmised neli tingimust:

—

selles sisaldub taotlus komisjonile esitada ettepanek liidu õigusakti vastuvõtmiseks,

| — | liidule on aluslepingutega, millel liit põhineb, antud pädevus selleteemalist õigusakti vastu võtta, |
| --- | --- |

—

liidule on aluslepingutega, millel liit põhineb, antud pädevus selleteemalist õigusakti vastu võtta,

| — | komisjonil on vastavalt aluslepingutele, millel liit põhineb, pädevus esitada ettepanek selleteemalise õigusakti vastuvõtmiseks, |
| --- | --- |

—

komisjonil on vastavalt aluslepingutele, millel liit põhineb, pädevus esitada ettepanek selleteemalise õigusakti vastuvõtmiseks,

| — | taotletav õigusakt ei ole selgelt vastuolus liidus kohaldatavate õiguse üldpõhimõtetega. |
| --- | --- |

—

taotletav õigusakt ei ole selgelt vastuolus liidus kohaldatavate õiguse üldpõhimõtetega.

Komisjon toetab korraldajaid vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklile 41, et tagada registreeritud algatuste vastuvõetavus. Lisaks teavitab komisjon kodanikualgatuse korraldajaid ka juba menetletavatest või kavandatavatest õigusakti ettepanekutest, mis käsitlevad vastava kodanikualgatusega tõstatatud küsimusi, ja edukalt registreeritud kodanikualgatustest, mille sisu kattub osaliselt või täielikult samade küsimustega.

| c) | Kahe kuu jooksul pärast kodanikualgatuse registreerimist peab komisjon tegema otsuse algatuse vastuvõetavuse ja registreerimiseks sobivuse kohta. Registreerimisest võib keelduda üksnes õiguslikel põhjustel, kuid mitte mingil juhul poliitilistel kaalutlustel. |
| --- | --- |

c)

Kahe kuu jooksul pärast kodanikualgatuse registreerimist peab komisjon tegema otsuse algatuse vastuvõetavuse ja registreerimiseks sobivuse kohta. Registreerimisest võib keelduda üksnes õiguslikel põhjustel, kuid mitte mingil juhul poliitilistel kaalutlustel.

| d) | Otsus adresseeritakse nii korraldajatele isiklikult kui ka üldsusele. Korraldajaid teavitatakse otsusest ja see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse otsusest viivitamata. |
| --- | --- |

d)

Otsus adresseeritakse nii korraldajatele isiklikult kui ka üldsusele. Korraldajaid teavitatakse otsusest ja see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse otsusest viivitamata.

| e) | Otsuse vaatavad läbi Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Ombudsman liidu asjakohaste õigusaktide alusel. Seda kohaldatakse mutatis mutandis ka juhul, kui komisjon on vastava otsuse tegemata jätnud. |
| --- | --- |

e)

Otsuse vaatavad läbi Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Ombudsman liidu asjakohaste õigusaktide alusel. Seda kohaldatakse mutatis mutandis ka juhul, kui komisjon on vastava otsuse tegemata jätnud.

| f) | Komisjoni veebilehel on üldsusele kättesaadav register, kuhu on kantud kõik edukalt registreeritud kodanikualgatused. |
| --- | --- |

f)

Komisjoni veebilehel on üldsusele kättesaadav register, kuhu on kantud kõik edukalt registreeritud kodanikualgatused.

| g) | Kodanikualgatuse korraldajatel on võimalik algatus igal ajal tühistada. Sellisel juhul loetakse algatus mitteregistreerituks ja see kustutatakse komisjoni eespool nimetatud registrist. |
| --- | --- |

g)

Kodanikualgatuse korraldajatel on võimalik algatus igal ajal tühistada. Sellisel juhul loetakse algatus mitteregistreerituks ja see kustutatakse komisjoni eespool nimetatud registrist.

| 6. | Kodanikualgatuse teise etapi käigus kogutakse üksikisikute toetusavaldusi edukalt registreeritud kodanikualgatusele ning liikmesriigid kinnitatavad ametlikult toetusavalduste kogumistulemused. Seda iseloomustavad järgmised toimingud:






  a) | Liikmesriigid kehtestavad Euroopa kodanikualgatuse nõuetele vastavate toetusavalduste kogumise ja kogumistulemuste ametliku kinnitamise tõhusa korra. |
| --- | --- | --- |

6.

Kodanikualgatuse teise etapi käigus kogutakse üksikisikute toetusavaldusi edukalt registreeritud kodanikualgatusele ning liikmesriigid kinnitatavad ametlikult toetusavalduste kogumistulemused. Seda iseloomustavad järgmised toimingud:

a)

Liikmesriigid kehtestavad Euroopa kodanikualgatuse nõuetele vastavate toetusavalduste kogumise ja kogumistulemuste ametliku kinnitamise tõhusa korra.

| b) | Toetusavaldus on nõuetekohane, kui see on tehtud toetusavalduste kogumiseks ettenähtud tähtaja jooksul, järgides asjaomase liikmesriigi ja Euroopa Liidu asjakohaseid õigusakte. Toetusavalduste kogumise tähtaeg on üks aasta. Tähtaeg algab kolmanda kuu esimesel päeval pärast otsuse vastuvõtmist kodanikualgatuse registreerimise kohta. |
| --- | --- |

b)

Toetusavaldus on nõuetekohane, kui see on tehtud toetusavalduste kogumiseks ettenähtud tähtaja jooksul, järgides asjaomase liikmesriigi ja Euroopa Liidu asjakohaseid õigusakte. Toetusavalduste kogumise tähtaeg on üks aasta. Tähtaeg algab kolmanda kuu esimesel päeval pärast otsuse vastuvõtmist kodanikualgatuse registreerimise kohta.

| c) | Iga toetusavaldust tuleb isiklikult kinnitada, reeglina isikliku allkirjaga (käsitsi või kui see on asjakohane, elektrooniliselt). Toetusavaldus peab sisaldama vähemalt isiku nime, sünnikuupäeva, elukohta ja kodakondsust. Kui isik omab mitut kodakondsust, siis märgib ta neist omal valikul ära ainult ühe.
  Isikuandmete suhtes kohaldatakse andmekaitsenõudeid, mille eest vastutavad kodanikualgatuse korraldajad. |
| --- | --- |

c)

Iga toetusavaldust tuleb isiklikult kinnitada, reeglina isikliku allkirjaga (käsitsi või kui see on asjakohane, elektrooniliselt). Toetusavaldus peab sisaldama vähemalt isiku nime, sünnikuupäeva, elukohta ja kodakondsust. Kui isik omab mitut kodakondsust, siis märgib ta neist omal valikul ära ainult ühe.

Isikuandmete suhtes kohaldatakse andmekaitsenõudeid, mille eest vastutavad kodanikualgatuse korraldajad.

| d) | Toetusavalduse saab esitada ainult ühe korra. Iga toetusavaldus sisaldab isiku eraldi vandetõotust, et ta ei ole juba eelnevalt samale kodanikualgatusele toetust avaldanud. |
| --- | --- |

d)

Toetusavalduse saab esitada ainult ühe korra. Iga toetusavaldus sisaldab isiku eraldi vandetõotust, et ta ei ole juba eelnevalt samale kodanikualgatusele toetust avaldanud.

| e) | Iga toetusavalduse saab enne toetusavalduste kogumistähtaja lõppu tühistada. Algselt antud toetus muutub seeläbi kehtetuks. Korraldajad peavad iga toetust avaldavat isikut sellest teavitama. Iga toetusavaldus peab sisaldama isiku eraldi deklaratsiooni, et teda on sellest võimalusest teavitatud. |
| --- | --- |

e)

Iga toetusavalduse saab enne toetusavalduste kogumistähtaja lõppu tühistada. Algselt antud toetus muutub seeläbi kehtetuks. Korraldajad peavad iga toetust avaldavat isikut sellest teavitama. Iga toetusavaldus peab sisaldama isiku eraldi deklaratsiooni, et teda on sellest võimalusest teavitatud.

| f) | Iga toetust avaldav isik saab korraldajatelt oma toetusavalduse koopia, sealhulgas oma vandetõotuse ja tühistamisvõimalusest informeerituse deklaratsiooni koopia. |
| --- | --- |

f)

Iga toetust avaldav isik saab korraldajatelt oma toetusavalduse koopia, sealhulgas oma vandetõotuse ja tühistamisvõimalusest informeerituse deklaratsiooni koopia.

| g) | Pärast toetusavalduste üksikasjade kontrollimist väljastavad liikmesriigid kahe kuu jooksul kodanikualgatuse korraldajatele ametliku kinnituse nõuetekohaste toetusavalduste arvu kohta, kusjuures loend koostatakse toetust avaldanud isikute kodakondsuse järgi. Liikmesriigid tagavad asjaomaste meetmetega, et iga toetusavaldust kinnitab vaid üks liikmesriik ning tõhusalt välditakse mitmekordset kinnitamist eri liikmesriikide või sama liikmesriigi erinevate ametite poolt.
  Isikuandmete suhtes kohaldatakse andmekaitsenõudeid, mille eest vastutavad liikmesriikide asjaomased ametiasutused. |
| --- | --- |

g)

Pärast toetusavalduste üksikasjade kontrollimist väljastavad liikmesriigid kahe kuu jooksul kodanikualgatuse korraldajatele ametliku kinnituse nõuetekohaste toetusavalduste arvu kohta, kusjuures loend koostatakse toetust avaldanud isikute kodakondsuse järgi. Liikmesriigid tagavad asjaomaste meetmetega, et iga toetusavaldust kinnitab vaid üks liikmesriik ning tõhusalt välditakse mitmekordset kinnitamist eri liikmesriikide või sama liikmesriigi erinevate ametite poolt.

Isikuandmete suhtes kohaldatakse andmekaitsenõudeid, mille eest vastutavad liikmesriikide asjaomased ametiasutused.

| 7. | Kodanikualgatuse kolmas etapp algab siis, kui korraldajad esitavad kodanikualgatuse komisjonile, ning lõpeb komisjoni ametliku otsusega kodanikualgatuse eduka esitamise kohta. Seda iseloomustavad järgmised toimingud:






  a) | Korraldajad peavad kodanikualgatuse komisjonile nõuetekohaselt esitama. Esitamisel tuleb lisada liikmesriigi kinnitus toetusavalduste arvu kohta. |
| --- | --- | --- |

7.

Kodanikualgatuse kolmas etapp algab siis, kui korraldajad esitavad kodanikualgatuse komisjonile, ning lõpeb komisjoni ametliku otsusega kodanikualgatuse eduka esitamise kohta. Seda iseloomustavad järgmised toimingud:

a)

Korraldajad peavad kodanikualgatuse komisjonile nõuetekohaselt esitama. Esitamisel tuleb lisada liikmesriigi kinnitus toetusavalduste arvu kohta.

| b) | Komisjon kontrollib esitatud kodanikualgatuse representatiivsust. Kodanikualgatus on representatiivne, kui:






  — | seda toetab vähemalt miljon liidu kodanikku, |
| --- | --- | --- |

b)

Komisjon kontrollib esitatud kodanikualgatuse representatiivsust. Kodanikualgatus on representatiivne, kui:

—

seda toetab vähemalt miljon liidu kodanikku,

| — | kelle puhul on tegemist kodanikega vähemalt ühest neljandikust liikmesriikidest, |
| --- | --- |

—

kelle puhul on tegemist kodanikega vähemalt ühest neljandikust liikmesriikidest,

| — | iga asjaomase liikmesriigi kodanike arv kujutab vähemalt 1/500 selle liikmesriigi elanikkonnast. |
| --- | --- |

—

iga asjaomase liikmesriigi kodanike arv kujutab vähemalt 1/500 selle liikmesriigi elanikkonnast.

| c) | Kahe kuu jooksul pärast kodanikualgatuse esitamist langetab komisjon otsuse kodanikualgatuse esitamise edukuse kohta. See otsus hõlmab avaldust kodanikualgatuse representatiivsuse kohta. Algatuse esitamisest võib keelduda üksnes õiguslikel põhjustel, kuid mitte mingil juhul poliitilistel kaalutlustel. |
| --- | --- |

c)

Kahe kuu jooksul pärast kodanikualgatuse esitamist langetab komisjon otsuse kodanikualgatuse esitamise edukuse kohta. See otsus hõlmab avaldust kodanikualgatuse representatiivsuse kohta. Algatuse esitamisest võib keelduda üksnes õiguslikel põhjustel, kuid mitte mingil juhul poliitilistel kaalutlustel.

| d) | Otsus suunatakse nii korraldajatele isiklikult kui ka üldsusele. Korraldajaid teavitatakse otsusest ja see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse otsusest viivitamata. |
| --- | --- |

d)

Otsus suunatakse nii korraldajatele isiklikult kui ka üldsusele. Korraldajaid teavitatakse otsusest ja see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse otsusest viivitamata.

| e) | Otsuse vaatavad läbi Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Ombudsman liidu asjakohaste õigusaktide alusel. Seda kohaldatakse mutatis mutandis ka juhul, kui komisjon on vastava otsuse tegemata jätnud. |
| --- | --- |

e)

Otsuse vaatavad läbi Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Ombudsman liidu asjakohaste õigusaktide alusel. Seda kohaldatakse mutatis mutandis ka juhul, kui komisjon on vastava otsuse tegemata jätnud.

| f) | Komisjoni veebilehel on üldsusele kättesaadav register, kuhu on kantud kõik edukalt esitatud kodanikualgatused. |
| --- | --- |

f)

Komisjoni veebilehel on üldsusele kättesaadav register, kuhu on kantud kõik edukalt esitatud kodanikualgatused.

| 8. | Kodanikualgatuse neljandas etapis käsitleb komisjon üksikasjalikult algatuses tõstatatud küsimusi ning etapp lõpeb komisjoni ametliku seisukoha avaldamisega algatuses sisalduva taotluse kohta komisjonile esitada õigusakti ettepanek. Seda iseloomustavad järgmised toimingud:






  a) | Edukalt esitatud kodanikualgatus kohustab komisjoni käsitlema sisuliselt algatuses tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- | --- |

8.

Kodanikualgatuse neljandas etapis käsitleb komisjon üksikasjalikult algatuses tõstatatud küsimusi ning etapp lõpeb komisjoni ametliku seisukoha avaldamisega algatuses sisalduva taotluse kohta komisjonile esitada õigusakti ettepanek. Seda iseloomustavad järgmised toimingud:

a)

Edukalt esitatud kodanikualgatus kohustab komisjoni käsitlema sisuliselt algatuses tõstatatud küsimusi.

| b) | Sel eesmärgil kutsub komisjon kodanikualgatuse korraldajad kuulamisele ja annab neile võimaluse algatuses tõstatatud küsimusi põhjalikult selgitada. |
| --- | --- |

b)

Sel eesmärgil kutsub komisjon kodanikualgatuse korraldajad kuulamisele ja annab neile võimaluse algatuses tõstatatud küsimusi põhjalikult selgitada.

| c) | Komisjon peab langetama otsuse algatuses sisalduva taotluse kohta kolme kuu jooksul. Kui komisjon ei kavatse ettepanekut esitada, selgitab ta Euroopa Parlamendile ja algatuse korraldajatele selle otsuse põhjuseid. |
| --- | --- |

c)

Komisjon peab langetama otsuse algatuses sisalduva taotluse kohta kolme kuu jooksul. Kui komisjon ei kavatse ettepanekut esitada, selgitab ta Euroopa Parlamendile ja algatuse korraldajatele selle otsuse põhjuseid.

| d) | Otsus suunatakse nii korraldajatele isiklikult kui ka üldsusele. Korraldajaid teavitatakse otsusest ja see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse otsusest viivitamata. |
| --- | --- |

d)

Otsus suunatakse nii korraldajatele isiklikult kui ka üldsusele. Korraldajaid teavitatakse otsusest ja see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike teavitatakse otsusest viivitamata.

| e) | Kui komisjon jätab otsuse kodanikualgatuses esitatud taotluse kohta tegemata, vaatavad selle läbi Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Ombudsman liidu asjakohaste õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

e)

Kui komisjon jätab otsuse kodanikualgatuses esitatud taotluse kohta tegemata, vaatavad selle läbi Euroopa Liidu Kohus ja Euroopa Ombudsman liidu asjakohaste õigusaktide alusel.

Läbipaistvuse põhimõte

| 9. | Edukalt registreeritud kodanikualgatuse korraldajad peavad sobiva ajavahemiku jooksul pärast menetluse lõpetamist esitama komisjonile aruande algatuse rahastamise kohta, sealhulgas rahastamise allikad (läbipaistvusaruanne). Komisjon vaatab aruande läbi ja avaldab selle koos arvamusega. |
| --- | --- |

9.

Edukalt registreeritud kodanikualgatuse korraldajad peavad sobiva ajavahemiku jooksul pärast menetluse lõpetamist esitama komisjonile aruande algatuse rahastamise kohta, sealhulgas rahastamise allikad (läbipaistvusaruanne). Komisjon vaatab aruande läbi ja avaldab selle koos arvamusega.

| 10. | Reeglina peaks komisjon kodanikualgatuse sisuga tegelema alles siis, kui läbipaistvusaruanne on nõuetekohases vormis esitatud. |
| --- | --- |

10.

Reeglina peaks komisjon kodanikualgatuse sisuga tegelema alles siis, kui läbipaistvusaruanne on nõuetekohases vormis esitatud.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/106

---

Neljapäev, 7. mai 2009Komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse XVII lisa REACH määruses

P6_TA(2009)0390

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon komisjoni määruse ettepaneku kohta, millega muudetakse XVII lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)

2010/C 212 E/15

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur (1), eriti selle artiklit 131;

võttes arvesse nõukogu 19. septembri 1983. aasta direktiivi 83/477/EMÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses) (2);

võttes arvesse nõukogu 16. septembri 1996. aasta direktiivi 96/59/EÜ polüklooritud bifenüülide ja polüklooritud terfenüülide (PCB/PCT) kõrvaldamise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni ... määruse (EÜ) nr ... eelnõu, millega muudetakse XVII lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (komisjoni määruse eelnõu);

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 133 osutatud komitee arvamust;

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (4) (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artikli 5a lõike 3 punkti b;

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 5,

| A. | arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1907/2006 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse alates 1. juunist 2009 nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määrusega (EÜ) nr 1907/2006 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse alates 1. juunist 2009 nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega;

| B. | arvestades, et komisjoni määruse eelnõu lisaga muudetav määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa peaks asendama direktiivi 76/769/EMÜ teatavate ohtlike ainete ja valmististe suhtes piirangute kehtestamise kohta I lisa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjoni määruse eelnõu lisaga muudetav määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa peaks asendama direktiivi 76/769/EMÜ teatavate ohtlike ainete ja valmististe suhtes piirangute kehtestamise kohta I lisa;

| C. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 67 on sätestatud, et ainet või valmististe või toote koostises esinevat ainet ei toodeta, viida turule ega kasutata juhul, kui aine ei vasta XVII lisas kehtestatud piirangute tingimustele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 67 on sätestatud, et ainet või valmististe või toote koostises esinevat ainet ei toodeta, viida turule ega kasutata juhul, kui aine ei vasta XVII lisas kehtestatud piirangute tingimustele;

| D. | arvestades, et komisjoni määruse eelnõu lisa punkti 2 tabeli punkti 6 eesmärk on asbestikiudude ja neid sisaldavate toodete turuleviimise ja kasutamise suhtes praegu kehtivat keeldu laiendada asbestikiudude ja neid sisaldavate toodete tootmisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni määruse eelnõu lisa punkti 2 tabeli punkti 6 eesmärk on asbestikiudude ja neid sisaldavate toodete turuleviimise ja kasutamise suhtes praegu kehtivat keeldu laiendada asbestikiudude ja neid sisaldavate toodete tootmisele;

| E. | arvestades, et komisjoni määruse eelnõu lisa punkti 2 tabeli punktis 6 säilitatakse erandid asbestikiudude suhtes kehtestatud keelust järgmistel juhtudel:






  — | toodete puhul, mis sisaldavad enne 1. jaanuari 2005 vastavalt inimeste tervise kõrgetasemelist kaitset tagavatele eritingimustele paigaldatud või kasutusele võetud asbestikiude, ja |
| --- | --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni määruse eelnõu lisa punkti 2 tabeli punktis 6 säilitatakse erandid asbestikiudude suhtes kehtestatud keelust järgmistel juhtudel:

—

toodete puhul, mis sisaldavad enne 1. jaanuari 2005 vastavalt inimeste tervise kõrgetasemelist kaitset tagavatele eritingimustele paigaldatud või kasutusele võetud asbestikiude, ja

| — | olemasolevate elektrolüüsipaigaldiste krüsotiili sisaldavate diafragmade puhul; |
| --- | --- |

—

olemasolevate elektrolüüsipaigaldiste krüsotiili sisaldavate diafragmade puhul;

| F. | arvestades, et ühenduse turule ei või enam viia uut asbesti, välja arvatud elektrolüüsi diafragmad, ja arvestades, et on olemas ühenduse erisätted, mis käsitlevad töötajate kaitset asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl, kui asbesti eemaldatakse, ning kahjuks puuduvad ühenduse sätted asbesti sisaldavate toodete saastest vabastamise kohta – see küsimus on jäetud liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühenduse turule ei või enam viia uut asbesti, välja arvatud elektrolüüsi diafragmad, ja arvestades, et on olemas ühenduse erisätted, mis käsitlevad töötajate kaitset asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl, kui asbesti eemaldatakse, ning kahjuks puuduvad ühenduse sätted asbesti sisaldavate toodete saastest vabastamise kohta – see küsimus on jäetud liikmesriikide pädevusse;

| G. | arvestades, et asbest põhjustab asbestikiududega kokkupuutest tulenevalt endiselt mitmeid haigusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et asbest põhjustab asbestikiududega kokkupuutest tulenevalt endiselt mitmeid haigusi;

| H. | arvestades, et direktiiviga 96/59/EÜ on liikmesriikidele kehtestatud kohustus PCBsid sisaldavate seadmete saastest vabastamiseks või kõrvaldamiseks ja/või kasutatud PCBde kõrvaldamiseks, et need lõplikult kasutusest eemaldada; arvestades, et ühendus peaks võtma sarnased meetmed asbestikiudude kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et direktiiviga 96/59/EÜ on liikmesriikidele kehtestatud kohustus PCBsid sisaldavate seadmete saastest vabastamiseks või kõrvaldamiseks ja/või kasutatud PCBde kõrvaldamiseks, et need lõplikult kasutusest eemaldada; arvestades, et ühendus peaks võtma sarnased meetmed asbestikiudude kohta;

| I. | arvestades, et ühenduse õigusaktid hõlmavad kuut asbestide hulka kuuluvat mineraali (kroküdoliit, amosiit, antofülliit, aktinoliit, tremoliit ja krüsotiil), kuid ei hõlma veel selliseid asbesti struktuuriga mineraale nagu rihteriit ja vintšiit, kuigi neid võiks pidada sama kahjulikuks kui tremoliiti, amosiiti või kroküdoliiti ning neid võidakse samamoodi isolatsioonimaterjalides kasutada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ühenduse õigusaktid hõlmavad kuut asbestide hulka kuuluvat mineraali (kroküdoliit, amosiit, antofülliit, aktinoliit, tremoliit ja krüsotiil), kuid ei hõlma veel selliseid asbesti struktuuriga mineraale nagu rihteriit ja vintšiit, kuigi neid võiks pidada sama kahjulikuks kui tremoliiti, amosiiti või kroküdoliiti ning neid võidakse samamoodi isolatsioonimaterjalides kasutada;

| J. | arvestades, et kui komisjon on saanud kätte aruanded liikmesriikidelt, kes kasutavad diafragma suhtes kehtivat erandit, vaatab ta erandi läbi ja palub agentuuril koostada toimiku kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikliga 69, et keelata krüsotiili sisaldavate diafragmade turuleviimine ja kasutamine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kui komisjon on saanud kätte aruanded liikmesriikidelt, kes kasutavad diafragma suhtes kehtivat erandit, vaatab ta erandi läbi ja palub agentuuril koostada toimiku kooskõlas määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikliga 69, et keelata krüsotiili sisaldavate diafragmade turuleviimine ja kasutamine;

| K. | arvestades, et mõnede sidusrühmade arvates tuleb erand lõpetada juba praegu, kuna asendustehnoloogiad (asbestivabad membraanid) on juba olemas ja neid kasutatakse enamikus Euroopa keemiatööstustes; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et mõnede sidusrühmade arvates tuleb erand lõpetada juba praegu, kuna asendustehnoloogiad (asbestivabad membraanid) on juba olemas ja neid kasutatakse enamikus Euroopa keemiatööstustes;

| L. | arvestades, et tõhusaim viis kaitsta inimeste tervist oleks keelata krüsotiilasbestikiudude ja neid sisaldavate toodete kasutamine ilma igasuguste eranditeta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tõhusaim viis kaitsta inimeste tervist oleks keelata krüsotiilasbestikiudude ja neid sisaldavate toodete kasutamine ilma igasuguste eranditeta;

| M. | arvestades, et krüsotiilasbesti enamiku alles jäänud kasutusalade jaoks on praeguseks olemas aseained või alternatiivid, mis ei ole liigitatud kantserogeenseks ja mida peetakse vähem ohtlikuks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et krüsotiilasbesti enamiku alles jäänud kasutusalade jaoks on praeguseks olemas aseained või alternatiivid, mis ei ole liigitatud kantserogeenseks ja mida peetakse vähem ohtlikuks;

| N. | arvestades, et krüsotiilasbesti sisaldavate diafragmade suhtes kehtestatud erandi läbivaatamisel vastavalt direktiivile 76/769/EMÜ (5) uuriti nii tervise- kui ka majanduslikku mõju ja võeti arvesse komisjoni diferentseeritud lähenemisviisis komisjoni määruse eelnõus, mida toetab liikmesriikide valdav enamus, |
| --- | --- |

N.

arvestades, et krüsotiilasbesti sisaldavate diafragmade suhtes kehtestatud erandi läbivaatamisel vastavalt direktiivile 76/769/EMÜ (5) uuriti nii tervise- kui ka majanduslikku mõju ja võeti arvesse komisjoni diferentseeritud lähenemisviisis komisjoni määruse eelnõus, mida toetab liikmesriikide valdav enamus,

| 1. | pidades silmas






  — | komisjoni määruse eelnõus võetud seisukohta asbestikiudude järkjärgulise kõrvaldamise kohta keskpika ajavahemiku jooksul, |
| --- | --- | --- |

1.

pidades silmas

—

komisjoni määruse eelnõus võetud seisukohta asbestikiudude järkjärgulise kõrvaldamise kohta keskpika ajavahemiku jooksul,

| — | krüsotiilasbesti sisaldavate diafragmade suhtes kehtestatud erandi läbivaatamist vastavalt komisjoni direktiivile 1999/77/EÜ ja |
| --- | --- |

—

krüsotiilasbesti sisaldavate diafragmade suhtes kehtestatud erandi läbivaatamist vastavalt komisjoni direktiivile 1999/77/EÜ ja

| — | avaldust, mille komisjon tegi komisjoni määruse eelnõu vastuvõtmisel määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 133 osutatud komitees 20. veebruaril 2008, |
| --- | --- |

—

avaldust, mille komisjon tegi komisjoni määruse eelnõu vastuvõtmisel määruse (EÜ) nr 1907/2006 artiklis 133 osutatud komitees 20. veebruaril 2008,

loobub vastuseisust komisjoni määruse eelnõu vastuvõtmisele;

| 2. | võtab teadmiseks krüsotiilasbesti sisaldavate diafragmade suhtes kehtestatud erandi läbivaatamise ja rõhutab, et kõrgepingepaigaldised võivad edukalt töötada asendusmaterjalidega ja mõningaid selliseid ELis asuvaid paigaldisi on juba muudetud; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks krüsotiilasbesti sisaldavate diafragmade suhtes kehtestatud erandi läbivaatamise ja rõhutab, et kõrgepingepaigaldised võivad edukalt töötada asendusmaterjalidega ja mõningaid selliseid ELis asuvaid paigaldisi on juba muudetud;

| 3. | rõhutab, et neli liikmesriiki kasutavad veel praegu asbesti sisaldavaid diafragmasid madalpingelistes paigaldistes, mille jaoks ei ole olemas diafragma asendusmaterjale, kuigi asjaomased ettevõtted on läbi viinud ulatusliku teadusuuringute programmi; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et neli liikmesriiki kasutavad veel praegu asbesti sisaldavaid diafragmasid madalpingelistes paigaldistes, mille jaoks ei ole olemas diafragma asendusmaterjale, kuigi asjaomased ettevõtted on läbi viinud ulatusliku teadusuuringute programmi;

| 4. | rõhutab, et krüsotiilasbesti sisaldavate diafragmade suhtes kehtestatud erandi läbivaatamisel märgiti, et töötajate asbestiga kokkupuute võimalus on olemas üksnes siis, kui diafragmasid on vaja vahetada (nende kestus on kuni 10 aastat), sest operatsiooni käigus suletakse gaasilist kloori sisaldavad elektrolüüsikambrid hermeetiliselt ning tööstus on teada andnud, et töötajate krüsotiiliga kokkupuute piirnormidest peetakse täiel määral kinni; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et krüsotiilasbesti sisaldavate diafragmade suhtes kehtestatud erandi läbivaatamisel märgiti, et töötajate asbestiga kokkupuute võimalus on olemas üksnes siis, kui diafragmasid on vaja vahetada (nende kestus on kuni 10 aastat), sest operatsiooni käigus suletakse gaasilist kloori sisaldavad elektrolüüsikambrid hermeetiliselt ning tööstus on teada andnud, et töötajate krüsotiiliga kokkupuute piirnormidest peetakse täiel määral kinni;

| 5. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles rakendama rangelt direktiivi 83/477/EMÜ; |
| --- | --- |

5.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles rakendama rangelt direktiivi 83/477/EMÜ;

| 6. | peab kahetsusväärseks, et senini ei ole olnud võimalik koostada Euroopa loetelu toodetest, mis on keelust vabastatud vastavalt komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa) lisa punkti 2 tabeli punktile 6; |
| --- | --- |

6.

peab kahetsusväärseks, et senini ei ole olnud võimalik koostada Euroopa loetelu toodetest, mis on keelust vabastatud vastavalt komisjoni määruse eelnõu (millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa) lisa punkti 2 tabeli punktile 6;

| 7. | kutsub komisjoni üles koostama sellise loetelu kohe pärast asjakohaste siseriiklike meetmete edastamist ning hiljemalt 1. jaanuariks 2012; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles koostama sellise loetelu kohe pärast asjakohaste siseriiklike meetmete edastamist ning hiljemalt 1. jaanuariks 2012;

| 8. | kutsub komisjoni tungivalt üles esitama 2009. aasta lõpuks õigusakti ettepaneku, mis käsitleks järelevalve all toimuvat asbestikiudude kõrvaldamist ja asbestikiudusid sisaldavate seadmete saastest vabastamist või kõrvaldamist, et need lõplikult kasutusest eemaldada; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni tungivalt üles esitama 2009. aasta lõpuks õigusakti ettepaneku, mis käsitleks järelevalve all toimuvat asbestikiudude kõrvaldamist ja asbestikiudusid sisaldavate seadmete saastest vabastamist või kõrvaldamist, et need lõplikult kasutusest eemaldada;

| 9. | kutsub lisaks komisjoni tungivalt üles koostama strateegia, millega 2015. aastaks keelustatakse kõik asbesti liigid ja asbestikiudude igasugune kasutamine ning mis hõlmaks asjakohaseid ekspordinõudeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta ja võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivis 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) sätestatud läheduse põhimõtet, kuna asbest põhjustab endiselt asbestikiududega kokkupuutest tulenevalt mitmeid haigusi; |
| --- | --- |

9.

kutsub lisaks komisjoni tungivalt üles koostama strateegia, millega 2015. aastaks keelustatakse kõik asbesti liigid ja asbestikiudude igasugune kasutamine ning mis hõlmaks asjakohaseid ekspordinõudeid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1013/2006 jäätmesaadetiste kohta ja võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivis 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) sätestatud läheduse põhimõtet, kuna asbest põhjustab endiselt asbestikiududega kokkupuutest tulenevalt mitmeid haigusi;

| 10. | kutsub komisjoni üles esitama parlamendile korrapäraselt aruandeid komisjoni määruse eelnõu rakendamise kohta; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles esitama parlamendile korrapäraselt aruandeid komisjoni määruse eelnõu rakendamise kohta;

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

11.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  EÜT L 263, 24.9.1983, lk 25.

(3)  EÜT L 243, 24.9.1996, lk 31.

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(5)  http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/markrestr/index_en.htm

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/109

---

Neljapäev, 7. mai 2009Iraan: Roxana Saberi juhtum

P6_TA(2009)0391

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Iraani kohta: Roxana Saberi juhtum

2010/C 212 E/16

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Iraani kohta, eelkõige neid, mis puudutavad inimõigusi;

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni 63/191 inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis;

võttes arvesse ÜRO peasekretäri 1. oktoobri 2008. aasta raportit inimõiguste olukorra kohta Iraani Islamivabariigis;

võttes arvesse ELi eesistujariigi 10. aprilli 2009. aasta avaldust Roxana Saberi juhtumiga seotud arengute kohta ja eesistujariigi poolt Euroopa Liidu nimel 20. aprillil 2009. aastal tehtud avaldust Roxana Saberi suhtes langetatud kohtuotsuse kohta;

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, inimõiguste ülddeklaratsiooni ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti, milles kõigis Iraan on osaline;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et 18. aprillil 2009. aastal mõistis Iraani revolutsioonikohus USA-Iraani ajakirjaniku Roxana Saberi, kes töötas mitmete organisatsioonide, sealhulgas ABC Radio, BBC, South African Broadcasting Corporationi ja NPRi heaks, kaheksaks aastaks vangi süüdistatuna spionaažis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 18. aprillil 2009. aastal mõistis Iraani revolutsioonikohus USA-Iraani ajakirjaniku Roxana Saberi, kes töötas mitmete organisatsioonide, sealhulgas ABC Radio, BBC, South African Broadcasting Corporationi ja NPRi heaks, kaheksaks aastaks vangi süüdistatuna spionaažis;

| B. | arvestades, et Roxana Saberi ei saanud viis nädalat kasutada advokaadi abi ja tema üle ei ole õiglaselt ja läbipaistvalt kohut mõistetud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Roxana Saberi ei saanud viis nädalat kasutada advokaadi abi ja tema üle ei ole õiglaselt ja läbipaistvalt kohut mõistetud;

| C. | arvestades, et Roxana Saberi advokaat kaebas kohtuotsuse edasi, kuna süüdistatav eitab oma süüd kõigis süüdistustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Roxana Saberi advokaat kaebas kohtuotsuse edasi, kuna süüdistatav eitab oma süüd kõigis süüdistustes;

| D. | arvestades, et Roxana Saberi alustas näljastreiki ja ta toimetati 1. mail 2009. aastal Evini vangla haiglasse, teadete kohaselt väga nõrgana; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Roxana Saberi alustas näljastreiki ja ta toimetati 1. mail 2009. aastal Evini vangla haiglasse, teadete kohaselt väga nõrgana;

| E. | arvestades, et 25. aprillil 2009. aastal vahistati võrdõiguslikkuse kampaania „Miljon allkirja” liige ajakirjanik Maryam Malek nagu paljud nimetatud kampaania teised liikmed enne teda, ja arvestades, et tema perekond ei ole võimeline maksma tema vabastamiseks 200 miljoni riaali (üle 10 000 euro) suurust kautsjoni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 25. aprillil 2009. aastal vahistati võrdõiguslikkuse kampaania „Miljon allkirja” liige ajakirjanik Maryam Malek nagu paljud nimetatud kampaania teised liikmed enne teda, ja arvestades, et tema perekond ei ole võimeline maksma tema vabastamiseks 200 miljoni riaali (üle 10 000 euro) suurust kautsjoni;

| F. | arvestades, et rahvusvahelisel tööpühal 1. mail 2009. aastal surusid julgeoleku- ja politseijõud mitmel pool Iraanis vägivaldselt maha rahumeelsed demonstratsioonid, mille olid korraldanud kümme sõltumatut ametiühingut, ja arvestades, et teadete kohaselt vahistati üle 100 inimese; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rahvusvahelisel tööpühal 1. mail 2009. aastal surusid julgeoleku- ja politseijõud mitmel pool Iraanis vägivaldselt maha rahumeelsed demonstratsioonid, mille olid korraldanud kümme sõltumatut ametiühingut, ja arvestades, et teadete kohaselt vahistati üle 100 inimese;

| G. | arvestades, et 1. mail 2009. aastal hukkasid Iraani ametivõimud Rashti keskvanglas Delara Darabi hoolimata ülemkohtuniku 19. aprilli 2009. aasta korraldusest peatada surmanuhtluse täideviimine kaheks kuuks, ja arvestades, et ta ei olnud esimene inimene, kes hukati käesoleval aastal pärast süüdimõistmist kuriteos, mille ta väidetavalt toime pani alla 18-aastasena; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 1. mail 2009. aastal hukkasid Iraani ametivõimud Rashti keskvanglas Delara Darabi hoolimata ülemkohtuniku 19. aprilli 2009. aasta korraldusest peatada surmanuhtluse täideviimine kaheks kuuks, ja arvestades, et ta ei olnud esimene inimene, kes hukati käesoleval aastal pärast süüdimõistmist kuriteos, mille ta väidetavalt toime pani alla 18-aastasena;

| H. | arvestades, et inimõiguste üldine olukord Iraanis on 2005. aastast alates jätkuvalt halvenenud kõikides valdkondades ja igas mõttes, eelkõige mis puudutab kodanikuõiguste ja poliitiliste vabaduste teostamist, hoolimata asjaolust, et Iraan on võtnud endale mitmete asjakohaste rahvusvaheliste dokumentidega kohustuse inimõigusi ja põhivabadusi edendada ja kaitsta, |
| --- | --- |

H.

arvestades, et inimõiguste üldine olukord Iraanis on 2005. aastast alates jätkuvalt halvenenud kõikides valdkondades ja igas mõttes, eelkõige mis puudutab kodanikuõiguste ja poliitiliste vabaduste teostamist, hoolimata asjaolust, et Iraan on võtnud endale mitmete asjakohaste rahvusvaheliste dokumentidega kohustuse inimõigusi ja põhivabadusi edendada ja kaitsta,

| 1. | mõistab hukka Iraani revolutsioonikohtu 18. aprillil 2009. aastal langetatud alusetu otsuse Roxana Saberi suhtes; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka Iraani revolutsioonikohtu 18. aprillil 2009. aastal langetatud alusetu otsuse Roxana Saberi suhtes;

| 2. | väljendab sügavat muret Roxana Saberi halveneva tervisliku seisundi pärast; |
| --- | --- |

2.

väljendab sügavat muret Roxana Saberi halveneva tervisliku seisundi pärast;

| 3. | nõuab tungivalt, et apellatsioonikohus vabastaks oma 12. mai 2009. aasta istungil Roxana Saberi koheselt ja tingimusteta, põhjusel et kohtupidamine toimus kinniselt ilma rahvusvahelistele normidele vastava nõuetekohase kohtuprotsessita, ja tühistaks kõik tema suhtes esitatud süüdistused; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et apellatsioonikohus vabastaks oma 12. mai 2009. aasta istungil Roxana Saberi koheselt ja tingimusteta, põhjusel et kohtupidamine toimus kinniselt ilma rahvusvahelistele normidele vastava nõuetekohase kohtuprotsessita, ja tühistaks kõik tema suhtes esitatud süüdistused;

| 4. | on šokeeritud Delara Darabi üle peetud ebaõiglase kohtupidamise ja tema hukkamise pärast ning on šokeeritud alaealiste õigusrikkujate hukkamiste jätkamise pärast, millega ignoreeritakse rahvusvahelist õigust, hoolimata Iraani ametivõimude kinnitustest, et Iraan on peatanud selle ebainimliku tegevuse; kutsub Iraani ametivõime üles pidama kinni oma kohustusest peatada alaealiste õigusrikkujate hukkamised; |
| --- | --- |

4.

on šokeeritud Delara Darabi üle peetud ebaõiglase kohtupidamise ja tema hukkamise pärast ning on šokeeritud alaealiste õigusrikkujate hukkamiste jätkamise pärast, millega ignoreeritakse rahvusvahelist õigust, hoolimata Iraani ametivõimude kinnitustest, et Iraan on peatanud selle ebainimliku tegevuse; kutsub Iraani ametivõime üles pidama kinni oma kohustusest peatada alaealiste õigusrikkujate hukkamised;

| 5. | mõistab hukka kautsjonisüsteemi, mida Iraani ametivõimud kasutavad, püüdes summutada kõiki kriitiliste kodanike või rahumeelsete reformiliikumiste avaldusi, ja nõuab Maryam Maleki kohest vabastamist; |
| --- | --- |

5.

mõistab hukka kautsjonisüsteemi, mida Iraani ametivõimud kasutavad, püüdes summutada kõiki kriitiliste kodanike või rahumeelsete reformiliikumiste avaldusi, ja nõuab Maryam Maleki kohest vabastamist;

| 6. | tuletab meelde, et paljusid töötajate õiguste eest võitlejaid, nende hulgas Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar ja Ghaleb Hosseini, hoitakse vangistuses üksnes seetõttu, et nad on pühendunud õiglaste töötingimuste eest võitlemisele, ning kordab oma nõuet nad koheselt vabastada; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et paljusid töötajate õiguste eest võitlejaid, nende hulgas Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar ja Ghaleb Hosseini, hoitakse vangistuses üksnes seetõttu, et nad on pühendunud õiglaste töötingimuste eest võitlemisele, ning kordab oma nõuet nad koheselt vabastada;

| 7. | nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud järgiksid kõiki Iraani poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi inimõigustealaseid dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning inimõiguste ülddeklaratsiooni, mis mõlemad tagavad õiguse õiglasele kohtumõistmisele; nõuab selles kontekstis, et Iraani Islamivabariigi ametivõimud keelustaksid viivitamatult kividega surnuksloopimise läbiviimise; mõistab sügavalt hukka hiljutise Vali Azadi hukkamise kividega surnuksloopimise teel ning väljendab suurt muret Mohammad Ali Navid Khamami ja Ashraf Kalhori eesseisva hukkamise pärast; |
| --- | --- |

7.

nõuab tungivalt, et Iraani ametivõimud järgiksid kõiki Iraani poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi inimõigustealaseid dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti ning inimõiguste ülddeklaratsiooni, mis mõlemad tagavad õiguse õiglasele kohtumõistmisele; nõuab selles kontekstis, et Iraani Islamivabariigi ametivõimud keelustaksid viivitamatult kividega surnuksloopimise läbiviimise; mõistab sügavalt hukka hiljutise Vali Azadi hukkamise kividega surnuksloopimise teel ning väljendab suurt muret Mohammad Ali Navid Khamami ja Ashraf Kalhori eesseisva hukkamise pärast;

| 8. | kutsub nõukogu eesistujat ja liikmesriikide diplomaatilisi esindusi Iraanis üles võtma viivitamatult kooskõlastatud meetmeid kõigi nimetatud juhtumitega seoses; |
| --- | --- |

8.

kutsub nõukogu eesistujat ja liikmesriikide diplomaatilisi esindusi Iraanis üles võtma viivitamatult kooskõlastatud meetmeid kõigi nimetatud juhtumitega seoses;

| 9. | kordab oma taotlust nõukogule ja komisjonile jätkata Iraani inimõiguste olukorra uurimist ning esitada Euroopa Parlamendile 2009. aasta esimeses pooles selles küsimuses ülevaatlik aruanne; |
| --- | --- |

9.

kordab oma taotlust nõukogule ja komisjonile jätkata Iraani inimõiguste olukorra uurimist ning esitada Euroopa Parlamendile 2009. aasta esimeses pooles selles küsimuses ülevaatlik aruanne;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, Iraani ülemkohtunikule ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Inimõiguste Nõukogule, Iraani ülemkohtunikule ning Iraani Islamivabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/111 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/111

---

Neljapäev, 7. mai 2009Olukord Madagaskaril

P6_TA(2009)0392

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon olukorra kohta Madagaskaril

2010/C 212 E/17

Euroopa Parlament,

võttes arvesse eesistujariigi poolt 17. ja 20. märtsil 2009 Euroopa Liidu nimel tehtud avaldusi;

võttes arvesse viimastel kuudel toimunud sõjalisi riigipöördeid Mauritaanias ja Guineas Conakrys ning selle järgnenud rahvusvahelise üldsuse kehtestatud sanktsioone;

võttes arvesse Madagaskari rahvusvahelise kontaktrühma sissejuhatavat konsultatiivset kohtumist, mis toimus Addis Abebas 30. aprillil 2009;

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades, et pärast kaht kuud ägedaid kokkupõrkeid toimus 17. märtsil 2009. aastal Madagaskaril sõjaväe toetusel riigipööre, mida juhtis Andry Rajoelina, kes on Madagaskari pealinna Antananarivo endine linnapea; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast kaht kuud ägedaid kokkupõrkeid toimus 17. märtsil 2009. aastal Madagaskaril sõjaväe toetusel riigipööre, mida juhtis Andry Rajoelina, kes on Madagaskari pealinna Antananarivo endine linnapea;

| B. | arvestades, et isehakanud üleminekuvõim, mida juhib Andry Rajoelina, peatas rahvusassamblee ja senati töö ning mässajate surve tõttu oli demokraatlikult valitud president Marc Ravalomanana sunnitud Madagaskarilt lahkuma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et isehakanud üleminekuvõim, mida juhib Andry Rajoelina, peatas rahvusassamblee ja senati töö ning mässajate surve tõttu oli demokraatlikult valitud president Marc Ravalomanana sunnitud Madagaskarilt lahkuma;

| C. | arvestades, et eelmine valitsus eemaldas 2009. aasta veebruaris jõuga ametikohaltAndry Rajoelina, kes oli 2007. aasta detsembris valitud pealinna Antananarivo linnapeaks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eelmine valitsus eemaldas 2009. aasta veebruaris jõuga ametikohaltAndry Rajoelina, kes oli 2007. aasta detsembris valitud pealinna Antananarivo linnapeaks;

| D. | arvestades, et rahva viha võimendas endise valitsuse kava anda Korea ettevõttele riigi lõunaosas rendile üks miljon aakrit maad intensiivpõllumajanduseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahva viha võimendas endise valitsuse kava anda Korea ettevõttele riigi lõunaosas rendile üks miljon aakrit maad intensiivpõllumajanduseks;

| E. | arvestades, et kõnealune põhiseadusega vastuolus olev valitsusevahetus on järjekordne tõsine tagasilöök Aafrika mandri demokratiseerimisprotsessile, suurendades muret Aafrikas taas esilekerkivate riigipöörete pärast, mida väljendati Addis Abebas 1.–4. veebruaril 2009. aastal korraldatud Aafrika Liidu 12. korralisel istungjärgul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kõnealune põhiseadusega vastuolus olev valitsusevahetus on järjekordne tõsine tagasilöök Aafrika mandri demokratiseerimisprotsessile, suurendades muret Aafrikas taas esilekerkivate riigipöörete pärast, mida väljendati Addis Abebas 1.–4. veebruaril 2009. aastal korraldatud Aafrika Liidu 12. korralisel istungjärgul;

| F. | arvestades, et omavoliliselt on vahistatud valitud presidendi poolt ametisse määratud peaminister Manandafy Rakotonirina ja üks teine tema valitsuse liige; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et omavoliliselt on vahistatud valitud presidendi poolt ametisse määratud peaminister Manandafy Rakotonirina ja üks teine tema valitsuse liige;

| G. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu ja rahvusvahelised organisatsioonid, kuhu Madagaskar kuulub, ei tunnista kõnealust de facto riigikorda ning nõuavad põhiseadusliku valitsuse taastamist; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu ja rahvusvahelised organisatsioonid, kuhu Madagaskar kuulub, ei tunnista kõnealust de facto riigikorda ning nõuavad põhiseadusliku valitsuse taastamist;

| H. | arvestades, et Madagaskari osalemine piirkondlikes ühendustes – Aafrika Liidus, Lõuna-Aafrika Arenguühenduses (SADC) –, samuti prantsuse keelt kõnelevate riikide rahvusvahelises organisatsioonis ja Parlamentidevahelises Liidus, on peatatud; arvestades, et Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid, Norra ja Prantsusmaa mõistsid õigusriigi põhimõtete ja põhiseadusliku korra rikkumise riigipöörde näol hukka ning peatasid oma abi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Madagaskari osalemine piirkondlikes ühendustes – Aafrika Liidus, Lõuna-Aafrika Arenguühenduses (SADC) –, samuti prantsuse keelt kõnelevate riikide rahvusvahelises organisatsioonis ja Parlamentidevahelises Liidus, on peatatud; arvestades, et Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid, Norra ja Prantsusmaa mõistsid õigusriigi põhimõtete ja põhiseadusliku korra rikkumise riigipöörde näol hukka ning peatasid oma abi;

| I. | arvestades, et Aafrika-ELi dialoogi raames toimunud Aafrika ja ELi 12. ministrite kolmikkohtumisel, mis leidis aset 28. aprillil 2009. aastal Luxembourgis, nõuti kiiret parlamendivalimiste korraldamist ning põhiseadusliku korra taastamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Aafrika-ELi dialoogi raames toimunud Aafrika ja ELi 12. ministrite kolmikkohtumisel, mis leidis aset 28. aprillil 2009. aastal Luxembourgis, nõuti kiiret parlamendivalimiste korraldamist ning põhiseadusliku korra taastamist;

| J. | arvestades, et alates päevast, mil Andry Rajoelina nimetati de facto riigipea ametisse, on pealinnas jätkunud kümnete tuhandete inimeste osavõtul rahumeelsed meeleavaldused, kuid Madagaskari sõjavägi on need vägivalda kasutades maha surunud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et alates päevast, mil Andry Rajoelina nimetati de facto riigipea ametisse, on pealinnas jätkunud kümnete tuhandete inimeste osavõtul rahumeelsed meeleavaldused, kuid Madagaskari sõjavägi on need vägivalda kasutades maha surunud;

| K. | arvestades, et põhiseadusliku korra taastamine peaks põhinema järgmistel eesmärkidel ja põhimõtetel: selge ajakava vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste korraldamiseks; riigi kõikide poliitiliste ja sotsiaalsete sidusrühmade, kaasa arvatud president Marc Ravalomanana ning teiste väljapaistvate isikute kaasamine; üksmeele toetamine Madagaskari parteide vahel; Madagaskari põhiseaduse austamine; ning asjakohaste Aafrika Liidu dokumentide ja Madagaskari rahvusvaheliste kohustuste järgimine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et põhiseadusliku korra taastamine peaks põhinema järgmistel eesmärkidel ja põhimõtetel: selge ajakava vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste korraldamiseks; riigi kõikide poliitiliste ja sotsiaalsete sidusrühmade, kaasa arvatud president Marc Ravalomanana ning teiste väljapaistvate isikute kaasamine; üksmeele toetamine Madagaskari parteide vahel; Madagaskari põhiseaduse austamine; ning asjakohaste Aafrika Liidu dokumentide ja Madagaskari rahvusvaheliste kohustuste järgimine;

| L. | arvestades, et eespool nimetatud Madagaskari rahvusvahelise kontaktrühma sissejuhataval konsultatiivsel kohtumisel osalesid ÜRO, Aafrika Liidu ja ELi esindajad ning mitmed piirkondlikud organisatsioonid ja piirkonna riigid, et kooskõlastada rahvusvahelise üldsuse pingutusi, millega toetatakse Madagaskari põhiseadusliku korra kiiret taastamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eespool nimetatud Madagaskari rahvusvahelise kontaktrühma sissejuhataval konsultatiivsel kohtumisel osalesid ÜRO, Aafrika Liidu ja ELi esindajad ning mitmed piirkondlikud organisatsioonid ja piirkonna riigid, et kooskõlastada rahvusvahelise üldsuse pingutusi, millega toetatakse Madagaskari põhiseadusliku korra kiiret taastamist;

| M. | arvestades, et ÜRO on esitanud taotluse anda riigile 35,7 miljoni USA dollarit eest humanitaarabi, eeldades, et riiki ootab poliitilise patiseisu põhjustatud segaduste tulemusel aasta lõpus ees toidupuudus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO on esitanud taotluse anda riigile 35,7 miljoni USA dollarit eest humanitaarabi, eeldades, et riiki ootab poliitilise patiseisu põhjustatud segaduste tulemusel aasta lõpus ees toidupuudus;

| N. | arvestades asjaolu, et elanikkonna enamus peab läbi saama päevas vähemaga kui 1 USD ning piiratud sissetuleku tõttu on enamikel majapidamistel piiratud võimalused saada toitu, vett ja sanitaarteenuseid, tervishoiuteenuseid ning haridust; |
| --- | --- |

N.

arvestades asjaolu, et elanikkonna enamus peab läbi saama päevas vähemaga kui 1 USD ning piiratud sissetuleku tõttu on enamikel majapidamistel piiratud võimalused saada toitu, vett ja sanitaarteenuseid, tervishoiuteenuseid ning haridust;

| O. | arvestades, et riiki on tabanud kolmel järjestikusel aastal põud ja kasin saak, kiirelt tõusnud toiduhinnad, krooniline alakindlustatus toiduga ning samuti tsüklonid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et riiki on tabanud kolmel järjestikusel aastal põud ja kasin saak, kiirelt tõusnud toiduhinnad, krooniline alakindlustatus toiduga ning samuti tsüklonid;

| 1. | mõistab sügavalt hukka riigipöörde ning kõik katsed haarata võimu ebademokraatlike vahenditega; |
| --- | --- |

1.

mõistab sügavalt hukka riigipöörde ning kõik katsed haarata võimu ebademokraatlike vahenditega;

| 2. | nõuab viivitamatut seadusliku ja põhiseadusliku võimu taastamist riigis ning nõuab tungivalt, et Madagaskari parteid järgiksid kriisi lahendamisel täiel määral Madagaskari põhiseaduse sätteid; |
| --- | --- |

2.

nõuab viivitamatut seadusliku ja põhiseadusliku võimu taastamist riigis ning nõuab tungivalt, et Madagaskari parteid järgiksid kriisi lahendamisel täiel määral Madagaskari põhiseaduse sätteid;

| 3. | mõistab hukka rahvusassamblee ja senati töö peatamise ja nõuab nende tegevuse kohest jätkamist, ning nõuab tungivalt, et parlamendiliikmete volitusi ja puutumatust austatakse, kuni on korraldatud uued demokraatlikud parlamendivalimised; |
| --- | --- |

3.

mõistab hukka rahvusassamblee ja senati töö peatamise ja nõuab nende tegevuse kohest jätkamist, ning nõuab tungivalt, et parlamendiliikmete volitusi ja puutumatust austatakse, kuni on korraldatud uued demokraatlikud parlamendivalimised;

| 4. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama pingutusi poliitilise vägivalla lõpetamiseks Madagaskaril; |
| --- | --- |

4.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles suurendama pingutusi poliitilise vägivalla lõpetamiseks Madagaskaril;

| 5. | usub, et stabiilsust, jõukust ja demokraatlikke vabadusi saab tagada üksnes üksmeelse ja kõiki hõlmava dialoogiga, milles keskendutakse riigi mitmesuguste majanduslike, sotsiaalsete, poliitiliste ja keskkonnaprobleemide algpõhjustele, ja mida aktsepteerivad kõik parteid ning mille tulemuseks on malagassidega otse konsulteerimine; |
| --- | --- |

5.

usub, et stabiilsust, jõukust ja demokraatlikke vabadusi saab tagada üksnes üksmeelse ja kõiki hõlmava dialoogiga, milles keskendutakse riigi mitmesuguste majanduslike, sotsiaalsete, poliitiliste ja keskkonnaprobleemide algpõhjustele, ja mida aktsepteerivad kõik parteid ning mille tulemuseks on malagassidega otse konsulteerimine;

| 6. | kutsub kõiki poliitilise elu tegelasi seadma prioriteediks head haldustava ja võitlust vaesuse vastu, et parandada elanikkonna seas rikkuse jaotumist ning elustandardit, kehtestades tugeva ja jätkusuutliku arengupoliitika, mis hõlmab põhilisi tervishoiuteenuseid, haridust, töökohtade loomist jne; |
| --- | --- |

6.

kutsub kõiki poliitilise elu tegelasi seadma prioriteediks head haldustava ja võitlust vaesuse vastu, et parandada elanikkonna seas rikkuse jaotumist ning elustandardit, kehtestades tugeva ja jätkusuutliku arengupoliitika, mis hõlmab põhilisi tervishoiuteenuseid, haridust, töökohtade loomist jne;

| 7. | toetab piirkondlike organisatsioonide algatust ning Aafrika Liidu otsust luua Madagaskari rahvusvahelise kontaktrühma operatiivharu Antananarivos, mille eesistujaks on Aafrika Liidu komisjoni presidendi erisaadik Ablassé Ouedraogo; |
| --- | --- |

7.

toetab piirkondlike organisatsioonide algatust ning Aafrika Liidu otsust luua Madagaskari rahvusvahelise kontaktrühma operatiivharu Antananarivos, mille eesistujaks on Aafrika Liidu komisjoni presidendi erisaadik Ablassé Ouedraogo;

| 8. | kutsub Aafrika Liidu erisaadikut Madagaskaris koostöös rahvusvahelise üldsuse esindajatega Antananarivos ning nende arutelude taustal, mis on juba Aafrika Liidu ja ÜRO egiidi all alanud, võtma ühendust kõigi Madagaskari parteidega, et leppida nendega kokku viisides ja vahendites põhiseadusliku korra taastamiseks; |
| --- | --- |

8.

kutsub Aafrika Liidu erisaadikut Madagaskaris koostöös rahvusvahelise üldsuse esindajatega Antananarivos ning nende arutelude taustal, mis on juba Aafrika Liidu ja ÜRO egiidi all alanud, võtma ühendust kõigi Madagaskari parteidega, et leppida nendega kokku viisides ja vahendites põhiseadusliku korra taastamiseks;

| 9. | juhib tähelepanu humanitaarolukorra halvenemisele riigis, mida on veelgi süvendanud praegused poliitilised arengud, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus, eelkõige EL, pakuks rohkem humanitaarabi, et leevendada Madagaskari rahva kannatusi; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu humanitaarolukorra halvenemisele riigis, mida on veelgi süvendanud praegused poliitilised arengud, ning nõuab tungivalt, et rahvusvaheline üldsus, eelkõige EL, pakuks rohkem humanitaarabi, et leevendada Madagaskari rahva kannatusi;

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, Madagaskari Vabariigi õigusjärgsetele võimudele, üleminekuvõimule, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidule, Lõuna-Aafrika Arenguühendusele, Euroopa Komisjoni Humanitaarametile, ÜRO hädaabi keskfondile ja ÜRO humanitaarabi koordineerimise büroole. |
| --- | --- |

10.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele, Madagaskari Vabariigi õigusjärgsetele võimudele, üleminekuvõimule, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidule, Lõuna-Aafrika Arenguühendusele, Euroopa Komisjoni Humanitaarametile, ÜRO hädaabi keskfondile ja ÜRO humanitaarabi koordineerimise büroole.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/113

---

Neljapäev, 7. mai 2009Manuel Rosalese juhtum Venezuelas

P6_TA(2009)0393

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta resolutsioon Manuel Rosalese juhtumi kohta Venezuelas

2010/C 212 E/18

Euroopa Parlament,

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Venezuelas, eelkõige 24. mai 2007. aasta resolutsiooni telekanali Radio Caracas TV juhtumi kohta Venezuelas (1) ja 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni valimisõiguse äravõtmise juhtumite kohta Venezuelas (2);

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5,

| A. | arvestades pingelist poliitilist olukorda Venezuelas, mis viimasel ajal on muret tekitavalt kaldunud autoritarismi suunas, mis väljendub opositsioonijõudude, demokraatlikult valitud linnapeade ja kuberneride, üliõpilasliikumiste ja ajakirjanike ahistamises, ähvardamises, hirmutamises ja tagakiusamises poliitiliste jõudude ja kohtuvõimu poolt, demokraatlike reeglite muutmises, riigivõimu eri harude sõltumatuse täielikus puudumises ning Venezuela Bolívari Vabariigi seaduste ja põhiseaduse väheses järgimises; |
| --- | --- |

A.

arvestades pingelist poliitilist olukorda Venezuelas, mis viimasel ajal on muret tekitavalt kaldunud autoritarismi suunas, mis väljendub opositsioonijõudude, demokraatlikult valitud linnapeade ja kuberneride, üliõpilasliikumiste ja ajakirjanike ahistamises, ähvardamises, hirmutamises ja tagakiusamises poliitiliste jõudude ja kohtuvõimu poolt, demokraatlike reeglite muutmises, riigivõimu eri harude sõltumatuse täielikus puudumises ning Venezuela Bolívari Vabariigi seaduste ja põhiseaduse väheses järgimises;

| B. | arvestades, et juhtum, mis on seotud endise presidendikandidaadi, Zulia osariigi endise kuberneri ja praeguse demokraatlikult valitud Maracaibo linnapea Manuel Rosalesega, opositsioonijuhiga, keda president Chávez on korduvalt ja avalikult ähvardanud vangistusega ning kelle suhtes on algatatud kohtuasi 2004. aastal esitatud kaebuse põhjal, mille kohaselt on Rosales väidetavalt esitanud puuduliku tuludeklaratsiooni ajal, kui ta oli Zulia osariigi kuberner, mistõttu kohtuprotsess sarnaneb igas mõttes poliitilise tagakiusamisega, mille puhul ei järgita kehtivaid menetlusnorme ega anta asjakohaseid õiguslikke tagatisi ning mille puhul on juba ette langetatud süüdimõistev kohtuotsus, millel on selgelt poliitilised põhjused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et juhtum, mis on seotud endise presidendikandidaadi, Zulia osariigi endise kuberneri ja praeguse demokraatlikult valitud Maracaibo linnapea Manuel Rosalesega, opositsioonijuhiga, keda president Chávez on korduvalt ja avalikult ähvardanud vangistusega ning kelle suhtes on algatatud kohtuasi 2004. aastal esitatud kaebuse põhjal, mille kohaselt on Rosales väidetavalt esitanud puuduliku tuludeklaratsiooni ajal, kui ta oli Zulia osariigi kuberner, mistõttu kohtuprotsess sarnaneb igas mõttes poliitilise tagakiusamisega, mille puhul ei järgita kehtivaid menetlusnorme ega anta asjakohaseid õiguslikke tagatisi ning mille puhul on juba ette langetatud süüdimõistev kohtuotsus, millel on selgelt poliitilised põhjused;

| C. | arvestades, et poliitilise tagakiusamise tõttu on Manuel Rosales palunud poliitilist varjupaika Peruu Vabariigis, kus seda talle ka võimaldati, arvestades juhtumi poliitilisi ja humanitaarseid aspekti, mispeale Venezuela kutsus viivitamata tagasi oma suursaadiku Peruus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et poliitilise tagakiusamise tõttu on Manuel Rosales palunud poliitilist varjupaika Peruu Vabariigis, kus seda talle ka võimaldati, arvestades juhtumi poliitilisi ja humanitaarseid aspekti, mispeale Venezuela kutsus viivitamata tagasi oma suursaadiku Peruus;

| D. | arvestades, et opositsioonijuhi vastu esitatud süüdistused on selgelt poliitilist laadi ning et kohtuvõim on suures osas täitevvõimule allutatud; arvestades, et Venezuela valitsus töötab välja uusi meetmeid, mis veelgi vähendavad kohtuvõimu sõltumatust, ning seetõttu ei ole Venezueas eriti tõenäoline jääda lootma õiglasele kohtumõistmisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et opositsioonijuhi vastu esitatud süüdistused on selgelt poliitilist laadi ning et kohtuvõim on suures osas täitevvõimule allutatud; arvestades, et Venezuela valitsus töötab välja uusi meetmeid, mis veelgi vähendavad kohtuvõimu sõltumatust, ning seetõttu ei ole Venezueas eriti tõenäoline jääda lootma õiglasele kohtumõistmisele;

| E. | arvestades, et sõjaväe luureteenistuse agendid vahistasid relvaähvardusel 2. aprillil 2009. aastal erukindral Raúl Isaías Badueli, kes veel hiljaaegu oli president Chávezi valitsuse kaitseminister, kuid on nüüd liitunud opositsioonijõududega; arvestades, et erukindralit süüdistatakse kaitsejõudude rahaliste vahendite väidetavas omastamises kaitseministrina töötamise ajal; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sõjaväe luureteenistuse agendid vahistasid relvaähvardusel 2. aprillil 2009. aastal erukindral Raúl Isaías Badueli, kes veel hiljaaegu oli president Chávezi valitsuse kaitseminister, kuid on nüüd liitunud opositsioonijõududega; arvestades, et erukindralit süüdistatakse kaitsejõudude rahaliste vahendite väidetavas omastamises kaitseministrina töötamise ajal;

| F. | arvestades, et opositsioonijuht ja 23. novembril 2008. aastal demokraatlikult valitud Caracase linnapea Antonio Ledezma ei ole saanud asuda täitma oma ametiülesandeid linnavalitsuses, sest Bolívari rühmitused on hoone ebaseaduslikult hõivanud ning Venezuela siseministeerium ei ole teinud katsetki neid kõrvaldada; arvestades, et president Chávez kuulutas hiljuti välja seaduse, mis mõjutab otseselt linnapea volitusi, ning nimetas ametisse kõrgeima võimukandjana Caracase linnavalitsuse juhi, kelle valib oma äranägemisel vabariigi president ja kellele Caracase linnapea allub, ning arvestades, et see jätab linnapea praktiliselt igasuguste volitusteta, sealhulgas õiguseta juhtida rahandust, koostada ja rakendada arengukavasid ning kontrollida detsentreeritud haldusasutusi pealinna piirkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et opositsioonijuht ja 23. novembril 2008. aastal demokraatlikult valitud Caracase linnapea Antonio Ledezma ei ole saanud asuda täitma oma ametiülesandeid linnavalitsuses, sest Bolívari rühmitused on hoone ebaseaduslikult hõivanud ning Venezuela siseministeerium ei ole teinud katsetki neid kõrvaldada; arvestades, et president Chávez kuulutas hiljuti välja seaduse, mis mõjutab otseselt linnapea volitusi, ning nimetas ametisse kõrgeima võimukandjana Caracase linnavalitsuse juhi, kelle valib oma äranägemisel vabariigi president ja kellele Caracase linnapea allub, ning arvestades, et see jätab linnapea praktiliselt igasuguste volitusteta, sealhulgas õiguseta juhtida rahandust, koostada ja rakendada arengukavasid ning kontrollida detsentreeritud haldusasutusi pealinna piirkonnas;

| G. | arvestades, et lisaks sellele, et Caracase linnapealt on võetud praktiliselt kõik volitused, on temast saanud riigi presidendi vahetul juhtimisel korraldatavate jõuliste ahistamis-, solvangute ja ähvarduste kampaaniate ohver; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et lisaks sellele, et Caracase linnapealt on võetud praktiliselt kõik volitused, on temast saanud riigi presidendi vahetul juhtimisel korraldatavate jõuliste ahistamis-, solvangute ja ähvarduste kampaaniate ohver;

| H. | arvestades, et alates 2009. aasta märtsist on vabariigi presidendi korraldusel sõjavägi hõivanud paljud sadamad ja lennujaamad, mis asuvad enamasti piirkondades, kus on võimul opositsioon, ning seda võimaldas seadus, mis andis nende rajatiste haldamise õiguse Venezuela valitsusele; arvestades, et selle meetme eesmärk on piirata poliitiliste vastaste rahalisi vahendeid ja avaldada neile majanduslikku survet; arvestades, et Venezuela Bolívari Vabariigi põhiseaduse artikli 164 lõike 10 kohaselt on sadamate, lennuväljade, maanteede ja kiirteede haldamine üksnes osariigi valitsuse pädevuses ning neid hallatakse koostöös keskasutustega, kuid mitte mingil juhul ei tee seda ainult keskasutused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates 2009. aasta märtsist on vabariigi presidendi korraldusel sõjavägi hõivanud paljud sadamad ja lennujaamad, mis asuvad enamasti piirkondades, kus on võimul opositsioon, ning seda võimaldas seadus, mis andis nende rajatiste haldamise õiguse Venezuela valitsusele; arvestades, et selle meetme eesmärk on piirata poliitiliste vastaste rahalisi vahendeid ja avaldada neile majanduslikku survet; arvestades, et Venezuela Bolívari Vabariigi põhiseaduse artikli 164 lõike 10 kohaselt on sadamate, lennuväljade, maanteede ja kiirteede haldamine üksnes osariigi valitsuse pädevuses ning neid hallatakse koostöös keskasutustega, kuid mitte mingil juhul ei tee seda ainult keskasutused;

| I. | arvestades, et hiljutise ennekuulmatu poliitilise kohtuprotsessi tulemusena, mis toimus Venezuela Sotsialistliku Partei (PSUV) kõrge juhi abikaasa, kohtunik Marjori Calderón eesistumisel, mõisteti politseikomissarid Ivan Simonovis, Lázaro Forero ja Henry Vivas ning kaheksa Caracase politseiametnikku igasuguste süütõenditeta 30 aastaks vangi, mis on Venezuela karistusseadustiku kohaselt kõrgeim karistusmäär; arvestades, et nimetatud isikuid hoiti üle viie aasta eelvangistuses politseijaoskondade ruumides, kus puudus päevavalgus; arvestades, et see karistus pani punkti Venezuela ajaloo pikimale kohtuprotsessile, mida iseloomustas pidev eeskirjade rikkumine ning mille käigus eirati täielikult süüdistatavate kõige elementaarseimaid menetlusõigusi; arvestades samuti asjaolu, et suur osa 11. aprillil 2002. aastal toimepandud 19 süüteost, kusjuures neist kolme eest on süüdistatavad igasuguste tõenditeta süüdi mõistetud, on seni karistamata, vaatamata arvukatele tunnistustele, telesalvestustele ja dokumenteeritud tõenditele, mis täiesti selgelt kinnitavad identifitseeritavate Bolívari relvakandjate süüd; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hiljutise ennekuulmatu poliitilise kohtuprotsessi tulemusena, mis toimus Venezuela Sotsialistliku Partei (PSUV) kõrge juhi abikaasa, kohtunik Marjori Calderón eesistumisel, mõisteti politseikomissarid Ivan Simonovis, Lázaro Forero ja Henry Vivas ning kaheksa Caracase politseiametnikku igasuguste süütõenditeta 30 aastaks vangi, mis on Venezuela karistusseadustiku kohaselt kõrgeim karistusmäär; arvestades, et nimetatud isikuid hoiti üle viie aasta eelvangistuses politseijaoskondade ruumides, kus puudus päevavalgus; arvestades, et see karistus pani punkti Venezuela ajaloo pikimale kohtuprotsessile, mida iseloomustas pidev eeskirjade rikkumine ning mille käigus eirati täielikult süüdistatavate kõige elementaarseimaid menetlusõigusi; arvestades samuti asjaolu, et suur osa 11. aprillil 2002. aastal toimepandud 19 süüteost, kusjuures neist kolme eest on süüdistatavad igasuguste tõenditeta süüdi mõistetud, on seni karistamata, vaatamata arvukatele tunnistustele, telesalvestustele ja dokumenteeritud tõenditele, mis täiesti selgelt kinnitavad identifitseeritavate Bolívari relvakandjate süüd;

| J. | arvestades, et Venezuela president on korduvalt esinenud solvavate ja halvustavate avaldustega paljude välisriikide kõrgete ametikandjate aadressil, kuid kui teda ennast on kritiseeritud oma riigis, on ta viivitamata andnud korralduse maalt välja saata need välisriigi kodanikud, kes teda on julgenud kritiseerida, sealhulgas sunniti jõuga lahkuma ka Euroopa Parlamendi liikmed; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venezuela president on korduvalt esinenud solvavate ja halvustavate avaldustega paljude välisriikide kõrgete ametikandjate aadressil, kuid kui teda ennast on kritiseeritud oma riigis, on ta viivitamata andnud korralduse maalt välja saata need välisriigi kodanikud, kes teda on julgenud kritiseerida, sealhulgas sunniti jõuga lahkuma ka Euroopa Parlamendi liikmed;

| K. | arvestades, et veebruaris 2009 sundis president Chávez läbi viima rahvahääletust, mille tulemusena kiideti heaks presidendi ja kõigi teiste valitud ametiisikute tagasivalimine määramata tähtajaks, ning see toimus pärast sama ettepanekut sisaldava põhiseaduse reformimise rahvahääletuse läbikukkumust detsembris 2007, mis on vastuolus Venezuela põhiseadusega, mille kohaselt on keelatud esitada sama reformiettepanekut parlamendi sama koosseisu ametiaja jooksul; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et veebruaris 2009 sundis president Chávez läbi viima rahvahääletust, mille tulemusena kiideti heaks presidendi ja kõigi teiste valitud ametiisikute tagasivalimine määramata tähtajaks, ning see toimus pärast sama ettepanekut sisaldava põhiseaduse reformimise rahvahääletuse läbikukkumust detsembris 2007, mis on vastuolus Venezuela põhiseadusega, mille kohaselt on keelatud esitada sama reformiettepanekut parlamendi sama koosseisu ametiaja jooksul;

| L. | arvestades, et Venezuela ametivõimud peavad ebasoovitavaks Euroopa Parlamendi ametliku delegatsiooni külaskäiku, mis pidi toimuma 2009. aasta märtsi esimesel nädalal ning millest on Venezuela ametivõimud igasuguste põhjendusteta korduvalt keeldunud, |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Venezuela ametivõimud peavad ebasoovitavaks Euroopa Parlamendi ametliku delegatsiooni külaskäiku, mis pidi toimuma 2009. aasta märtsi esimesel nädalal ning millest on Venezuela ametivõimud igasuguste põhjendusteta korduvalt keeldunud,

| 1. | väljendab sügavat muret demokraatliku korra nõrgenemise ja demokraatia kvaliteedi pärast Venezuelas, mida võimu koondumine ja riigi presidendi kasvav autoritaarsus ähvardab hävitada; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret demokraatliku korra nõrgenemise ja demokraatia kvaliteedi pärast Venezuelas, mida võimu koondumine ja riigi presidendi kasvav autoritaarsus ähvardab hävitada;

| 2. | väljendab solidaarsust kõigi poliitilise tagakiusamise all kannatavate isikutega Venezuelas, kelle võrdkujuks on saanud Manuel Rosales; tervitab Peruu valitsuse otsust pakkuda Manuel Rosalesele poliitilist varjupaika; mõistab karmilt hukka ähvardused ja vägivalla, võimu kuritarvitamise, laimu ja õigusorganite kasutamise poliitilise vahendina, mille eesmärk on hirmutada oma vastaseid ja need kõrvaldada; |
| --- | --- |

2.

väljendab solidaarsust kõigi poliitilise tagakiusamise all kannatavate isikutega Venezuelas, kelle võrdkujuks on saanud Manuel Rosales; tervitab Peruu valitsuse otsust pakkuda Manuel Rosalesele poliitilist varjupaika; mõistab karmilt hukka ähvardused ja vägivalla, võimu kuritarvitamise, laimu ja õigusorganite kasutamise poliitilise vahendina, mille eesmärk on hirmutada oma vastaseid ja need kõrvaldada;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et Ameerika Riikide Organisatsiooni Ameerika riikide demokraatiaharta kohaselt peab demokraatliku võimu teostamisel olema selge õiguspärane alus, mis saadakse valimistel, ning teostamine ise peab olema õiguspärane, mis tähendab, et see peab rajanema kehtestatud normide, põhiseaduse, seaduste ja õigusriigi põhimõtete järgimisel, mis tagavad täielikult toimiva demokraatia, ning sealjuures tuleb suhtuda austusega rahumeelsesse ja demokraatlikku poliitilisse opositsiooni, eriti kui see on valitud üldistel valimistel; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et Ameerika Riikide Organisatsiooni Ameerika riikide demokraatiaharta kohaselt peab demokraatliku võimu teostamisel olema selge õiguspärane alus, mis saadakse valimistel, ning teostamine ise peab olema õiguspärane, mis tähendab, et see peab rajanema kehtestatud normide, põhiseaduse, seaduste ja õigusriigi põhimõtete järgimisel, mis tagavad täielikult toimiva demokraatia, ning sealjuures tuleb suhtuda austusega rahumeelsesse ja demokraatlikku poliitilisse opositsiooni, eriti kui see on valitud üldistel valimistel;

| 4. | kutsub Venezuela ametivõime, eriti riigi presidenti lähtuma poliitilises tegevuses dialoogi, õigusriigi põhimõtete ja põhiseaduslikkuse ning poliitiliste vastaste austamise vajalikkusest, et kõikidel poliitilistel valikutel, mille on teinud ja mida toetab Venezuela rahvas, oleks asjakohane mõju ning need kajastuksid poliitilises elus; |
| --- | --- |

4.

kutsub Venezuela ametivõime, eriti riigi presidenti lähtuma poliitilises tegevuses dialoogi, õigusriigi põhimõtete ja põhiseaduslikkuse ning poliitiliste vastaste austamise vajalikkusest, et kõikidel poliitilistel valikutel, mille on teinud ja mida toetab Venezuela rahvas, oleks asjakohane mõju ning need kajastuksid poliitilises elus;

| 5. | nõuab tungivalt, et Venezuela valitsus täidaks samuti Venezuela poolt allakirjutatud ja ratifitseeritud rahvusvahelisi kokkuleppeid, sealhulgas Ameerika riikide inimõiguste konventsiooni, pöörates erilist tähelepanu poliitiliste õiguste tagamisele vastavalt nimetatud konventsiooni artikli 23 lõikele 1 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklitele 2 ja 25; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt, et Venezuela valitsus täidaks samuti Venezuela poolt allakirjutatud ja ratifitseeritud rahvusvahelisi kokkuleppeid, sealhulgas Ameerika riikide inimõiguste konventsiooni, pöörates erilist tähelepanu poliitiliste õiguste tagamisele vastavalt nimetatud konventsiooni artikli 23 lõikele 1 ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklitele 2 ja 25;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Mercosuri parlamendile ning Venezuela Bolívari Vabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Ameerika Riikide Organisatsiooni peasekretärile, Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarsele assambleele, Mercosuri parlamendile ning Venezuela Bolívari Vabariigi valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  ELT C 102 E, 24.4.2008, lk 484.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0525.

---

SOOVITUSED

Euroopa Parlament

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/116

---

Neljapäev, 7. mai 2009ELi kriminaalõiguse ala loomine

P6_TA(2009)0386

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta soovitus nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (2009/2012(INI))

2010/C 212 E/19

Euroopa Parlament,

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu soovitus nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (B6-0335/2008), mille esitas Panayiotis Demetriou fraktsiooni PPE-DE nimel;

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 6 ja 29, artikli 31 lõike 1 punkti c ja artikli 34 lõike 2 punkte a ja b, Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 47, 48, 49 ja 50 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artikleid 5, 6, 7 ja 13;

võttes arvesse komisjoni 19. veebruari 2003. aasta rohelist raamatut kahtlusaluste ja kostjate kriminaalmenetluses kasutatavate menetluslike tagatiste kohta kõikjal Euroopa Liidus (KOM(2003)0075) ning 26. aprilli 2006. aasta rohelist raamatut süütuse presumptsiooni kohta (KOM(2006)0174), komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu raamotsus teatavate protsessuaalsete õiguste kohta kriminaalmenetlustes kõikjal Euroopa Liidus (KOM(2004)0328) ning Euroopa Parlamendi 12. aprilli 2005. aasta seisukohta selles küsimuses (1);

võttes arvesse oma 9. märtsi 2004. aasta soovitust nõukogule vangide õiguste kohta Euroopa Liidus (2);

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/909/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (3), ja Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta seisukohta antud küsimuses (4);

võttes arvesse Euroopa Nõukogu kohtute efektiivsust hindava komisjoni (CEPEJ) 2008. aasta aruannet „Euroopa kohtud: õigusemõistmise tõhusus”;

võttes arvesse komisjoni 4. veebruari 2008. aasta teatist ELi õiguspoliitika ja -tava arutamise foorumi loomise kohta (KOM(2008)0038);

võttes arvesse 27.–28. novembril 2008 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungi järeldusi Euroopa Liidu liikmesriikide justiitsministrite vahelise õigusloome koostöövõrgustiku loomise kohta;

võttes arvesse Prantsuse Vabariigi algatust eesmärgiga võtta vastu nõukogu otsus, millega luuakse Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (5), Euroopa Parlamendi 24. septembri 2002. aasta seisukohta selles küsimuses (6), komisjoni 29. juuni 2006. aasta teatist õigusalase koolituse kohta Euroopa Liidus (KOM(2006)0356) ning nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsiooni kohtunike, prokuröride ja kohtutöötajate koolituse kohta Euroopa Liidus (7);

võttes arvesse oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (8), et luua tõeline ELi õiguskultuur;

võttes arvesse komisjoni 23. oktoobri 2007. aasta teatist Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku rolli kohta võitluses organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu Euroopa Liidus (KOM(2007)0644), konsolideeritud versiooni nõukogu otsusest 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu (5347/2009), nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsust 2008/976/JSK Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta (9) ning Euroopa Parlamendi 2. septembri 2008. aasta seisukohti nendes küsimustes (10);

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2008. aasta raamotsust 2008/978/JSK, mis käsitleb Euroopa tõendikogumismäärust esemete, dokumentide ja andmete kogumiseks kriminaalmenetluses kasutamise eesmärgil (11) ja Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta seisukohta selles küsimuses (12);

võttes arvesse hiljuti avaldatud ULB (Université Libre de Bruxelles) uuringut pealkirjaga „Kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamise tulevik Euroopa Liidus: analüüs” (13);

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu raamotsus Euroopa Liidu liikmesriikides järelevalvemeetmete kui kohtueelse kinnipidamise suhtes alternatiivsete võimaluste rakendamist käsitlevate otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (17506/2008);

võttes arvesse hindamisaruandeid Euroopa vahistamismäärust ja liikmesriikidevahelist üleandmiskorda käsitleva nõukogu raamotsuse 2002/584/JSK kohaldamise kohta (14);

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2008. aasta teatist „Organiseeritud kuritegevuse tulud - tagamine, et kuritegevus ei tasu ära” (KOM(2008)0766);

võttes arvesse komisjoni 30. mai 2008. aasta teatist pealkirjaga „E-õiguskeskkonna Euroopa strateegia väljatöötamine” (KOM(2008)0329), nõukogu järeldusi e-õiguskeskkonna strateegia kohta, Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile e-kohtu keskkonna küsimuses (15) ja Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2008. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise kohta raamotsuse 2008/XX/JSK artikli 11 kohaldamiseks (16), ning nõukogu järeldusi Prantsusmaa eesistumisajal e-õiguskeskkonna valdkonnas saavutatud edu kohta, mis võeti vastu 27.–28. novembril 2008 toimunud justiits- ja siseküsimuste nõukogu istungil;

võttes arvesse oma varasemaid soovitusi nõukogule (17);

võttes arvesse Lissaboni lepingut ja eriti Euroopa Liidu toimimise lepingu 4. peatüki artikleid 82–86 (kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö);

võttes arvesse vajadust leida parim viis ELi kriminaalõiguse ala loomiseks;

võttes arvesse tulevase Stockholmi programmi koostamist;

võttes arvesse vajadust hoogustada neil teemadel peetavat dialoogi riikide parlamentide, kodanikuühiskonna ja õigusasutustega;

võttes arvesse kodukorra artikli 114 lõiget 3 ja artiklit 94;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0262/2009);

| A. | arvestades, et õigusemõistmine kuulub liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et õigusemõistmine kuulub liikmesriikide pädevusse;

| B. | arvestades, et Lissaboni lepinguga seoses tuleb rõhutada, et jõustumisel laiendaks see ELi pädevust kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, viiks nimetatud valdkonna õigusloomes sisse kaasotsustamismenetluse ja teeks lõpu kolme samba süsteemile; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Lissaboni lepinguga seoses tuleb rõhutada, et jõustumisel laiendaks see ELi pädevust kriminaalasjades tehtavas õigusalases koostöös, viiks nimetatud valdkonna õigusloomes sisse kaasotsustamismenetluse ja teeks lõpu kolme samba süsteemile;

| C. | arvestades, et Haagi programmis, samuti ka Tampere programmis peetakse esmatähtsaks Euroopa õigusel rajaneva ala loomist ning rõhutatakse, et õiguse tugevdamine peaks toimuma usalduslikkuse ja vastastikuse usalduse loomise, vastastikuse tunnustamise programmi rakendamise, kriminaalmenetluste menetlusõiguste kohta samaväärsete standardite väljatöötamise ning õigusaktide ühtlustamise kaudu (et tagada mis tahes Euroopa osas asuvate kodanike kaitse ning et takistada kurjategijatel kohtusüsteemide erinevusi ära kasutada), samuti Eurojusti arendamise kaudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Haagi programmis, samuti ka Tampere programmis peetakse esmatähtsaks Euroopa õigusel rajaneva ala loomist ning rõhutatakse, et õiguse tugevdamine peaks toimuma usalduslikkuse ja vastastikuse usalduse loomise, vastastikuse tunnustamise programmi rakendamise, kriminaalmenetluste menetlusõiguste kohta samaväärsete standardite väljatöötamise ning õigusaktide ühtlustamise kaudu (et tagada mis tahes Euroopa osas asuvate kodanike kaitse ning et takistada kurjategijatel kohtusüsteemide erinevusi ära kasutada), samuti Eurojusti arendamise kaudu;

| D. | arvestades, et komisjoni 2. juuli 2008. aasta aruande Haagi programmi 2007. aasta rakendamise kohta (KOM(2008)0373) kohaselt on kriminaalasjades tehtavas õiguslikus koostöös saavutuste tase olnud üsnagi madal, et poliitilised takistused ja viivitused kajastuvad vastuvõetud õigusaktide arvu vähenemises, samas kui edasiminek on olnud rahuldav muudes valdkondades, näiteks tsiviilasjades, piirikontrolli, seadusliku ja ebaseadusliku sisserände ning varjupaigapoliitika küsimustes tehtavas koostöös; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjoni 2. juuli 2008. aasta aruande Haagi programmi 2007. aasta rakendamise kohta (KOM(2008)0373) kohaselt on kriminaalasjades tehtavas õiguslikus koostöös saavutuste tase olnud üsnagi madal, et poliitilised takistused ja viivitused kajastuvad vastuvõetud õigusaktide arvu vähenemises, samas kui edasiminek on olnud rahuldav muudes valdkondades, näiteks tsiviilasjades, piirikontrolli, seadusliku ja ebaseadusliku sisserände ning varjupaigapoliitika küsimustes tehtavas koostöös;

| E. | arvestades, et kriminaalmenetlused seonduvad sageli ja olulisel määral nii kuriteo ohvrite kui ka kahtlusaluste ja kostjate põhiliste inimõiguste küsimustega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kriminaalmenetlused seonduvad sageli ja olulisel määral nii kuriteo ohvrite kui ka kahtlusaluste ja kostjate põhiliste inimõiguste küsimustega;

| F. | arvestades, et kriminaalmenetluses on esmatähtis selliste õiguste kaitse nagu õigus õiglasele kohtumõistmisele, süütuse presumptsioon, õigus kaitsele, kuriteoohvrite õigused, ne bis in idem (mitte kaks korda samas asjas) põhimõte ning minimaalsed menetluslikud tagatised kohtueelse kinnipidamise puhul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kriminaalmenetluses on esmatähtis selliste õiguste kaitse nagu õigus õiglasele kohtumõistmisele, süütuse presumptsioon, õigus kaitsele, kuriteoohvrite õigused, ne bis in idem (mitte kaks korda samas asjas) põhimõte ning minimaalsed menetluslikud tagatised kohtueelse kinnipidamise puhul;

| G. | arvestades, et igapäevane õigusalane koostöö kriminaalasjades põhineb jätkuvalt vastastikust abistamist käsitlevatel juriidilistel dokumentidel nagu 2000. aasta konventsioon vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja Euroopa Nõukogu 1959. aasta konventsioon vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et igapäevane õigusalane koostöö kriminaalasjades põhineb jätkuvalt vastastikust abistamist käsitlevatel juriidilistel dokumentidel nagu 2000. aasta konventsioon vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades ja Euroopa Nõukogu 1959. aasta konventsioon vastastikuse õigusabi kohta kriminaalasjades;

| H. | arvestades, et Euroopa õiguse eesmärkide ja põhimõtete raames eeldab vastastikuse tunnustamise põhimõte, et kui otsuse langetab ühe liikmesriigi pädev õigusasutus, jõustub otsus tervikuna ja vahetult kogu Euroopa Liidus, ning nende liikmesriikide õigusasutused, kelle territooriumil võidakse otsus ellu viia, abistavad otsuse elluviimisel, nagu selle oleks teinud kõnealuse liikmesriigi pädev asutus, välja arvatud juhul, kui õigusakt, mille raames otsust rakendatakse, seab piirangud selle täitmisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa õiguse eesmärkide ja põhimõtete raames eeldab vastastikuse tunnustamise põhimõte, et kui otsuse langetab ühe liikmesriigi pädev õigusasutus, jõustub otsus tervikuna ja vahetult kogu Euroopa Liidus, ning nende liikmesriikide õigusasutused, kelle territooriumil võidakse otsus ellu viia, abistavad otsuse elluviimisel, nagu selle oleks teinud kõnealuse liikmesriigi pädev asutus, välja arvatud juhul, kui õigusakt, mille raames otsust rakendatakse, seab piirangud selle täitmisele;

| I. | arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõtet, mis on Euroopa Ülemkogu Tampere kohtumisest saadik olnud õigusalase koostöö nurgakivi, ei ole siiani kaugeltki rahuldavalt rakendatud ja seda tuleb täiendada ühtsete menetluslike tagatistega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõtet, mis on Euroopa Ülemkogu Tampere kohtumisest saadik olnud õigusalase koostöö nurgakivi, ei ole siiani kaugeltki rahuldavalt rakendatud ja seda tuleb täiendada ühtsete menetluslike tagatistega;

| J. | arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamisel, nagu näiteks Euroopa vahistamismääruse puhul, on see andnud õigusalasele koostööle Euroopa Liidus suurt lisandväärtust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamisel, nagu näiteks Euroopa vahistamismääruse puhul, on see andnud õigusalasele koostööle Euroopa Liidus suurt lisandväärtust;

| K. | arvestades, et selleks, et olla täiel määral tulemuslik, sõltub vastastikuse tunnustamise põhimõte suuresti ühise üleeuroopalise õiguskultuuri loomisest, mis põhineb vastastikusel usaldusel, ühistel põhimõtetel, koostööl ning teataval ühtlustamise tasemel (näiteks teatavate kuritegude määratlemise ja karistuste osas), samuti põhiõiguste tõelisel kaitsel, eriti menetlusõiguste, kinnipidamistingimuste ja miinimumnõuete osas kinnipidamise, vangide õiguste ning üksikisikute jaoks kättesaadavate hüvitamismehhanismide tingimuste ja läbivaatamise puhul; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et selleks, et olla täiel määral tulemuslik, sõltub vastastikuse tunnustamise põhimõte suuresti ühise üleeuroopalise õiguskultuuri loomisest, mis põhineb vastastikusel usaldusel, ühistel põhimõtetel, koostööl ning teataval ühtlustamise tasemel (näiteks teatavate kuritegude määratlemise ja karistuste osas), samuti põhiõiguste tõelisel kaitsel, eriti menetlusõiguste, kinnipidamistingimuste ja miinimumnõuete osas kinnipidamise, vangide õiguste ning üksikisikute jaoks kättesaadavate hüvitamismehhanismide tingimuste ja läbivaatamise puhul;

| L. | arvestades, et kohtunike, prokuröride, kaitseadvokaatide ja teiste õigusemõistmisega seotud isikute koolitamisel on ülimalt tähtis osa vastastikuse usalduse ja Euroopa ühise õiguskultuuri loomisel, ning ühtlasi edendatakse õiget tasakaalu süüdistuse ja kaitse huvide vahel ning püütakse tagada kaitse järjepidevus ja tõhusus piiriülestes kohtuasjades; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kohtunike, prokuröride, kaitseadvokaatide ja teiste õigusemõistmisega seotud isikute koolitamisel on ülimalt tähtis osa vastastikuse usalduse ja Euroopa ühise õiguskultuuri loomisel, ning ühtlasi edendatakse õiget tasakaalu süüdistuse ja kaitse huvide vahel ning püütakse tagada kaitse järjepidevus ja tõhusus piiriülestes kohtuasjades;

| M. | arvestades, et õigusalase koolituse valdkonnas on saavutatud olulist edu, eelkõige tänu Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku (EJTN) panusele ja tegevusele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et õigusalase koolituse valdkonnas on saavutatud olulist edu, eelkõige tänu Euroopa õigusalase koolituse võrgustiku (EJTN) panusele ja tegevusele;

| N. | arvestades, et olulistele tulemustele vaatamata on EJTNi tegevust takistanud tema organisatsioonilisest ülesehitusest tingitud piirangud ja vahendite piiratus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et olulistele tulemustele vaatamata on EJTNi tegevust takistanud tema organisatsioonilisest ülesehitusest tingitud piirangud ja vahendite piiratus;

| O. | arvestades, et eelpool mainitut arvesse võttes ei saa õigusasutused praegu ELi õigusaktide nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikke koolitusvahendeid ja vaid väga väike osa kohtunikest pääseb ELi-kesksele õigusalasele koolitusele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et eelpool mainitut arvesse võttes ei saa õigusasutused praegu ELi õigusaktide nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikke koolitusvahendeid ja vaid väga väike osa kohtunikest pääseb ELi-kesksele õigusalasele koolitusele;

| P. | arvestades, et ELi kriminaalõiguse valdkonna edasiarendamisele suunatud tegevuse aluseks saab olla vaid ELi poliitika ja õigusaktide rakendamise, aga ka liikmesriikide õigusemõistmise tõhususe ja kvaliteedi objektiivne, erapooletu, läbipaistev, täpne ja pidev järelevalve; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi kriminaalõiguse valdkonna edasiarendamisele suunatud tegevuse aluseks saab olla vaid ELi poliitika ja õigusaktide rakendamise, aga ka liikmesriikide õigusemõistmise tõhususe ja kvaliteedi objektiivne, erapooletu, läbipaistev, täpne ja pidev järelevalve;

| Q. | arvestades, et Euroopa Liidus ei ole praegu tagatud ei ELi kriminaalõiguse valdkonna poliitiliste meetmete ega ka õigusemõistmise tõhususe ja kvaliteedi pidevat, põhjalikku ja selget järelevalvet; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Liidus ei ole praegu tagatud ei ELi kriminaalõiguse valdkonna poliitiliste meetmete ega ka õigusemõistmise tõhususe ja kvaliteedi pidevat, põhjalikku ja selget järelevalvet;

| R. | arvestades, et selline järelevalve oleks ELi otsusetegijatele põhilise tähtsusega kõige asjakohasemate õiguslike meetmete algatamiseks ja suurendaks samal ajal vastastikust usaldust üksteise kohtusüsteemide suhtes; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et selline järelevalve oleks ELi otsusetegijatele põhilise tähtsusega kõige asjakohasemate õiguslike meetmete algatamiseks ja suurendaks samal ajal vastastikust usaldust üksteise kohtusüsteemide suhtes;

| S. | arvestades, et nimetatud hindamissüsteemi juures tuleks arvesse võtta juba olemasolevate hindamissüsteemide kogemusi ilma nende tegevusi või tulemusi dubleerimata, ning anda aktiivne roll Euroopa Parlamendile; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et nimetatud hindamissüsteemi juures tuleks arvesse võtta juba olemasolevate hindamissüsteemide kogemusi ilma nende tegevusi või tulemusi dubleerimata, ning anda aktiivne roll Euroopa Parlamendile;

| T. | arvestades, et hiljaaegu loodud õigusfoorum võib anda olulise panuse ELi õigusloomega seotud algatuste eelhindamisse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et hiljaaegu loodud õigusfoorum võib anda olulise panuse ELi õigusloomega seotud algatuste eelhindamisse;

| U. | arvestades, et ELi tegevuse sidususe ja kooskõlalisuse tagamiseks ning samal ajal põhiõiguste kindlustamiseks peaks avaliku arutelu protsess, mis hõlmaks ka mõju hindamist, toimuma veel enne seda, kui komisjon või liikmesriigid esitavad ettepanekud ja algatused ELi õigusaktide vastuvõtmiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ELi tegevuse sidususe ja kooskõlalisuse tagamiseks ning samal ajal põhiõiguste kindlustamiseks peaks avaliku arutelu protsess, mis hõlmaks ka mõju hindamist, toimuma veel enne seda, kui komisjon või liikmesriigid esitavad ettepanekud ja algatused ELi õigusaktide vastuvõtmiseks;

| V. | arvestades, et pidev teabe, tavade ja kogemuste vahetamine liikmesriikide õigusasutuste vahel aitab olulisel määral kujundada vastastikusele usaldusele rajatud keskkonda – seda näitavad õigusasutuste vahetusprogrammi märkimisväärsed tulemused; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et pidev teabe, tavade ja kogemuste vahetamine liikmesriikide õigusasutuste vahel aitab olulisel määral kujundada vastastikusele usaldusele rajatud keskkonda – seda näitavad õigusasutuste vahetusprogrammi märkimisväärsed tulemused;

| W. | arvestades, et jätkuvalt puudub asjakohane üldine andmekaitserežiim kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas ning et selle puudumisel tuleb andmesubjektide õigusi igas üksikus õigusaktis hoolikalt reguleerida; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et jätkuvalt puudub asjakohane üldine andmekaitserežiim kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas ning et selle puudumisel tuleb andmesubjektide õigusi igas üksikus õigusaktis hoolikalt reguleerida;

| X. | arvestades, et tulemuslikkuse huvides peab ELi kriminaalõiguse ala kasutama ära uute tehnoloogiavahendite ja interneti pakutavaid võimalusi nii ELi poliitikate rakendamisel kui ka teabe ja ettepanekute levitamisel ja arutamisel, austades samas põhiõigusi; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et tulemuslikkuse huvides peab ELi kriminaalõiguse ala kasutama ära uute tehnoloogiavahendite ja interneti pakutavaid võimalusi nii ELi poliitikate rakendamisel kui ka teabe ja ettepanekute levitamisel ja arutamisel, austades samas põhiõigusi;

| Y. | arvestades, et liikmesriikide kohtunike roll võitluses rahvusvahelise kuritegevusega ning samal ajal põhiõiguste ja -vabaduste kaitsmisel muutub üha olulisemaks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et liikmesriikide kohtunike roll võitluses rahvusvahelise kuritegevusega ning samal ajal põhiõiguste ja -vabaduste kaitsmisel muutub üha olulisemaks;

| Z. | arvestades, et sellised koordineerivad institutsioonid nagu Eurojust on näidanud võimet anda suurt lisandväärtust ning on tunduvalt laiendanud võitlust rahvusvahelise kuritegevuse vastu, olgugi et nende pädevus on ikka veel liiga piiratud ja mõned liikmesriigid on olnud tõrksad asjaomast teavet jagama; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et sellised koordineerivad institutsioonid nagu Eurojust on näidanud võimet anda suurt lisandväärtust ning on tunduvalt laiendanud võitlust rahvusvahelise kuritegevuse vastu, olgugi et nende pädevus on ikka veel liiga piiratud ja mõned liikmesriigid on olnud tõrksad asjaomast teavet jagama;

| AA. | arvestades, et kaitseadvokaatide koordineeritus on puudulik ning seetõttu tuleks seda ELi tasemel toetada ja tunnustada; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kaitseadvokaatide koordineeritus on puudulik ning seetõttu tuleks seda ELi tasemel toetada ja tunnustada;

| AB. | arvestades, et maffia ja organiseeritud kuritegevus üldiselt on muutunud rahvusvaheliseks nähtuseks, mis avaldab liikmesriikidele ja nende naaberriikidele sotsiaalset, kultuurilist, majanduslikku ja poliitilist mõju, mille vastu tuleb võidelda ka sotsiaalsel tasandil koostöös kodanikuühiskonna ja demokraatlike institutsioonidega; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et maffia ja organiseeritud kuritegevus üldiselt on muutunud rahvusvaheliseks nähtuseks, mis avaldab liikmesriikidele ja nende naaberriikidele sotsiaalset, kultuurilist, majanduslikku ja poliitilist mõju, mille vastu tuleb võidelda ka sotsiaalsel tasandil koostöös kodanikuühiskonna ja demokraatlike institutsioonidega;

| 1. | edastab nõukogule järgmised soovitused:






  a) | arvestades tõsiasja, et Euroopa kriminaalõiguse ala peab tuginema põhiõiguste austamisele, alustada uuesti tööd põhiõiguste tagamiseks ja eelkõige võtta vastu:






  — | ambitsioonikas õigusakt selliste süütuse presumptsioonil põhinevate menetluslike tagatiste kohta kriminaalmenetluses nagu õigus saada ülevaade oma õigustest, õigus saada õigusabi, õigus saada vajaduse korral tasuta õigusabi nii enne kohtumenetlust kui ka selle ajal, õigus esitada tõendeid, õigus saada teavet süüdistuste iseloomu ja/või põhjuste ja/või kahtlustuste põhjuste kohta kahtlusalusele/kostjale mõistetavas keeles, õigus kasutada kõiki asjakohased dokumente kahtlusalusele/kostjale mõistetavas keeles, õigus kasutada tõlki, õigus olla ära kuulatud ja õigus kaitsele, kaitse sellistele kahtlusalustele/kostjatele, kes ei saa menetlusest aru või ei suuda seda jälgida, miinimumstandardid alaealiste kahtlusaluste/kostjate kinnipidamise, nende suhtes kohaldatavate tingimuste ja kaitse kohta ning tõhusad ja kättesaadavad edasikaebamise mehhanismid üksikisikutele; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

edastab nõukogule järgmised soovitused:

a)

arvestades tõsiasja, et Euroopa kriminaalõiguse ala peab tuginema põhiõiguste austamisele, alustada uuesti tööd põhiõiguste tagamiseks ja eelkõige võtta vastu:

—

ambitsioonikas õigusakt selliste süütuse presumptsioonil põhinevate menetluslike tagatiste kohta kriminaalmenetluses nagu õigus saada ülevaade oma õigustest, õigus saada õigusabi, õigus saada vajaduse korral tasuta õigusabi nii enne kohtumenetlust kui ka selle ajal, õigus esitada tõendeid, õigus saada teavet süüdistuste iseloomu ja/või põhjuste ja/või kahtlustuste põhjuste kohta kahtlusalusele/kostjale mõistetavas keeles, õigus kasutada kõiki asjakohased dokumente kahtlusalusele/kostjale mõistetavas keeles, õigus kasutada tõlki, õigus olla ära kuulatud ja õigus kaitsele, kaitse sellistele kahtlusalustele/kostjatele, kes ei saa menetlusest aru või ei suuda seda jälgida, miinimumstandardid alaealiste kahtlusaluste/kostjate kinnipidamise, nende suhtes kohaldatavate tingimuste ja kaitse kohta ning tõhusad ja kättesaadavad edasikaebamise mehhanismid üksikisikutele;

| — | põhjalik õiguslik raamistik, mis pakub kuriteo ohvritele võimalikult laialdast kaitset, sealhulgas piisavat hüvitamist ja tunnistajate kaitset eelkõige organiseeritud kuritegevuse juhtumitel; |
| --- | --- |

—

põhjalik õiguslik raamistik, mis pakub kuriteo ohvritele võimalikult laialdast kaitset, sealhulgas piisavat hüvitamist ja tunnistajate kaitset eelkõige organiseeritud kuritegevuse juhtumitel;

| — | õigusakt, mis käsitleb tõendite lubatavust kriminaalmenetluses; |
| --- | --- |

—

õigusakt, mis käsitleb tõendite lubatavust kriminaalmenetluses;

| — | meetmed vangistuse ja kinnipidamise tingimuste miinimumnõuete kindlaksmääramiseks ning vangide õiguste ühtne loetelu ELis – muu hulgas õigus teabevahetusele ja konsulaarabile; |
| --- | --- |

—

meetmed vangistuse ja kinnipidamise tingimuste miinimumnõuete kindlaksmääramiseks ning vangide õiguste ühtne loetelu ELis – muu hulgas õigus teabevahetusele ja konsulaarabile;

| — | meetmed, mis võimaldaksid tegutseda kodanikuühiskonna ja institutsioonide peamise liikumapaneva jõuna ja toetada nende jõupingutusi võitluses maffia vastu, ning meetmed, et võtta vastu õigusakt rahvusvaheliste kuritegelike ühenduste finants- ja muude varade konfiskeerimise ning nende sotsiaalsetel eesmärkidel taaskasutamise kohta; |
| --- | --- |

—

meetmed, mis võimaldaksid tegutseda kodanikuühiskonna ja institutsioonide peamise liikumapaneva jõuna ja toetada nende jõupingutusi võitluses maffia vastu, ning meetmed, et võtta vastu õigusakt rahvusvaheliste kuritegelike ühenduste finants- ja muude varade konfiskeerimise ning nende sotsiaalsetel eesmärkidel taaskasutamise kohta;

| b) | kuivõrd vastastikuse tunnustamise põhimõte on kriminaalasjades tehtava koostöö nurgakivi, tuleb võimalikult kiiresti vastu võtta selle rakendamiseks veel puudu olevad ELi õigusaktid, samuti tagada samaväärsete standardite väljatöötamine menetlusõiguste kohta ning ühtlustada kriminaalmenetluse aspekte käsitlevad miinimumnõuded; |
| --- | --- |

b)

kuivõrd vastastikuse tunnustamise põhimõte on kriminaalasjades tehtava koostöö nurgakivi, tuleb võimalikult kiiresti vastu võtta selle rakendamiseks veel puudu olevad ELi õigusaktid, samuti tagada samaväärsete standardite väljatöötamine menetlusõiguste kohta ning ühtlustada kriminaalmenetluse aspekte käsitlevad miinimumnõuded;

| c) | rakendada koostöös liikmesriikidega tulemuslikult vastastikuse tunnustamise põhimõtet kriminaalõiguse valdkonnas, pöörates kohast tähelepanu Euroopa vahistamismääruse rakendamisel ja igapäevasel kohaldamisel saavutatule ja ilmnenud raskustele, ning veenduda, et kõnealuse põhimõtte rakendamisel austavad liikmesriigid põhiõigusi ja EÜ asutamislepingu artiklis 6 sätestatud üldisi õiguspõhimõtteid; |
| --- | --- |

c)

rakendada koostöös liikmesriikidega tulemuslikult vastastikuse tunnustamise põhimõtet kriminaalõiguse valdkonnas, pöörates kohast tähelepanu Euroopa vahistamismääruse rakendamisel ja igapäevasel kohaldamisel saavutatule ja ilmnenud raskustele, ning veenduda, et kõnealuse põhimõtte rakendamisel austavad liikmesriigid põhiõigusi ja EÜ asutamislepingu artiklis 6 sätestatud üldisi õiguspõhimõtteid;

| d) | paluda liikmesriikidel järgida Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse kohaldamisel proportsionaalsuse põhimõtet ning pöörata tähelepanu muudele õiguslikele vahenditele (näiteks kohtulik arutamine videokonverentsi vormis), mis teatud juhtudel ja vajalikke turvameetmeid rakendades võivad osutuda asjakohaseks; |
| --- | --- |

d)

paluda liikmesriikidel järgida Euroopa vahistamismäärust käsitleva raamotsuse kohaldamisel proportsionaalsuse põhimõtet ning pöörata tähelepanu muudele õiguslikele vahenditele (näiteks kohtulik arutamine videokonverentsi vormis), mis teatud juhtudel ja vajalikke turvameetmeid rakendades võivad osutuda asjakohaseks;

| e) | koostada koostöös Euroopa Parlamendiga ülevaade kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö hetkeseisust Euroopa Liidus, pöörates tähelepanu nii saavutustele kui ka puudustele; |
| --- | --- |

e)

koostada koostöös Euroopa Parlamendiga ülevaade kriminaalasjades tehtava õigusalase koostöö hetkeseisust Euroopa Liidus, pöörates tähelepanu nii saavutustele kui ka puudustele;

| f) | moodustada koostöös Euroopa Parlamendiga ekspertide (juristide) komisjon, et see koostaks uurimuse kõigi liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide sarnasuste ja erinevuste kohta ning esitaks ettepanekud tõelise ELi kriminaalõiguse ala loomiseks, milles oleksid tasakaalus kriminaalmenetluse tõhusus ja üksikisiku õiguste tagamine; |
| --- | --- |

f)

moodustada koostöös Euroopa Parlamendiga ekspertide (juristide) komisjon, et see koostaks uurimuse kõigi liikmesriikide kriminaalõigussüsteemide sarnasuste ja erinevuste kohta ning esitaks ettepanekud tõelise ELi kriminaalõiguse ala loomiseks, milles oleksid tasakaalus kriminaalmenetluse tõhusus ja üksikisiku õiguste tagamine;

| g) | juurutada koos komisjoni ja Euroopa Parlamendiga ning koostöös asjassepuutuvate Euroopa Nõukogu komisjonidega (nagu näiteks CEPEJ) ja praeguste Euroopa kriminaalõiguse alaste koostöövõrgustikega objektiivne, erapooletu, läbipaistev, põhjalik, horisontaalne ja pidev ELi vastava valdkonna poliitika ja õigusaktide rakendamise, aga ka õigusemõistmise kvaliteedi ja tõhususe ning terviklikkuse ja õigluse järelevalve- ja hindamissüsteem, mille puhul võetaks arvesse ka Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguse rakendamise taset liikmesriikides ning mille eeskujuks oleks vastastikuse eksperthindamise süsteem ja mille põhjal saaks vähemalt kord aastas koostada usaldusväärseid aruandeid. Sellise süsteemi raames tuleks eelkõige:






  — | luua poliitilisest ja tehnilisest tasandist koosnev hindamisvõrgustik; |
| --- | --- | --- |

g)

juurutada koos komisjoni ja Euroopa Parlamendiga ning koostöös asjassepuutuvate Euroopa Nõukogu komisjonidega (nagu näiteks CEPEJ) ja praeguste Euroopa kriminaalõiguse alaste koostöövõrgustikega objektiivne, erapooletu, läbipaistev, põhjalik, horisontaalne ja pidev ELi vastava valdkonna poliitika ja õigusaktide rakendamise, aga ka õigusemõistmise kvaliteedi ja tõhususe ning terviklikkuse ja õigluse järelevalve- ja hindamissüsteem, mille puhul võetaks arvesse ka Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguse rakendamise taset liikmesriikides ning mille eeskujuks oleks vastastikuse eksperthindamise süsteem ja mille põhjal saaks vähemalt kord aastas koostada usaldusväärseid aruandeid. Sellise süsteemi raames tuleks eelkõige:

—

luua poliitilisest ja tehnilisest tasandist koosnev hindamisvõrgustik;

| — | määratleda seniste hindamissüsteemide läbivaatamise alusel selle süsteemi prioriteedid, kohaldamisala, kriteeriumid ja meetodid, arvestades, et vaja ei oleks mitte niivõrd teoreetilist hindamist, kuivõrd ELi poliitika kohapealse ja igapäevases õigusemõistmises ilmneva mõju väljaselgitamist ning õigusemõistmise tõhususe ja kvaliteedi, terviklikkuse ja õigluse hindamist; arvesse võtta tuleks ka Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguse rakendamise taset liikmesriikides; |
| --- | --- |

—

määratleda seniste hindamissüsteemide läbivaatamise alusel selle süsteemi prioriteedid, kohaldamisala, kriteeriumid ja meetodid, arvestades, et vaja ei oleks mitte niivõrd teoreetilist hindamist, kuivõrd ELi poliitika kohapealse ja igapäevases õigusemõistmises ilmneva mõju väljaselgitamist ning õigusemõistmise tõhususe ja kvaliteedi, terviklikkuse ja õigluse hindamist; arvesse võtta tuleks ka Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõiguse rakendamise taset liikmesriikides;

| — | edendada sünergiat olemasolevate hindamissüsteemidega ja vältida nende dubleerimist; |
| --- | --- |

—

edendada sünergiat olemasolevate hindamissüsteemidega ja vältida nende dubleerimist;

| — | kasutada mitmekülgset lähenemisviisi, mis koosneb nii statistilisest kui ka õigusloometeabest ning ELi õigusaktide rakendamise hindamisest kohtadel; |
| --- | --- |

—

kasutada mitmekülgset lähenemisviisi, mis koosneb nii statistilisest kui ka õigusloometeabest ning ELi õigusaktide rakendamise hindamisest kohtadel;

| — | koguda võrreldavaid andmeid ning saada võimalikult hea ülevaade juba olemasolevatest andmetest; |
| --- | --- |

—

koguda võrreldavaid andmeid ning saada võimalikult hea ülevaade juba olemasolevatest andmetest;

| — | kaasata Euroopa Parlament sügavuti nii hindamissüsteemi poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil; |
| --- | --- |

—

kaasata Euroopa Parlament sügavuti nii hindamissüsteemi poliitilisel kui ka tehnilisel tasandil;

| h) | koostada koos komisjoni ja Euroopa Parlamendiga ülevaade õigusalase koolituse hetkeseisust Euroopa Liidus, selle puudustest ja vajadustest ning alustada tarbetut topelttööd vältides viivitamatult tegevust tõelise Euroopa õiguskultuuri loomise edendamiseks; luua sel eesmärgil kohtunike, prokuröride, kaitseadvokaatide ja teiste õigusemõistmises osalejate tarbeks Euroopa õiguskool, mis peaks:






  — | lähtuma olemasolevast Euroopa õigusalase koolituse võrgustikust ja edaspidi kujunema olemasolevate ELi ametitega seotud ELi asutuseks, olema kindla ja asjakohase struktuuriga, milles peaksid olulise koha saama liikmesriikide õiguskoolid,õigusalase koostöö võrgustikud ja muud organisatsioonid, nagu Euroopa Õigusakadeemia ja kaitseõiguste organisatsioonid ning mille tegevuses osaleks ka komisjon; |
| --- | --- | --- |

h)

koostada koos komisjoni ja Euroopa Parlamendiga ülevaade õigusalase koolituse hetkeseisust Euroopa Liidus, selle puudustest ja vajadustest ning alustada tarbetut topelttööd vältides viivitamatult tegevust tõelise Euroopa õiguskultuuri loomise edendamiseks; luua sel eesmärgil kohtunike, prokuröride, kaitseadvokaatide ja teiste õigusemõistmises osalejate tarbeks Euroopa õiguskool, mis peaks:

—

lähtuma olemasolevast Euroopa õigusalase koolituse võrgustikust ja edaspidi kujunema olemasolevate ELi ametitega seotud ELi asutuseks, olema kindla ja asjakohase struktuuriga, milles peaksid olulise koha saama liikmesriikide õiguskoolid,õigusalase koostöö võrgustikud ja muud organisatsioonid, nagu Euroopa Õigusakadeemia ja kaitseõiguste organisatsioonid ning mille tegevuses osaleks ka komisjon;

| — | juhtima ja edasi arendama õigusasutuste vahetusprogrammi; |
| --- | --- |

—

juhtima ja edasi arendama õigusasutuste vahetusprogrammi;

| — | kehtestama õigusalase koolituse ühtsed õppekavad, tagades Euroopa komponendi asjakohase olemasolu vastavalt erinevatele õigusvaldkondadele; |
| --- | --- |

—

kehtestama õigusalase koolituse ühtsed õppekavad, tagades Euroopa komponendi asjakohase olemasolu vastavalt erinevatele õigusvaldkondadele;

| — | pakkuma Euroopa kohtunikele, prokuröridele ja kaitseadvokaatidele vabatahtlikkuse alusel nii sissejuhatavat kui ka jätkukoolitust; |
| --- | --- |

—

pakkuma Euroopa kohtunikele, prokuröridele ja kaitseadvokaatidele vabatahtlikkuse alusel nii sissejuhatavat kui ka jätkukoolitust;

| — | tugevdama õigusasutuste, advokaatide ja muude asjaosaliste lingvistilisi oskusi; |
| --- | --- |

—

tugevdama õigusasutuste, advokaatide ja muude asjaosaliste lingvistilisi oskusi;

| — | pakkuma sellist koolitust ka kandidaatriikidele ja teistele riikidele, kellega EL on sõlminud koostöö- ja partnerluslepingud; |
| --- | --- |

—

pakkuma sellist koolitust ka kandidaatriikidele ja teistele riikidele, kellega EL on sõlminud koostöö- ja partnerluslepingud;

| i) | nõuda tungivalt, et liikmesriigid võimalikult kiiresti viiksid täielikult ellu nõukogu otsuse Eurojusti tugevdamise ja nõukogu otsuse 2002/187/JSK (5613/2008) (18) muutmise kohta, julgustaksid oma asutusi kaasama Eurojusti koostöömenetluse varastes etappides, ja saaksid üle vastumeelsusest jagada teavet ja teha täiel määral koostööd liikmesriikide tasandil, ning kaasaks Euroopa Parlamenti koos komisjoni ja Eurojustiga täiel määral edasistesse meetmetesse, mille eesmärk on Eurojusti rakendusotsuse korrektne rakendamine; |
| --- | --- |

i)

nõuda tungivalt, et liikmesriigid võimalikult kiiresti viiksid täielikult ellu nõukogu otsuse Eurojusti tugevdamise ja nõukogu otsuse 2002/187/JSK (5613/2008) (18) muutmise kohta, julgustaksid oma asutusi kaasama Eurojusti koostöömenetluse varastes etappides, ja saaksid üle vastumeelsusest jagada teavet ja teha täiel määral koostööd liikmesriikide tasandil, ning kaasaks Euroopa Parlamenti koos komisjoni ja Eurojustiga täiel määral edasistesse meetmetesse, mille eesmärk on Eurojusti rakendusotsuse korrektne rakendamine;

| j) | kehtestada eelpool nimetatud otsuse rakenduskava, eriti seoses Eurojusti pädevusega:






  — | kohtualluvuse küsimuses tekkivate konfliktide lahendamisel; |
| --- | --- | --- |

j)

kehtestada eelpool nimetatud otsuse rakenduskava, eriti seoses Eurojusti pädevusega:

—

kohtualluvuse küsimuses tekkivate konfliktide lahendamisel;

| — | juurdluse teostamisel või süüdistuse esitamisel; |
| --- | --- |

—

juurdluse teostamisel või süüdistuse esitamisel;

| k) | võtta meetmeid, eesmärgiga avaldada igal aastal põhjalik aruanne kuritegevuse kohta ELis, milles võetakse kokku konkreetsete valdkondade aruanded (nt organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnang (OCTA), Eurojusti aastaaruanne jt); |
| --- | --- |

k)

võtta meetmeid, eesmärgiga avaldada igal aastal põhjalik aruanne kuritegevuse kohta ELis, milles võetakse kokku konkreetsete valdkondade aruanded (nt organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnang (OCTA), Eurojusti aastaaruanne jt);

| l) | kutsuda liikmesriike üles jätkama tööd Tšehhi Vabariigi, Poola Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatusega võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalmenetluste kohtualluvuse küsimuses tekkivate konfliktide ärahoidmise ja lahendamise kohta (5208/2009), arvestades kahtlusaluse või kostja õigusi kõigis kohtualluvuse valiku protsessi etappides; konsulteerima uuesti Euroopa Parlamendiga, lähtudes nõukogus läbirääkimiste käigus saavutatud edust; |
| --- | --- |

l)

kutsuda liikmesriike üles jätkama tööd Tšehhi Vabariigi, Poola Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatusega võtta vastu nõukogu raamotsus kriminaalmenetluste kohtualluvuse küsimuses tekkivate konfliktide ärahoidmise ja lahendamise kohta (5208/2009), arvestades kahtlusaluse või kostja õigusi kõigis kohtualluvuse valiku protsessi etappides; konsulteerima uuesti Euroopa Parlamendiga, lähtudes nõukogus läbirääkimiste käigus saavutatud edust;

| m) | pöörata kohast tähelepanu võimalustele, mida uued tehnoloogiad pakuvad suurema avaliku turvalisuse tagamiseks, ja kasutada täiel määral ära interneti võimalused teabe levitamiseks, tugevdada hiljuti loodud õigusfoorumi rolli, edendada uute õppemeetodite (e-õpe) arendamist ning koguda ja jagada andmeid, ajakohastades ja tugevdades olemasolevaid andmebaase, näiteks tolli andmebaasi, mis on olulised võitluses salakaubaveo ja inimkaubanduse vastu, tagades samal ajal põhiõiguste austamise ning iseäranis üksikisikute eraelu puutumatuse kõrgetasemelise kaitse, juhul kui kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö raames toimub isikuandmete töötlemine; |
| --- | --- |

m)

pöörata kohast tähelepanu võimalustele, mida uued tehnoloogiad pakuvad suurema avaliku turvalisuse tagamiseks, ja kasutada täiel määral ära interneti võimalused teabe levitamiseks, tugevdada hiljuti loodud õigusfoorumi rolli, edendada uute õppemeetodite (e-õpe) arendamist ning koguda ja jagada andmeid, ajakohastades ja tugevdades olemasolevaid andmebaase, näiteks tolli andmebaasi, mis on olulised võitluses salakaubaveo ja inimkaubanduse vastu, tagades samal ajal põhiõiguste austamise ning iseäranis üksikisikute eraelu puutumatuse kõrgetasemelise kaitse, juhul kui kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö raames toimub isikuandmete töötlemine;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev soovitus nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile.

---

(1)  ELT C 33 E, 9.2.2006, lk 159.

(2)  ELT C 102 E, 28.4.2004, lk 154.

(3)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 27.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0381.

(5)  EÜT C 18, 19.1.2001, lk 9.

(6)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 99.

(7)  ELT C 299, 22.11.2008, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0352.

(9)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 130.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0384 ja P6_TA(2008)0380.

(11)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 72.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0486.

(13)  Gisčle Vernimmen-Van Tiggelen ja Laura Surano, Euroopa-uuringute Instituut, Université Libre de Bruxelles, Euroopa Kriminaalõiguse Akadeemiline Võrgustik (ECLAN).

(14)  KOM(2006)0008 ning nõukogu dokumendid 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008 ja 17220/1/2008.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0637.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2008)0465.

(17)  Euroopa Parlamendi 14. oktoobri 2004. aasta soovitus nõukogule ja Euroopa Ülemkogule vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala tuleviku ning selle õiguspärasuse ja tõhususe suurendamiseks vajalike meetmete kohta (ELT C 166 E, 7.7.2005, lk 58) ja Euroopa Parlamendi 22. veebruari 2005. aasta soovitus nõukogule õigusemõistmise kvaliteedi kohta kriminaalasjades ja kriminaalõiguse ühtlustamise kohta liikmesriikides (ELT C 304 E, 1.12.2005, lk 109).

(18)  ELTs seni avaldamata.

---

ARVAMUSED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. mai 2009

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/123

---

Teisipäev, 5. mai 2009Eriolümpiamängud Euroopa Liidus

P6_TA(2009)0347

Euroopa Parlamendi deklaratsioon eriolümpiamängude toetamise kohta Euroopa Liidus

2010/C 212 E/20

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artiklit 116,

| A. | arvestades, et Euroopa eriolümpialiikumine pakub vaimupuudega täiskasvanutele ja lastele sportimis- ja suhtlusvõimalusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa eriolümpialiikumine pakub vaimupuudega täiskasvanutele ja lastele sportimis- ja suhtlusvõimalusi;

| B. | arvestades, et eriolümpiamängude programmid on kehtestatud kõigis liikmesriikides, hõlmates poolt miljonit sportlast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eriolümpiamängude programmid on kehtestatud kõigis liikmesriikides, hõlmates poolt miljonit sportlast;

| C. | arvestades, et eriolümpialiikumine rakendab igapäevaselt ELi poliitikat, edendades piiriülest sporti ja vabatahtlikku tööd, muutes rahvatervise edendamise abil puuetega seotud stereotüüpe ja kaasates tõrjutud inimesi ühiskondlikesse tegevustesse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eriolümpialiikumine rakendab igapäevaselt ELi poliitikat, edendades piiriülest sporti ja vabatahtlikku tööd, muutes rahvatervise edendamise abil puuetega seotud stereotüüpe ja kaasates tõrjutud inimesi ühiskondlikesse tegevustesse;

| D. | arvestades, et Euroopa eriolümpialiikumine korraldab kaht suurt eesseisvat sündmust, milleks on 2010. aastal Poolas Varssavis toimuvad Euroopa eriolümpia suvemängud ja 2011. aastal Kreekas Ateenas toimuvad ülemaailmsed eriolümpia suvemängud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa eriolümpialiikumine korraldab kaht suurt eesseisvat sündmust, milleks on 2010. aastal Poolas Varssavis toimuvad Euroopa eriolümpia suvemängud ja 2011. aastal Kreekas Ateenas toimuvad ülemaailmsed eriolümpia suvemängud;

| E. | arvestades, et EL toetas rahaliselt 2003. aastal Iirimaal toimunud ülemaailmseid eriolümpia suvemänge, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL toetas rahaliselt 2003. aastal Iirimaal toimunud ülemaailmseid eriolümpia suvemänge,

| 1. | on seisukohal, et eriolümpiamängudega seotud teenuste pakkumiseks kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil on vaja märkimisväärset rahalist toetust; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et eriolümpiamängudega seotud teenuste pakkumiseks kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil on vaja märkimisväärset rahalist toetust;

| 2. | märgib, et Euroopa eriolümpialiikumine taotleb komisjonilt rahalist abi, et aidata rahastada 2010. aastal Varssavis toimuvaid Euroopa eriolümpia suvemänge ja 2011. aastal Ateenas toimuvaid ülemaailmseid eriolümpia suvemänge; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Euroopa eriolümpialiikumine taotleb komisjonilt rahalist abi, et aidata rahastada 2010. aastal Varssavis toimuvaid Euroopa eriolümpia suvemänge ja 2011. aastal Ateenas toimuvaid ülemaailmseid eriolümpia suvemänge;

| 3. | hindab seda kasu, mida sportlased, nende pered ja laiem üldsus nendest Euroopas toimuvatest sündmustest saavad; |
| --- | --- |

3.

hindab seda kasu, mida sportlased, nende pered ja laiem üldsus nendest Euroopas toimuvatest sündmustest saavad;

| 4. | kutsub komisjoni üles toetama 2010. aastal Varssavis ja 2011. aastal Ateenas toimuvaid mänge; |
| --- | --- |

4.

kutsub komisjoni üles toetama 2010. aastal Varssavis ja 2011. aastal Ateenas toimuvaid mänge;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. mai 2009

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/124

---

Teisipäev, 5. mai 2009Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlus

P6_TA(2009)0337

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta otsus Aldo Patriciello puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2009/2021(IMM))

2010/C 212 E/21

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Aldo Patriciello esitatud taotlust tema puutumatuse kaitsmise kohta seoses Isernia ringkonnakohtu prokuratuuris toimuva uurimisega, millest anti teada 9. märtsi 2009. aasta täiskogu istungil;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ja 21. oktoobri 2008. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0286/2009),

| 1. | otsustab kaitsta Aldo Patriciello puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab kaitsta Aldo Patriciello puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, kohtuasi 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2 391, ning liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07 Marra v. De Gregorio ja Clemente, Euroopa Kohtu lahendites seni avaldamata.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/125

---

Teisipäev, 5. mai 2009Umberto Bossi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotlus

P6_TA(2009)0338

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta otsus Umberto Bossi puutumatuse ja eesõiguste kaitsmise taotluse kohta (2009/2020(IMM))

2010/C 212 E/22

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Umberto Bossi 19. veebruaril 2009. aastal esitatud taotlust tema puutumatuse kaitsmise kohta seoses Verbania ringkonnakohtu prokuratuuris toimuva uurimisega, millest anti teada 9. märtsi 2009. aasta täiskogu istungil;

võttes arvesse 8. aprilli 1965. aasta Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artikleid 9 ja 10 ning otsestel ja üldistel valimistel esindajate Euroopa Parlamenti valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2;

võttes arvesse Euroopa Ühenduste Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta ja 21. oktoobri 2008. aasta otsuseid (1);

võttes arvesse kodukorra artikli 6 lõiget 3 ja artiklit 7;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A6-0269/2009),

| 1. | otsustab kaitsta Umberto Bossi puutumatust ja eesõigusi; |
| --- | --- |

1.

otsustab kaitsta Umberto Bossi puutumatust ja eesõigusi;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Itaalia Vabariigi pädevatele asutustele.

---

(1)  Kohtuasi 101/63: Wagner v. Fohrmann ja Krier, EKL 1964, lk 383, kohtuasi 149/85: Wybot v. Faure ja teised, EKL 1986, lk 2391, ning liidetud kohtuasjad C-200/07 ja C-201/07 Marra v. De Gregorio ja Clemente, Euroopa Kohtu lahendites seni avaldamata.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/126 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/126

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Alaliste komisjonide volitused ja vastutusalad

P6_TA(2009)0348

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus alaliste komisjonide volituste ja vastutusalade kohta

2010/C 212 E/23

Euroopa Parlament,

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut;

võttes arvesse kodukorra artiklit 174,

| 1. | otsustab moodustada järgmised alalised komisjonid:






  I | Väliskomisjon |
| --- | --- | --- |

1.

otsustab moodustada järgmised alalised komisjonid:

I

Väliskomisjon

| II | Arengukomisjon |
| --- | --- |

II

Arengukomisjon

| III | Rahvusvahelise kaubanduse komisjon |
| --- | --- |

III

Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

| IV | Eelarvekomisjon |
| --- | --- |

IV

Eelarvekomisjon

| V | Eelarvekontrollikomisjon |
| --- | --- |

V

Eelarvekontrollikomisjon

| VI | Majandus- ja rahanduskomisjon |
| --- | --- |

VI

Majandus- ja rahanduskomisjon

| VII | Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon |
| --- | --- |

VII

Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

| VIII | Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon |
| --- | --- |

VIII

Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

| IX | Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon |
| --- | --- |

IX

Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

| X | Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon |
| --- | --- |

X

Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

| XI | Transpordi- ja turismikomisjon |
| --- | --- |

XI

Transpordi- ja turismikomisjon

| XII | Regionaalarengukomisjon |
| --- | --- |

XII

Regionaalarengukomisjon

| XIII | Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon |
| --- | --- |

XIII

Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

| XIV | Kalanduskomisjon |
| --- | --- |

XIV

Kalanduskomisjon

| XV | Kultuuri- ja hariduskomisjon |
| --- | --- |

XV

Kultuuri- ja hariduskomisjon

| XVI | Õiguskomisjon |
| --- | --- |

XVI

Õiguskomisjon

| XVII | Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon |
| --- | --- |

XVII

Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

| XVIII | Põhiseaduskomisjon |
| --- | --- |

XVIII

Põhiseaduskomisjon

| XIX | Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon |
| --- | --- |

XIX

Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

| XX | Petitsioonikomisjon; |
| --- | --- |

XX

Petitsioonikomisjon;

| 2. | otsustab asendada kodukorra VI lisa järgmise tekstiga:

  Kolmapäev, 6. mai 2009„VI LISA
  Parlamendi alaliste komisjonide volitused ja vastutusalad


  I
     
  Väliskomisjon


  Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:






  1. | ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP). Selles küsimuses abistab komisjoni julgeoleku- ja kaitse allkomisjon; |
| --- | --- | --- |

2.

otsustab asendada kodukorra VI lisa järgmise tekstiga:

Kolmapäev, 6. mai 2009„VI LISA

Parlamendi alaliste komisjonide volitused ja vastutusalad

I
     
  Väliskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

1.

ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) ning Euroopa julgeoleku- ja kaitsepoliitika (EJKP). Selles küsimuses abistab komisjoni julgeoleku- ja kaitse allkomisjon;

| 2. | suhted ELi teiste institutsioonide ja organitega, ÜRO ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide ning parlamentidevaheliste assambleedega küsimustes, mis kuuluvad komisjoni vastutusalasse; |
| --- | --- |

2.

suhted ELi teiste institutsioonide ja organitega, ÜRO ja muude rahvusvaheliste organisatsioonide ning parlamentidevaheliste assambleedega küsimustes, mis kuuluvad komisjoni vastutusalasse;

| 3. | poliitiliste suhete tugevdamine kolmandate riikidega ulatuslikumate koostöö- ja abiprogrammide või rahvusvaheliste lepingute nagu assotsiatsiooni- või koostöölepingute kaudu, eelkõige riikidega, mis asuvad Euroopa Liidu vahetus läheduses; |
| --- | --- |

3.

poliitiliste suhete tugevdamine kolmandate riikidega ulatuslikumate koostöö- ja abiprogrammide või rahvusvaheliste lepingute nagu assotsiatsiooni- või koostöölepingute kaudu, eelkõige riikidega, mis asuvad Euroopa Liidu vahetus läheduses;

| 4. | Euroopa riikide Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevate läbirääkimiste alustamine, järelevalve ja lõpuleviimine; |
| --- | --- |

4.

Euroopa riikide Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevate läbirääkimiste alustamine, järelevalve ja lõpuleviimine;

| 5. | inimõiguste ja vähemuste kaitse ning demokraatlike väärtuste edendamisega seotud küsimused kolmandates riikides. Selles küsimuses toetab komisjoni tegevust inimõiguste allkomisjon. Ilma et see piiraks asjakohaste eeskirjade kohaldamist, kutsutakse allkomisjoni koosolekutele teiste sama valdkonnaga tegelevate komisjonide liikmeid ja asutuste esindajaid. |
| --- | --- |

5.

inimõiguste ja vähemuste kaitse ning demokraatlike väärtuste edendamisega seotud küsimused kolmandates riikides. Selles küsimuses toetab komisjoni tegevust inimõiguste allkomisjon. Ilma et see piiraks asjakohaste eeskirjade kohaldamist, kutsutakse allkomisjoni koosolekutele teiste sama valdkonnaga tegelevate komisjonide liikmeid ja asutuste esindajaid.

Väliskomisjon koordineerib parlamentaarsete ühiskomisjonide ja parlamentaarsete koostöökomisjonide ning parlamentidevaheliste delegatsioonide ja ad hoc delegatsioonide tööd ning tema vastutusalasse kuuluvaid valimisvaatlusmissioone.

II
     
  Arengukomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa Liidu arengu- ja koostööpoliitika edendamine, rakendamine ja järelevalve, sealhulgas:






  a) | kahepoolne ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja parlamentidevaheliste foorumite raames toimuv poliitiline dialoog arengumaadega; |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopa Liidu arengu- ja koostööpoliitika edendamine, rakendamine ja järelevalve, sealhulgas:

a)

kahepoolne ning rahvusvaheliste organisatsioonide ja parlamentidevaheliste foorumite raames toimuv poliitiline dialoog arengumaadega;

| b) | abi arengumaadele ja koostöölepingud nendega; |
| --- | --- |

b)

abi arengumaadele ja koostöölepingud nendega;

| c) | demokraatlike väärtuste, hea valitsemistava ja inimõiguste edendamine arengumaades; |
| --- | --- |

c)

demokraatlike väärtuste, hea valitsemistava ja inimõiguste edendamine arengumaades;

| 2. | AKV-ELi partnerluslepingu küsimused ja suhted vastavate asutustega; |
| --- | --- |

2.

AKV-ELi partnerluslepingu küsimused ja suhted vastavate asutustega;

| 3. | parlamendi osalemine valimisvaatlusmissioonides, vajaduse korral koostöös teiste pädevate komisjonide ja delegatsioonidega. |
| --- | --- |

3.

parlamendi osalemine valimisvaatlusmissioonides, vajaduse korral koostöös teiste pädevate komisjonide ja delegatsioonidega.

Arengukomisjon koordineerib oma vastutusalasse kuuluvate parlamentidevaheliste delegatsioonide ja ad hoc delegatsioonide tööd.

III
     
  Rahvusvahelise kaubanduse komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

Euroopa Liidu ühise kaubanduspoliitika loomine ja rakendamine ning välismajandussuhted, eelkõige:

| 1. | finants-, majandus- ja kaubandussuhted kolmandate riikide ning piirkondlike organisatsioonidega; |
| --- | --- |

1.

finants-, majandus- ja kaubandussuhted kolmandate riikide ning piirkondlike organisatsioonidega;

| 2. | tehnilise ühtlustamise ja standardiseerimise meetmed valdkondades, mida reguleerib rahvusvaheline õigus; |
| --- | --- |

2.

tehnilise ühtlustamise ja standardiseerimise meetmed valdkondades, mida reguleerib rahvusvaheline õigus;

| 3. | suhted asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning väljaspool liitu asuvate piirkondlike majandus- ja kaubandusintegratsiooni edendavate organisatsioonidega; |
| --- | --- |

3.

suhted asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ning väljaspool liitu asuvate piirkondlike majandus- ja kaubandusintegratsiooni edendavate organisatsioonidega;

| 4. | suhted WTOga, sealhulgas selle parlamentaarne mõõde. |
| --- | --- |

4.

suhted WTOga, sealhulgas selle parlamentaarne mõõde.

Kolmandate riikidega suhtlemise majandus- ja kaubandusaspektides teeb rahvusvahelise kaubanduse komisjon koostööd asjaomaste parlamentidevaheliste delegatsioonide ja ad hoc delegatsioonidega.

IV
     
  Eelarvekomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa Liidu tulude ja kulude mitmeaastane finantsraamistik ning liidu omavahendite süsteem; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu tulude ja kulude mitmeaastane finantsraamistik ning liidu omavahendite süsteem;

| 2. | parlamendi eelarvealased õigused, s.o Euroopa Liidu eelarve ning institutsioonidevaheliste kokkulepete üle läbirääkimiste pidamine ja kokkulepete rakendamine selles valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

parlamendi eelarvealased õigused, s.o Euroopa Liidu eelarve ning institutsioonidevaheliste kokkulepete üle läbirääkimiste pidamine ja kokkulepete rakendamine selles valdkonnas;

| 3. | parlamendi eelarvestus vastavalt kodukorras sätestatud menetlusele; |
| --- | --- |

3.

parlamendi eelarvestus vastavalt kodukorras sätestatud menetlusele;

| 4. | detsentraliseeritud asutuste eelarved; |
| --- | --- |

4.

detsentraliseeritud asutuste eelarved;

| 5. | Euroopa Investeerimispanga finantstegevus; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Investeerimispanga finantstegevus;

| 6. | Euroopa Arengufondi lisamine eelarvesse, ilma et see piiraks AKV-ELi partnerluslepingu eest vastutava komisjoni volitusi; |
| --- | --- |

6.

Euroopa Arengufondi lisamine eelarvesse, ilma et see piiraks AKV-ELi partnerluslepingu eest vastutava komisjoni volitusi;

| 7. | kõikide liidu õigusaktide finantsmõju ja kokkusobivus mitmeaastase finantsraamistikuga, ilma et see piiraks asjaomaste komisjonide volitusi; |
| --- | --- |

7.

kõikide liidu õigusaktide finantsmõju ja kokkusobivus mitmeaastase finantsraamistikuga, ilma et see piiraks asjaomaste komisjonide volitusi;

| 8. | jooksva eelarve täitmise jälgimine ja hindamine kodukorra artikli 78 lõikest 1 olenemata, assigneeringute ümberpaigutamine, ametikohtade loeteluga seotud menetlused, haldusassigneeringud ja olulise finantsmõjuga kinnisvaraprojektidega seotud arvamused; |
| --- | --- |

8.

jooksva eelarve täitmise jälgimine ja hindamine kodukorra artikli 78 lõikest 1 olenemata, assigneeringute ümberpaigutamine, ametikohtade loeteluga seotud menetlused, haldusassigneeringud ja olulise finantsmõjuga kinnisvaraprojektidega seotud arvamused;

| 9. | finantsmäärus, välja arvatud küsimused, mis käsitlevad eelarve täitmist, haldamist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

9.

finantsmäärus, välja arvatud küsimused, mis käsitlevad eelarve täitmist, haldamist ja kontrollimist.

V
     
  Eelarvekontrollikomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa Liidu ja Euroopa Arengufondi eelarve täitmise kontroll ja parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsused, kaasa arvatud institutsioonisisesed heakskiidu andmise menetlused ning kõik selliste otsuste kaas- või rakendusmeetmed; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu ja Euroopa Arengufondi eelarve täitmise kontroll ja parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise otsused, kaasa arvatud institutsioonisisesed heakskiidu andmise menetlused ning kõik selliste otsuste kaas- või rakendusmeetmed;

| 2. | Euroopa Liidu, selle institutsioonide ja liidu rahastatavate organite kontode ja bilansside sulgemine, aruandlus ning auditeerimine, kaasa arvatud ülekantavate vahendite kindlaksmääramine ja saldode kinnitamine; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu, selle institutsioonide ja liidu rahastatavate organite kontode ja bilansside sulgemine, aruandlus ning auditeerimine, kaasa arvatud ülekantavate vahendite kindlaksmääramine ja saldode kinnitamine;

| 3. | Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontroll; |
| --- | --- |

3.

Euroopa Investeerimispanga finantstegevuse kontroll;

| 4. | liidu eri rahastamisvormide tõhususe hindamine Euroopa Liidu poliitika rakendamisel; |
| --- | --- |

4.

liidu eri rahastamisvormide tõhususe hindamine Euroopa Liidu poliitika rakendamisel;

| 5. | Euroopa Liidu eelarve täitmisel esinevate pettuste ja eeskirjade eiramise juhtumite uurimine, meetmed selliste juhtumite vältimiseks ja nende eest karistamiseks ning liidu finantshuvide üldine kaitse; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Liidu eelarve täitmisel esinevate pettuste ja eeskirjade eiramise juhtumite uurimine, meetmed selliste juhtumite vältimiseks ja nende eest karistamiseks ning liidu finantshuvide üldine kaitse;

| 6. | suhted kontrollikojaga, selle liikmete ametissenimetamine ja kontrollikoja aruannete läbivaatamine; |
| --- | --- |

6.

suhted kontrollikojaga, selle liikmete ametissenimetamine ja kontrollikoja aruannete läbivaatamine;

| 7. | finantsmäärus eelarve täitmist, juhtimist ja kontrolli puudutavates küsimustes. |
| --- | --- |

7.

finantsmäärus eelarve täitmist, juhtimist ja kontrolli puudutavates küsimustes.

VI
     
  Majandus- ja rahanduskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa Liidu majandus- ja rahapoliitika, majandus- ja rahaliidu ning Euroopa rahandus- ja finantssüsteemi toimimine (kaasa arvatud suhted asjaomaste institutsioonide või organisatsioonidega); |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu majandus- ja rahapoliitika, majandus- ja rahaliidu ning Euroopa rahandus- ja finantssüsteemi toimimine (kaasa arvatud suhted asjaomaste institutsioonide või organisatsioonidega);

| 2. | kapitali ja maksete vaba liikumine (piiriülesed maksed, ühine makseala, maksebilanss, kapitali liikumise ning laenupoliitika, kolmandatest riikidest pärit kapitali liikumise kontroll, meetmed liidu kapitali ekspordi edendamiseks); |
| --- | --- |

2.

kapitali ja maksete vaba liikumine (piiriülesed maksed, ühine makseala, maksebilanss, kapitali liikumise ning laenupoliitika, kolmandatest riikidest pärit kapitali liikumise kontroll, meetmed liidu kapitali ekspordi edendamiseks);

| 3. | rahvusvaheline rahandus- ja finantssüsteem (kaasa arvatud suhted rahandus- ja finantsinstitutsioonide ja -organisatsioonidega); |
| --- | --- |

3.

rahvusvaheline rahandus- ja finantssüsteem (kaasa arvatud suhted rahandus- ja finantsinstitutsioonide ja -organisatsioonidega);

| 4. | konkurentsi- ja riigiabieeskirjad; |
| --- | --- |

4.

konkurentsi- ja riigiabieeskirjad;

| 5. | maksusätted; |
| --- | --- |

5.

maksusätted;

| 6. | finantsteenuste, -institutsioonide ja -turgude reguleerimine ning järelevalve, kaasa arvatud aruandlus, auditeerimine, raamatupidamiseeskirjad, ettevõtte juhtimine ning muud finantsteenuseid puudutavad äriühinguõiguse küsimused. |
| --- | --- |

6.

finantsteenuste, -institutsioonide ja -turgude reguleerimine ning järelevalve, kaasa arvatud aruandlus, auditeerimine, raamatupidamiseeskirjad, ettevõtte juhtimine ning muud finantsteenuseid puudutavad äriühinguõiguse küsimused.

VII
     
  Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | tööhõivepoliitika ja kõik sotsiaalpoliitika aspektid, nagu töötingimused, sotsiaalkindlustus ja sotsiaalkaitse; |
| --- | --- |

1.

tööhõivepoliitika ja kõik sotsiaalpoliitika aspektid, nagu töötingimused, sotsiaalkindlustus ja sotsiaalkaitse;

| 2. | töötervishoiu ja tööohutuse meetmed; |
| --- | --- |

2.

töötervishoiu ja tööohutuse meetmed;

| 3. | Euroopa Sotsiaalfond; |
| --- | --- |

3.

Euroopa Sotsiaalfond;

| 4. | kutseõppepoliitika, kaasa arvatud kutsekvalifikatsioonid; |
| --- | --- |

4.

kutseõppepoliitika, kaasa arvatud kutsekvalifikatsioonid;

| 5. | töötajate ja pensionäride vaba liikumine; |
| --- | --- |

5.

töötajate ja pensionäride vaba liikumine;

| 6. | tööturu osapoolte dialoog; |
| --- | --- |

6.

tööturu osapoolte dialoog;

| 7. | kõik diskrimineerimise vormid töökohal ja tööturul, välja arvatud sooline diskrimineerimine; |
| --- | --- |

7.

kõik diskrimineerimise vormid töökohal ja tööturul, välja arvatud sooline diskrimineerimine;

| 8. | suhted järgmiste organitega:






  — | Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

8.

suhted järgmiste organitega:

—

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Cedefop),

| — | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond, |
| --- | --- |

—

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond,

| — | Euroopa Koolitusfond, |
| --- | --- |

—

Euroopa Koolitusfond,

| — | Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur, |
| --- | --- |

—

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur,

samuti suhted muude asjaomaste ELi asutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.

VIII
     
  Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | keskkonnapoliitika ja keskkonnakaitsemeetmed, eelkõige:






  a) | õhu-, pinnase- ja veereostus, jäätmemajandus ning ringlussevõtt, ohtlikud ained ja valmistised, müratase, kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse kaitse; |
| --- | --- | --- |

1.

keskkonnapoliitika ja keskkonnakaitsemeetmed, eelkõige:

a)

õhu-, pinnase- ja veereostus, jäätmemajandus ning ringlussevõtt, ohtlikud ained ja valmistised, müratase, kliimamuutus, bioloogilise mitmekesisuse kaitse;

| b) | säästev areng; |
| --- | --- |

b)

säästev areng;

| c) | rahvusvahelised ja piirkondlikud meetmed ning kokkulepped, mille eesmärk on kaitsta keskkonda; |
| --- | --- |

c)

rahvusvahelised ja piirkondlikud meetmed ning kokkulepped, mille eesmärk on kaitsta keskkonda;

| d) | keskkonnale tekitatud kahju kõrvaldamine; |
| --- | --- |

d)

keskkonnale tekitatud kahju kõrvaldamine;

| e) | kodanikukaitse; |
| --- | --- |

e)

kodanikukaitse;

| f) | Euroopa Keskkonnaagentuur; |
| --- | --- |

f)

Euroopa Keskkonnaagentuur;

| g) | Euroopa Kemikaaliamet; |
| --- | --- |

g)

Euroopa Kemikaaliamet;

| 2. | rahvatervis, eelkõige:






  a) | rahvatervisealased programmid ja erimeetmed; |
| --- | --- | --- |

2.

rahvatervis, eelkõige:

a)

rahvatervisealased programmid ja erimeetmed;

| b) | farmaatsia- ja kosmeetikatooted; |
| --- | --- |

b)

farmaatsia- ja kosmeetikatooted;

| c) | bioterrorismi inimtervisega seotud aspektid; |
| --- | --- |

c)

bioterrorismi inimtervisega seotud aspektid;

| d) | Euroopa Ravimiamet ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus; |
| --- | --- |

d)

Euroopa Ravimiamet ning Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus;

| 3. | toiduohutuse küsimused, eelkõige:






  a) | toiduainete märgistamine ja ohutus; |
| --- | --- | --- |

3.

toiduohutuse küsimused, eelkõige:

a)

toiduainete märgistamine ja ohutus;

| b) | veterinaaria-alased õigusaktid, mis käsitlevad inimeste tervise kaitset; toiduainete ja nende tootmissüsteemide sanitaarkontroll; |
| --- | --- |

b)

veterinaaria-alased õigusaktid, mis käsitlevad inimeste tervise kaitset; toiduainete ja nende tootmissüsteemide sanitaarkontroll;

| c) | Euroopa Toiduohutusamet ning Euroopa Toidu- ja Veterinaaramet. |
| --- | --- |

c)

Euroopa Toiduohutusamet ning Euroopa Toidu- ja Veterinaaramet.

IX
     
  Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa Liidu tööstuspoliitika ja uute tehnoloogiate rakendamine, kaasa arvatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega seotud meetmed; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu tööstuspoliitika ja uute tehnoloogiate rakendamine, kaasa arvatud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetega seotud meetmed;

| 2. | Euroopa Liidu teadusuuringute poliitika, kaasa arvatud uurimistulemuste levitamine ja kasutamine; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu teadusuuringute poliitika, kaasa arvatud uurimistulemuste levitamine ja kasutamine;

| 3. | kosmosepoliitika; |
| --- | --- |

3.

kosmosepoliitika;

| 4. | Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Tuumamõõtmiste Keskbüroo tegevus ning JET, ITER ja teised selle valdkonna projektid; |
| --- | --- |

4.

Teadusuuringute Ühiskeskuse ja Tuumamõõtmiste Keskbüroo tegevus ning JET, ITER ja teised selle valdkonna projektid;

| 5. | liidu energiapoliitika meetmed üldiselt, energiavarustuse kindlus ja energiatõhusus, sealhulgas üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine energeetika infrastruktuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

liidu energiapoliitika meetmed üldiselt, energiavarustuse kindlus ja energiatõhusus, sealhulgas üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine energeetika infrastruktuuri valdkonnas;

| 6. | Euratomi asutamisleping ja Euratomi Tarneagentuur; tuumaohutus, tuumajäätmete kõrvaldamine ja nende ladustamine; |
| --- | --- |

6.

Euratomi asutamisleping ja Euratomi Tarneagentuur; tuumaohutus, tuumajäätmete kõrvaldamine ja nende ladustamine;

| 7. | infoühiskond ja infotehnoloogia, kaasa arvatud üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine telekommunikatsiooni infrastruktuuri valdkonnas. |
| --- | --- |

7.

infoühiskond ja infotehnoloogia, kaasa arvatud üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine telekommunikatsiooni infrastruktuuri valdkonnas.

X
     
  Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | siseturu ja tolliliidu valdkonda kuuluvate siseriiklike õigusaktide koordineerimine liidu tasandil, eelkõige:






  a) | kaupade vaba liikumine, kaasa arvatud tehniliste standardite ühtlustamine; |
| --- | --- | --- |

1.

siseturu ja tolliliidu valdkonda kuuluvate siseriiklike õigusaktide koordineerimine liidu tasandil, eelkõige:

a)

kaupade vaba liikumine, kaasa arvatud tehniliste standardite ühtlustamine;

| b) | asutamisõigus, |
| --- | --- |

b)

asutamisõigus,

| c) | teenuste osutamise vabadus, välja arvatud finants- ja postiteenused; |
| --- | --- |

c)

teenuste osutamise vabadus, välja arvatud finants- ja postiteenused;

| 2. | meetmed võimalike siseturu toimimist takistavate tegurite tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

2.

meetmed võimalike siseturu toimimist takistavate tegurite tuvastamiseks ja kõrvaldamiseks;

| 3. | siseturu loomise kontekstis tarbijate majanduslike huvide edendamine ja kaitse, välja arvatud rahvatervise ja toiduohutuse küsimused. |
| --- | --- |

3.

siseturu loomise kontekstis tarbijate majanduslike huvide edendamine ja kaitse, välja arvatud rahvatervise ja toiduohutuse küsimused.

XI
     
  Transpordi- ja turismikomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | raudtee-, maantee-, sisevee-, mere- ja õhutransporti hõlmava ühise poliitika arendamise küsimused, eelkõige:






  a) | Euroopa Liidu ühised transpordieeskirjad; |
| --- | --- | --- |

1.

raudtee-, maantee-, sisevee-, mere- ja õhutransporti hõlmava ühise poliitika arendamise küsimused, eelkõige:

a)

Euroopa Liidu ühised transpordieeskirjad;

| b) | üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine transpordi infrastruktuuri valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

üleeuroopaliste võrkude rajamine ja arendamine transpordi infrastruktuuri valdkonnas;

| c) | transporditeenused ja transpordialased suhted kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

c)

transporditeenused ja transpordialased suhted kolmandate riikidega;

| d) | transpordi ohutus; |
| --- | --- |

d)

transpordi ohutus;

| e) | suhted rahvusvaheliste transpordiasutuste ja -organisatsioonidega; |
| --- | --- |

e)

suhted rahvusvaheliste transpordiasutuste ja -organisatsioonidega;

| 2. | postiteenused; |
| --- | --- |

2.

postiteenused;

| 3. | turism. |
| --- | --- |

3.

turism.

XII
     
  Regionaalarengukomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

regionaal- ja ühtekuuluvuspoliitika, eelkõige:

| a) | Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond ja muud liidu regionaalpoliitilised vahendid; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond ja muud liidu regionaalpoliitilised vahendid;

| b) | teiste liidu poliitikavaldkondade mõju hindamine majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

b)

teiste liidu poliitikavaldkondade mõju hindamine majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele;

| c) | ühenduse struktuurivahendite koordineerimine; |
| --- | --- |

c)

ühenduse struktuurivahendite koordineerimine;

| d) | äärepoolseimad piirkonnad ja saared ning piiriülene ja piirkondadevaheline koostöö; |
| --- | --- |

d)

äärepoolseimad piirkonnad ja saared ning piiriülene ja piirkondadevaheline koostöö;

| e) | suhted Regioonide Komiteega, piirkondadevahelise koostöö organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega. |
| --- | --- |

e)

suhted Regioonide Komiteega, piirkondadevahelise koostöö organisatsioonide ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega.

XIII
     
  Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | ühise põllumajanduspoliitika toimimine ja arendamine; |
| --- | --- |

1.

ühise põllumajanduspoliitika toimimine ja arendamine;

| 2. | maaelu arendamine, kaasa arvatud vastavate rahastamisvahendite tegevus; |
| --- | --- |

2.

maaelu arendamine, kaasa arvatud vastavate rahastamisvahendite tegevus;

| 3. | järgmiste valdkondade õigusaktid:






  a) | veterinaar- ja taimekaitseküsimused ning loomasööt, kui need meetmed ei ole mõeldud inimeste tervise kaitseks; |
| --- | --- | --- |

3.

järgmiste valdkondade õigusaktid:

a)

veterinaar- ja taimekaitseküsimused ning loomasööt, kui need meetmed ei ole mõeldud inimeste tervise kaitseks;

| b) | loomakasvatus ja loomade heaolu; |
| --- | --- |

b)

loomakasvatus ja loomade heaolu;

| 4. | põllumajandustoodete kvaliteedi parandamine; |
| --- | --- |

4.

põllumajandustoodete kvaliteedi parandamine;

| 5. | põllumajandustoorme varud; |
| --- | --- |

5.

põllumajandustoorme varud;

| 6. | ühenduse sordiamet; |
| --- | --- |

6.

ühenduse sordiamet;

| 7. | metsandus. |
| --- | --- |

7.

metsandus.

XIV
     
  Kalanduskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | ühise kalanduspoliitika toimimine ja arendamine ning selle haldamine; |
| --- | --- |

1.

ühise kalanduspoliitika toimimine ja arendamine ning selle haldamine;

| 2. | kalavarude kaitse; |
| --- | --- |

2.

kalavarude kaitse;

| 3. | kalandustoodete turu ühine organiseerimine; |
| --- | --- |

3.

kalandustoodete turu ühine organiseerimine;

| 4. | struktuuripoliitika kalanduse ja akvakultuuri valdkonnas, kaasa arvatud kalanduse juhtimise rahalised vahendid; |
| --- | --- |

4.

struktuuripoliitika kalanduse ja akvakultuuri valdkonnas, kaasa arvatud kalanduse juhtimise rahalised vahendid;

| 5. | rahvusvahelised kalanduskokkulepped. |
| --- | --- |

5.

rahvusvahelised kalanduskokkulepped.

XV
     
  Kultuuri- ja hariduskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa Liidu kultuuriaspektid ning eelkõige:






  a) | kultuurialaste teadmiste ja kultuuri leviku parandamine, |
| --- | --- | --- |

1.

Euroopa Liidu kultuuriaspektid ning eelkõige:

a)

kultuurialaste teadmiste ja kultuuri leviku parandamine,

| b) | kultuurilise ja lingvistilise mitmekesisuse kaitsmine ning edendamine, |
| --- | --- |

b)

kultuurilise ja lingvistilise mitmekesisuse kaitsmine ning edendamine,

| c) | kultuuripärandi säilitamine ja kaitsmine, kultuurivahetus ja kunstilooming, |
| --- | --- |

c)

kultuuripärandi säilitamine ja kaitsmine, kultuurivahetus ja kunstilooming,

| 2. | Euroopa Liidu hariduspoliitika, kaasa arvatud Euroopa kõrgharidusruumi, Euroopa koolide süsteemi ja elukestva õppe arendamine; |
| --- | --- |

2.

Euroopa Liidu hariduspoliitika, kaasa arvatud Euroopa kõrgharidusruumi, Euroopa koolide süsteemi ja elukestva õppe arendamine;

| 3. | audiovisuaalpoliitika ning infoühiskonna kultuurilised ja hariduspoliitilised aspektid; |
| --- | --- |

3.

audiovisuaalpoliitika ning infoühiskonna kultuurilised ja hariduspoliitilised aspektid;

| 4. | noorsoopoliitika ning spordi- ja vabaajapoliitika arendamine; |
| --- | --- |

4.

noorsoopoliitika ning spordi- ja vabaajapoliitika arendamine;

| 5. | teabe- ja meediapoliitika; |
| --- | --- |

5.

teabe- ja meediapoliitika;

| 6. | koostöö kolmandate riikidega kultuuri ja hariduse valdkonnas ning suhted asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega. |
| --- | --- |

6.

koostöö kolmandate riikidega kultuuri ja hariduse valdkonnas ning suhted asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja institutsioonidega.

XVI
     
  Õiguskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa õiguse tõlgendamine ja kohaldamine, Euroopa Liidu õigusaktide kooskõla esmase õigusega, eriti õigusliku aluse valimine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimine; |
| --- | --- |

1.

Euroopa õiguse tõlgendamine ja kohaldamine, Euroopa Liidu õigusaktide kooskõla esmase õigusega, eriti õigusliku aluse valimine ning subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete järgimine;

| 2. | rahvusvahelise õiguse tõlgendamine ja kohaldamine, kui see mõjutab Euroopa Liitu; |
| --- | --- |

2.

rahvusvahelise õiguse tõlgendamine ja kohaldamine, kui see mõjutab Euroopa Liitu;

| 3. | liidu õiguse lihtsustamine, eriti õigusakti ettepanekud selle ametlikuks kodifitseerimiseks; |
| --- | --- |

3.

liidu õiguse lihtsustamine, eriti õigusakti ettepanekud selle ametlikuks kodifitseerimiseks;

| 4. | parlamendi õiguste ja eesõiguste kaitse, kaasa arvatud parlamendi osalemine Euroopa Liidu Kohtu menetlustes; |
| --- | --- |

4.

parlamendi õiguste ja eesõiguste kaitse, kaasa arvatud parlamendi osalemine Euroopa Liidu Kohtu menetlustes;

| 5. | liidu õigusaktid, mis puudutavad liikmesriikide õiguskorda, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | tsiviil- ja äriõigus, |
| --- | --- | --- |

5.

liidu õigusaktid, mis puudutavad liikmesriikide õiguskorda, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

tsiviil- ja äriõigus,

| b) | äriühinguõigus, |
| --- | --- |

b)

äriühinguõigus,

| c) | intellektuaalomandiõigus, |
| --- | --- |

c)

intellektuaalomandiõigus,

| d) | menetlusõigus; |
| --- | --- |

d)

menetlusõigus;

| 6. | õigusalast koostööd ja halduskoostööd tsiviilasjades puudutavad meetmed; |
| --- | --- |

6.

õigusalast koostööd ja halduskoostööd tsiviilasjades puudutavad meetmed;

| 7. | keskkonnaalane vastutus ja sanktsioonid keskkonnakuritegude korral; |
| --- | --- |

7.

keskkonnaalane vastutus ja sanktsioonid keskkonnakuritegude korral;

| 8. | uue tehnoloogia eetilised küsimused, kohaldades asjaomaste komisjonidega kaasatud komisjonide menetlust; |
| --- | --- |

8.

uue tehnoloogia eetilised küsimused, kohaldades asjaomaste komisjonidega kaasatud komisjonide menetlust;

| 9. | parlamendiliikmete põhimäärus ja Euroopa ühenduste personalieeskirjad; |
| --- | --- |

9.

parlamendiliikmete põhimäärus ja Euroopa ühenduste personalieeskirjad;

| 10. | eesõigused ja puutumatus ning parlamendiliikmete volituste kontrollimine; |
| --- | --- |

10.

eesõigused ja puutumatus ning parlamendiliikmete volituste kontrollimine;

| 11. | Euroopa Liidu Kohtu töökorraldus ja põhikiri; |
| --- | --- |

11.

Euroopa Liidu Kohtu töökorraldus ja põhikiri;

| 12. | Siseturu Ühtlustamise Amet. |
| --- | --- |

12.

Siseturu Ühtlustamise Amet.

XVII
     
  Kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | kodanikuõiguste, inimõiguste ja põhiõiguste kaitse Euroopa Liidu territooriumil, kaasa arvatud vähemuste kaitse vastavalt asutamislepingutele ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartale; |
| --- | --- |

1.

kodanikuõiguste, inimõiguste ja põhiõiguste kaitse Euroopa Liidu territooriumil, kaasa arvatud vähemuste kaitse vastavalt asutamislepingutele ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartale;

| 2. | meetmed, mis on vajalikud võitluseks igasuguse diskrimineerimisega, välja arvatud sooline diskrimineerimine ja diskrimineerimine töökohal või tööturul; |
| --- | --- |

2.

meetmed, mis on vajalikud võitluseks igasuguse diskrimineerimisega, välja arvatud sooline diskrimineerimine ja diskrimineerimine töökohal või tööturul;

| 3. | füüsiliste isikute isikuandmete töötlemise läbipaistvust ja kaitset käsitlevad õigusaktid; |
| --- | --- |

3.

füüsiliste isikute isikuandmete töötlemise läbipaistvust ja kaitset käsitlevad õigusaktid;

| 4. | vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine ja arendamine, eelkõige:






  a) | meetmed, mis puudutavad isikute sisenemist ja liikumist, varjupaiga- ja sisserändepoliitikat, |
| --- | --- | --- |

4.

vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine ja arendamine, eelkõige:

a)

meetmed, mis puudutavad isikute sisenemist ja liikumist, varjupaiga- ja sisserändepoliitikat,

| b) | meetmed, mis puudutavad ühiste piiride ühtset haldamist; |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis puudutavad ühiste piiride ühtset haldamist;

| c) | meetmed, mis puudutavad politsei- ja õigusalast koostööd kriminaalasjades; |
| --- | --- |

c)

meetmed, mis puudutavad politsei- ja õigusalast koostööd kriminaalasjades;

| 5. | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Europol, Eurojust, Cepol ning muud sama valdkonna organid ja asutused; |
| --- | --- |

5.

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet, Europol, Eurojust, Cepol ning muud sama valdkonna organid ja asutused;

| 6. | liikmesriigi poolt liikmesriikide ühiste põhimõtete tõsise rikkumise selge ohu kindlakstegemine |
| --- | --- |

6.

liikmesriigi poolt liikmesriikide ühiste põhimõtete tõsise rikkumise selge ohu kindlakstegemine

XVIII
     
  Põhiseaduskomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | Euroopa integratsiooniprotsessi institutsioonilised aspektid, eriti konventsioonide ja valitsustevaheliste konverentside ettevalmistamisel ning läbiviimisel; |
| --- | --- |

1.

Euroopa integratsiooniprotsessi institutsioonilised aspektid, eriti konventsioonide ja valitsustevaheliste konverentside ettevalmistamisel ning läbiviimisel;

| 2. | ELi lepingu rakendamine ja selle toimimise hindamine; |
| --- | --- |

2.

ELi lepingu rakendamine ja selle toimimise hindamine;

| 3. | Euroopa Liidu laienemisläbirääkimiste institutsioonilised tagajärjed; |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidu laienemisläbirääkimiste institutsioonilised tagajärjed;

| 4. | institutsioonidevahelised suhted, kaasa arvatud institutsioonidevaheliste kokkulepete läbivaatamine kodukorra artiklil 127 lõike 2 alusel parlamendi heakskiidu saamiseks; |
| --- | --- |

4.

institutsioonidevahelised suhted, kaasa arvatud institutsioonidevaheliste kokkulepete läbivaatamine kodukorra artiklil 127 lõike 2 alusel parlamendi heakskiidu saamiseks;

| 5. | ühtne valimismenetlus; |
| --- | --- |

5.

ühtne valimismenetlus;

| 6. | Euroopa tasandi erakonnad, ilma et see piiraks juhatuse volitusi; |
| --- | --- |

6.

Euroopa tasandi erakonnad, ilma et see piiraks juhatuse volitusi;

| 7. | liikmesriigi poolt toime pandud liikmesriikide ühiste põhimõtete tõsise ja järjekindla rikkumise kindlakstegemine; |
| --- | --- |

7.

liikmesriigi poolt toime pandud liikmesriikide ühiste põhimõtete tõsise ja järjekindla rikkumise kindlakstegemine;

| 8. | kodukorra tõlgendamine ja rakendamine ning selle kohta muudatusettepanekute esitamine |
| --- | --- |

8.

kodukorra tõlgendamine ja rakendamine ning selle kohta muudatusettepanekute esitamine

XIX
     
  Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | naiste õiguste määratlemine, edendamine ja kaitse Euroopa Liidus ning sellega seotud ühenduse meetmed; |
| --- | --- |

1.

naiste õiguste määratlemine, edendamine ja kaitse Euroopa Liidus ning sellega seotud ühenduse meetmed;

| 2. | naiste õiguste edendamine kolmandates riikides; |
| --- | --- |

2.

naiste õiguste edendamine kolmandates riikides;

| 3. | võrdsete võimaluste poliitika, kaasa arvatud meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl; |
| --- | --- |

3.

võrdsete võimaluste poliitika, kaasa arvatud meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl;

| 4. | igasuguse soolise diskrimineerimise kaotamine; |
| --- | --- |

4.

igasuguse soolise diskrimineerimise kaotamine;

| 5. | soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamine ja edasiarendamine kõikides poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

5.

soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamine ja edasiarendamine kõikides poliitikavaldkondades;

| 6. | naiste õigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonide rakendamine ning selle järelmeetmed; |
| --- | --- |

6.

naiste õigusi käsitlevate rahvusvaheliste lepingute ja konventsioonide rakendamine ning selle järelmeetmed;

| 7. | teabepoliitika naisküsimuses. |
| --- | --- |

7.

teabepoliitika naisküsimuses.

XX
     
  Petitsioonikomisjon

Komisjoni vastutusalasse kuuluvad:

| 1. | petitsioonid; |
| --- | --- |

1.

petitsioonid;

| 2. | suhted Euroopa Ombudsmaniga.” |
| --- | --- |

2.

suhted Euroopa Ombudsmaniga.”

| 3. | otsustab, et käesolev otsus jõustub seitsmenda ametiaja esimese osaistungjärgu esimesel päeval; |
| --- | --- |

3.

otsustab, et käesolev otsus jõustub seitsmenda ametiaja esimese osaistungjärgu esimesel päeval;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/136 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/136

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Parlamentidevahelised delegatsioonid, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevad delegatsioonid, parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevad delegatsioonid ja mitmepoolsed parlamentaarsed assambleed

P6_TA(2009)0349

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus parlamentidevaheliste delegatsioonide, parlamentaarsetes ühiskomisjonides osalevate delegatsioonide, parlamentaarsetes koostöökomisjonides osalevate delegatsioonide ja mitmepoolsete parlamentaarsete assambleede arvu kohta

2010/C 212 E/24

Euroopa Parlament,

võttes arvesse esimeeste konverentsi ettepanekut;

võttes arvesse kodukorra artikleid 188 ja 190;

võttes arvesse liidu assotsiatsiooni-, koostöö- ja muid lepinguid, mis on sõlmitud muude kui ELi riikidega;

soovides tugevdada parlamentaarset demokraatiat pideva parlamentidevahelise dialoogi abil,

| 1. | otsustab, et delegatsioonide arv ja nende piirkondlik rühmitamine on järgmine:

  a)   Euroopa, Lääne-Balkani riigid ja Türgi

  delegatsioonid:






  — | ELi – Horvaatia parlamentaarses ühiskomisjonis |
| --- | --- | --- |

1.

otsustab, et delegatsioonide arv ja nende piirkondlik rühmitamine on järgmine:

a)   Euroopa, Lääne-Balkani riigid ja Türgi

delegatsioonid:

—

ELi – Horvaatia parlamentaarses ühiskomisjonis

| — | ELi – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi parlamentaarses ühiskomisjonis |
| --- | --- |

—

ELi – endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi parlamentaarses ühiskomisjonis

| — | ELi – Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis |
| --- | --- |

—

ELi – Türgi parlamentaarses ühiskomisjonis

delegatsioon Šveitsi, Islandi ja Norraga suhtlemiseks ning Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) parlamentaarses ühiskomisjonis

delegatsioon Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro ning Kosovoga suhtlemiseks

b)   Venemaa, idapartnerluse riigid, Kesk-Aasia ja Mongoolia

delegatsioon ELi–Venemaa parlamentaarses koostöökomisjonis

delegatsioon ELi–Ukraina parlamentaarses koostöökomisjonis

delegatsioon ELi–Moldova parlamentaarses koostöökomisjonis

delegatsioon Valgevenega suhtlemiseks

delegatsioon ELi–Armeenia, ELi–Aserbaidžaani ja ELi–Gruusia parlamentaarsetes koostöökomisjonides

delegatsioon ELi–Kasahstani, ELi–Kõrgõzstani ja ELi–Usbekistani parlamentaarsetes koostöökomisjonides ning Tadžikistani, Türkmenistani ja Mongooliaga suhtlemiseks

c)   Magribi riigid, Mašriki riigid, Iisrael, Palestiina

delegatsioonid suhtlemiseks:

| — | Iisraeliga |
| --- | --- |

—

Iisraeliga

| — | Palestiina Seadusandliku Nõukoguga |
| --- | --- |

—

Palestiina Seadusandliku Nõukoguga

| — | Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga |
| --- | --- |

—

Magribi riikide ja Araabia Magribi Liiduga

| — | Mašriki riikidega |
| --- | --- |

—

Mašriki riikidega

d)   Araabia poolsaare riigid, Iraak ja Iraan

delegatsioonid suhtlemiseks:

| — | Araabia poolsaare riikidega |
| --- | --- |

—

Araabia poolsaare riikidega

| — | Iraagiga |
| --- | --- |

—

Iraagiga

| — | Iraaniga |
| --- | --- |

—

Iraaniga

e)   Ameerika

delegatsioonid suhtlemiseks:

| — | Ameerika Ühendriikidega |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriikidega

| — | Kanadaga |
| --- | --- |

—

Kanadaga

| — | Kesk-Ameerika riikidega |
| --- | --- |

—

Kesk-Ameerika riikidega

| — | Andide Ühenduse riikidega |
| --- | --- |

—

Andide Ühenduse riikidega

| — | Mercosuriga |
| --- | --- |

—

Mercosuriga

delegatsioon ELi-Mehhiko parlamentaarses ühiskomisjonis

delegatsioon ELi-Tšiili parlamentaarses ühiskomisjonis

f)   Aasia ja Vaikse ookeani riigid

delegatsioonid suhtlemiseks:

| — | Jaapaniga |
| --- | --- |

—

Jaapaniga

| — | Hiina Rahvavabariigiga |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigiga

| — | Indiaga |
| --- | --- |

—

Indiaga

| — | Afganistaniga |
| --- | --- |

—

Afganistaniga

| — | Lõuna-Aasia riikidega |
| --- | --- |

—

Lõuna-Aasia riikidega

| — | Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooniga (ASEAN) |
| --- | --- |

—

Kagu-Aasia riikide ja Kagu-Aasia Rahvaste Assotsiatsiooniga (ASEAN)

| — | Korea poolsaare riikidega |
| --- | --- |

—

Korea poolsaare riikidega

| — | Austraalia ja Uus-Meremaaga |
| --- | --- |

—

Austraalia ja Uus-Meremaaga

g)   Aafrika

delegatsioon suhtlemiseks:

| — | Lõuna-Aafrikaga |
| --- | --- |

—

Lõuna-Aafrikaga

| — | Üleaafrikalise Parlamendiga |
| --- | --- |

—

Üleaafrikalise Parlamendiga

h)   mitmepoolsed assambleed

delegatsioon AKV–ELi parlamentaarses ühisassamblees

delegatsioon Euroopa – Vahemere piirkonna parlamentaarses assamblees

delegatsioon Euroopa – Ladina-Ameerika parlamentaarses assamblees

delegatsioon Euronesti parlamentaarses assamblees

delegatsioon NATO parlamentaarse assambleega suhtlemiseks

(delegatsioon koosneb julgeoleku ja kaitse allkomisjoni liikmetest);

| 2. | a) | otsustab, et majanduspartnerluslepingutega seotud parlamendikomisjonidesse valitakse liikmed ainult rahvusvahelise kaubanduse komisjonist ja arengukomisjonist, tagades rahvusvahelise kaubanduse komisjoni kui vastutava komisjoni juhtrolli säilimise, ja et nad peaksid oma tegevust aktiivselt kooskõlastama AKV–ELi parlamentaarse ühisassambleega; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

otsustab, et majanduspartnerluslepingutega seotud parlamendikomisjonidesse valitakse liikmed ainult rahvusvahelise kaubanduse komisjonist ja arengukomisjonist, tagades rahvusvahelise kaubanduse komisjoni kui vastutava komisjoni juhtrolli säilimise, ja et nad peaksid oma tegevust aktiivselt kooskõlastama AKV–ELi parlamentaarse ühisassambleega;

| b) | otsustab, et Euroopa – Vahemere piirkonna, Euroopa – Ladina-Ameerika ja Euronesti parlamentaarsetesse assambleedesse valitakse liikmed ainult assambleega hõlmatud kahepoolsetest või allpiirkondade delegatsioonidest; |
| --- | --- |

b)

otsustab, et Euroopa – Vahemere piirkonna, Euroopa – Ladina-Ameerika ja Euronesti parlamentaarsetesse assambleedesse valitakse liikmed ainult assambleega hõlmatud kahepoolsetest või allpiirkondade delegatsioonidest;

| 3. | tuletab meelde esimeeste konverentsi otsust luua Euronesti Parlamentaarne Assamblee, mis ühendab Euroopa Parlamendi Ukraina, Moldova, Valgevene, Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia parlamendiga; otsustab, et Valgevene osas esitab esimeeste konverents ettepanekud Valgevene esindatuse kohta Euronesti Parlamentaarses Assamblees; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde esimeeste konverentsi otsust luua Euronesti Parlamentaarne Assamblee, mis ühendab Euroopa Parlamendi Ukraina, Moldova, Valgevene, Armeenia, Aserbaidžaani ja Gruusia parlamendiga; otsustab, et Valgevene osas esitab esimeeste konverents ettepanekud Valgevene esindatuse kohta Euronesti Parlamentaarses Assamblees;

| 4. | otsustab, et delegatsioonide juhtide konverents peaks koostama aastakalendri projekti, mille esimeeste konverents võtab vastu pärast konsulteerimist väliskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoniga, kuid tingimusel, et esimeeste konverents võib teha otsuse muuta kalendrit poliitilistele sündmustele reageerimiseks; |
| --- | --- |

4.

otsustab, et delegatsioonide juhtide konverents peaks koostama aastakalendri projekti, mille esimeeste konverents võtab vastu pärast konsulteerimist väliskomisjoni, arengukomisjoni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoniga, kuid tingimusel, et esimeeste konverents võib teha otsuse muuta kalendrit poliitilistele sündmustele reageerimiseks;

| 5. | otsustab, et fraktsioonid ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed määravad alalised asendajad igasse delegatsiooni ja nende asendajate arv ei või olla suurem kui täisliikmete arv, kes esindavad fraktsioone ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmeid; |
| --- | --- |

5.

otsustab, et fraktsioonid ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed määravad alalised asendajad igasse delegatsiooni ja nende asendajate arv ei või olla suurem kui täisliikmete arv, kes esindavad fraktsioone ja fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmeid;

| 6. | otsustab süvendada koostööd ja konsulteerimist delegatsioonide tööga seotud komisjonidega ja korraldada nende organite ühiseid koosolekuid oma tavalises töökohas; |
| --- | --- |

6.

otsustab süvendada koostööd ja konsulteerimist delegatsioonide tööga seotud komisjonidega ja korraldada nende organite ühiseid koosolekuid oma tavalises töökohas;

| 7. | püüab praktilisel tasandil tagada, et üks või mitu komisjoni raportööri/esimeest võivad samuti delegatsioonide, parlamentaarsete koostöökomisjonide, parlamentaarsete ühiskomisjonide ja mitmepoolsete parlamentaarsete assambleede tööst osa võtta; ja otsustab, et president annab asjaomase delegatsiooni ja komisjoni ühisel taotlusel loa seda liiki missioonideks; |
| --- | --- |

7.

püüab praktilisel tasandil tagada, et üks või mitu komisjoni raportööri/esimeest võivad samuti delegatsioonide, parlamentaarsete koostöökomisjonide, parlamentaarsete ühiskomisjonide ja mitmepoolsete parlamentaarsete assambleede tööst osa võtta; ja otsustab, et president annab asjaomase delegatsiooni ja komisjoni ühisel taotlusel loa seda liiki missioonideks;

| 8. | otsustab, et käesolev otsus jõustub parlamendi seitsmenda koosseisu esimesel osaistungjärgul; |
| --- | --- |

8.

otsustab, et käesolev otsus jõustub parlamendi seitsmenda koosseisu esimesel osaistungjärgul;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/140

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Kodukorra muutmine seoses petitsioonide menetlemisega

P6_TA(2009)0353

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus kodukorra muutmise kohta seoses petitsioonide menetlemisega (2006/2209(REG))

2010/C 212 E/25

Euroopa Parlament,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi presidendi 20. juuli 2006. aasta kirja;

võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ja petitsioonikomisjoni arvamust (A6-0027/2009),

| 1. | otsustab teha kodukorras järgmised muudatused; |
| --- | --- |

1.

otsustab teha kodukorras järgmised muudatused;

| 2. | juhib tähelepanu sellele, et muudatusettepanekud jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval, välja arvatud muudatusettepanek artikli 193a (uus) kohta, mis jõustub esimesel päeval pärast asutamislepingu asjaomase sätte jõustumist; |
| --- | --- |

2.

juhib tähelepanu sellele, et muudatusettepanekud jõustuvad järgmise osaistungjärgu esimesel päeval, välja arvatud muudatusettepanek artikli 193a (uus) kohta, mis jõustub esimesel päeval pärast asutamislepingu asjaomase sätte jõustumist;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 191 – lõige 2 a (uus) |
| | 2 a. | Kui petitsioonile on alla kirjutanud mitu füüsilist või juriidilist isikut, määravad allakirjutanud ühe esindaja ja tema asetäitjad, keda käsitletakse käesoleva osa rakendamisel petitsiooni esitajana.



  Kui esindajat ei ole määratud, loetakse petitsiooni esitajaks esimene allakirjutanu või mõni teine asjaomane isik. |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 2 a (uus)

2 a.

Kui esindajat ei ole määratud, loetakse petitsiooni esitajaks esimene allakirjutanu või mõni teine asjaomane isik.

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 2 b (uus)

| 2 b. | Petitsiooni esitaja võib igal ajal loobuda petitsiooni toetamisest.



  Kui kõik petitsiooni esitajad on oma toetusest loobunud, muutub petitsioon kehtetuks. |
| --- | --- |

2 b.

Kui kõik petitsiooni esitajad on oma toetusest loobunud, muutub petitsioon kehtetuks.

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 3

| 3. | Petitsioonid tuleb esitada ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles. |
| --- | --- |

3.

Petitsioonid tuleb esitada ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles.

| 3. | Petitsioon tuleb esitada ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles. |
| --- | --- |

3.

Petitsioon tuleb esitada ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles.

Muus keeles koostatud petitsioonid vaadatakse läbi ainult
  sel
  juhul, kui petitsiooni esitaja on lisanud tõlke
  või sisukokkuvõtte mõnes Euroopa Liidu
  ametlikus keeles.
  Sel juhul lähtub parlament oma töös esitatud tõlkest või kokkuvõttest.
  Parlamendi kirjavahetus petitsiooni esitajaga toimub ametlikus keeles, milles on koostatud tõlge
  või kokkuvõte
  .

Muus keeles koostatud petitsioon vaadatakse läbi ainult juhul, kui petitsiooni esitaja on lisanud tõlke
  ühes
  ametlikus keeles. Parlamendi kirjavahetus petitsiooni esitajaga toimub selles ametlikus keeles, milles on koostatud tõlge.

Juhatus võib otsustada, et petitsioone võib koostada ja kirjavahetust petitsiooni esitajatega pidada liikmesriigis kasutatavates muudes keeltes.

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 5

| 5. | President edastab registrisse kantud petitsioonid vastutavale komisjonile,
  mis selgitab välja, kas need on seotud Euroopa Liidu tegevusvaldkondadega
  . |
| --- | --- |

5.

President edastab registrisse kantud petitsioonid vastutavale komisjonile,
  mis selgitab välja, kas need on seotud Euroopa Liidu tegevusvaldkondadega
  .

| 5. | President edastab registrisse kantud petitsiooni vastutavale komisjonile,
  kes teeb esmalt kindlaks petitsiooni vastuvõetavuse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 194
  .


  Kui vastutav komisjon ei saavuta petitsiooni vastuvõetavuse küsimuses konsensust, loetakse petitsioon vastuvõetavaks, kui seda taotleb vähemalt veerand komisjoni liikmetest. |
| --- | --- |

5.

President edastab registrisse kantud petitsiooni vastutavale komisjonile,
  kes teeb esmalt kindlaks petitsiooni vastuvõetavuse vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 194
  .

Kui vastutav komisjon ei saavuta petitsiooni vastuvõetavuse küsimuses konsensust, loetakse petitsioon vastuvõetavaks, kui seda taotleb vähemalt veerand komisjoni liikmetest.

Muudatusettepanek 5

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 6

| 6. | Petitsioonid, mille komisjon on tunnistanud vastuvõetamatuks, arhiveeritakse; petitsiooni esitajat teavitatakse otsusest ja selle põhjustest. |
| --- | --- |

6.

Petitsioonid, mille komisjon on tunnistanud vastuvõetamatuks, arhiveeritakse; petitsiooni esitajat teavitatakse otsusest ja selle põhjustest.

| 6. | Petitsioon, mille vastutav komisjon on tunnistanud vastuvõetamatuks, arhiveeritakse; petitsiooni esitajat teavitatakse otsusest ja selle põhjustest.
  Võimaluse korral võib soovitatada teisi õiguskaitsevahendeid. |
| --- | --- |

6.

Petitsioon, mille vastutav komisjon on tunnistanud vastuvõetamatuks, arhiveeritakse; petitsiooni esitajat teavitatakse otsusest ja selle põhjustest.
  Võimaluse korral võib soovitatada teisi õiguskaitsevahendeid.

Muudatusettepanek 6

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 7

| 7. | Nimetatud juhul võib vastutav komisjon soovitada petitsiooni esitajal pöörduda asjaomase liikmesriigi või Euroopa Liidu pädeva ametiasutuse poole. |
| --- | --- |

7.

välja jäetud

Muudatusettepanek 7

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 8

| 8. | Kui
  petitsiooni esitaja
  ei avalda soovi, et tema
  petitsiooni
  käsitletaks konfidentsiaalselt, kantakse petitsioon avalikku registrisse
  . |
| --- | --- |

8.

Kui
  petitsiooni esitaja
  ei avalda soovi, et tema
  petitsiooni
  käsitletaks konfidentsiaalselt, kantakse petitsioon avalikku registrisse
  .

| 8. | Registreeritud petitsioone käsitletakse üldreeglina avalike dokumentidena ning parlament võib läbipaistvuse huvides avaldada
  petitsiooni esitaja
  nime ja
  petitsiooni
  sisu
  . |
| --- | --- |

8.

Registreeritud petitsioone käsitletakse üldreeglina avalike dokumentidena ning parlament võib läbipaistvuse huvides avaldada
  petitsiooni esitaja
  nime ja
  petitsiooni
  sisu
  .

Muudatusettepanek 8

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 8 a (uus)

| 8 a. | Olenemata lõike 8 sätetest, võib petitsiooni esitaja taotleda, et tema nime privaatsuse kaitse huvides ei avaldata; sellisel juhul peab parlament seda taotlust arvestama.



  Kui petitsiooni esitaja kaebust ei ole võimalik anonüümsuse tõttu uurida, konsulteeritakse edasise tegevuse osas petitsiooni esitajaga. |
| --- | --- |

8 a.

Kui petitsiooni esitaja kaebust ei ole võimalik anonüümsuse tõttu uurida, konsulteeritakse edasise tegevuse osas petitsiooni esitajaga.

Muudatusettepanek 9

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 191 – lõige 8 b (uus)

| 8 b. | Petitsiooni esitaja võib taotleda, et tema petitsiooni käsitletakse konfidentsiaalselt. Sellisel juhul võtab parlament sobivad meetmed tagamaks, et petitsiooni sisu ei avalikustata. Petitsiooni esitajat teavitatakse, millistel tingimustel seda sätet kohaldatakse. |
| --- | --- |

8 b.

Muudatusettepanek 10

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 192 – lõige -1 (uus)

| -1. | Vastutav komisjon käsitleb vastuvõetavaks tunnistatud petitsioone oma tavapärase töö käigus korralisel koosolekul toimuval arutelul või kirjaliku menetluse teel. Petitsiooni esitajad võib kutsuda osalema komisjoni koosolekul, millel nende petitsiooni käsitletakse, ja petitsiooni esitaja võib ise kohalolekut taotleda. Petitsiooni esitajale sõna andmise üle otsustab koosoleku juhataja oma äranägemisel. |
| --- | --- |

-1.

Muudatusettepanek 11

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 192 – lõige 1

| 1. | Vastutav
  komisjon võib
  võtta vastu otsuse
  koostada
  nende petitsioonide kohta, mille ta on tunnistanud vastuvõetavaks, raporti või väljendada muul viisil oma arvamust
  . |
| --- | --- |

1.

Vastutav
  komisjon võib
  võtta vastu otsuse
  koostada
  nende petitsioonide kohta, mille ta on tunnistanud vastuvõetavaks, raporti või väljendada muul viisil oma arvamust
  .

| 1. | Komisjon võib
  seoses vastuvõetava petitsiooniga otsustada
  koostada
  algatusraporti vastavalt artikli 45 lõikega 1 või esitada parlamendile lühikese resolutsiooni ettepaneku, kui esimeeste konverents ei esita selle kohta vastuväiteid
  .
  Resolutsiooni ettepanek lisatakse hiljemalt kaheksa nädalat pärast selle komisjonis vastuvõtmist toimuva osaistungjärgu päevakorra projekti. Resolutsiooni ettepanek pannakse ühele hääletusele ja selle üle ei toimu arutelu, välja arvatud juhul, kui esimeeste konverents otsustab erandkorras kohaldada artiklit 131a. |
| --- | --- |

1.

Komisjon võib
  seoses vastuvõetava petitsiooniga otsustada
  koostada
  algatusraporti vastavalt artikli 45 lõikega 1 või esitada parlamendile lühikese resolutsiooni ettepaneku, kui esimeeste konverents ei esita selle kohta vastuväiteid
  .
  Resolutsiooni ettepanek lisatakse hiljemalt kaheksa nädalat pärast selle komisjonis vastuvõtmist toimuva osaistungjärgu päevakorra projekti. Resolutsiooni ettepanek pannakse ühele hääletusele ja selle üle ei toimu arutelu, välja arvatud juhul, kui esimeeste konverents otsustab erandkorras kohaldada artiklit 131a.

Vastutav komisjon võib artikli 46 alusel küsida
  teiste komisjonide
  arvamust
  , seda eriti petitsioonide puhul, mis taotlevad kehtivate õigusaktide muutmist
  .

Vastutav komisjon võib artikli 46
  ja VII lisa
  alusel küsida arvamust
  teistelt kõnealuses küsimuses pädevatelt parlamendikomisjonidelt
  .

Muudatusettepanek 12

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 192 – lõige 2

| 2. | Parlament seab sisse elektroonilise registri, milles kodanikud saavad avaldada petitsiooni esitajale oma toetust, andes vastuvõetavaks tunnistatud ja registrisse kantud petitsioonile oma elektroonilise allkirja. |
| --- | --- |

2.

Parlament seab sisse elektroonilise registri, milles kodanikud saavad avaldada petitsiooni esitajale oma toetust, andes vastuvõetavaks tunnistatud ja registrisse kantud petitsioonile oma elektroonilise allkirja.

| 2. | Luuakse elektrooniline register, milles kodanikud saavad avaldada petitsiooni esitajale toetust
  või sellest loobuda
  , andes vastuvõetavaks tunnistatud ja registrisse kantud petitsioonile elektroonilise allkirja. |
| --- | --- |

2.

Luuakse elektrooniline register, milles kodanikud saavad avaldada petitsiooni esitajale toetust
  või sellest loobuda
  , andes vastuvõetavaks tunnistatud ja registrisse kantud petitsioonile elektroonilise allkirja.

Muudatusettepanek 13

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 192 – lõige 3

| 3. | Petitsioonide
  läbivaatamisel või
  faktide tuvastamisel võib vastutav komisjon korraldada
  petitsiooni esitajate ärakuulamisi, üldisi ärakuulamisi või saata oma liikmeid faktide tuvastamiseks sündmuskohale
  . |
| --- | --- |

3.

Petitsioonide
  läbivaatamisel või
  faktide tuvastamisel võib vastutav komisjon korraldada
  petitsiooni esitajate ärakuulamisi, üldisi ärakuulamisi või saata oma liikmeid faktide tuvastamiseks sündmuskohale
  .

| 3. | Petitsioonide
  uurimisel,
  faktide tuvastamisel
  ja lahenduste otsimisel
  võib vastutav komisjon korraldada
  andmete kogumise külastuse liikmesriiki või piirkonda, mida petitsioon puudutab.




  Osalejad koostavad külastuse kohta aruande. Pärast aruande heakskiitmist komisjonis edastatakse see presidendile. |
| --- | --- |

3.

Petitsioonide
  uurimisel,
  faktide tuvastamisel
  ja lahenduste otsimisel
  võib vastutav komisjon korraldada
  andmete kogumise külastuse liikmesriiki või piirkonda, mida petitsioon puudutab.

Osalejad koostavad külastuse kohta aruande. Pärast aruande heakskiitmist komisjonis edastatakse see presidendile.

Muudatusettepanek 14

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 192 – lõige 4

| 4. | Oma arvamuse ettevalmistamiseks võib vastutav
  komisjon paluda Euroopa
  Komisjonil edastada dokumente, anda teavet või võimaldada pääsu oma valdustesse
  . |
| --- | --- |

4.

Oma arvamuse ettevalmistamiseks võib vastutav
  komisjon paluda Euroopa
  Komisjonil edastada dokumente, anda teavet või võimaldada pääsu oma valdustesse
  .

| 4. | Komisjon
  võib
  paluda Euroopa
  Komisjonilt abi, eelkõige ühenduse õiguse kohaldamise või selle järgimise täpsustamiseks ning petitsiooniga seotud teabe või dokumentide saamiseks
  .
  Euroopa Komisjoni esindajad kutsutakse osalema komisjoni koosolekutel. |
| --- | --- |

4.

Komisjon
  võib
  paluda Euroopa
  Komisjonilt abi, eelkõige ühenduse õiguse kohaldamise või selle järgimise täpsustamiseks ning petitsiooniga seotud teabe või dokumentide saamiseks
  .
  Euroopa Komisjoni esindajad kutsutakse osalema komisjoni koosolekutel.

Muudatusettepanek 15

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 192 – lõige 5

| 5. | Vastutav
  komisjon võib
  vajaduse korral esitada parlamendile läbivaadatud petitsioonide põhjal resolutsiooni ettepaneku
  . |
| --- | --- |

5.

Vastutav
  komisjon võib
  vajaduse korral esitada parlamendile läbivaadatud petitsioonide põhjal resolutsiooni ettepaneku
  .

| 5. | Komisjon võib
  paluda presidendil edastada komisjoni arvamus või soovitus meetmete võtmiseks või vastuse saamiseks Euroopa Komisjonile, nõukogule või asjaomase liikmesriigi ametiasutusele
  . |
| --- | --- |

5.

Komisjon võib
  paluda presidendil edastada komisjoni arvamus või soovitus meetmete võtmiseks või vastuse saamiseks Euroopa Komisjonile, nõukogule või asjaomase liikmesriigi ametiasutusele
  .

Samuti võib vastutav komisjon esitada taotluse, et president edastaks tema arvamuse Euroopa Komisjonile või nõukogule.

Muudatusettepanek 16

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 192 – lõige 7

| 7. | President teavitab petitsioonide esitajaid vastuvõetud otsustest ja nende põhjustest
  . |
| --- | --- |

7.

President teavitab petitsioonide esitajaid vastuvõetud otsustest ja nende põhjustest
  .

| 7. | Petitsiooni esitajale teatatakse komisjoni otsus ja selle põhjendused
  .


  Kui vastuvõetavaks tunnistatud petitsiooni läbivaatamine on lõpetatud, kuulutatakse käsitlemine lõppenuks ja sellest teavitatakse petitsiooni esitajat. |
| --- | --- |

7.

Petitsiooni esitajale teatatakse komisjoni otsus ja selle põhjendused
  .

Kui vastuvõetavaks tunnistatud petitsiooni läbivaatamine on lõpetatud, kuulutatakse käsitlemine lõppenuks ja sellest teavitatakse petitsiooni esitajat.

Muudatusettepanek 17

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 193 a (uus)

Artikkel 193 a

Kodanikualgatus

Kui parlamenti teavitatakse, et Euroopa Komisjonil on palutud esitada õigusakti ettepanek ELi lepingu artikli 11 lõike 4 alusel, selgitab petitsioonikomisjon välja, kas see võib mõjutada tema tööd, ja teavitab vajaduse korral sellega seotud teemadel petitsiooni esitanuid.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/145 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/145

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Kodukorra üldine läbivaatamine

P6_TA(2009)0359

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta otsus Euroopa Parlamendi kodukorra üldise läbivaatamise kohta (2007/2124(REG))

2010/C 212 E/26

Euroopa Parlament,

võttes arvesse kodukorra artikleid 201 ja 202;

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit (A6-0273/2009),

| 1. | otsustab muuta kodukorda vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

otsustab muuta kodukorda vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | otsustab lisada kodukorda XVI E lisana kaasotsustamismenetluse dokumentide üle peetavate läbirääkimiste eeskirja, mille esimeeste konverents kiitis heaks 18. septembril 2008; |
| --- | --- |

2.

otsustab lisada kodukorda XVI E lisana kaasotsustamismenetluse dokumentide üle peetavate läbirääkimiste eeskirja, mille esimeeste konverents kiitis heaks 18. septembril 2008;

| 3. | otsustab, et muudatusettepanekud jõustuvad parlamendi seitsmenda koosseisu ametiaja esimesel päeval; |
| --- | --- |

3.

otsustab, et muudatusettepanekud jõustuvad parlamendi seitsmenda koosseisu ametiaja esimesel päeval;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus teavitamise eesmärgil nõukogule ja komisjonile.

| KEHTIV TEKST | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Euroopa Parlamendi kodukord


  Artikkel 9 – lõige 1 – esimene lõik |
| 1. | Parlament
  võib kehtestada
  parlamendiliikmete majanduslike huvide läbipaistvust reguleeriva korra, mis lisatakse kodukorrale. |

KEHTIV TEKST

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 9 – lõige 1 – esimene lõik

1.

Parlament
  võib kehtestada
  parlamendiliikmete majanduslike huvide läbipaistvust reguleeriva korra, mis lisatakse kodukorrale.

| 1. | Parlament
  kehtestab
  parlamendiliikmete majanduslike huvide läbipaistvust reguleeriva korra, mis lisatakse kodukorrale. |
| --- | --- |

1.

Parlament
  kehtestab
  parlamendiliikmete majanduslike huvide läbipaistvust reguleeriva korra, mis lisatakse kodukorrale.

Muudatusettepanek 2

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a

Vaatlejad

| 1. | Kui leping riigi ühinemise kohta Euroopa Liiduga on alla kirjutatud, võib president pärast esimeeste konverentsi nõusoleku saamist paluda ühineva riigi parlamendil määrata oma liikmete seast vaatlejaid, kusjuures vaatlejate arv võrdub kõnealusele riigile Euroopa Parlamendis tulevikus eraldatavate kohtade arvuga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Vaatlejad osalevad Euroopa Parlamendi töös kuni ühinemislepingu jõustumiseni ning neil on õigus võtta sõna komisjonides ja fraktsioonides. Neil ei ole õigust hääletada ega kandideerida parlamendis ametikohtadele. Nende osalemisel ei ole õiguslikku mõju parlamendi tööle. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Parlamendi pakutavate võimaluste kasutamisel ja vaatlejana tegutsedes tekkinud kulude hüvitamisel koheldakse vaatlejaid sarnaselt parlamendiliikmetega. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanek 51

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 11

Vanim parlamendiliige

Ajutine istungi juhataja

| 1. | Artikli 127 lõikes 2 ette nähtud istungit ja iga muud istungit, mille eesmärgiks on valida president ja juhatus, juhatab kuni presidendi valimiseni
  vanim kohalolev
  parlamendiliige. |
| --- | --- |

1.

Artikli 127 lõikes 2 ette nähtud istungit ja iga muud istungit, mille eesmärgiks on valida president ja juhatus, juhatab kuni presidendi valimiseni
  vanim kohalolev
  parlamendiliige.

| 1. | Artikli 127 lõikes 2 ette nähtud istungit ja iga muud istungit, mille eesmärgiks on valida president ja juhatus, juhatab kuni presidendi valimiseni
  ametist lahkuv president või, kui viimane ei saa seda teha, ametist lahkuv asepresident asepresidentide järjestuse alusel või, kui viimane ei saa seda teha, kõige kauem ametis olnud
  parlamendiliige. |
| --- | --- |

1.

Artikli 127 lõikes 2 ette nähtud istungit ja iga muud istungit, mille eesmärgiks on valida president ja juhatus, juhatab kuni presidendi valimiseni
  ametist lahkuv president või, kui viimane ei saa seda teha, ametist lahkuv asepresident asepresidentide järjestuse alusel või, kui viimane ei saa seda teha, kõige kauem ametis olnud
  parlamendiliige.

| 2. | Kui istungit juhatab
  vanim
  parlamendiliige, arutatakse vaid neid küsimusi, mis on seotud presidendi valimise ja volituste kontrollimisega. |
| --- | --- |

2.

Kui istungit juhatab
  vanim
  parlamendiliige, arutatakse vaid neid küsimusi, mis on seotud presidendi valimise ja volituste kontrollimisega.

| 2. | Kui istungit juhatab parlamendiliige,
  kes on ajutine istungi juhataja lõike 1 alusel,
  arutatakse vaid neid küsimusi, mis on seotud presidendi valimise ja volituste kontrollimisega. |
| --- | --- |

2.

Kui istungit juhatab parlamendiliige,
  kes on ajutine istungi juhataja lõike 1 alusel,
  arutatakse vaid neid küsimusi, mis on seotud presidendi valimise ja volituste kontrollimisega.

Vanim
  parlamendiliige kasutab presidendi volitusi, millele on osutatud artikli 3 lõike 2 teises lõigus. Kõik muud volituste kontrollimist puudutavad küsimused, mis tõstatatakse sel ajal, kui istungit juhatab
  vanim parlamendiliige, edastatakse volituste kontrollimise eest vastutavale komisjonile.

Parlamendiliige, kes on ajutine istungi juhataja lõike 1 alusel,
  täidab presidendi volitusi, millele on osutatud artikli 3 lõike 2 teises lõigus. Kõik muud volituste kontrollimist puudutavad küsimused, mis tõstatatakse sel ajal, kui
  ta
  istungit juhatab, edastatakse volituste kontrollimise eest vastutavale komisjonile.

Muudatusettepanek 52

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 13

| 1. | Kõigepealt valitakse president. Ülesseatud kandidaatide nimed antakse enne iga hääletusvooru
  vanima
  parlamendiliikme kätte, kes teatab need parlamendile. Kui pärast kolme hääletusvooru pole ükski kandidaat kogunud antud häälte absoluutset enamust, pääsevad neljandasse hääletusvooru kaks parlamendiliiget, kes said kolmandas hääletusvoorus kõige enam hääli. Võrdse häälte arvu puhul kuulutatakse valituks vanem kandidaat. |
| --- | --- |

1.

Kõigepealt valitakse president. Ülesseatud kandidaatide nimed antakse enne iga hääletusvooru
  vanima
  parlamendiliikme kätte, kes teatab need parlamendile. Kui pärast kolme hääletusvooru pole ükski kandidaat kogunud antud häälte absoluutset enamust, pääsevad neljandasse hääletusvooru kaks parlamendiliiget, kes said kolmandas hääletusvoorus kõige enam hääli. Võrdse häälte arvu puhul kuulutatakse valituks vanem kandidaat.

| 1. | Kõigepealt valitakse president. Ülesseatud kandidaatide nimed antakse enne iga hääletusvooru
  selle
  parlamendiliikme kätte,
  kes on artikli 11 alusel ajutine istungi juhataja ja
  kes teatab nimed parlamendile. Kui pärast kolme hääletusvooru ei ole ükski kandidaat kogunud antud häälte absoluutset enamust, pääsevad neljandasse hääletusvooru kaks parlamendiliiget, kes said kolmandas hääletusvoorus kõige enam hääli. Võrdse häälte arvu puhul kuulutatakse valituks vanem kandidaat. |
| --- | --- |

1.

Kõigepealt valitakse president. Ülesseatud kandidaatide nimed antakse enne iga hääletusvooru
  selle
  parlamendiliikme kätte,
  kes on artikli 11 alusel ajutine istungi juhataja ja
  kes teatab nimed parlamendile. Kui pärast kolme hääletusvooru ei ole ükski kandidaat kogunud antud häälte absoluutset enamust, pääsevad neljandasse hääletusvooru kaks parlamendiliiget, kes said kolmandas hääletusvoorus kõige enam hääli. Võrdse häälte arvu puhul kuulutatakse valituks vanem kandidaat.

| 2. | Kohe, kui president on valitud, annab
  vanim
  parlamendiliige talle juhatamise üle. Avakõne võib pidada ainult valitud president. |
| --- | --- |

2.

Kohe, kui president on valitud, annab
  vanim
  parlamendiliige talle juhatamise üle. Avakõne võib pidada ainult valitud president.

| 2. | Kohe, kui president on valitud, annab parlamendiliige
  , kes on ajutine istungi juhataja artikli 11 alusel,
  juhatamise talle üle. Avakõne võib pidada ainult valitud president. |
| --- | --- |

2.

Kohe, kui president on valitud, annab parlamendiliige
  , kes on ajutine istungi juhataja artikli 11 alusel,
  juhatamise talle üle. Avakõne võib pidada ainult valitud president.

Muudatusettepanek 3

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 24 – lõige 4 a (uus)

| 4 a. | Esimeeste konverents vastutab tähtsamatel teemadel Euroopa kodanikuühiskonnaga struktureeritud konsultatsioonide korraldamise eest. See võib hõlmata Euroopa üldhuvi pakkuvatel teemadel avalike arutelude korraldamist, millel saavad osaleda huvitatud kodanikud. Juhatus nimetab asepresidendi, kes vastutab konsultatsioonide läbiviimise eest ja annab aru esimeeste konverentsile. |
| --- | --- |

4 a.

Muudatusettepanek 4

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 28 – lõige 2

| 2. | Iga parlamendiliige võib esitada arupärimise juhatuse, esimeeste konverentsi või kvestorite töö kohta. Sellised küsimused esitatakse presidendile kirjalikult ja avaldatakse koos neile antud vastustega parlamendi
  bülletäänis kolmekümne päeva jooksul alates nende esitamisest. |
| --- | --- |

2.

Iga parlamendiliige võib esitada arupärimise juhatuse, esimeeste konverentsi või kvestorite töö kohta. Sellised küsimused esitatakse presidendile kirjalikult ja avaldatakse koos neile antud vastustega parlamendi
  bülletäänis kolmekümne päeva jooksul alates nende esitamisest.

| 2. | Iga parlamendiliige võib esitada küsimusi juhatuse, esimeeste konverentsi või kvestorite töö kohta. Küsimus esitatakse kirjalikult presidendile , tehakse parlamendiliikmetele teatavaks
  ja avaldatakse koos sellele antud vastusega parlamendi
  veebisaidil 30 päeva jooksul alates küsimuse esitamisest. |
| --- | --- |

2.

Iga parlamendiliige võib esitada küsimusi juhatuse, esimeeste konverentsi või kvestorite töö kohta. Küsimus esitatakse kirjalikult presidendile , tehakse parlamendiliikmetele teatavaks
  ja avaldatakse koos sellele antud vastusega parlamendi
  veebisaidil 30 päeva jooksul alates küsimuse esitamisest.

Muudatusettepanek 5

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 30 a (uus)

Artikkel 30 a

Laiendatud töörühmad

| 1. | Parlamendiliikmed võivad moodustada laiendatud töörühmi või muid parlamendiliikmete mitteametlikke rühmi, et korraldada konkreetsetel teemadel fraktsiooniüleseid mitteformaalseid arvamuste vahetusi, kaasates eri parlamendikomisjonide liikmeid, ning edendada parlamendiliikmete ja kodanikuühiskonna suhteid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kõnealuste rühmade tegevus ei tohi olla selline, mida võiks pidada Euroopa Parlamendi või selle organite ametlikuks tegevuseks. Fraktsioonid võivad soodustada rühmade tegevust logistilise toetuse andmise teel, tingimusel et järgitakse juhatuse poolt vastu võetud rühmade moodustamise eeskirjas sätestatud tingimusi. Rühmad deklareerivad välistoetuse vastavalt I lisale. |
| --- | --- |

2.

Muudatusettepanek 6

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 36 – lõige 1

| 1. | Ilma et see piiraks artikli 40 kohaldamist, kontrollib vastutav komisjon Euroopa Komisjoni mistahes ettepaneku või mistahes muu õigusloomega seotud dokumendi kokkusobivust
  finantsperspektiiviga
  . |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks artikli 40 kohaldamist, kontrollib vastutav komisjon Euroopa Komisjoni mistahes ettepaneku või mistahes muu õigusloomega seotud dokumendi kokkusobivust
  finantsperspektiiviga
  .

| 1. | Ilma et see piiraks artikli 40 kohaldamist, kontrollib vastutav komisjon Euroopa Komisjoni ettepaneku või muu õigusloomega seotud dokumendi kokkusobivust
  mitmeaastase finantsraamistikuga
  . |
| --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks artikli 40 kohaldamist, kontrollib vastutav komisjon Euroopa Komisjoni ettepaneku või muu õigusloomega seotud dokumendi kokkusobivust
  mitmeaastase finantsraamistikuga
  .

(Horisontaalne muudatus: sõna „finantsperspektiiv” asendatakse kogu kodukorra ulatuses sõnadega „mitmeaastane finantsraamistik”.)

Muudatusettepanek 7

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 39 – lõige 1

| 1. | Võttes vastu resolutsiooni vastutava komisjoni algatusraporti alusel, võib parlament EÜ asutamislepingu artikli 192 teise lõike alusel taotleda, et Euroopa Komisjon esitaks talle asjakohase õigusakti ettepaneku uue õigusakti vastuvõtmiseks või kehtiva õigusakti muutmiseks. Resolutsioon võetakse vastu parlamendi koosseisu häälteenamusega. Parlament võib sellise ettepaneku esitamiseks seada tähtaja. |
| --- | --- |

1.

Võttes vastu resolutsiooni vastutava komisjoni algatusraporti alusel, võib parlament EÜ asutamislepingu artikli 192 teise lõike alusel taotleda, et Euroopa Komisjon esitaks talle asjakohase õigusakti ettepaneku uue õigusakti vastuvõtmiseks või kehtiva õigusakti muutmiseks. Resolutsioon võetakse vastu parlamendi koosseisu häälteenamusega. Parlament võib sellise ettepaneku esitamiseks seada tähtaja.

| 1. | Võttes vastu resolutsiooni vastutava komisjoni algatusraporti alusel, võib parlament EÜ asutamislepingu artikli 192 teise lõigu alusel taotleda, et Euroopa Komisjon esitaks talle asjakohase õigusakti ettepaneku uue õigusakti vastuvõtmiseks või kehtiva õigusakti muutmiseks. Resolutsioon võetakse
  lõpphääletusel
  vastu parlamendi koosseisu häälteenamusega. Parlament võib
  määrata
  sellise ettepaneku esitamiseks ka tähtaja. |
| --- | --- |

1.

Võttes vastu resolutsiooni vastutava komisjoni algatusraporti alusel, võib parlament EÜ asutamislepingu artikli 192 teise lõigu alusel taotleda, et Euroopa Komisjon esitaks talle asjakohase õigusakti ettepaneku uue õigusakti vastuvõtmiseks või kehtiva õigusakti muutmiseks. Resolutsioon võetakse
  lõpphääletusel
  vastu parlamendi koosseisu häälteenamusega. Parlament võib
  määrata
  sellise ettepaneku esitamiseks ka tähtaja.

Muudatusettepanek 8

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 45 – lõige 2

| 2. | Parlament vaatab algatusraportites sisalduvad resolutsioonide ettepanekud läbivastavalt artiklis 131 a sätestatud lühiettekande menetlusele. Selliste resolutsioonide ettepanekute muudatusettepanekud
  ei ole täiskogu istungil arutamiseks vastuvõetavad, kui raportöör
  ei esita neid
  uue teabe arvessevõtmise eesmärgil
  , kuid
  alternatiivseid resolutsiooni ettepanekuid
  võib esitada
  vastavalt artikli 151 lõikele 4. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui raporti teema kuulub täiskogu istungil arutatavate olulise tähtsusega küsimuste hulka, kui raport koostatakse artiklites 38 a või 39 osutatud algatusõiguse kohaselt või kui raportit saab esimeeste konverentsi määratletud kriteeriumite alusel pidada strateegiliseks. |
| --- | --- |

2.

Parlament vaatab algatusraportites sisalduvad resolutsioonide ettepanekud läbivastavalt artiklis 131 a sätestatud lühiettekande menetlusele. Selliste resolutsioonide ettepanekute muudatusettepanekud
  ei ole täiskogu istungil arutamiseks vastuvõetavad, kui raportöör
  ei esita neid
  uue teabe arvessevõtmise eesmärgil
  , kuid
  alternatiivseid resolutsiooni ettepanekuid
  võib esitada
  vastavalt artikli 151 lõikele 4. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui raporti teema kuulub täiskogu istungil arutatavate olulise tähtsusega küsimuste hulka, kui raport koostatakse artiklites 38 a või 39 osutatud algatusõiguse kohaselt või kui raportit saab esimeeste konverentsi määratletud kriteeriumite alusel pidada strateegiliseks.

| 2. | Parlament vaatab algatusraportites sisalduvad resolutsioonide ettepanekud läbi vastavalt artiklis 131 a sätestatud lühiettekandega menetlusele. Selliste resolutsiooni ettepanekute muudatusettepanekud
  on täiskogul arutamiseks vastuvõetavad
  ainult siis
  , kui raportöör
  esitab need
  uue teabe arvessevõtmise eesmärgil
  või kui need esitab vähemalt kümnendik parlamendiliikmetest. Fraktsioonid võivad esitada
  alternatiivseid resolutsiooni ettepanekuid vastavalt artikli 151 lõikele 4. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui raporti teema kuulub täiskogul arutatavate olulise tähtsusega küsimuste hulka, kui raport koostatakse artiklites 38 a või 39 osutatud algatusõiguse kohaselt või kui raportit saab esimeeste konverentsi
  poolt kindlaks määratud kriteeriumite alusel pidada strateegiaraportiks. |
| --- | --- |

2.

Parlament vaatab algatusraportites sisalduvad resolutsioonide ettepanekud läbi vastavalt artiklis 131 a sätestatud lühiettekandega menetlusele. Selliste resolutsiooni ettepanekute muudatusettepanekud
  on täiskogul arutamiseks vastuvõetavad
  ainult siis
  , kui raportöör
  esitab need
  uue teabe arvessevõtmise eesmärgil
  või kui need esitab vähemalt kümnendik parlamendiliikmetest. Fraktsioonid võivad esitada
  alternatiivseid resolutsiooni ettepanekuid vastavalt artikli 151 lõikele 4. Käesolevat lõiget ei kohaldata, kui raporti teema kuulub täiskogul arutatavate olulise tähtsusega küsimuste hulka, kui raport koostatakse artiklites 38 a või 39 osutatud algatusõiguse kohaselt või kui raportit saab esimeeste konverentsi
  poolt kindlaks määratud kriteeriumite alusel pidada strateegiaraportiks.

Muudatusettepanek 9

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 47 – kolmas taane

| — | asjaomased esimehed, raportöör ja arvamuse koostajad
  püüavad
  ühiselt kindlaks
  määrata
  teksti osad, mis kuuluvad igaühe ainupädevusse või nende ühisesse pädevusse, ning
  leppida
  kokku omavahelise koostöö täpse korra
  ; |
| --- | --- |

—

asjaomased esimehed, raportöör ja arvamuse koostajad
  püüavad
  ühiselt kindlaks
  määrata
  teksti osad, mis kuuluvad igaühe ainupädevusse või nende ühisesse pädevusse, ning
  leppida
  kokku omavahelise koostöö täpse korra
  ;

| — | asjaomased esimehed, raportöör ja arvamuse koostajad
  määravad
  ühiselt kindlaks
  need
  teksti osad, mis kuuluvad igaühe ainupädevusse või nende ühisesse pädevusse, ning
  lepivad
  kokku omavahelise koostöö täpse korra
  . Kui pädevuse osas esineb lahkarvamusi, esitatakse küsimus asjaomase komisjoni taotlusel esimeeste konverentsile, kes võib otsustada pädevuse jagunemise üle või otsustada, et kohaldatakse komisjonide ühiste koosolekutega menetlust vastavalt artiklile 47 a; artikli 179 lõike 2 teist ja kolmandat lauset kohaldatakse vajalike muudatustega; |
| --- | --- |

—

asjaomased esimehed, raportöör ja arvamuse koostajad
  määravad
  ühiselt kindlaks
  need
  teksti osad, mis kuuluvad igaühe ainupädevusse või nende ühisesse pädevusse, ning
  lepivad
  kokku omavahelise koostöö täpse korra
  . Kui pädevuse osas esineb lahkarvamusi, esitatakse küsimus asjaomase komisjoni taotlusel esimeeste konverentsile, kes võib otsustada pädevuse jagunemise üle või otsustada, et kohaldatakse komisjonide ühiste koosolekutega menetlust vastavalt artiklile 47 a; artikli 179 lõike 2 teist ja kolmandat lauset kohaldatakse vajalike muudatustega;

Muudatusettepanek 10

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 47 – neljas taane

| — | vastutav komisjon peab kaasatud komisjoni muudatusettepanekud võtma vastu ilma hääletuseta, kui need puudutavad küsimusi, mis kuuluvad
  vastutava komisjoni esimehe arvamuse kohaselt (arvestades seejuures VI lisas sätestatuga ja olles konsulteerinud
  kaasatud komisjoni
  esimehega) kaasatud komisjoni
  ainupädevusse
  ning ei lähe vastuollu raporti teiste osadega
  . Vastutava komisjoni
  esimees võtab arvesse kolmanda taande raames saavutatud kokkuleppeid
  ; |
| --- | --- |

—

vastutav komisjon peab kaasatud komisjoni muudatusettepanekud võtma vastu ilma hääletuseta, kui need puudutavad küsimusi, mis kuuluvad
  vastutava komisjoni esimehe arvamuse kohaselt (arvestades seejuures VI lisas sätestatuga ja olles konsulteerinud
  kaasatud komisjoni
  esimehega) kaasatud komisjoni
  ainupädevusse
  ning ei lähe vastuollu raporti teiste osadega
  . Vastutava komisjoni
  esimees võtab arvesse kolmanda taande raames saavutatud kokkuleppeid
  ;

| — | vastutav komisjon kiidab kaasatud komisjoni muudatusettepanekud heaks ilma hääletuseta, kui need puudutavad küsimusi, mis kuuluvad kaasatud komisjoni ainupädevusse.
  Kui vastutav komisjon lükkab tagasi muudatusettepanekud küsimuses, mis kuulub
  vastutava komisjoni
  ja kaasatud komisjoni ühisesse pädevusse, võib kaasatud komisjon esitada need muudatusettepanekud otse täiskogule
  ; |
| --- | --- |

—

vastutav komisjon kiidab kaasatud komisjoni muudatusettepanekud heaks ilma hääletuseta, kui need puudutavad küsimusi, mis kuuluvad kaasatud komisjoni ainupädevusse.
  Kui vastutav komisjon lükkab tagasi muudatusettepanekud küsimuses, mis kuulub
  vastutava komisjoni
  ja kaasatud komisjoni ühisesse pädevusse, võib kaasatud komisjon esitada need muudatusettepanekud otse täiskogule
  ;

Muudatusettepanek 11

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 47 a (uus)

Artikkel 47 a

Komisjonide ühiste koosolekutega menetlus

Kui esimeeste konverents on veendunud, et tegemist on väga olulise küsimusega, ning artikli 46 lõikes 1 ja artiklis 47 sätestatud tingimused on täidetud, võib esimeeste konverents otsustada, et kohaldatakse komisjonide ühiste koosolekute ja ühise hääletusega menetlust. Sellisel juhul koostavad vastavad raportöörid üheainsa raporti projekti, mille asjaomased komisjonid vaatavad läbi ja mis pannakse hääletusele nende ühistel koosolekutel, mida juhatavad ühiselt asjaomaste komisjonide esimehed. Ühiste koosolekute ja hääletuste ettevalmistamiseks võivad asjaomased komisjonid moodustada komisjonidevahelisi töörühmi.

Muudatusettepanek 12

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 51 – lõige 2 – teine lõik

Nõuandemenetlus
  lõpeb õigusloomega seotud resolutsiooni projekti vastuvõtmisega. Kui parlament ei võta õigusloomega seotud resolutsiooni vastu, saadetakse ettepanek tagasi vastutavale komisjonile.

Esimene lugemine
  lõpeb õigusloomega seotud resolutsiooni projekti vastuvõtmisega. Kui parlament ei võta õigusloomega seotud resolutsiooni vastu, saadetakse ettepanek tagasi vastutavale komisjonile.

Muudatusettepanek 13

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 51 – lõige 3

| 3. | Parlamendi president saadab parlamendi poolt heaks kiidetud ettepaneku teksti ja selle juurde kuuluva resolutsiooni parlamendi
  arvamusena edasi nõukogule ja Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

3.

Parlamendi president saadab parlamendi poolt heaks kiidetud ettepaneku teksti ja selle juurde kuuluva resolutsiooni parlamendi
  arvamusena edasi nõukogule ja Euroopa Komisjonile.

| 3. | Parlamendi president edastab parlamendis heaks kiidetud ettepaneku teksti ja selle juurde kuuluva resolutsiooni parlamendi
  seisukohana
  nõukogule ja Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

3.

Parlamendi president edastab parlamendis heaks kiidetud ettepaneku teksti ja selle juurde kuuluva resolutsiooni parlamendi
  seisukohana
  nõukogule ja Euroopa Komisjonile.

(Horisontaalne muudatus: kõikides kaasotsustamismenetlust puudutavates sätetes asendatakse kogu kodukorra ulatuses sõnad „parlamendi arvamus” sõnadega „parlamendi seisukoht”.)

Muudatusettepanek 14

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 52 – lõige 1

| 1. | Kui Euroopa Komisjoni ettepanekut ei kiideta parlamendis antud häälte enamusega heaks, palub president enne õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletusele panemist Euroopa Komisjonil oma ettepanek tagasi võtta. |
| --- | --- |

1.

Kui Euroopa Komisjoni ettepanekut ei kiideta parlamendis antud häälte enamusega heaks, palub president enne õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletusele panemist Euroopa Komisjonil oma ettepanek tagasi võtta.

| 1. | Kui Euroopa Komisjoni ettepanekut ei kiideta antud häälte enamusega heaks
  või kui võetakse vastu selle tagasilükkamise ettepanek
  ,
  mille võivad esitada vastutav komisjon või vähemalt 40 parlamendiliiget,
  palub president enne õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletusele panemist Euroopa Komisjonil oma ettepaneku tagasi võtta. |
| --- | --- |

1.

Kui Euroopa Komisjoni ettepanekut ei kiideta antud häälte enamusega heaks
  või kui võetakse vastu selle tagasilükkamise ettepanek
  ,
  mille võivad esitada vastutav komisjon või vähemalt 40 parlamendiliiget,
  palub president enne õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletusele panemist Euroopa Komisjonil oma ettepaneku tagasi võtta.

Muudatusettepanek 15

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 52 – lõige 2

| 2. | Kui Euroopa Komisjon võtab oma ettepaneku tagasi, tõdeb president
  , et ettepanekuga seotud nõuandemenetlus on kaotanud oma eesmärgi
  ja teatab sellest nõukogule. |
| --- | --- |

2.

Kui Euroopa Komisjon võtab oma ettepaneku tagasi, tõdeb president
  , et ettepanekuga seotud nõuandemenetlus on kaotanud oma eesmärgi
  ja teatab sellest nõukogule.

| 2. | Kui Euroopa Komisjon võtab ettepaneku tagasi,
  kuulutab
  president
  menetluse lõppenuks
  ja teavitab sellest nõukogu. |
| --- | --- |

2.

Kui Euroopa Komisjon võtab ettepaneku tagasi,
  kuulutab
  president
  menetluse lõppenuks
  ja teavitab sellest nõukogu.

Muudatusettepanek 16

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 52 – lõige 3

| 3. | Kui Euroopa Komisjon oma ettepanekut tagasi ei võta, saadab parlament selle õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletusele panemata tagasi vastutavale komisjonile. |
| --- | --- |

3.

Kui Euroopa Komisjon oma ettepanekut tagasi ei võta, saadab parlament selle õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletusele panemata tagasi vastutavale komisjonile.

| 3. | Kui Euroopa Komisjon ettepanekut tagasi ei võta, saadab parlament selle õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletusele panemata tagasi vastutavale komisjonile
  , välja arvatud juhul, kui õigusloomega seotud resolutsiooni projekt pannakse hääletusele vastutava komisjoni esimehe või raportööri, fraktsiooni või vähemalt 40 parlamendiliikme taotlusel
  . |
| --- | --- |

3.

Kui Euroopa Komisjon ettepanekut tagasi ei võta, saadab parlament selle õigusloomega seotud resolutsiooni projekti hääletusele panemata tagasi vastutavale komisjonile
  , välja arvatud juhul, kui õigusloomega seotud resolutsiooni projekt pannakse hääletusele vastutava komisjoni esimehe või raportööri, fraktsiooni või vähemalt 40 parlamendiliikme taotlusel
  .

Parlamendi määratud aja jooksul, kuid mitte hiljem kui kahe kuu pärast, esitab vastutav komisjon ettepaneku kohta uue suulise või kirjaliku raporti.

Tagasisaatmise korral annab vastutav komisjon ettepaneku kohta parlamendile suuliselt või kirjalikult aru parlamendi määratud aja jooksul, mis ei tohi ületada kahte kuud.

Muudatusettepanek 59

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 65 a (uus) (lisatakse 6. peatükki „Õigusloomemenetluse lõpetamine”)

Artikkel 65 a

Institutsioonidevahelised läbirääkimised õigusloomemenetluses

| 1. | Teiste institutsioonidega peetavatel läbirääkimistel, mille eesmärk on saavutada õigusloomemenetluse käigus kokkulepe, järgitakse kaasotsustamismenetluse dokumentide üle peetavate läbirääkimiste eeskirja XVI e lisa). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Enne läbirääkimiste alustamist peaks vastutav komisjon põhimõtteliselt tegema oma liikmete häälteenamusega otsuse ning võtma vastu mandaadi, suunised või prioriteedid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui läbirääkimiste tulemusel saavutatakse kompromiss nõukoguga pärast raporti vastuvõtmist parlamendikomisjonis, konsulteeritakse parlamendikomisjoniga igal juhul uuesti enne hääletust täiskogul. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanek 18

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 66

| 1. | Kui nõukogu teavitab EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 alusel parlamenti, et
  ta kiitis viimase muudatusettepanekud
  heaks,
  ent ei muutnud Euroopa Komisjoni ettepanekut muul viisil, või kui kumbki institutsioon ei muutnud Euroopa Komisjoni ettepanekut,
  teatab president parlamendile, et ettepanek on
  lõplikult
  vastu võetud. |
| --- | --- |

1.

Kui nõukogu teavitab EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 alusel parlamenti, et
  ta kiitis viimase muudatusettepanekud
  heaks,
  ent ei muutnud Euroopa Komisjoni ettepanekut muul viisil, või kui kumbki institutsioon ei muutnud Euroopa Komisjoni ettepanekut,
  teatab president parlamendile, et ettepanek on
  lõplikult
  vastu võetud.

Kui nõukogu teavitab EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 alusel parlamenti, et
  on parlamendi seisukoha
  heaks
  kiitnud
  , teatab president
  pärast lõplikku vormistamist kooskõlas artikliga 172 a täiskogul,
  , et ettepanek on vastu võetud
  parlamendi seisukohale vastavas sõnastuses
  .

| 2. | Enne sellise teate edastamist kontrollib president, et ka nõukogu poolt tehtud tehnilised parandused ei muuda ettepaneku sisu. Kahtluse korral konsulteerib ta vastutava komisjoniga. Kui nõukogu tehtud muudatusettepanekuid peetakse olulisteks, teatab president nõukogule, et parlament viib läbi teise lugemise niipea, kui on täidetud artiklis 57 toodud tingimused. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Pärast lõikes 1 nimetatud avalduse tegemist kirjutab president koos nõukogu eesistujaga õigusaktile alla ja korraldab vastavalt artiklile 68 selle avaldamise Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanek 19

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 68 – pealkiri

Muudatusettepanek 20

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 68 – lõige 1

| 1. | Kui on kontrollitud, et menetlus on nõuetekohaselt läbi viidud, kirjutavad parlamendi president ja peasekretär parlamendi ja nõukogu poolt ühiselt vastu võetud õigusaktide tekstidele alla. |
| --- | --- |

1.

välja jäetud

Muudatusettepanek 21

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 68 – lõige 7

| 7. | Parlamendi ja nõukogu peasekretär korraldavad eespool nimetatud õigusaktide avaldamise Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

7.

välja jäetud

Muudatusettepanek 22

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 68 a (uus) (lisatakse 6. peatükki „Õigusloomemenetluse lõpetamine”)

Artikkel 68 a

Vastuvõetud õigusaktide allkirjastamine

Pärast vastuvõetud teksti lõplikku vormistamist kooskõlas artikliga 172 a ja pärast kontrollimist, et menetlus on nõuetekohaselt lõpule viidud, kirjutavad parlamendi president ja peasekretär EÜ asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt vastu võetud õigusaktidele alla ning parlamendi ja nõukogu peasekretär korraldavad õigusaktide avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 68

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 80 a – lõige 3 – kolmas lõik

Muudatusettepanekute esitamist nende
  osade kohta,
  mida ei muudeta, võib komisjoni esimees siiski erandjuhtudel ja iga üksikjuhtumi puhul eraldi lubada, kui ta on arvamusel, et see on vajalik teksti sisemist sidusust tagavatel mõjuvatel põhjustel või lahutamatu seose tõttu teiste lubatud muudatusettepanekutega. Need põhjused tuleb
  muudatusettepanekute
  kirjalikus selgituses välja tuua
  .

Kui vastutav komisjon kavatseb institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 8 kohaselt esitada muudatusettepanekuid ka ettepaneku kodifitseeritud
  osade kohta,
  teatab ta oma kavatsusest viivitamatult nõukogule ja Euroopa Komisjonile. Euroopa Komisjon peaks teavitama parlamendikomisjoni enne artikli 50 kohaselt toimuvat hääletust oma seisukohast
  muudatusettepanekute
  suhtes ja teatama, kas ta kavatseb uuesti sõnastamise ettepaneku tagasi võtta
  .

Muudatusettepanek 23

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 83 – lõige 1

| 1. | Rahvusvahelise lepingu sõlmimise, selle kehtivuse pikendamise või muutmise läbirääkimiste alustamisel, sh lepingud rahanduse või kaubanduse valdkonnas,
  peab
  vastutav komisjon
  tagama, et
  Euroopa Komisjon teavitab parlamenti täielikult
  komisjoni
  läbirääkimisvolituste kohta antud soovitustest, tehes seda vajaduse korral konfidentsiaalselt
  . |
| --- | --- |

1.

Rahvusvahelise lepingu sõlmimise, selle kehtivuse pikendamise või muutmise läbirääkimiste alustamisel, sh lepingud rahanduse või kaubanduse valdkonnas,
  peab
  vastutav komisjon
  tagama, et
  Euroopa Komisjon teavitab parlamenti täielikult
  komisjoni
  läbirääkimisvolituste kohta antud soovitustest, tehes seda vajaduse korral konfidentsiaalselt
  .

| 1. | Kui kavatsetakse alustada läbirääkimisi
  rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, selle kehtivuse pikendamiseks või
  lepingu muutmiseks, sealhulgas

  erivaldkondades nagu rahandus või kaubandus,
  võib
  vastutav komisjon
  otsustada koostada raporti või muul viisil menetlust jälgida ning teavitada komisjonide esimeeste konverentsi sellest otsusest. Vajaduse korral võib küsida teiste komisjonide arvamust vastavalt artikli 46 lõikele 1. Vajaduse korral kohaldatakse artikli 179 lõiget 2, artiklit 47 või 47 a. |
| --- | --- |

1.

Kui kavatsetakse alustada läbirääkimisi
  rahvusvahelise lepingu sõlmimiseks, selle kehtivuse pikendamiseks või
  lepingu muutmiseks, sealhulgas

  erivaldkondades nagu rahandus või kaubandus,
  võib
  vastutav komisjon
  otsustada koostada raporti või muul viisil menetlust jälgida ning teavitada komisjonide esimeeste konverentsi sellest otsusest. Vajaduse korral võib küsida teiste komisjonide arvamust vastavalt artikli 46 lõikele 1. Vajaduse korral kohaldatakse artikli 179 lõiget 2, artiklit 47 või 47 a.

Vastutava komisjoni ning vajaduse korral kaasatud komisjonide esimehed ja raportöörid võtavad ühiselt asjakohaseid meetmeid tagamaks, et
  Euroopa Komisjon teavitab parlamenti täielikult läbirääkimisvolituste kohta antud soovitustest,
  tehes seda
  vajaduse korral konfidentsiaalselt
  , ning lõigetes 3 ja 4 osutatud asjaoludest.

Muudatusettepanek 24

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 83 – lõige 6 a (uus)

| 6 a. | Enne nõusoleku andmise hääletust võivad vastutav komisjon, fraktsioon või vähemalt kümnendik parlamendiliikmetest teha ettepaneku, et parlament küsiks Euroopa Kohtu arvamust rahvusvahelise lepingu kooskõla kohta aluslepingutega. Kui parlament kiidab sellise ettepaneku heaks, lükatakse nõusoleku andmise hääletus edasi, kuni Euroopa Kohus on oma arvamuse esitanud. |
| --- | --- |

6 a.

Muudatusettepanek 25

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 97 – lõige 3

| 3. | Parlament seab sisse parlamendi dokumentide registri. Õigusloomega seotud dokumentidele ja
  teistele dokumentidele, mis on nimetatud käesoleva kodukorra lisas,
  võimaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1049/2001 registri kaudu vahetut juurdepääsu. Võimaluste piires lisatakse registrisse viited kõigi teiste parlamendi dokumentide kohta. |
| --- | --- |

3.

Parlament seab sisse parlamendi dokumentide registri. Õigusloomega seotud dokumentidele ja
  teistele dokumentidele, mis on nimetatud käesoleva kodukorra lisas,
  võimaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1049/2001 registri kaudu vahetut juurdepääsu. Võimaluste piires lisatakse registrisse viited kõigi teiste parlamendi dokumentide kohta.

| 3. | Parlament seab sisse parlamendi dokumentide registri. Õigusloomega seotud dokumentidele ja
  teatavatele muudele dokumendiliikidele
  võimaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1049/2001 registri kaudu vahetu juurdepääs. Võimaluse korral lisatakse registrisse viited muudele parlamendi dokumentidele. |
| --- | --- |

3.

Parlament seab sisse parlamendi dokumentide registri. Õigusloomega seotud dokumentidele ja
  teatavatele muudele dokumendiliikidele
  võimaldatakse kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1049/2001 registri kaudu vahetu juurdepääs. Võimaluse korral lisatakse registrisse viited muudele parlamendi dokumentidele.

Nende dokumentide tüüpide kohta, millele peab olema tagatud vahetu juurdepääs,
  koostab parlament
  nimekirja
  , kinnitab selle ja see lisatakse käesolevale kodukorrale
  . See nimekiri ei piira juurdepääsuõigust dokumentidele, mis ei kuulu nimetatud tüüpide alla.

Juhatus võtab vastu
  nimekirja dokumendiliikidest, millele on vahetu juurdepääs, ning see avaldatakse parlamendi veebisaidil
  . Nimekiri ei piira juurdepääsu dokumentidele, mis ei kuulu selles loetletud dokumendiliikide hulka.
  Sellised dokumendid on kättesaadavad kirjaliku taotluse alusel.

Parlamendi dokumendid, millele puudub registri kaudu vahetu juurdepääs, tehakse kättesaadavaks kirjaliku taotluse alusel.

Juhatus võib võtta vastu määrusega (EÜ) nr 1049/2001 kooskõlas olevad juurdepääsukorda reguleerivad normid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Juhatus võib kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1049/2001 võtta vastu dokumentidele juurdepääsu reguleerivad eeskirjad, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

(XV lisa on välja jäetud.)

Muudatusettepanek 26

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 103 – lõige 1

| 1. | Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Ülemkogu liikmed võivad igal ajal paluda presidendilt luba avalduse tegemiseks. President otsustab, millal võib avalduse teha ja kas sellele
  avaldusele
  järgneb põhjalik arutelu või kolmekümneminutine arutelu, mille käigus võivad parlamendiliikmed esitada lühikesi ja täpselt sõnastatud küsimusi. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Ülemkogu liikmed võivad igal ajal paluda presidendilt luba avalduse tegemiseks. President otsustab, millal võib avalduse teha ja kas sellele
  avaldusele
  järgneb põhjalik arutelu või kolmekümneminutine arutelu, mille käigus võivad parlamendiliikmed esitada lühikesi ja täpselt sõnastatud küsimusi.

| 1. | Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Ülemkogu liikmed võivad igal ajal paluda
  parlamendi
  presidendilt luba avalduse tegemiseks.
  Euroopa Ülemkogu eesistuja teeb pärast iga Euroopa Ülemkogu kohtumist avalduse. Parlamendi
  president otsustab, millal võib avalduse teha ja kas sellele järgneb põhjalik arutelu või võivad parlamendiliikmed 30 minuti jooksul esitada lühikesi ja täpselt sõnastatud küsimusi. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Ülemkogu liikmed võivad igal ajal paluda
  parlamendi
  presidendilt luba avalduse tegemiseks.
  Euroopa Ülemkogu eesistuja teeb pärast iga Euroopa Ülemkogu kohtumist avalduse. Parlamendi
  president otsustab, millal võib avalduse teha ja kas sellele järgneb põhjalik arutelu või võivad parlamendiliikmed 30 minuti jooksul esitada lühikesi ja täpselt sõnastatud küsimusi.

Muudatusettepanek 60

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 116 – lõige 1

| 1. | Kuni viis parlamendiliiget võivad koos esitada kirjaliku deklaratsiooni pikkusega mitte üle 200 sõna küsimuse kohta, mis kuulub
  mõnda
  Euroopa Liidu
  tegevusvaldkonda
  . Kirjalikud deklaratsioonid trükitakse ametlikesse keeltesse ja jagatakse laiali. Need kantakse koos neile allakirjutanute nimedega registrisse. See register on avalik; osaistungjärkude ajal hoitakse seda istungisaali sissepääsu ees ning osaistungjärkude vahelisel ajal sobivas kohas, mille määrab kindlaks kvestorite kogu. |
| --- | --- |

1.

Kuni viis parlamendiliiget võivad koos esitada kirjaliku deklaratsiooni pikkusega mitte üle 200 sõna küsimuse kohta, mis kuulub
  mõnda
  Euroopa Liidu
  tegevusvaldkonda
  . Kirjalikud deklaratsioonid trükitakse ametlikesse keeltesse ja jagatakse laiali. Need kantakse koos neile allakirjutanute nimedega registrisse. See register on avalik; osaistungjärkude ajal hoitakse seda istungisaali sissepääsu ees ning osaistungjärkude vahelisel ajal sobivas kohas, mille määrab kindlaks kvestorite kogu.

| 1. | Kuni viis parlamendiliiget võivad esitada kirjaliku deklaratsiooni pikkusega kuni 200 sõna teema kohta, mis kuulub Euroopa Liidu
  pädevusse ja ei hõlma küsimusi, mida parajasti käsitletakse õigusloomeprotsessis
  .
  President annab loa iga üksikjuhtumi puhul eraldi.
  Kirjalikud deklaratsioonid trükitakse ametlikes keeltes ja jagatakse laiali. Need kantakse koos allakirjutanute nimedega registrisse. Register on avalik ning asub osaistungjärkude ajal istungisaali sissepääsu ees ja osaistungjärkude vahelisel ajal sobivas kohas, mille määrab kindlaks kvestorite kogu. |
| --- | --- |

1.

Kuni viis parlamendiliiget võivad esitada kirjaliku deklaratsiooni pikkusega kuni 200 sõna teema kohta, mis kuulub Euroopa Liidu
  pädevusse ja ei hõlma küsimusi, mida parajasti käsitletakse õigusloomeprotsessis
  .
  President annab loa iga üksikjuhtumi puhul eraldi.
  Kirjalikud deklaratsioonid trükitakse ametlikes keeltes ja jagatakse laiali. Need kantakse koos allakirjutanute nimedega registrisse. Register on avalik ning asub osaistungjärkude ajal istungisaali sissepääsu ees ja osaistungjärkude vahelisel ajal sobivas kohas, mille määrab kindlaks kvestorite kogu.

Muudatusettepanek 27

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 116 – lõige 3

| 3. | Kui deklaratsioonile on alla kirjutanud parlamendiliikmete enamus, teatab president sellest parlamendile
  ja
  allakirjutanute nimed avaldatakse protokollis. |
| --- | --- |

3.

Kui deklaratsioonile on alla kirjutanud parlamendiliikmete enamus, teatab president sellest parlamendile
  ja
  allakirjutanute nimed avaldatakse protokollis.

| 3. | Kui deklaratsioonile on alla kirjutanud parlamendi koosseisu enamus, teatab president sellest parlamendile
  ,
  allakirjutanute nimed avaldatakse protokollis
  ja deklaratsioon avaldatakse vastuvõetud tekstina
  . |
| --- | --- |

3.

Kui deklaratsioonile on alla kirjutanud parlamendi koosseisu enamus, teatab president sellest parlamendile
  ,
  allakirjutanute nimed avaldatakse protokollis
  ja deklaratsioon avaldatakse vastuvõetud tekstina
  .

Muudatusettepanek 28

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 116 – lõige 4

| 4. | Pärast osaistungjärgu lõppu saadetakse nimetatud deklaratsioon koos alla kirjutanud isikute nimedega selles nimetatud institutsioonidele. Deklaratsioon kantakse selle istungi protokolli, millel ta välja kuulutatakse. Avaldamine protokollis lõpetab menetluse. |
| --- | --- |

4.

| 4. | Menetlus lõpeb sellega, et osaistungjärgu lõpus edastatakse deklaratsioon koos allakirjutanute nimedega deklaratsioonis nimetatud adressaatidele. |
| --- | --- |

4.

Muudatusettepanek 29

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 131 a

Raportööri taotlusel või esimeeste konverentsi ettepanekul võib parlament samuti otsustada, et küsimust, mis ei vaja põhjalikku arutelu, käsitletakse täiskogu istungil raportööri lühiettekande abil. Sellisel juhul on Euroopa Komisjonil võimalus
  sekkuda ning igal parlamendiliikmel on õigus reageerida, esitades täiendava kirjaliku avalduse vastavalt artikli 142 lõikele 7
  .

Raportööri taotlusel või esimeeste konverentsi ettepanekul võib parlament otsustada, et küsimust, mis ei vaja põhjalikku arutelu, käsitletakse täiskogu istungil raportööri lühiettekande kujul. Sellisel juhul on Euroopa Komisjonil võimalus
  vastata ja järgneb kuni kümneminutine arutelu, mille jooksul president võib anda kuni üheks minutiks sõna parlamendiliikmetele, kes annavad märku soovist sõna võtta
  .

Muudatusettepanekud 30 ja 66

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 142

Kõneaja eraldamine

Kõneaja eraldamine
  ja sõnavõtjate nimekiri

| 1. | Esimeeste konverents võib teha parlamendile ettepaneku eraldada kõneaega konkreetsel teemal toimuvaks aruteluks. Parlament võtab ettepaneku suhtes vastu otsuse ilma aruteluta. |
| --- | --- |

1.

Esimeeste konverents võib teha parlamendile ettepaneku eraldada kõneaega konkreetsel teemal toimuvaks aruteluks. Parlament võtab ettepaneku suhtes vastu otsuse ilma aruteluta.

| 1. | Esimeeste konverents võib teha parlamendile ettepaneku eraldada kõneaega konkreetsel teemal toimuvaks aruteluks. Parlament teeb ettepaneku kohta otsuse ilma aruteluta. |
| --- | --- |

1.

Esimeeste konverents võib teha parlamendile ettepaneku eraldada kõneaega konkreetsel teemal toimuvaks aruteluks. Parlament teeb ettepaneku kohta otsuse ilma aruteluta.

| 1 a. | Parlamendiliige võib sõna võtta ainult siis, kui president annab selleks loa. Sõnavõtt peetakse oma kohalt, pöördudes presidendi poole. Kui sõnavõtja kaldub ettenähtud teemast kõrvale, kutsub president teda korrale. |
| --- | --- |

1 a.

| 1 b. | President võib arutelu esimeseks osaks koostada sõnavõtjate nimekirja, millesse kantakse fraktsioonide suuruse järjekorras üks või mitu vooru sõnavõtjaid igast sõna võtta soovivast fraktsioonist ja üks fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliige. |
| --- | --- |

1 b.

| 2. | Kõneaja eraldamisel lähtutakse järgmistest kriteeriumidest: |
| --- | --- |

2.

Kõneaja eraldamisel lähtutakse järgmistest kriteeriumidest:

| 2. | Kõneaja eraldamisel
  arutelu selles osas
  lähtutakse järgmistest kriteeriumitest: |
| --- | --- |

2.

Kõneaja eraldamisel
  arutelu selles osas
  lähtutakse järgmistest kriteeriumitest:

| a) | üks osa kõneajast jaotatakse kõikide fraktsioonide vahel võrdselt; |
| --- | --- |

a)

üks osa kõneajast jaotatakse kõikide fraktsioonide vahel võrdselt;

| a) | üks osa kõneajast jaotatakse kõikide fraktsioonide vahel võrdselt; |
| --- | --- |

a)

üks osa kõneajast jaotatakse kõikide fraktsioonide vahel võrdselt;

| b) | teine osa jaotatakse fraktsioonide vahel proportsionaalselt, vastavalt nende liikmete koguarvule; |
| --- | --- |

b)

teine osa jaotatakse fraktsioonide vahel proportsionaalselt, vastavalt nende liikmete koguarvule;

| b) | teine osa jaotatakse fraktsioonide vahel proportsionaalselt, vastavalt nende liikmete koguarvule; |
| --- | --- |

b)

teine osa jaotatakse fraktsioonide vahel proportsionaalselt, vastavalt nende liikmete koguarvule;

| c) | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmetele eraldatakse kõneaega kokku analoogiliselt fraktsioonidele punktide a ja b alusel eraldatava kõneajaga. |
| --- | --- |

c)

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmetele eraldatakse kõneaega kokku analoogiliselt fraktsioonidele punktide a ja b alusel eraldatava kõneajaga.

| c) | fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmetele eraldatakse kõneaega kokku vastavalt fraktsioonidele punktide a ja b alusel eraldatavale kõneajale. |
| --- | --- |

c)

fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmetele eraldatakse kõneaega kokku vastavalt fraktsioonidele punktide a ja b alusel eraldatavale kõneajale.

| 3. | Kui kõneaega eraldatakse mitme päevakorraküsimuse jaoks kokku, teavitavad fraktsioonid presidenti sellest, kuidas nende kõneaeg jaotub üksikute päevakorrapunktide vahel. President peab tagama kõneaegadest kinnipidamise. |
| --- | --- |

3.

Kui kõneaega eraldatakse mitme päevakorraküsimuse jaoks kokku, teavitavad fraktsioonid presidenti sellest, kuidas nende kõneaeg jaotub üksikute päevakorrapunktide vahel. President peab tagama kõneaegadest kinnipidamise.

| 3. | Kui kõneaega eraldatakse mitme päevakorrapunkti jaoks, teavitavad fraktsioonid presidenti sellest, kuidas neile eraldatud kõneaeg jaotub üksikute päevakorrapunktide vahel. President tagab kõneaegadest kinnipidamise. |
| --- | --- |

3.

Kui kõneaega eraldatakse mitme päevakorrapunkti jaoks, teavitavad fraktsioonid presidenti sellest, kuidas neile eraldatud kõneaeg jaotub üksikute päevakorrapunktide vahel. President tagab kõneaegadest kinnipidamise.

| 3 a. | Arutelu ülejäänud aega eelnevalt ei jaotata. Selle asemel palub president parlamendiliikmetel sõna võtta üldjuhul kuni ühe minuti jooksul. President tagab võimaluste piires, et kordamööda saavad sõna eri poliitiliste vaadete ja liikmesriikide esindajad. |
| --- | --- |

3 a.

| 3 b. | Vastava taotluse korral võib sõnavõtu eesõiguse anda vastutava komisjoni esimehele või raportöörile ja oma fraktsiooni nimel kõneleda soovivatele fraktsiooni esimeestele või neid asendavatele parlamendiliikmetele. |
| --- | --- |

3 b.

| 3 c. | Kui sõnavõtja on sellega nõus ja president on veendunud, et see ei häiri arutelu kulgu, võib president anda sõna parlamendiliikmele, kes sinist kaarti tõstes annab märku soovist esitada teise parlamendiliikme sõnavõtu ajal talle kuni poole minuti pikkune küsimus. |
| --- | --- |

3 c.

| 4. | Parlamendiliikmete sõnavõtud ei tohi istungi protokolli, menetlusega seotud avalduste, lõpliku päevakorra projekti muutmise või päevakorra teemal kesta kauem kui üks minut. |
| --- | --- |

4.

Parlamendiliikmete sõnavõtud ei tohi istungi protokolli, menetlusega seotud avalduste, lõpliku päevakorra projekti muutmise või päevakorra teemal kesta kauem kui üks minut.

| 4. | Parlamendiliikme sõnavõtt istungi protokolli, menetlusega seotud ettepanekute, lõpliku päevakorra projekti või päevakorra muutmise teemal ei tohi kesta kauem kui üks minut. |
| --- | --- |

4.

Parlamendiliikme sõnavõtt istungi protokolli, menetlusega seotud ettepanekute, lõpliku päevakorra projekti või päevakorra muutmise teemal ei tohi kesta kauem kui üks minut.

| 4 a. | Ilma et see piiraks presidendi muid volitusi distsiplinaarküsimustes, võib president lasta istungi arutelude stenogrammist kustutada nende parlamendiliikmete sõnavõtud, kellele ta ei ole sõna andnud või kes on ületanud neile eraldatud kõneaega. |
| --- | --- |

4 a.

| 5. | Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul arvamuse avaldamiseks sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on esitanud oma raporti. Euroopa Komisjon, nõukogu ja raportöör võivad vastusõnavõttudeks sõna saada ka vahetult pärast parlamendiliikmete sõnavõtte. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul arvamuse avaldamiseks sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on esitanud oma raporti. Euroopa Komisjon, nõukogu ja raportöör võivad vastusõnavõttudeks sõna saada ka vahetult pärast parlamendiliikmete sõnavõtte.

| 5. | Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on raportit tutvustanud. Euroopa Komisjon, nõukogu ja raportöör võivad uuesti sõna võtta, eelkõige selleks, et vastata parlamendiliikmete sõnavõttudele. |
| --- | --- |

5.

Euroopa Komisjonile ja nõukogule antakse raporti arutelu jooksul sõna reeglina vahetult pärast seda, kui raportöör on raportit tutvustanud. Euroopa Komisjon, nõukogu ja raportöör võivad uuesti sõna võtta, eelkõige selleks, et vastata parlamendiliikmete sõnavõttudele.

| 6. | Ilma et see piiraks EÜ asutamislepingu artikli 197 kohaldamist, püüab president jõuda Euroopa Komisjoni ja nõukoguga kokkuleppele nende kõneaja jaotamise osas. |
| --- | --- |

6.

Ilma et see piiraks EÜ asutamislepingu artikli 197 kohaldamist, püüab president jõuda Euroopa Komisjoni ja nõukoguga kokkuleppele nende kõneaja jaotamise osas.

| 6. | Ilma et see piiraks EÜ asutamislepingu artikli 197 kohaldamist, püüab president jõuda Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Ülemkogu eesistujaga
  kokkuleppele nendele kõneaja eraldamise osas. |
| --- | --- |

6.

Ilma et see piiraks EÜ asutamislepingu artikli 197 kohaldamist, püüab president jõuda Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Ülemkogu eesistujaga
  kokkuleppele nendele kõneaja eraldamise osas.

| 7. | Parlamendiliikmed, kes arutelus sõna ei saanud, võivad ühel korral osaistungjärgu jooksul esitada kuni 200 sõna sisaldava kirjaliku avalduse, mis lisatakse kõnesoleva arutelu stenogrammile. |
| --- | --- |

7.

Parlamendiliikmed, kes arutelus sõna ei saanud, võivad ühel korral osaistungjärgu jooksul esitada kuni 200 sõna sisaldava kirjaliku avalduse, mis lisatakse kõnesoleva arutelu stenogrammile.

| 7. | Parlamendiliige, kes arutelul sõna ei võtnud, võib ühel korral osaistungjärgu jooksul esitada kuni 200 sõna sisaldava kirjaliku avalduse, mis lisatakse arutelu stenogrammile. |
| --- | --- |

7.

Parlamendiliige, kes arutelul sõna ei võtnud, võib ühel korral osaistungjärgu jooksul esitada kuni 200 sõna sisaldava kirjaliku avalduse, mis lisatakse arutelu stenogrammile.

(Artiklid 141 ja 143 jäetakse muudatusettepaneku vastuvõtmise korral välja.)

Muudatusettepanek 32

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 150 – lõige 6 – teine a lõik (uus)

Kui kohal viibib vähem kui 100 parlamendiliiget, ei või parlament otsustada teisiti, kui vähemalt kümnendik kohalviibivatest parlamendiliikmetest on vastu.

Muudatusettepanek 33

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 156

Kui raporti suhtes on parlamendis läbivaatamiseks esitatud
  enam kui viiskümmend muudatusettepanekut
  , võib president pärast vastutava komisjoni esimehe arvamuse küsimist, paluda vastutaval komisjonil kokku tulla ning muudatusettepanekud läbi vaadata. Muudatusettepanekuid, mis ei saa vähemalt ühe kümnendiku vastutava komisjoni liikmete toetust, ei panda parlamendis hääletusele.

Kui raporti kohta on täiskogul läbivaatamiseks esitatud
  üle 50 muudatusettepaneku ja taotluse osade kaupa või eraldi hääletuseks
  , võib president pärast vastutava komisjoni esimehega konsulteerimist paluda vastutaval komisjonil kokku tulla ja muudatusettepanekud
  või taotlused
  läbi vaadata. Muudatusettepanekuid
  või taotlusi osade kaupa või eraldi hääletuseks
  , mis ei saa sellel etapil vähemalt kümnendiku vastutava komisjoni liikmete toetust, ei panda täiskogul hääletusele.

Muudatusettepanek 34

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 157 – lõige 1

| 1. | Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kaht või enam sätet või viidet kahele või enamale asjaolule
  ,
  või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks erineva
  loogilise
  tähenduse
  ja
  normatiivse väärtusega osaks, võib fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget taotleda selle osade kaupa hääletamist. |
| --- | --- |

1.

Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kaht või enam sätet või viidet kahele või enamale asjaolule
  ,
  või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks erineva
  loogilise
  tähenduse
  ja
  normatiivse väärtusega osaks, võib fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget taotleda selle osade kaupa hääletamist.

| 1. | Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kahte või enam sätet või viidet kahele või enamale asjaolule või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks erineva tähenduse
  ja/või
  normatiivse väärtusega osaks, võivad fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget taotleda selle osade kaupa hääletamist. |
| --- | --- |

1.

Kui hääletusele pandav tekst sisaldab kahte või enam sätet või viidet kahele või enamale asjaolule või kui teksti on võimalik jaotada kaheks või enamaks erineva tähenduse
  ja/või
  normatiivse väärtusega osaks, võivad fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget taotleda selle osade kaupa hääletamist.

Muudatusettepanek 35

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 159 a (uus)

Artikkel 159 a

Lõpphääletus

Kui hääletusele pannakse õigusakti ettepanek, sõltumata sellest, kas tegemist on ühe hääletuse ja/või lõpphääletusega, hääletab parlament nimeliselt ja elektroonilise hääletussüsteemi abil.

Muudatusettepanek 36

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 160 – lõige 1

| 1. | Lisaks artikli 99 lõikes 4
  ja
  artikli 100 lõikes 5 nimetatud juhtudele võib nimelise hääletuse korraldada juhul kui fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget on hääletusele eelnevaks õhtuks esitanud vastava kirjaliku taotluse, välja arvatud juhul kui president on määranud selleks teise tähtaja. |
| --- | --- |

1.

Lisaks artikli 99 lõikes 4
  ja
  artikli 100 lõikes 5 nimetatud juhtudele võib nimelise hääletuse korraldada juhul kui fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget on hääletusele eelnevaks õhtuks esitanud vastava kirjaliku taotluse, välja arvatud juhul kui president on määranud selleks teise tähtaja.

| 1. | Lisaks artikli 99 lõikes 4
  ,
  artikli 100 lõikes 5
  ja artiklis 159 a
  nimetatud juhtudele võib nimelise hääletuse korraldada juhul, kui fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget on esitanud vastava kirjaliku taotluse hääletusele eelnevaks õhtuks, välja arvatud juhul, kui president on määranud selleks teise tähtaja. |
| --- | --- |

1.

Lisaks artikli 99 lõikes 4
  ,
  artikli 100 lõikes 5
  ja artiklis 159 a
  nimetatud juhtudele võib nimelise hääletuse korraldada juhul, kui fraktsioon või vähemalt 40 parlamendiliiget on esitanud vastava kirjaliku taotluse hääletusele eelnevaks õhtuks, välja arvatud juhul, kui president on määranud selleks teise tähtaja.

Muudatusettepanek 37

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 160 – lõige 2 – esimene lõik

| 2. | Nimed hüütakse välja tähestikulises järjekorras, alustades loosi tahtel esimeseks määratud parlamendiliikmest. Viimasena kutsutakse hääletama president. |
| --- | --- |

2.

Nimed hüütakse välja tähestikulises järjekorras, alustades loosi tahtel esimeseks määratud parlamendiliikmest. Viimasena kutsutakse hääletama president.

| 2. | Nimeline hääletus toimub elektroonilise hääletussüsteemi abil. Kui süsteemi ei saa tehnilistel põhjustel kasutada, toimub nimeline hääletus tähestikulises järjekorras, alustades loosi teel esimeseks määratud parlamendiliikmest. Viimasena kutsutakse hääletama president. |
| --- | --- |

2.

Nimeline hääletus toimub elektroonilise hääletussüsteemi abil. Kui süsteemi ei saa tehnilistel põhjustel kasutada, toimub nimeline hääletus tähestikulises järjekorras, alustades loosi teel esimeseks määratud parlamendiliikmest. Viimasena kutsutakse hääletama president.

Muudatusettepanek 38

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 162 – lõige 4 – esimene lõik

| 4. | Loosimise teel valitud kaks kuni
  kuus
  parlamendiliiget loevad salajase hääletuse tulemused kokku. |
| --- | --- |

4.

Loosimise teel valitud kaks kuni
  kuus
  parlamendiliiget loevad salajase hääletuse tulemused kokku.

| 4. | Salajase hääletuse tulemused loevad kokku loosi teel valitud kaks kuni
  kaheksa
  parlamendiliiget
  , välja arvatud juhul, kui toimus elektrooniline hääletus
  . |
| --- | --- |

4.

Salajase hääletuse tulemused loevad kokku loosi teel valitud kaks kuni
  kaheksa
  parlamendiliiget
  , välja arvatud juhul, kui toimus elektrooniline hääletus
  .

Muudatusettepanek 39

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 172

| 1. | Iga istungi protokoll,
  milles registreeritakse
  parlamendi poolt vastu võetud otsused ja kõnelejate nimed, tehakse kättesaadavaks hiljemalt pool tundi enne järgmise istungipäeva pärastlõunase istungi algust. |
| --- | --- |

1.

Iga istungi protokoll,
  milles registreeritakse
  parlamendi poolt vastu võetud otsused ja kõnelejate nimed, tehakse kättesaadavaks hiljemalt pool tundi enne järgmise istungipäeva pärastlõunase istungi algust.

| 1. | Istungi protokoll,
  millesse kantakse läbiviidud menetluste käik,
  parlamendi otsused ja sõnavõtjate nimed, jagatakse välja hiljemalt pool tundi enne järgmise istungipäeva pärastlõunase istungi algust. |
| --- | --- |

1.

Istungi protokoll,
  millesse kantakse läbiviidud menetluste käik,
  parlamendi otsused ja sõnavõtjate nimed, jagatakse välja hiljemalt pool tundi enne järgmise istungipäeva pärastlõunase istungi algust.

„Otsuste” hulka
  ülalmainitud
  tähenduses kuuluvad õigusloome menetluse raames ka kõik parlamendi poolt vastu võetud muudatusettepanekud, sh siis, kui Euroopa Komisjoni ettepanek lõpuks artikli 52 lõike 1 alusel või nõukogu
  ühine
  seisukoht artikli 61 lõike 3 alusel tagasi lükatakse.

Otsuste hulka
  käesoleva sätte
  tähenduses kuuluvad ka kõik parlamendis õigusloomemenetluse raames vastu võetud muudatusettepanekud, seda ka juhul, kui Euroopa Komisjoni ettepanek lõpuks artikli 52 lõike 1 alusel või nõukogu seisukoht artikli 61 lõike 3 alusel tagasi lükatakse.

Parlamendi poolt vastu võetud tekstid tehakse kättesaadavaks protokollist eraldi. Kui parlamendi poolt vastu võetud õigusaktide tekstid sisaldavad muudatusettepanekuid, avaldatakse need koos konsolideeritud väljaandena.

| 2. | Iga istungipäeva pärastlõunase istungi alguses esitab president parlamendile kinnitamiseks eelmise istungi protokolli. |
| --- | --- |

2.

Iga istungipäeva pärastlõunase istungi alguses esitab president parlamendile kinnitamiseks eelmise istungi protokolli.

| 2. | Iga istungipäeva pärastlõunase istungi algul esitab president eelmise istungi protokolli parlamendile kinnitamiseks. |
| --- | --- |

2.

Iga istungipäeva pärastlõunase istungi algul esitab president eelmise istungi protokolli parlamendile kinnitamiseks.

| 3. | Kui istungi protokolli suhtes esitatakse vastuväiteid, võtab parlament vajaduse korral vastu otsuse, kas nõutud muudatused tuleb arvesse võtta või mitte. Parlamendiliikme
  protokolli teemalise sõnavõtu pikkus on kuni üks minut
  . |
| --- | --- |

3.

Kui istungi protokolli suhtes esitatakse vastuväiteid, võtab parlament vajaduse korral vastu otsuse, kas nõutud muudatused tuleb arvesse võtta või mitte. Parlamendiliikme
  protokolli teemalise sõnavõtu pikkus on kuni üks minut
  .

| 3. | Kui istungi protokolli kohta esitatakse vastuväiteid, teeb parlament vajaduse korral otsuse, kas nõutud muudatusi tuleb arvesse võtta või mitte. Parlamendiliikme
  sõnavõtt sel teemal võib kesta kuni ühe minuti
  . |
| --- | --- |

3.

Kui istungi protokolli kohta esitatakse vastuväiteid, teeb parlament vajaduse korral otsuse, kas nõutud muudatusi tuleb arvesse võtta või mitte. Parlamendiliikme
  sõnavõtt sel teemal võib kesta kuni ühe minuti
  .

| 4. | Istungi protokollile kirjutavad alla president ja peasekretär, protokolli säilitatakse parlamendi arhiivis. Protokoll avaldatakse
  (ühe kuu jooksul)
  Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

Istungi protokollile kirjutavad alla president ja peasekretär, protokolli säilitatakse parlamendi arhiivis. Protokoll avaldatakse
  (ühe kuu jooksul)
  Euroopa Liidu Teatajas.

| 4. | Istungi protokollile kirjutavad alla president ja peasekretär ning seda säilitatakse parlamendi arhiivis. Protokoll avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

Istungi protokollile kirjutavad alla president ja peasekretär ning seda säilitatakse parlamendi arhiivis. Protokoll avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Muudatusettepanek 40

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 172 a (uus)

Artikkel 172 a

Vastuvõetud tekstid

| 1. | Parlamendis vastuvõetud tekstid avaldatakse kohe pärast hääletust. Need esitatakse parlamendile koos vastava istungi protokolliga ja neid säilitatakse parlamendi arhiivis. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Parlamendis vastuvõetud tekstide lõplik õiguslik ja keeleline vormistamine toimub presidendi vastutusel. Kui tekst võetakse vastu parlamendi ja nõukogu kokkuleppe alusel, toimub lõplik vormistamine kahe institutsiooni tihedas koostöös ja vastastikusel kokkuleppel. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kui teksti ühtsuse ja kvaliteedi tagamiseks vastavalt parlamendi soovile on vaja teha kohandusi, mis ei piirdu üksnes trükivigade parandamisega või parandustega, mis on vajalikud kõikide keeleversioonide kooskõla ning nende keelelise korrektsuse ja terminoloogilise ühtsuse tagamiseks, kohaldatakse artiklis 204 a sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Seisukohad, mille parlament on vastu võtnud EÜ asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt, koostatakse konsolideeritud tekstina. Kui parlamendi hääletuse aluseks ei olnud nõukoguga saavutatud kokkulepe, näidatakse konsolideeritud tekstis ära vastuvõetud muudatusettepanekud. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Pärast vastuvõetud tekstide lõplikku vormistamist kirjutavad president ja peasekretär tekstidele alla ning need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 41

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 175

Ajutiste komisjonide
  moodustamine

Erikomisjonide
  moodustamine

Parlament võib esimeeste konverentsi ettepanekul igal ajal moodustada
  ajutisi komisjone
  , mille volitused, koosseis ja ametiaeg määratakse kindlaks üheaegselt nende moodustamise otsuse vastuvõtmisega;
  ajutiste komisjonide
  ametiaeg ei tohi ületada kahtteist kuud, välja arvatud juhul, kui parlament seda ametiaja lõppedes pikendab.

Parlament võib esimeeste konverentsi ettepanekul moodustada
  erikomisjone
  , mille volitused, koosseis ja ametiaeg määratakse kindlaks üheaegselt nende moodustamise otsuse vastuvõtmisega;
  erikomisjoni
  ametiaeg ei tohi ületada 12 kuud, välja arvatud juhul, kui parlament seda ametiaja lõppemisel pikendab.

Kuna vastavalt
  ajutiste komisjonide
  volitused, koosseis ja ametiaeg määratakse kindlaks samaaegselt nende moodustamise otsuse vastuvõtmisega, siis sellest tulenevalt ei saa parlament hiljem võtta vastu otsust nende volituste muutmise kohta ei nende kitsendamiseks ega laiendamiseks.

Kuna
  erikomisjonide
  volitused, koosseis ja ametiaeg määratakse kindlaks samaaegselt nende moodustamisega, ei saa parlament hiljem võtta vastu otsust nende volituste muutmise kohta ei nende laiendamiseks ega kitsendamiseks.

Muudatusettepanek 42

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 177 – lõige 1 – tõlgendus (uus)

Fraktsioonide proportsionaalne esindatus peab vastama lähimale sobivale täisarvule. Kui fraktsioon otsustab talle parlamendikomisjonis eraldatud kohti mitte kasutada, jäävad need vabaks ja sellele vastavalt vähendatakse komisjoni suurust. Kohtade vahetamine fraktsioonide vahel ei ole lubatud.

Muudatusettepanek 43

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 179 – lõige 2

| 2. | Juhul, kui alaline komisjon teatab, et ta ei ole teatud küsimuse läbivaatamiseks pädev, või kui kahe või enama alalise komisjoni vahel tekib vaidlus pädevuse üle, suunatakse pädevuse küsimuse lahendamine edasi esimeeste konverentsile nelja töönädala jooksul alates hetkest, mil parlamendi istungil anti teada küsimuse komisjonile edastamisest.
  Sellest teavitatakse ka
  komisjonide esimeeste konverentsi
  , mis võib anda esimeeste konverentsile oma
  soovituse
  .
  Esimeeste konverents
  võtab otsuse vastu kuue töönädala jooksul alates pädevuse küsimuse saamisest
  .
  Vastasel juhul võetakse küsimuse lahendamine järgmise osaistungjärgu päevakorda. |
| --- | --- |

2.

Juhul, kui alaline komisjon teatab, et ta ei ole teatud küsimuse läbivaatamiseks pädev, või kui kahe või enama alalise komisjoni vahel tekib vaidlus pädevuse üle, suunatakse pädevuse küsimuse lahendamine edasi esimeeste konverentsile nelja töönädala jooksul alates hetkest, mil parlamendi istungil anti teada küsimuse komisjonile edastamisest.
  Sellest teavitatakse ka
  komisjonide esimeeste konverentsi
  , mis võib anda esimeeste konverentsile oma
  soovituse
  .
  Esimeeste konverents
  võtab otsuse vastu kuue töönädala jooksul alates pädevuse küsimuse saamisest
  .
  Vastasel juhul võetakse küsimuse lahendamine järgmise osaistungjärgu päevakorda.

| 2. | Kui alaline komisjon teatab, et ta ei ole küsimuse käsitlemiseks pädev, või kui kahe või enama alalise komisjoni vahel tekib vaidlus pädevuse üle, suunatakse pädevusküsimus edasi esimeeste konverentsile nelja töönädala jooksul alates päevast, kui parlamendi istungil anti teada küsimuse parlamendikomisjonile edastamisest.
  Esimeeste konverents teeb otsuse kuue nädala jooksul
  komisjonide esimeeste konverentsi soovituse
  alusel või selle puudumisel komisjonide esimeeste konverentsi esimehe soovituse alusel. Kui selle ajavahemiku jooksul ei ole
  esimeeste konverents
  otsust teinud, loetakse soovitus heakskiidetuks
  . |
| --- | --- |

2.

Kui alaline komisjon teatab, et ta ei ole küsimuse käsitlemiseks pädev, või kui kahe või enama alalise komisjoni vahel tekib vaidlus pädevuse üle, suunatakse pädevusküsimus edasi esimeeste konverentsile nelja töönädala jooksul alates päevast, kui parlamendi istungil anti teada küsimuse parlamendikomisjonile edastamisest.
  Esimeeste konverents teeb otsuse kuue nädala jooksul
  komisjonide esimeeste konverentsi soovituse
  alusel või selle puudumisel komisjonide esimeeste konverentsi esimehe soovituse alusel. Kui selle ajavahemiku jooksul ei ole
  esimeeste konverents
  otsust teinud, loetakse soovitus heakskiidetuks
  .

Muudatusettepanek 44

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 179 – lõige 2 – tõlgendus (uus)

Komisjonide esimehed võivad sõlmida kokkuleppeid teiste komisjonide esimeestega teema konkreetsele komisjonile määramise kohta; vajaduse korral on nõutav luba artikli 47 kohase kaasatud komisjonidega menetluse läbiviimiseks.

Muudatusettepanek 45

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 182 a (uus)

Artikkel 182 a

Komisjonide koordinaatorid ja variraportöörid

| 1. | Fraktsioonid võivad määrata ühe liikme koordinaatoriks. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Komisjoni esimees kutsub koordinaatorid vajaduse korral kokku, et valmistada ette komisjonis vastuvõetavaid otsuseid, eelkõige otsuseid menetluse ja raportööride nimetamise kohta. Komisjon võib koordinaatoritele delegeerida teatavate otsuste tegemise, välja arvatud raportite, arvamuste ja muudatusettepanekute vastuvõtmist puudutavad otsused, . Komisjoni aseesimehi võib kutsuda koordinaatorite koosolekutel osalema nõuandvas rollis. Koordinaatorid püüavad saavutada konsensuse. Kui konsensuse saavutamine ei ole võimalik, võivad koordinaatorid tegutseda ainult parlamendikomisjoni selge ülekaaluka enamuse alusel, võttes arvesse eri fraktsioonide osakaalu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Fraktsioonid võivad iga raporti puhul nimetada variraportööri, kes jälgib raporti arengut ja püüab oma fraktsiooni nimel saavutada komisjonis kompromissi. Variraportööride nimed teatatakse komisjoni esimehele. Kkomisjon võib koordinaatorite ettepaneku alusel otsustada kaasata variraportööre kaasotsustamismenetluse raames nõukoguga kokkuleppe saavutamiseks peetavatesse läbirääkimistesse. |
| --- | --- |

3.

Muudatusettepanek 46

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 184

Komisjoni iga koosoleku protokoll tehakse kõigile selle komisjoni liikmetele kättesaadavaks ja esitatakse selle komisjoni järgmisel koosolekul
  kinnitamiseks.

Komisjoni koosoleku protokoll jagatakse kõigile liikmetele ja esitatakse
  komisjonile
  kinnitamiseks.

Muudatusettepanek 47

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 186

Artikleid 11, 12, 13, 16, 17, 140, 141, artikli 143 lõiget 1, artikleid 146, 148, 150 kuni 153, artiklit 155, artikli 157 lõiget 1, artikleid 158, 159, 161, 162, 164 kuni 167 ning artikleid 170 ja 171 kohaldatakse komisjoni koosolekute suhtes koos vajalike muudatustega.

Artikleid 11, 12, 13, 16, 17,
  34–41,
  140, 141, artikli 143 lõiget 1, artikleid 146, 148, 150–153, artiklit 155, artikli 157 lõiget 1, artikleid 158, 159, 161, 162, 164–167 ning artikleid 170 ja 171 kohaldatakse komisjoni koosolekute suhtes vajalike muudatustega.

Muudatusettepanek 48

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 188 – lõige 6 a (uus)

| 6 a. | Kui päevakorras on punkt, mis puudutab delegatsiooni vastutusala, antakse delegatsiooni juhile võimalus vastavas komisjonis arvamust avaldada. Sama kehtib asjaomase komisjoni esimehe või raportööri osalemise kohta delegatsiooni koosolekutel. |
| --- | --- |

6 a.

Muudatusettepanek 49

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 192 – lõige 1 a (uus)

| 1 a. | Kui raport käsitleb eelkõige Euroopa Liidu õiguse kohaldamist või tõlgendamist või kehtiva õiguse kavandatavaid muudatusi, kaasatakse artikli 46 lõike 1 ning artikli 47 esimese ja teise taande kohaselt kõnealuse valdkonna eest vastutav komisjon. Vastutav komisjon kiidab ilma hääletuseta heaks kõnealuse valdkonna eest vastutava komisjoni esitatud ettepanekud resolutsiooni ettepaneku nende osade kohta, mis käsitlevad Euroopa Liidu õiguse kohaldamist või tõlgendamist või kehtiva õiguse muudatusi. Kui vastutav komisjon ei võta ettepanekuid vastu, võib kaasatud komisjon esitada need otse täiskogule. |
| --- | --- |

1 a.

Muudatusettepanek 50

Euroopa Parlamendi kodukord

Artikkel 204 – punkt c a (uus)

| c a) | parlamendi asjaomaste organite vastu võetud suunised ja tegevusjuhendid (XVI A, XVI B ja XVI E lisa). |
| --- | --- |

c a)

parlamendi asjaomaste organite vastu võetud suunised ja tegevusjuhendid (XVI A, XVI B ja XVI E lisa).

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. mai 2009

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/162 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/162

---

Teisipäev, 5. mai 2009Põllumajandusturgude ühine korraldus ja kodulinnuliha turustusnormid *

P6_TA(2009)0336

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning milles käsitletakse kodulinnuliha turustusnorme (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

2010/C 212 E/27

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0336);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0247/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0223/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 5 |
| (5) | Kodulinnuliha praeguses määratluses kasutatud viide ainult külmtöötlusele on tehnoloogilist arengut arvesse võttes liiga piirav. Seega tuleb kõnealust määratlust kohandada. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 5

(5)

Kodulinnuliha praeguses määratluses kasutatud viide ainult külmtöötlusele on tehnoloogilist arengut arvesse võttes liiga piirav. Seega tuleb kõnealust määratlust kohandada.

välja jäetud

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 6 a (uus)

| (6 a) | Kodulinnuliha päritoluallika kohustuslik märkimine võimaldab tarbijatel teha teadlikke valikuid. |
| --- | --- |

(6 a)

Kodulinnuliha päritoluallika kohustuslik märkimine võimaldab tarbijatel teha teadlikke valikuid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 6 b (uus)

| (6 b) | Tarbijate optimaalseks teavitamiseks peaks olema kohustuslik märkida linnu tapmiskuupäev kõigi kodulinnulihatoodete etiketile. |
| --- | --- |

(6 b)

Tarbijate optimaalseks teavitamiseks peaks olema kohustuslik märkida linnu tapmiskuupäev kõigi kodulinnulihatoodete etiketile.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

XIV lisa – B osa – II osa – punkt 1

| 1. | „kodulinnuliha” –
  CN-koodi 0105 alla kuuluvate kodulindude söödavad osad; |
| --- | --- |

1.

„kodulinnuliha” –
  CN-koodi 0105 alla kuuluvate kodulindude söödavad osad;

| 1. | „kodulinnuliha” –
  inimtoiduks sobiv kodulinnuliha, mis ei ole läbinud mingit töötlust peale külmtöötluse; |
| --- | --- |

1.

„kodulinnuliha” –
  inimtoiduks sobiv kodulinnuliha, mis ei ole läbinud mingit töötlust peale külmtöötluse;

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

XIV lisa – B osa – II osa – punkt 2

| 2. | „värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole kunagi külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui - 2°C ega kõrgem kui + 4°C.
  Liikmesriigid võivad siiski kehtestada lühikeseks ajaks erinevad temperatuurinõuded värske kodulinnuliha lõikamisel ja ladustamisel jaemüügipoodides või müügipunktide abihoonetes
  ,
  kui lõikamise ja ladustamise eesmärk on üksnes tarbijale kohapeal müümine
  ; |
| --- | --- |

2.

„värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole kunagi külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui - 2°C ega kõrgem kui + 4°C.
  Liikmesriigid võivad siiski kehtestada lühikeseks ajaks erinevad temperatuurinõuded värske kodulinnuliha lõikamisel ja ladustamisel jaemüügipoodides või müügipunktide abihoonetes
  ,
  kui lõikamise ja ladustamise eesmärk on üksnes tarbijale kohapeal müümine
  ;

| 2. | „värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole kunagi külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui - 2°C ega kõrgem kui + 4°C.
  Lihavalmististe tootmiseks mõeldud värsket kodulinnuliha võib siiski jäigastada lühiajaliselt ka temperatuuril
  ,
  mis on madalam kui – 2°C. Tapmiskuupäeva märkimine on kohustuslik kõigi kodulinnulihatoodete puhul
  ; |
| --- | --- |

2.

„värske kodulinnuliha” – kodulinnuliha, mida ei ole kunagi külmutamisega jäigastatud ning mida tuleb kogu aeg hoida temperatuuril, mis ei ole madalam kui - 2°C ega kõrgem kui + 4°C.
  Lihavalmististe tootmiseks mõeldud värsket kodulinnuliha võib siiski jäigastada lühiajaliselt ka temperatuuril
  ,
  mis on madalam kui – 2°C. Tapmiskuupäeva märkimine on kohustuslik kõigi kodulinnulihatoodete puhul
  ;

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa – punkt 3 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

XIV lisa – B osa – III a osa (uus)

| 3 a) | Lisatakse järgmine osa:



  „III a.
     
  Kohustuslik teave etiketil




  Kodulinnulihatoote etiketil hõlmab toidu nimetus teavet:










  a) | mis tahes koostisaine kohta, mis on muu loomse päritoluga kui ülejäänud liha, ning |
| --- | --- | --- |

3 a)

„III a.
     
  Kohustuslik teave etiketil

Kodulinnulihatoote etiketil hõlmab toidu nimetus teavet:

a)

mis tahes koostisaine kohta, mis on muu loomse päritoluga kui ülejäänud liha, ning

| b) | lisatud vee kohta, mis moodustab toote kaalust rohkem kui 5 %.” |
| --- | --- |

b)

lisatud vee kohta, mis moodustab toote kaalust rohkem kui 5 %.”

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa – punkt 3 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1234/2007

XIV lisa – B osa – III b osa (uus)

| 3 b) | Lisatakse järgmine osa:



  „III b.
     
  Hinna esitamine




  Toidu kilogrammihinna aluseks on üksnes vedelikuta netomass.” |
| --- | --- |

3 b)

„III b.
     
  Hinna esitamine

Toidu kilogrammihinna aluseks on üksnes vedelikuta netomass.”

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/165

---

Teisipäev, 5. mai 2009Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine

P6_TA(2009)0339

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28 (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

2010/C 212 E/28

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (2) (fondi asutamismäärus);

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A6-0266/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õiguslikud ja eelarvevahendid, et anda täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule integreeruda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on loonud asjakohased õiguslikud ja eelarvevahendid, et anda täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud oluliste struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ning aidata neil uuesti tööturule integreeruda;

| B. | arvestades, et ELi rahaline toetus koondatud töötajatele peaks olema dünaamiline ning tehtud võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juuli 2008. aasta lepitusnõupidamisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi rahaline toetus koondatud töötajatele peaks olema dünaamiline ning tehtud võimalikult kiiresti ja tõhusalt kättesaadavaks vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioonile, mis võeti vastu 17. juuli 2008. aasta lepitusnõupidamisel, ning võttes fondi kasutuselevõtmise üle otsustamisel nõuetekohaselt arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid;

| C. | arvestades, et Hispaania on taotlenud abi seoses koondamistega autotööstuses Castilla y Leóni ja Aragóni autonoomses piirkonnas (3) ning see taotlus vastab fondi asutamismääruses kehtestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Hispaania on taotlenud abi seoses koondamistega autotööstuses Castilla y Leóni ja Aragóni autonoomses piirkonnas (3) ning see taotlus vastab fondi asutamismääruses kehtestatud toetuskõlblikkuse kriteeriumidele;

| D. | arvestades, et fondi asutamismääruse artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks võib kasutada maksimaalselt 0,35 % konkreetse aasta summast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et fondi asutamismääruse artikli 8 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuse määruse rakendamiseks vajalike järelevalve-, haldus- ja tehnilise toe, auditi, kontrolli- ja hindamismeetmete rahastamiseks võib kasutada maksimaalselt 0,35 % konkreetse aasta summast;

| E. | arvestades, et komisjon tegi kõnealuse artikli põhjal ettepaneku kasutada fondi vahendeid Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kohta kõigis ELi keeltes teavet pakkuva veebisaidi loomiseks, millele lisanduks trükised, audiovisuaaltegevus ja võrgustik parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel (4), mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi sooviga suurendada kodanike teadlikkust ELi tegevusest, |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon tegi kõnealuse artikli põhjal ettepaneku kasutada fondi vahendeid Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kohta kõigis ELi keeltes teavet pakkuva veebisaidi loomiseks, millele lisanduks trükised, audiovisuaaltegevus ja võrgustik parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel (4), mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi sooviga suurendada kodanike teadlikkust ELi tegevusest,

| 1. | palub otsuste tegemises ja rakendamises osalevatel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

1.

palub otsuste tegemises ja rakendamises osalevatel institutsioonidel teha vajalikke jõupingutusi, et kiirendada fondi kasutuselevõtmist;

| 2. | tuletab meelde, et Euroopa Liit peaks kasutama ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tagajärgedega võitlemiseks kõiki vahendeid; märgib seoses sellega, et fond võib etendada koondatud töötajate tööturule uuesti integreerimisel olulist rolli; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et Euroopa Liit peaks kasutama ülemaailmse majandus- ja finantskriisi tagajärgedega võitlemiseks kõiki vahendeid; märgib seoses sellega, et fond võib etendada koondatud töötajate tööturule uuesti integreerimisel olulist rolli;

| 3. | tunneb heameelt komisjoni algatuse üle teha Euroopa Liidu kodanikele kättesaadavaks selge, kasutajasõbralik ja ajakohastatud veebisait; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt komisjoni algatuse üle teha Euroopa Liidu kodanikele kättesaadavaks selge, kasutajasõbralik ja ajakohastatud veebisait;

| 4. | rõhutab, et fondi maksete assigneeringute kasutuselevõtmine ei tohiks ohustada Euroopa Sotsiaalfondi rahastamist; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et fondi maksete assigneeringute kasutuselevõtmine ei tohiks ohustada Euroopa Sotsiaalfondi rahastamist;

| 5. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

5.

kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

(3)  EGF/2008/004 ES/Castilla y León ja Aragón.

(4)  SEK(2008)2986.

---

Teisipäev, 5. mai 2009LISA

Teisipäev, 5. mai 2009LISA EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmist kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 28

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), eriti selle punkti 28,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta, (2) eriti selle artikli 12 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (edaspidi „fond”) asutati selleks, et osutada täiendavat abi koondatud töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduse struktuurimuutuste tagajärgede tõttu, ja aidata neil uuesti integreeruda tööturule.

| (2) | 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(2)

17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe kohaselt on fondi kasutamise ülemmäär 500 miljonit eurot aastas.

| (3) | Hispaania esitas 29. detsembril 2008 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses mootorsõidukisektoris toimunud koondamistega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 2 694 300 euro eraldamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania esitas 29. detsembril 2008 taotluse fondi kasutuselevõtmiseks seoses mootorsõidukisektoris toimunud koondamistega. Taotlus vastab rahalise toetuse määramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklis 10. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku 2 694 300 euro eraldamiseks.

| (4) | Lisaks sellele teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid 690 000 euro ulatuses tehnilise abi andmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 8. |
| --- | --- |

(4)

Lisaks sellele teeb komisjon ettepaneku kasutada fondi vahendeid 690 000 euro ulatuses tehnilise abi andmiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 1927/2006 artiklile 8.

| (5) | Seepärast tuleks fondist eraldada rahalisi vahendeid Hispaania taotluse rahuldamiseks ning tehnilise abi andmiseks, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks fondist eraldada rahalisi vahendeid Hispaania taotluse rahuldamiseks ning tehnilise abi andmiseks,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kasutusele 3 384 300 eurot kulukohustuste ja maksekohustuste assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  ELT L 406, 30.12.2006, lk 1.

2

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/168

---

Teisipäev, 5. mai 2009Mootorsõidukite tankimisel eralduvate bensiiniaurude regenereerimine ***I

P6_TA(2009)0341

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv sõiduautode tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

2010/C 212 E/29

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0812);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 175, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0470/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit (A6-0208/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 5. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0229

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/126/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/169

---

Teisipäev, 5. mai 2009Hülgetoodetega kauplemine ***I

P6_TA(2009)0342

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus hülgetoodetega kauplemise kohta (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

2010/C 212 E/30

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0469);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ning artikleid 95 ja 133, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0295/2008);

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta;

võttes arvesse oma deklaratsiooni hülgetoodete keelustamise kohta Euroopa Liidus (1);

võttes arvesse nõukogu kohustust, mille nõukogu esindaja võttis 24. aprilli 2009. aasta kirjas, kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artikleid 51 ja 35;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A6-0118/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 306 E, 15.12.2006, lk 194.

---

Teisipäev, 5. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0160

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 hülgetoodetega kauplemise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 1007/2009) lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/170

---

Teisipäev, 5. mai 2009Teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse ***I

P6_TA(2009)0343

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

2010/C 212 E/31

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0543);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0391/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamusi (A6-0240/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 5. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0211

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Loomade heaolu on ühenduse väärtus, mis on talletatud asutamislepingule lisatud loomade kaitset ja heaolu käsitlevas protokollis. |
| --- | --- |

(1)

Loomade heaolu on ühenduse väärtus, mis on talletatud asutamislepingule lisatud loomade kaitset ja heaolu käsitlevas protokollis.

| (2) | 23. märtsil 1998 võttis nõukogu vastu otsuse 1999/575/EÜ, milles käsitletakse katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooni sõlmimist ühenduse poolt (3). Konventsiooniga ühinedes tunnistas ühendus rahvusvahelisel tasandil teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsmise ja heaolu tähtsust. |
| --- | --- |

(2)

23. märtsil 1998 võttis nõukogu vastu otsuse 1999/575/EÜ, milles käsitletakse katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooni sõlmimist ühenduse poolt (3). Konventsiooniga ühinedes tunnistas ühendus rahvusvahelisel tasandil teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsmise ja heaolu tähtsust.

| (3) | 24. novembril 1986 võttis nõukogu vastu direktiivi 86/609/EMÜ, (4) et kõrvaldada lahknevused liikmesriikide õigusnormides, mis käsitlevad katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset. Selle direktiivi vastuvõtmisest alates on liikmesriikide vahel ilmnenud uued lahknevused. Teatavad liikmesriigid on vastu võtnud siseriiklikud rakenduseeskirjad, millega tagatakse teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kõrge tase, samal ajal kui mõned riigid kohaldavad ainult direktiiviga 86/609/EMÜ ette nähtud miinimumnõudeid. Seetõttu peaks käesoleva direktiiviga ette nägema üksikasjalikumad eeskirjad selliste lahknevuste vähendamiseks ning siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks. |
| --- | --- |

(3)

24. novembril 1986 võttis nõukogu vastu direktiivi 86/609/EMÜ, (4) et kõrvaldada lahknevused liikmesriikide õigusnormides, mis käsitlevad katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset. Selle direktiivi vastuvõtmisest alates on liikmesriikide vahel ilmnenud uued lahknevused. Teatavad liikmesriigid on vastu võtnud siseriiklikud rakenduseeskirjad, millega tagatakse teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kõrge tase, samal ajal kui mõned riigid kohaldavad ainult direktiiviga 86/609/EMÜ ette nähtud miinimumnõudeid. Seetõttu peaks käesoleva direktiiviga ette nägema üksikasjalikumad eeskirjad selliste lahknevuste vähendamiseks ning siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks.

| (4) | Oma ║ 5. detsembri ║ 2002. aasta resolutsioonis direktiivi 86/609/EMÜ kohta nõudis Euroopa Parlament, et komisjon koostaks selle direktiivi läbivaatamiseks ettepaneku loomkatsete valdkonnas rangemate ja läbipaistvamate meetmete võtmiseks. |
| --- | --- |

(4)

Oma ║ 5. detsembri ║ 2002. aasta resolutsioonis direktiivi 86/609/EMÜ kohta nõudis Euroopa Parlament, et komisjon koostaks selle direktiivi läbivaatamiseks ettepaneku loomkatsete valdkonnas rangemate ja läbipaistvamate meetmete võtmiseks.

| (5) | Loomade heaolu mõjutavate tegurite ning loomade võime kohta tunda ja väljendada valu, kannatusi, stressi ja püsivaid kahjustusi on olemas uusi teaduslikke andmeid. Seetõttu tuleb teaduslikes katsetes kasutatavate loomade heaolu parandada, tõstes kooskõlas viimaste teaduslike arengusuundadega miinimumstandardeid selliste loomade kaitseks. |
| --- | --- |

(5)

Loomade heaolu mõjutavate tegurite ning loomade võime kohta tunda ja väljendada valu, kannatusi, stressi ja püsivaid kahjustusi on olemas uusi teaduslikke andmeid. Seetõttu tuleb teaduslikes katsetes kasutatavate loomade heaolu parandada, tõstes kooskõlas viimaste teaduslike arengusuundadega miinimumstandardeid selliste loomade kaitseks.

| (6) | Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse
  on soovitav
  lisada teatud selgrootute liigid,
  kui on
  olemas ▐ teaduslikke tõendeid selle kohta, et need liigid võivad olla võimelised kogema valu, kannatusi, stressi ja püsivaid kahjustusi. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse
  on soovitav
  lisada teatud selgrootute liigid,
  kui on
  olemas ▐ teaduslikke tõendeid selle kohta, et need liigid võivad olla võimelised kogema valu, kannatusi, stressi ja püsivaid kahjustusi.

| (7) | Käesolev direktiiv peaks hõlmama ka selgroogsete loomade embrüo- ja lootevorme,
  juhul kui
  on teaduslikke tõendeid selle kohta, et selliste vormide puhul valitseb nende arengustaadiumi viimases kolmandikus suurenenud oht kogeda valu, kannatusi ja stressi, mis võib halvasti mõjuda ka nende edasisele arengule. Lisaks näitavad teaduslikud tõendid, et
  imetajate liikide
  embrüo- ja lootevormidega nende varasemas arengustaadiumis tehtavad katsed võivad tekitada valu, kannatusi, stressi ja püsivaid kahjustusi juhul, kui neil arenguvormidel lastakse elada kauem kui esimesed kaks kolmandikku oma arengust. |
| --- | --- |

(7)

Käesolev direktiiv peaks hõlmama ka selgroogsete loomade embrüo- ja lootevorme,
  juhul kui
  on teaduslikke tõendeid selle kohta, et selliste vormide puhul valitseb nende arengustaadiumi viimases kolmandikus suurenenud oht kogeda valu, kannatusi ja stressi, mis võib halvasti mõjuda ka nende edasisele arengule. Lisaks näitavad teaduslikud tõendid, et
  imetajate liikide
  embrüo- ja lootevormidega nende varasemas arengustaadiumis tehtavad katsed võivad tekitada valu, kannatusi, stressi ja püsivaid kahjustusi juhul, kui neil arenguvormidel lastakse elada kauem kui esimesed kaks kolmandikku oma arengust.

| (8) | Kaasaegse teaduse piiratud võimaluste tõttu
  on elusloomade kasutamine endiselt vajalik inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitsmiseks.
  Käesolev direktiiv on siiski oluline samm selles suunas, et saavutada elusloomadega tehtavate teaduslike katsete täielik asendamine niipea, kui see on teaduslikult võimalik. Sel eesmärgil püütakse käesoleva direktiiviga hõlbustada ja edendada alternatiivsete meetodite arendamist ning tagada katsetes kasutatavate loomade kõrgetasemeline kaitse. Käesolev direktiiv tuleks vastavalt teaduse ja loomakaitsemeetmete arengule korrapäraselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(8)

Kaasaegse teaduse piiratud võimaluste tõttu
  on elusloomade kasutamine endiselt vajalik inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitsmiseks.
  Käesolev direktiiv on siiski oluline samm selles suunas, et saavutada elusloomadega tehtavate teaduslike katsete täielik asendamine niipea, kui see on teaduslikult võimalik. Sel eesmärgil püütakse käesoleva direktiiviga hõlbustada ja edendada alternatiivsete meetodite arendamist ning tagada katsetes kasutatavate loomade kõrgetasemeline kaitse. Käesolev direktiiv tuleks vastavalt teaduse ja loomakaitsemeetmete arengule korrapäraselt läbi vaadata.

| (9) | Teaduse arengu seisukohalt jäävad loomkatsed üheks oluliseks vahendiks, millega tagatakse tervishoiu valdkonnas tehtavate teadusuuringute väga kõrge tase. |
| --- | --- |

(9)

Teaduse arengu seisukohalt jäävad loomkatsed üheks oluliseks vahendiks, millega tagatakse tervishoiu valdkonnas tehtavate teadusuuringute väga kõrge tase.

| (10) | Teaduslikes katsetes kasutatavate elusloomade hooldamist ja kasutamist reguleerivad rahvusvaheliselt kehtestatud asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtted. Selleks et tagada, et loomade kasvatamine, hooldamine ja katsetes kasutamine ühenduses oleks kooskõlas rahvusvaheliste ja ühenduseväliste riiklike standarditega, tuleks käesoleva direktiivi rakendamisel asendamist, vähendamist ja täiustamist süstemaatiliselt arvesse võtta.
  Komisjon peaks tagama kõrgel tasemel läbipaistvuse küsimustes, mis on seotud loomade kasutamisega ning avalikkuse teavitamisega loomakaitsemeetmete rakendamisest ja loomkatseid asendavate meetodite alal tehtud edusammudest. |
| --- | --- |

(10)

Teaduslikes katsetes kasutatavate elusloomade hooldamist ja kasutamist reguleerivad rahvusvaheliselt kehtestatud asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtted. Selleks et tagada, et loomade kasvatamine, hooldamine ja katsetes kasutamine ühenduses oleks kooskõlas rahvusvaheliste ja ühenduseväliste riiklike standarditega, tuleks käesoleva direktiivi rakendamisel asendamist, vähendamist ja täiustamist süstemaatiliselt arvesse võtta.
  Komisjon peaks tagama kõrgel tasemel läbipaistvuse küsimustes, mis on seotud loomade kasutamisega ning avalikkuse teavitamisega loomakaitsemeetmete rakendamisest ja loomkatseid asendavate meetodite alal tehtud edusammudest.

| (11) | Loomade olemuslikku väärtust tuleb austada. Ka avalikkus tunneb muret loomade katsetes kasutamise eetilisuse üle. Seetõttu tuleks loomi alati kohelda aistimisvõimeliste olevustena ning nende teaduslikes katsetes kasutamine peaks piirduma valdkondadega, mis arendavad teadust
  või alusteadmisi, kuna see võib
  lõpptulemusena
  tuua
  kasu
  näiteks
  inimeste või loomade tervisele või keskkonnale.
  Seega peaks loomade kasutamist teaduslikes katsetes kaaluma üksnes siis, kui ei ole loomi mittekasutavaid alternatiive.
  Teistes ühenduse pädevusse kuuluvates valdkondades peaks loomade kasutamine teaduslikes katsetes olema keelatud. |
| --- | --- |

(11)

Loomade olemuslikku väärtust tuleb austada. Ka avalikkus tunneb muret loomade katsetes kasutamise eetilisuse üle. Seetõttu tuleks loomi alati kohelda aistimisvõimeliste olevustena ning nende teaduslikes katsetes kasutamine peaks piirduma valdkondadega, mis arendavad teadust
  või alusteadmisi, kuna see võib
  lõpptulemusena
  tuua
  kasu
  näiteks
  inimeste või loomade tervisele või keskkonnale.
  Seega peaks loomade kasutamist teaduslikes katsetes kaaluma üksnes siis, kui ei ole loomi mittekasutavaid alternatiive.
  Teistes ühenduse pädevusse kuuluvates valdkondades peaks loomade kasutamine teaduslikes katsetes olema keelatud.

| (12) | Asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid tuleks rakendada alternatiivsete meetodite kasutamise nõude range hierarhia kaudu. Juhul kui ühenduse õigusaktid alternatiivset meetodit ei tunnusta, saab loomade arvu vähendada, kasutades muid mõistlike jõupingutustega ja tegelikult kättesaadavaid meetodeid ja rakendades katsestrateegiaid, nagu in vitro ja muude meetodite kasutamine, mis vähendavad ja täiustavad loomade kasutamist. |
| --- | --- |

(12)

Asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid tuleks rakendada alternatiivsete meetodite kasutamise nõude range hierarhia kaudu. Juhul kui ühenduse õigusaktid alternatiivset meetodit ei tunnusta, saab loomade arvu vähendada, kasutades muid mõistlike jõupingutustega ja tegelikult kättesaadavaid meetodeid ja rakendades katsestrateegiaid, nagu in vitro ja muude meetodite kasutamine, mis vähendavad ja täiustavad loomade kasutamist.

| (13) | Komisjoni 23. jaanuari 2006. aasta teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava (aastateks 2006–2010) eesmärkide kohaselt peaks komisjon püüdma rahvusvaheliselt edendada teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade heaolu ja püüdma eriti edendada loomkatsete asendamist, vähendamist ja täiustamist Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) kaudu, ning nõudma loomade heaolu standardite hindamise lisamist kriteeriumidesse, mille alusel hinnatakse heade laboritavade järgimist. |
| --- | --- |

(13)

Komisjoni 23. jaanuari 2006. aasta teatise Euroopa Parlamendile ja nõukogule loomade kaitset ja heaolu käsitleva ühenduse tegevuskava (aastateks 2006–2010) eesmärkide kohaselt peaks komisjon püüdma rahvusvaheliselt edendada teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade heaolu ja püüdma eriti edendada loomkatsete asendamist, vähendamist ja täiustamist Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) kaudu, ning nõudma loomade heaolu standardite hindamise lisamist kriteeriumidesse, mille alusel hinnatakse heade laboritavade järgimist.

| (14) | Meetodite ja kasutatavate loomaliikide valik mõjutab otseselt nii kasutavate loomade arvu kui ka nende heaolu. Seetõttu peaks meetodite valik tagama, et kasutatakse meetodit, mis võimaldab saavutada kõige adekvaatsemaid tulemusi ja põhjustab tõenäoliselt kõige vähem valu, kannatusi ja stressi. Väljavalitud meetodid peaksid hõlmama minimaalset arvu loomi, mis on vajalik usaldusväärsete tulemuste saamiseks ja valima madalaima neurofüsioloogilise tundlikkusastmega loomaliigid, mis oleksid optimaalsed tulemuste laiendamiseks sihtgrupi liikidele. |
| --- | --- |

(14)

Meetodite ja kasutatavate loomaliikide valik mõjutab otseselt nii kasutavate loomade arvu kui ka nende heaolu. Seetõttu peaks meetodite valik tagama, et kasutatakse meetodit, mis võimaldab saavutada kõige adekvaatsemaid tulemusi ja põhjustab tõenäoliselt kõige vähem valu, kannatusi ja stressi. Väljavalitud meetodid peaksid hõlmama minimaalset arvu loomi, mis on vajalik usaldusväärsete tulemuste saamiseks ja valima madalaima neurofüsioloogilise tundlikkusastmega loomaliigid, mis oleksid optimaalsed tulemuste laiendamiseks sihtgrupi liikidele.

| (15) | Väljavalitud meetodid peaksid võimaluse korral vältima lõpp-punktina surma läheneva surma poolt tekitatud tõsiste kannatuste tõttu. Võimaluse korral tuleks see asendada humaansemate lõpp-punktidega, kasutades kliinilisi märke, mis osutavad lähenevale surmale ja võimaldavad seega looma surmata humaansel viisil, vältides edasisi kannatusi. |
| --- | --- |

(15)

Väljavalitud meetodid peaksid võimaluse korral vältima lõpp-punktina surma läheneva surma poolt tekitatud tõsiste kannatuste tõttu. Võimaluse korral tuleks see asendada humaansemate lõpp-punktidega, kasutades kliinilisi märke, mis osutavad lähenevale surmale ja võimaldavad seega looma surmata humaansel viisil, vältides edasisi kannatusi.

| (16) | Ebasobiva surmamisviisi kasutamine võib loomadele põhjustada märkimisväärset valu, stressi ja kannatusi. Seda toimingut teostava inimese ametialane pädevus on sama oluline. Seega tohiks loomi surmata ainult
  väljaõppe saanud
  volitatud isik, kes kasutab selleks humaanset viisi, mis sobib asjakohasele liigile. |
| --- | --- |

(16)

Ebasobiva surmamisviisi kasutamine võib loomadele põhjustada märkimisväärset valu, stressi ja kannatusi. Seda toimingut teostava inimese ametialane pädevus on sama oluline. Seega tohiks loomi surmata ainult
  väljaõppe saanud
  volitatud isik, kes kasutab selleks humaanset viisi, mis sobib asjakohasele liigile.

| (17) | Tuleb tagada, et loomade kasutamine katsetes ei ohustaks bioloogilist mitmekesisust. Seetõttu peaks ohustatud liikide kasutamist katsetes piirama range miinimumini, mis kataks olulised biomeditsiinilised vajadused ja ka nende liikide säilitamise otstarbel tehtavad uuringud. |
| --- | --- |

(17)

Tuleb tagada, et loomade kasutamine katsetes ei ohustaks bioloogilist mitmekesisust. Seetõttu peaks ohustatud liikide kasutamist katsetes piirama range miinimumini, mis kataks olulised biomeditsiinilised vajadused ja ka nende liikide säilitamise otstarbel tehtavad uuringud.

| (18) | Olemasolevate teaduslike andmete juures on ahviliste kasutamine teaduslikes katsetes biomeditsiiniuuringute seisukohast praegu veel vajalik. Seoses nende geneetilise sarnasusega inimestele ja nende kõrgelt arenenud sotsiaalsete oskustega tekitab ahviliste kasutamine teaduslikes katsetes eriomaseid eetilisi ja praktilisi probleeme, mis on seotud nende käitumuslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete vajadustega laborikeskkonnas. Peale selle teeb ahviliste kasutamine avalikkusele enim muret. Seetõttu tuleks ahviliste kasutamist lubada vaid neis inimestele kasu toovates olulistes biomeditsiini valdkondades, kus asendamiseks sobivad alternatiivsed meetodid ei ole veel kättesaadavad, ▐ või
  seoses
  vastavate ahviliste liikide säilitamisega. Mõne biomeditsiini valdkonna alusuuringud võivad tulevikus anda olulist uut teavet mitmete inimestele eluohtlike ja invaliidistavate seisundite kohta. ▐ |
| --- | --- |

(18)

Olemasolevate teaduslike andmete juures on ahviliste kasutamine teaduslikes katsetes biomeditsiiniuuringute seisukohast praegu veel vajalik. Seoses nende geneetilise sarnasusega inimestele ja nende kõrgelt arenenud sotsiaalsete oskustega tekitab ahviliste kasutamine teaduslikes katsetes eriomaseid eetilisi ja praktilisi probleeme, mis on seotud nende käitumuslike, keskkonnaalaste ja sotsiaalsete vajadustega laborikeskkonnas. Peale selle teeb ahviliste kasutamine avalikkusele enim muret. Seetõttu tuleks ahviliste kasutamist lubada vaid neis inimestele kasu toovates olulistes biomeditsiini valdkondades, kus asendamiseks sobivad alternatiivsed meetodid ei ole veel kättesaadavad, ▐ või
  seoses
  vastavate ahviliste liikide säilitamisega. Mõne biomeditsiini valdkonna alusuuringud võivad tulevikus anda olulist uut teavet mitmete inimestele eluohtlike ja invaliidistavate seisundite kohta. ▐

| (19) | Inimahvide kui inimestele kõige lähedasemate ja kõige arenenumate sotsiaalsete ja käitumuslike oskustega liikide kasutamine peaks olema lubatud ainult uuringutes, mille eesmärk on nende liikide säilitamine või mis on vajalikud seoses inimestele eluohtlike ja invaliidistavate seisunditega ja mille puhul ükski teine liik ega alternatiivne meetod ei ole piisav katse eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(19)

Inimahvide kui inimestele kõige lähedasemate ja kõige arenenumate sotsiaalsete ja käitumuslike oskustega liikide kasutamine peaks olema lubatud ainult uuringutes, mille eesmärk on nende liikide säilitamine või mis on vajalikud seoses inimestele eluohtlike ja invaliidistavate seisunditega ja mille puhul ükski teine liik ega alternatiivne meetod ei ole piisav katse eesmärgi saavutamiseks.

| (20) | ▐ Selleks, et loomade loodusest kinnipüüdmist kasvatamise eesmärgil järk-järgult lõpetada, tuleks
  võimalikult kiiresti läbi viia põhjalik teaduslik uuring seoses võimalusega piirduda katsetes isereguleeruvatest kolooniatest pärit loomadega.
  Ahviliste kasvandused ja tarnijad peaksid seetõttu looma strateegia selle eesmärgi saavutamise toetamiseks ja edendamiseks. |
| --- | --- |

(20)

▐ Selleks, et loomade loodusest kinnipüüdmist kasvatamise eesmärgil järk-järgult lõpetada, tuleks
  võimalikult kiiresti läbi viia põhjalik teaduslik uuring seoses võimalusega piirduda katsetes isereguleeruvatest kolooniatest pärit loomadega.
  Ahviliste kasvandused ja tarnijad peaksid seetõttu looma strateegia selle eesmärgi saavutamise toetamiseks ja edendamiseks.

| (21) | Teatud selgroogsete loomade puhul tuleb neid kasvatada spetsiaalselt katsetes kasutamiseks, et nende geneetiline, bioloogiline ja käitumuslik taust katsete läbiviijatele võimalikult hästi teada oleks. Sellekohased teadmised suurendavad teaduslikku kvaliteeti ja tulemuste usaldusväärsust ning vähendavad nende muutlikkust, mille tulemusena väheneb katsete arv ja loomade kasutamine. Peale selle tuleks loomade heaolu ja säilitamise eesmärgil loodusest kinni püütud loomade kasutamist katsetes piirata juhtudeni, mille korral katse eesmärki pole võimalik spetsiaalselt katsete jaoks kasvatatud loomi kasutades saavutada. |
| --- | --- |

(21)

Teatud selgroogsete loomade puhul tuleb neid kasvatada spetsiaalselt katsetes kasutamiseks, et nende geneetiline, bioloogiline ja käitumuslik taust katsete läbiviijatele võimalikult hästi teada oleks. Sellekohased teadmised suurendavad teaduslikku kvaliteeti ja tulemuste usaldusväärsust ning vähendavad nende muutlikkust, mille tulemusena väheneb katsete arv ja loomade kasutamine. Peale selle tuleks loomade heaolu ja säilitamise eesmärgil loodusest kinni püütud loomade kasutamist katsetes piirata juhtudeni, mille korral katse eesmärki pole võimalik spetsiaalselt katsete jaoks kasvatatud loomi kasutades saavutada.

| (22) | Kuna hulkuvate ja looduses vabalt elavate koduloomaliikide taust on tundmatu ja nende kinnipüüdmine ja ettevõtetesse paigutamine tekitab neile loomadele stressi, ei tohiks neid katsetes kasutada. |
| --- | --- |

(22)

Kuna hulkuvate ja looduses vabalt elavate koduloomaliikide taust on tundmatu ja nende kinnipüüdmine ja ettevõtetesse paigutamine tekitab neile loomadele stressi, ei tohiks neid katsetes kasutada.

| (23) | Läbipaistvuse suurendamiseks, projektilubade saamise hõlbustamiseks ja täitmise jälgimise vahendite tagamiseks tuleks sisse viia katsete tõsiduse klassifikatsioon, mis põhineb loomadele tekitatud valu, kannatuste, stressi ja püsivate kahjustuste hinnangulisel tasemel. ▐ |
| --- | --- |

(23)

Läbipaistvuse suurendamiseks, projektilubade saamise hõlbustamiseks ja täitmise jälgimise vahendite tagamiseks tuleks sisse viia katsete tõsiduse klassifikatsioon, mis põhineb loomadele tekitatud valu, kannatuste, stressi ja püsivate kahjustuste hinnangulisel tasemel. ▐

| (24) | Eetilisest vaatepunktist peaks valul, kannatustel ja stressil olema ülemine piir, mida ei tohiks loomade kasutamisel teaduslikes katsetes ületada. Seetõttu
  ei tohiks tavaliselt olla lubatud
  selliste katsete tegemine, mille tulemuseks on tugev valu, kannatused või stress ja mis kestavad tõenäoliselt pikemat aega. Aruandluse tarbeks ühtse vormi väljatöötamisel tuleks eetilise hindamise ajal prognoositava tõsiduse asemel arvesse võtta looma poolt kogetavat katsete tegelikku tõsidust. |
| --- | --- |

(24)

Eetilisest vaatepunktist peaks valul, kannatustel ja stressil olema ülemine piir, mida ei tohiks loomade kasutamisel teaduslikes katsetes ületada. Seetõttu
  ei tohiks tavaliselt olla lubatud
  selliste katsete tegemine, mille tulemuseks on tugev valu, kannatused või stress ja mis kestavad tõenäoliselt pikemat aega. Aruandluse tarbeks ühtse vormi väljatöötamisel tuleks eetilise hindamise ajal prognoositava tõsiduse asemel arvesse võtta looma poolt kogetavat katsete tegelikku tõsidust.

| (25) | Katsetes kasutatavate loomade arvu saaks vähendada, sooritades katseid loomadel rohkem kui ühe korra, kui see ei kahjusta teaduslikku eesmärki ega põhjusta looma heaolu halba taset. Siiski tuleks loomade taaskasutamist hinnata nende heaolule halvasti mõjuvate tegurite miinimumini vähendamise valguses, võttes arvesse iga üksiku looma elu jooksul kogetut. Seoses sellise võimaliku konfliktiga tuleks loomade taaskasutamist kaaluda iga üksiku juhtumi puhul eraldi ja piirduda ainult selliste katsetega, kus
  kogu
  valu, stress ja kannatused on
  eetiliselt põhjendatud
  . |
| --- | --- |

(25)

Katsetes kasutatavate loomade arvu saaks vähendada, sooritades katseid loomadel rohkem kui ühe korra, kui see ei kahjusta teaduslikku eesmärki ega põhjusta looma heaolu halba taset. Siiski tuleks loomade taaskasutamist hinnata nende heaolule halvasti mõjuvate tegurite miinimumini vähendamise valguses, võttes arvesse iga üksiku looma elu jooksul kogetut. Seoses sellise võimaliku konfliktiga tuleks loomade taaskasutamist kaaluda iga üksiku juhtumi puhul eraldi ja piirduda ainult selliste katsetega, kus
  kogu
  valu, stress ja kannatused on
  eetiliselt põhjendatud
  .

| (26) | Pärast
  lubatud
  katse lõppu tuleks looma tuleviku suhtes vastu võtta kõige sobivam otsus, mis põhineb looma heaolul ja võimalikel ohtudel keskkonnale. Loomad, kelle heaolu kahjustuks, tuleks humaansel viisil surmata. Mõnedel juhtudel tuleks loomad vabaks lasta või selliste loomade puhul, nagu koerad ja kassid, lubada need paigutada uude koju perekondade juures, kuna avalikkuse mure selliste loomade saatuse pärast on suur. Kui ettevõtted uutesse kodudesse paigutamist lubavad, on väga oluline, et loodud oleks kava, mis näeks ette loomade vajaliku sotsialiseerimise,
  suurendades nende võimalusi
  uues kodus edukalt sisse elada ja hoides ära tarbetu stressi ning aidates tagada avalikku ohutust. |
| --- | --- |

(26)

Pärast
  lubatud
  katse lõppu tuleks looma tuleviku suhtes vastu võtta kõige sobivam otsus, mis põhineb looma heaolul ja võimalikel ohtudel keskkonnale. Loomad, kelle heaolu kahjustuks, tuleks humaansel viisil surmata. Mõnedel juhtudel tuleks loomad vabaks lasta või selliste loomade puhul, nagu koerad ja kassid, lubada need paigutada uude koju perekondade juures, kuna avalikkuse mure selliste loomade saatuse pärast on suur. Kui ettevõtted uutesse kodudesse paigutamist lubavad, on väga oluline, et loodud oleks kava, mis näeks ette loomade vajaliku sotsialiseerimise,
  suurendades nende võimalusi
  uues kodus edukalt sisse elada ja hoides ära tarbetu stressi ning aidates tagada avalikku ohutust.

| (27) | Loomade kudesid ja elundeid kasutatakse in vitro meetodite arendamiseks. Vähendamise põhimõtte rakendamiseks
  on soovitav, et
  liikmesriigid
  looksid
  programme humaansel viisil surmatud loomade elundite ja kudede jagamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Loomade kudesid ja elundeid kasutatakse in vitro meetodite arendamiseks. Vähendamise põhimõtte rakendamiseks
  on soovitav, et
  liikmesriigid
  looksid
  programme humaansel viisil surmatud loomade elundite ja kudede jagamiseks.

| (28) | Katsetes kasutatavate loomade heaolu sõltub suurel määral selliste töötajate oskustest ja ametialasest pädevusest, kes teostavad järelevalvet katsete üle, kes sooritavad katseid ja kes kontrollivad loomade eest igapäevaselt hoolitsevat personali. Tagamaks loomadega ja loomi kasutavate katsetega tegelevate isikute ametialase pädevuse sobivust, tuleks selliseid tegevusi lubada sooritada ainult
  ettevõtetes ja
  isikutel, kellele pädevad asutused on selleks loa andnud. Põhitähelepanu peaks olema ametialase pädevuse piisava taseme saavutamisel ja säilitamisel, mida tuleks tõendada enne, kui kõnealused isikud loa saavad või seda uuendavad.
  Pädeva asutuse luba ja asjakohase koolituse eduka lõpetamise tõendit tuleks kõikides liikmesriikides vastastikku tunnustada. |
| --- | --- |

(28)

Katsetes kasutatavate loomade heaolu sõltub suurel määral selliste töötajate oskustest ja ametialasest pädevusest, kes teostavad järelevalvet katsete üle, kes sooritavad katseid ja kes kontrollivad loomade eest igapäevaselt hoolitsevat personali. Tagamaks loomadega ja loomi kasutavate katsetega tegelevate isikute ametialase pädevuse sobivust, tuleks selliseid tegevusi lubada sooritada ainult
  ettevõtetes ja
  isikutel, kellele pädevad asutused on selleks loa andnud. Põhitähelepanu peaks olema ametialase pädevuse piisava taseme saavutamisel ja säilitamisel, mida tuleks tõendada enne, kui kõnealused isikud loa saavad või seda uuendavad.
  Pädeva asutuse luba ja asjakohase koolituse eduka lõpetamise tõendit tuleks kõikides liikmesriikides vastastikku tunnustada.

| (29) | Ettevõtetes peaksid olema vajalikud seadmed ja varustus, mis vastab asjaomaste loomaliikide pidamisnõuetele ning võimaldab teha katseid tõhusalt ja ▐ võimalikult vähe stressi tekitades
  nii katsetes kasutatavatele loomadele kui ka nende kaaslastele
  . Ettevõtted tohiksid tegutseda ainult juhul, kui pädevad asutused on selleks loa andnud. |
| --- | --- |

(29)

Ettevõtetes peaksid olema vajalikud seadmed ja varustus, mis vastab asjaomaste loomaliikide pidamisnõuetele ning võimaldab teha katseid tõhusalt ja ▐ võimalikult vähe stressi tekitades
  nii katsetes kasutatavatele loomadele kui ka nende kaaslastele
  . Ettevõtted tohiksid tegutseda ainult juhul, kui pädevad asutused on selleks loa andnud.

| (30) | Et tagada loomade heaolu alaste vajaduste pidev jälgimine, peaks asjakohane veterinaarhooldus olema alati kättesaadav ning igas ettevõttes tuleks üks töötaja määrata vastutavaks loomade hooldamise ja heaolu eest. |
| --- | --- |

(30)

Et tagada loomade heaolu alaste vajaduste pidev jälgimine, peaks asjakohane veterinaarhooldus olema alati kättesaadav ning igas ettevõttes tuleks üks töötaja määrata vastutavaks loomade hooldamise ja heaolu eest.

| (31) | Loomade pidamise, kasvatamise ja kasutamise seisukohast tuleks esmajärjekorras tähelepanu pöörata loomade heaolu kaitsele. Seetõttu peaks igas ettevõttes olema loodud ▐ alaline eetilise hindamise üksus, mille esmaülesanne oleks keskenduda eetilisele arutelule ettevõttes, soodustades hoolitsevat sisekliimat ja pakkudes võimalusi viimaste tehniliste ja teaduslike saavutuste praktiliseks kohaldamiseks ja õigeaegseks rakendamiseks seoses asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtetega, et parandada loomade elu jooksul kogetu kvaliteeti. Alalise eetilise hindamise üksuse otsused tuleks nõuetekohaselt dokumenteerida, et neid oleks võimalik kontrollide käigus uurida. |
| --- | --- |

(31)

Loomade pidamise, kasvatamise ja kasutamise seisukohast tuleks esmajärjekorras tähelepanu pöörata loomade heaolu kaitsele. Seetõttu peaks igas ettevõttes olema loodud ▐ alaline eetilise hindamise üksus, mille esmaülesanne oleks keskenduda eetilisele arutelule ettevõttes, soodustades hoolitsevat sisekliimat ja pakkudes võimalusi viimaste tehniliste ja teaduslike saavutuste praktiliseks kohaldamiseks ja õigeaegseks rakendamiseks seoses asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtetega, et parandada loomade elu jooksul kogetu kvaliteeti. Alalise eetilise hindamise üksuse otsused tuleks nõuetekohaselt dokumenteerida, et neid oleks võimalik kontrollide käigus uurida.

| (32) | Et võimaldada pädevatel ametiasutustel jälgida käesoleva direktiivi täitmist, peaksid kõik ettevõtted pidama
  võimaluse korral
  täpset arvestust kasutatud loomade arvu, nende päritolu ja saatuse kohta. |
| --- | --- |

(32)

Et võimaldada pädevatel ametiasutustel jälgida käesoleva direktiivi täitmist, peaksid kõik ettevõtted pidama
  võimaluse korral
  täpset arvestust kasutatud loomade arvu, nende päritolu ja saatuse kohta.

| (33) | Kõrgelt arenenud sotsiaalsete oskustega ahviliste
  ning koerte ja kasside
  kohta peaks olema isiklik toimik, millesse kantakse andmeid kogu nende elu jooksul, et neid saaks hooldada, pidada ja kohelda vastavalt nende individuaalsetele vajadustele ja omadustele. |
| --- | --- |

(33)

Kõrgelt arenenud sotsiaalsete oskustega ahviliste
  ning koerte ja kasside
  kohta peaks olema isiklik toimik, millesse kantakse andmeid kogu nende elu jooksul, et neid saaks hooldada, pidada ja kohelda vastavalt nende individuaalsetele vajadustele ja omadustele.

| (34) | Loomade pidamine ja hooldamine peaks tuginema iga liigi eriomastele vajadustele ja omadustele. |
| --- | --- |

(34)

Loomade pidamine ja hooldamine peaks tuginema iga liigi eriomastele vajadustele ja omadustele.

| (35) | 15. juunil 2006 võeti katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooni osapoolte vahel toimunud neljanda mitmepoolse konsultatsiooni käigus vastu konventsiooni muudetud A-liide, mis sisaldab katseloomade pidamise ja hooldamise suuniseid. Need suunised lisati ka komisjoni 18. juuni 2007. aasta soovitusse 2007/526/EÜ teaduslikes katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade pidamise ja hooldamise suuniste kohta (5). |
| --- | --- |

(35)

15. juunil 2006 võeti katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate selgroogsete loomade kaitse Euroopa konventsiooni osapoolte vahel toimunud neljanda mitmepoolse konsultatsiooni käigus vastu konventsiooni muudetud A-liide, mis sisaldab katseloomade pidamise ja hooldamise suuniseid. Need suunised lisati ka komisjoni 18. juuni 2007. aasta soovitusse 2007/526/EÜ teaduslikes katsetes ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade pidamise ja hooldamise suuniste kohta (5).

| (36) | Liikmesriikides on erinevad loomade pidamise ja hooldamise nõuded, mis aitab kaasa siseturu moonutuste tekkele. Lisaks ei kajasta osa neist nõuetest enam viimaseid teadmisi pidamis- ja hooldamistingimuste mõju kohta nii loomade heaolule kui ka katsete teaduslikele tulemustele. Seetõttu tuleb käesoleva direktiiviga kehtestada pidamise ja hooldamise miinimumnõuded
  , mille juures võetakse alati arvesse uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid suundumusi
  . |
| --- | --- |

(36)

Liikmesriikides on erinevad loomade pidamise ja hooldamise nõuded, mis aitab kaasa siseturu moonutuste tekkele. Lisaks ei kajasta osa neist nõuetest enam viimaseid teadmisi pidamis- ja hooldamistingimuste mõju kohta nii loomade heaolule kui ka katsete teaduslikele tulemustele. Seetõttu tuleb käesoleva direktiiviga kehtestada pidamise ja hooldamise miinimumnõuded
  , mille juures võetakse alati arvesse uutel teaduslikel tõenditel põhinevaid suundumusi
  .

| (37) | Direktiivi täitmise jälgimiseks peaksid liikmesriigid iga ettevõtet aastas vähemalt ühe korra kontrollima. Avaliku usalduse tagamiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks peab vähemalt üks kontroll ║ toimuma ette teatamata. Liikmesriigid peaksid looma ühiskontrollide programmid, et soodustada heade tavade ja erialateadmiste jagamise keskkonna teket. |
| --- | --- |

(37)

Direktiivi täitmise jälgimiseks peaksid liikmesriigid iga ettevõtet aastas vähemalt ühe korra kontrollima. Avaliku usalduse tagamiseks ja läbipaistvuse suurendamiseks peab vähemalt üks kontroll ║ toimuma ette teatamata. Liikmesriigid peaksid looma ühiskontrollide programmid, et soodustada heade tavade ja erialateadmiste jagamise keskkonna teket.

| (38) | Et aidata liikmesriikidel direktiivi täitmist tagada, peaks komisjon siseriiklike kontrollide toimimise aruannete tulemustele tuginedes vajaduse korral kontrollima siseriiklikke kontrollisüsteeme. Nende kontrollide käigus leitud puudustega tuleks liikmesriikidel tegeleda. |
| --- | --- |

(38)

Et aidata liikmesriikidel direktiivi täitmist tagada, peaks komisjon siseriiklike kontrollide toimimise aruannete tulemustele tuginedes vajaduse korral kontrollima siseriiklikke kontrollisüsteeme. Nende kontrollide käigus leitud puudustega tuleks liikmesriikidel tegeleda.

| (39) | Loomi kasutavate projektide igakülgne eetiline hindamine, mis on projektiloa saamise aluseks, peaks tagama, et neis projektides järgitakse asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid. |
| --- | --- |

(39)

Loomi kasutavate projektide igakülgne eetiline hindamine, mis on projektiloa saamise aluseks, peaks tagama, et neis projektides järgitakse asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid.

| (40) | Lisaks on nii moraali kui ka teaduse seisukohast tähtis tagada, et iga loomade kasutamist hinnatakse hoolikalt sellise kasutamise ▐ teadusliku usaldusväärsuse, kasulikkuse ja asjakohasuse seisukohast. Projektist tõusev oodatav kasu peaks olema tasakaalus loomadele tõenäoliselt põhjustatava kahjuga. Seetõttu tuleks elusloomade kasutamist ettenägevatele projektidele loa andmise protsessi ühe osana läbi viia
  uuringu juhtidest
  sõltumatu eetiline hindamine. Lisaks peaks eetilise hindamise tulemuslik rakendamine võimaldama uute tekkivate teaduslike katsemeetodite hindamist. |
| --- | --- |

(40)

Lisaks on nii moraali kui ka teaduse seisukohast tähtis tagada, et iga loomade kasutamist hinnatakse hoolikalt sellise kasutamise ▐ teadusliku usaldusväärsuse, kasulikkuse ja asjakohasuse seisukohast. Projektist tõusev oodatav kasu peaks olema tasakaalus loomadele tõenäoliselt põhjustatava kahjuga. Seetõttu tuleks elusloomade kasutamist ettenägevatele projektidele loa andmise protsessi ühe osana läbi viia
  uuringu juhtidest
  sõltumatu eetiline hindamine. Lisaks peaks eetilise hindamise tulemuslik rakendamine võimaldama uute tekkivate teaduslike katsemeetodite hindamist.

| (41) | Teatud juhtudel
  võib
  projekti olemuse, kasutatud liigi tüübi ja projekti soovitud eesmärkide saavutamise tõenäosuse tõttu
  olla vajalik
  teostada tagasiulatuv hinnang. Kuna projektid võivad keerukuse, pikkuse ja tulemuste saavutamisele kuluva aja osas oluliselt erineda, on vajalik tagasiulatuva hinnangu teostamise üle otsustamisel neid tegureid täielikult arvesse võtta. |
| --- | --- |

(41)

Teatud juhtudel
  võib
  projekti olemuse, kasutatud liigi tüübi ja projekti soovitud eesmärkide saavutamise tõenäosuse tõttu
  olla vajalik
  teostada tagasiulatuv hinnang. Kuna projektid võivad keerukuse, pikkuse ja tulemuste saavutamisele kuluva aja osas oluliselt erineda, on vajalik tagasiulatuva hinnangu teostamise üle otsustamisel neid tegureid täielikult arvesse võtta.

| (42) | Avalikkuse teavitamise tagamiseks on oluline elusloomi kasutavaid katseid käsitlev teave avalikkusele kättesaadavaks teha. Sellise teabe vorm ei tohiks rikkuda varalisi õigusi ega paljastada konfidentsiaalset teavet. Seepärast peaksid kasutajaettevõtted
  edastama pädevatele ametiasutustele elusloomade kasutamist hõlmavad kvalitatiivsed või kvantitatiivsed andmed ja tegema need
  avalikkusele kättesaadavaks ▐. |
| --- | --- |

(42)

Avalikkuse teavitamise tagamiseks on oluline elusloomi kasutavaid katseid käsitlev teave avalikkusele kättesaadavaks teha. Sellise teabe vorm ei tohiks rikkuda varalisi õigusi ega paljastada konfidentsiaalset teavet. Seepärast peaksid kasutajaettevõtted
  edastama pädevatele ametiasutustele elusloomade kasutamist hõlmavad kvalitatiivsed või kvantitatiivsed andmed ja tegema need
  avalikkusele kättesaadavaks ▐.

| (43) | Inimeste ja loomade tervise ning keskkonnaga seotud riskide juhtimiseks näevad ühenduse õigusaktid ette, et aineid ja tooteid tohib turustada alles pärast seda, kui on esitatud asjakohased andmed ohutuse ja tõhususe kohta. Osa neist nõuetest saab täita ainult loomkatsete abil (edaspidi „kohustuslikud katsed”). Alternatiivsete meetodite kasutamise suurendamiseks ja kohustuslike katsete tarbetu kordamise vältimiseks tuleb võtta erimeetmeid. Seepärast peaksid liikmesriigid tunnustama ühenduse õigusaktidega ette nähtud katsemeetodite abil saadud katsetulemuste usaldusväärsust. |
| --- | --- |

(43)

Inimeste ja loomade tervise ning keskkonnaga seotud riskide juhtimiseks näevad ühenduse õigusaktid ette, et aineid ja tooteid tohib turustada alles pärast seda, kui on esitatud asjakohased andmed ohutuse ja tõhususe kohta. Osa neist nõuetest saab täita ainult loomkatsete abil (edaspidi „kohustuslikud katsed”). Alternatiivsete meetodite kasutamise suurendamiseks ja kohustuslike katsete tarbetu kordamise vältimiseks tuleb võtta erimeetmeid. Seepärast peaksid liikmesriigid tunnustama ühenduse õigusaktidega ette nähtud katsemeetodite abil saadud katsetulemuste usaldusväärsust.

| (44) | Tarbetu halduskoormuse vähendamiseks ja ühenduse teaduse ja tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks peaks olema võimalik lubada kohustuslike katsete seeriaid teha ühe rühmaloaga, kuid neid katseid eetilisest hindamisest vabastamata. |
| --- | --- |

(44)

Tarbetu halduskoormuse vähendamiseks ja ühenduse teaduse ja tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks peaks olema võimalik lubada kohustuslike katsete seeriaid teha ühe rühmaloaga, kuid neid katseid eetilisest hindamisest vabastamata.

| (45) | Loataotluste tõhusa läbivaatamise tagamiseks ja ühenduse uuringute ja tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks tuleks pädevatele asutustele kehtestada tähtaeg projektiettepanekute hindamiseks ja projektilubade andmise üle otsustamiseks. Eetilise hindamise kvaliteedi rikkumisest hoidumiseks võib keerulisemate projektiettepanekute puhul väljapakutud projekti valdkondade arvukuse, uudsete omaduste ja keerulisemate meetodite tõttu vaja minna lisaaega. Eetilise hindamise tähtaegade pikendamine peaks siiski jääma erandiks. |
| --- | --- |

(45)

Loataotluste tõhusa läbivaatamise tagamiseks ja ühenduse uuringute ja tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks tuleks pädevatele asutustele kehtestada tähtaeg projektiettepanekute hindamiseks ja projektilubade andmise üle otsustamiseks. Eetilise hindamise kvaliteedi rikkumisest hoidumiseks võib keerulisemate projektiettepanekute puhul väljapakutud projekti valdkondade arvukuse, uudsete omaduste ja keerulisemate meetodite tõttu vaja minna lisaaega. Eetilise hindamise tähtaegade pikendamine peaks siiski jääma erandiks.

| (46) | Alternatiivsete meetodite olemasolu sõltub suuresti alternatiivide väljatöötamisega seotud uuringute edusammudest. Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammid on suurendanud selliste projektide rahastamist, mille eesmärk on asendada, vähendada ja täiustada loomade kasutamist katsetes. Seepärast peaksid komisjon ja liikmesriigid ühenduse teaduse ja tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks kaasa aitama alternatiivsete meetodite väljatöötamisele ja valideerimisele. |
| --- | --- |

(46)

Alternatiivsete meetodite olemasolu sõltub suuresti alternatiivide väljatöötamisega seotud uuringute edusammudest. Ühenduse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammid on suurendanud selliste projektide rahastamist, mille eesmärk on asendada, vähendada ja täiustada loomade kasutamist katsetes. Seepärast peaksid komisjon ja liikmesriigid ühenduse teaduse ja tööstuse konkurentsivõime suurendamiseks kaasa aitama alternatiivsete meetodite väljatöötamisele ja valideerimisele.

| (47) | Euroopa Alternatiivsete Meetodite Tõestamise Keskus on asutatud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse raames ja koordineerib alternatiivsete meetodite valideerimist ühenduses. Vajadus uute meetodite väljatöötamise ja valideerimiseks esitamise järele siiski suureneb pidevalt. Vajalike mehhanismide tagamiseks liikmesriigi tasandil peaks iga liikmesriik määrama referentlabori alternatiivsete meetodite valideerimiseks. Ühtsete ja võrreldavate tulemuste tagamiseks peaksid liikmesriigid määrama sellised referentlaborid, mis on akrediteeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivile 2004/10/EÜ, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist (6).
  Lisaks sellele tuleks laiendada Euroopa Alternatiivsete Meetodite Tõestamise Keskuse pädevust ka loomkatsete alternatiivide väljatöötamise ja kasutamise koordineerimisele ja edendamisele. |
| --- | --- |

(47)

Euroopa Alternatiivsete Meetodite Tõestamise Keskus on asutatud komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse raames ja koordineerib alternatiivsete meetodite valideerimist ühenduses. Vajadus uute meetodite väljatöötamise ja valideerimiseks esitamise järele siiski suureneb pidevalt. Vajalike mehhanismide tagamiseks liikmesriigi tasandil peaks iga liikmesriik määrama referentlabori alternatiivsete meetodite valideerimiseks. Ühtsete ja võrreldavate tulemuste tagamiseks peaksid liikmesriigid määrama sellised referentlaborid, mis on akrediteeritud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivile 2004/10/EÜ, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist (6).
  Lisaks sellele tuleks laiendada Euroopa Alternatiivsete Meetodite Tõestamise Keskuse pädevust ka loomkatsete alternatiivide väljatöötamise ja kasutamise koordineerimisele ja edendamisele.

| (48) | Eetilisele hindamisele ja eetilise ülevaatuse strateegiatele tuleb siseriiklikul tasandil tagada ühtne lähenemine. Liikmesriigid peaksid kehtestama riiklikud loomade heaolu ja eetika komiteed, mis nõustaksid pädevaid asutusi ja ettevõtete alalisi eetilise hindamise üksuseid, et edendada asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid. Seepärast peaks ühenduse tasandil parimate tavade vahetamises rolli mängima riiklike loomade heaolu ja eetika komiteede võrgustik. |
| --- | --- |

(48)

Eetilisele hindamisele ja eetilise ülevaatuse strateegiatele tuleb siseriiklikul tasandil tagada ühtne lähenemine. Liikmesriigid peaksid kehtestama riiklikud loomade heaolu ja eetika komiteed, mis nõustaksid pädevaid asutusi ja ettevõtete alalisi eetilise hindamise üksuseid, et edendada asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid. Seepärast peaks ühenduse tasandil parimate tavade vahetamises rolli mängima riiklike loomade heaolu ja eetika komiteede võrgustik.

| (49) | Biomeditsiiniuuringute tehniline ja teaduslik areng võib olla kiire ja sama ruttu võivad suureneda teadmised loomade heaolu mõjutavatest teguritest. Seepärast on vaja ette näha käesoleva direktiivi läbivaatamine. Läbivaatamisel,
  mille aluseks on võrdluspaaride meetodit kasutavate teadusuuringute tulemused,
  tuleks teaduse arengut arvesse võttes uurida esmajärjekorras võimalusi loomade, eriti ahviliste kasutamise asendamiseks. |
| --- | --- |

(49)

Biomeditsiiniuuringute tehniline ja teaduslik areng võib olla kiire ja sama ruttu võivad suureneda teadmised loomade heaolu mõjutavatest teguritest. Seepärast on vaja ette näha käesoleva direktiivi läbivaatamine. Läbivaatamisel,
  mille aluseks on võrdluspaaride meetodit kasutavate teadusuuringute tulemused,
  tuleks teaduse arengut arvesse võttes uurida esmajärjekorras võimalusi loomade, eriti ahviliste kasutamise asendamiseks.

| (50) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). |
| --- | --- |

(50)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

| (51) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus katsete klassifikatsiooni kehtestamiseks ja II kuni IX lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need ║ vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ║. |
| --- | --- |

(51)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus katsete klassifikatsiooni kehtestamiseks ja II kuni IX lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need ║ vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ║.

| (52) | Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(52)

Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta ja tagama nende rakendamise. Karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (53) | Direktiiv 86/609/EMÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(53)

Direktiiv 86/609/EMÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (54) | Projektide tagasiulatuvast lubamisest tulenev kasu loomade heaolule ja seotud halduskulud on õigustatud ainult pikaajaliste projektide puhul. Seepärast tuleb käimasolevate lühiajaliste ja keskmise pikkusega projektide jaoks lisada üleminekumeetmed, et vältida tagasiulatuva lubamise vajadust, millest tulenev kasu on väike. |
| --- | --- |

(54)

Projektide tagasiulatuvast lubamisest tulenev kasu loomade heaolule ja seotud halduskulud on õigustatud ainult pikaajaliste projektide puhul. Seepärast tuleb käimasolevate lühiajaliste ja keskmise pikkusega projektide jaoks lisada üleminekumeetmed, et vältida tagasiulatuva lubamise vajadust, millest tulenev kasu on väike.

| (55) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt teaduslikes katsetes kasutatavate loomadega seotud õigusaktide ühtlustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesoleva direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(55)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt teaduslikes katsetes kasutatavate loomadega seotud õigusaktide ühtlustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesoleva direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu

Direktiiviga kehtestatakse meetmed teaduslikes katsetes kasutatavate või kasutada kavatsetavate loomade kaitseks.

Sel eesmärgil sätestatakse eeskirjad järgmistes valdkondades:

| 1) | loomade katsetes kasutamise asendamine ja vähendamine ning katsetes kasutatavate loomade kasvatamise, pidamise, hooldamise ja kasutamise täiustamine; |
| --- | --- |

1)

loomade katsetes kasutamise asendamine ja vähendamine ning katsetes kasutatavate loomade kasvatamise, pidamise, hooldamise ja kasutamise täiustamine;

| 2) | loomade päritolu, kasvatamine, märgistamine, hooldamine ja pidamine; |
| --- | --- |

2)

loomade päritolu, kasvatamine, märgistamine, hooldamine ja pidamine;

| 3) | kasvanduste, tarneettevõtete või kasutajaettevõtete tegutsemine; |
| --- | --- |

3)

kasvanduste, tarneettevõtete või kasutajaettevõtete tegutsemine;

| 4) | loomade katsetes kasutamist ettenägevate projektide hindamine ja lubamine. |
| --- | --- |

4)

loomade katsetes kasutamist ettenägevate projektide hindamine ja lubamine.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse
  selliste loomade pidamise suhtes, keda kasutatakse või kavatsetakse kasutada katsetes
  , või kui neid kasvatatakse spetsiaalselt selleks, et nende elundeid või kudesid teaduslikes katsetes kasutada
  . Käesoleva direktiiviga reguleeritakse igasugust loomade kasutamist katsetes, mis võivad põhjustada neile valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi.

Kui tekitatakse valu, kannatusi
  , stressi või
  püsivaid kahjustusi, siis nende
  kõrvaldamine tuimastuse, valutustamise või muude meetodite eduka kasutamise abil ei jäta looma katsetes kasutamist käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste loomade suhtes:

| a) | elus selgroogsed (v.a inimesed), kaasa arvatud iseseisvalt toituvad vastsevormid ning
  imetajate
  loote- või embrüovormid alates nende normaalse arengu viimasest kolmandikust; |
| --- | --- |

a)

elus selgroogsed (v.a inimesed), kaasa arvatud iseseisvalt toituvad vastsevormid ning
  imetajate
  loote- või embrüovormid alates nende normaalse arengu viimasest kolmandikust;

| b) | I lisas loetletud elus
  selgrootute seltsid
  . |
| --- | --- |

b)

I lisas loetletud elus
  selgrootute seltsid
  .

3.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse katsetes kasutatavate loomade suhtes, kes on varasemas arengustaadiumis kui lõike 2 punktis a osutatud, kui loomal lastakse elada sellest arengustaadiumist kauem ja talle tekitatakse sellesse arengustaadiumisse jõudes tõenäoliselt valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi.

4.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata
  peale loomapidamiskohtade üldise kontrollimise
  järgmiste valdkondade suhtes:

| a) | katsetega mitte seotud, põllumajanduslikud või kliinilised veterinaarpraksised ja katsetused; |
| --- | --- |

a)

katsetega mitte seotud, põllumajanduslikud või kliinilised veterinaarpraksised ja katsetused;

| b) | tegevused, mis on ette võetud tunnustatud loomakasvatuse eesmärgil; |
| --- | --- |

b)

tegevused, mis on ette võetud tunnustatud loomakasvatuse eesmärgil;

| c) | tegevused, mille peamine eesmärk on looma märgistamine; |
| --- | --- |

c)

tegevused, mille peamine eesmärk on looma märgistamine;

| d) | ▐ tegevused
  , mis ei põhjusta valu, kannatusi, stressi ega püsivaid kahjustusi
  . |
| --- | --- |

d)

▐ tegevused
  , mis ei põhjusta valu, kannatusi, stressi ega püsivaid kahjustusi
  .

5.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse, ilma et see piiraks nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta (8).

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „katse”– looma kasutamine eksperimentaalsetel või muudel teaduslikel eesmärkidel, mille tulemus on teada või teadmata, mis võivad
  või ei pruugi
  põhjustada loomale valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi,
  ja mille hulka kuuluvad
  igasugused meetmed, mille plaanitud või tõenäolise tulemusena loom sünnib mõnes sellises seisundis või geneetiliselt muundatud uue aretusliini loomisel;

2)   „projekt”– tööprogramm, millel on määratletud teaduslik eesmärk ja mis hõlmab ühte või mitut katset;

3)   „ettevõte”– iga seadeldis, ehitis, ehitiste rühm või muu ruum, kus võib olla ositi tarastamata või katmata kohti, samuti teisaldatavad rajatised;

4)   „kasvandus”– iga ettevõte, kus kasvatatakse loomi nende kasutamiseks katsetes või nende kudede või elundite kasutamiseks teaduslikel eesmärkidel;

5)   „tarneettevõte”– iga ettevõte, välja arvatud kasvandus, kust tarnitakse loomi nende kasutamiseks katsetes või nende kudede või elundite kasutamiseks teaduslikel eesmärkidel;

6)   „kasutajaettevõte”– iga ettevõte, kus loomi katsetes kasutatakse;

7)
     „pädev asutus”–

8)
     „eetiline hinnang”–

9)
     „pädev isik”–

10)
     „loomapidamine”–

11)
     „tegevus”–

12)
     „nõuetekohaselt tuimestatud”–

13)
     „protokoll”–

14)
     „reguleeritud katse”–

15)
     „taaskasutamine”–

16)
     „konfidentsiaalne teave”–

Artikkel 4

Asendamine, vähendamine ja täiustamine

1.   Kui olemas on
  katsemeetodid, eksperimendid või muu teadustegevus
  , mis ei nõua
  elusloomade
  kasutamist ja
  mis kujutavad endast soovitud tulemuste saavutamiseks teaduslikust seisukohast rahuldavaid meetodeid või katsestrateegiaid ning
  mida saab kasutada katse asemel, tagavad liikmesriigid alternatiivse meetodi kasutamise
  , tingimusel et see ei ole asjaomases liikmesriigis keelatud
  .
  Käesoleva direktiivi raames ei käsitleta alternatiivsetena katsemeetodeid, millega kaasneb inimese embrüo- ja looterakkude kasutamine, st liikmesriigid võivad selliste katsemeetodite rakendamise suhtes langetada omaenda eetikast lähtuvad otsused.

2.   Liikmesriigid tagavad, et projektides kasutatavate loomade arvu vähendatakse miinimumini, mis ei kahjusta projekti eesmärke.

3.   Liimesriigid tagavad, et täiustatakse loomade kasvatamist, pidamist ja hooldamist ning katsetes kasutatavaid meetodeid, kõrvaldades või vähendades miinimumini loomadele põhjustatava võimaliku valu, kannatused, stressi või püsivad kahjustused.

4.
     
  Liikmesriigid tagavad loomade kasutamist mittenõudvate teaduslikult rahuldavate meetodite või katsestrateegiate alase koolituse ning nende meetodite või strateegiate alaste teadusuuringute, arendustegevuse ja rakendamise rahastamise.

5.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus järgib projektidele loa andmist kaaludes lõikes 1 toodud eesmärki.

6.
     
  Liikmesriigid tagavad asjakohastele isikutele ja üksustele loomade kasutamist mittenõudvate teaduslikult rahuldavate meetodite või katsestrateegiate alase koolituse ning edendavad selliseid meetodeid ja katsestrateegiaid.

Artikkel 5

Katsete eesmärgid

Katseid võib läbi viia ainult järgmistel eesmärkidel:

| 1) | alusuuringud teadmiste edendamiseks bioloogia- või käitumisteaduste vallas; |
| --- | --- |

1)

alusuuringud teadmiste edendamiseks bioloogia- või käitumisteaduste vallas;

| 2) | translatiivsed või rakendusuuringud, millel on mõni järgmistest eesmärkidest:






  a) | inimeste, loomade või taimede haiguse, halva tervisliku seisundi või muu kõrvalekalde või nende tagajärgede vältimine, ennetamine, diagnoosimine või ravi; |
| --- | --- | --- |

2)

translatiivsed või rakendusuuringud, millel on mõni järgmistest eesmärkidest:

a)

inimeste, loomade või taimede haiguse, halva tervisliku seisundi või muu kõrvalekalde või nende tagajärgede vältimine, ennetamine, diagnoosimine või ravi;

| b) | inimeste, loomade või taimede füsioloogilise seisundi hindamine, kindlaks tegemine, reguleerimine või muutmine; |
| --- | --- |

b)

inimeste, loomade või taimede füsioloogilise seisundi hindamine, kindlaks tegemine, reguleerimine või muutmine;

| c) | majanduslikuks otstarbeks kasvatatud loomade tootmistingimuste ja loomade heaolu parandamine; |
| --- | --- |

c)

majanduslikuks otstarbeks kasvatatud loomade tootmistingimuste ja loomade heaolu parandamine;

| 3) | ravimite, toidu- ja söödaainete ning muude selliste ainete või toodete, millel on mõni punktis 2 osutatud eesmärkidest, väljatöötamine, tootmine või kvaliteedi, tõhususe ja ohutuse kontrollimine; |
| --- | --- |

3)

ravimite, toidu- ja söödaainete ning muude selliste ainete või toodete, millel on mõni punktis 2 osutatud eesmärkidest, väljatöötamine, tootmine või kvaliteedi, tõhususe ja ohutuse kontrollimine;

| 4) | loodusliku keskkonna kaitsmine inimeste või loomade tervise või heaolu huvides; |
| --- | --- |

4)

loodusliku keskkonna kaitsmine inimeste või loomade tervise või heaolu huvides;

| 5) | inimeste tervise kaitse tööalaselt või tarbijana kemikaalidega kokkupuute aspektist; |
| --- | --- |

5)

inimeste tervise kaitse tööalaselt või tarbijana kemikaalidega kokkupuute aspektist;

| 6) | uuringud, mille eesmärk on liikide säilitamine
  , nende tervis ja heaolu
  ; |
| --- | --- |

6)

uuringud, mille eesmärk on liikide säilitamine
  , nende tervis ja heaolu
  ;

| 7) | kõrgharidus või väljaõpe; |
| --- | --- |

7)

kõrgharidus või väljaõpe;

| 8) | kohtuekspertiisi uuringud. |
| --- | --- |

8)

kohtuekspertiisi uuringud.

Artikkel 6

Humaansed surmamisviisid

1.   Liikmesriigid tagavad, et loomad surmatakse volitatud ettevõttes volitatud isiku poolt ning minimaalse valu, kannatuste ja stressiga ning VI lisas loetletud liikide puhul selles lisas sätestatud asjakohast humaanset surmamisviisi
  või muud teaduslikult tõendatud vähemalt sama humaanset meetodit
  kasutades.
  Kui on võimalik kasutada kergelt kättesaadavat ja humaansemat surmamisviisi, võib seda kasutada isegi siis, kui seda ei ole loetletud VI lisas
  .

Väliuuringute puhul võib looma siiski surmata väljaspool volitatud ettevõtet.

2.   Pädevad asutused võivad teha lõikest 1 erandeid, tuginedes teaduslikule põhjendusele selle kohta, et humaanset surmamisviisi kasutades ei ole võimalik katse eesmärki saavutada
  , või näidates, et on välja töötatud muud loomade paremat kaitset võimaldavad meetodid
  .
  Vaatamata eranditele tuleb loomad surmata võimalikult vähe valu, kannatusi ja stressi tekitaval viisil
  .

3.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui loom tuleb surmata erakorralistel asjaoludel looma heaoluga seotud põhjustel.

Esimeses lõigus osutatud erakorralised asjaolud määravad kindlaks liikmesriigid.

Artikkel 7

Riiklikud meetmed

Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel kohaldada või võtta riiklikke meetmeid, mis on teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade heaolu ja kaitse seisukohalt rangema iseloomuga.

II   PEATÜKK

SÄTTED TEATAVATE LOOMADE KATSETES KASUTAMISE KOHTA

Artikkel 8

Ohustatud liigid, välja arvatud ahvilised

1.   Nõukogu määruse (EÜ) nr 338/97 (9) A lisas loetletud ohustatud liike katsetes ei kasutata, välja arvatud juhul, kui need katsed vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | katsel on üks artikli 5 punkti 2 alapunktis a, punktis 3 või punktis 6 osutatud eesmärkidest ║; |
| --- | --- |

a)

katsel on üks artikli 5 punkti 2 alapunktis a, punktis 3 või punktis 6 osutatud eesmärkidest ║;

| b) | on olemas teaduslik põhjendus selle kohta, et muid kui selles lisas loetletud liike kasutades ei ole võimalik katse eesmärki saavutada; |
| --- | --- |

b)

on olemas teaduslik põhjendus selle kohta, et muid kui selles lisas loetletud liike kasutades ei ole võimalik katse eesmärki saavutada;

| c) | kasutatavad loomad on võimaluse korral aretatud katses kasutamiseks. |
| --- | --- |

c)

kasutatavad loomad on võimaluse korral aretatud katses kasutamiseks.

2.   Käesolevat artiklit ei kohaldata ühegi ahviliste liigi suhtes.

Artikkel 9

Ahvilised

1.   Ahvilisi
  nende kõrge neurofüsioloogilise ja kognitiivse arengutaseme tõttu katsetes ei
  kasutata, välja arvatud juhul, kui need katsed vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | katsel on üks ▐ artikli 5 punktis 1, punkti 2 alapunktis a
  ,
  punktis 3 ▐ või ▐ punktis 6 osutatud eesmärkidest
  ; |
| --- | --- |

a)

katsel on üks ▐ artikli 5 punktis 1, punkti 2 alapunktis a
  ,
  punktis 3 ▐ või ▐ punktis 6 osutatud eesmärkidest
  ;

| b) | on olemas
  taotleja
  teaduslik
  ja eetiline
  põhjendus selle kohta, et muid liike kui ahvilisi kasutades ei ole võimalik katse eesmärki saavutada. |
| --- | --- |

b)

on olemas
  taotleja
  teaduslik
  ja eetiline
  põhjendus selle kohta, et muid liike kui ahvilisi kasutades ei ole võimalik katse eesmärki saavutada.

2.   Vastavalt artikli 53 kaitseklauslile ei tohi olenemata lõikest 1 inimahve katsetes kasutada.

3.
     
  Iga kahe aasta tagant ja esimest korda ...

   (10)

  vaatab komisjon liikmesriikidega konsulteerides läbi ahviliste katsetes kasutamise ja avaldab selle tulemused. Läbivaatamisel uuritakse tehnoloogiaalaste, teaduslike ja loomade heaolu alaste teadmiste arengute mõju ning seatakse eesmärgid valideeritud asendusmeetodite rakendamiseks.

Artikkel 10

Loodusest kinni püütud loomad

1.   Loodusest püütud loomi katsetes ei kasutata.

2.   Pädevad asutused võivad teha lõikest 1 erandeid, tuginedes teaduslikule põhjendusele selle kohta, et katsetes kasutamiseks kasvatatud looma kasutades ei ole võimalik katse eesmärki saavutada.

Artikkel 11

Katsetes kasutamiseks kasvatatud loomad

1.   
  Komisjon viib hiljemalt ...

   (11)

  läbi loomade heaolu uuringu ning teises ja kolmandas lõigus sätestatud nõuete rakendamise teostatavushinnangu.

Liikmesriigid tagavad, et II lisas loetletud loomaliike tohib katsetes kasutada ainult siis, kui need loomad on katsetes kasutamiseks kasvatatud.

Kui teostatavus on esimeses lõigus osutatud hindamise käigus kindlaks tehtud, tagavad liikmesriigid
  alates III lisas sätestatud kuupäevadest ▐, et kõnealuses lisas loetletud ahvilisi tohib katsetes kasutada ainult siis, kui nad on
  pärit isereguleeruvatest kolooniatest
  .

2.   Pädevad asutused võivad
  veterinaariaalasele ja loomade heaoluga seotud või
  teaduslikule põhjendusele tuginedes teha lõike 1 teisest ja kolmandast lõigust erandeid.

Artikkel 12

Hulkuvad ja looduses vabalt elavad koduloomaliigid

Hulkuvaid ja looduses vabalt elavaid koduloomaliike katsetes ei kasutata.

Artikkel 13

Loomade rümpade, kudede ja organite kasutamine väljaõppes

Kõrghariduses ja väljaõppes kasutatakse loomade rümpasid, kudesid ja organeid ainult juhul, kui need pärinevad vastavalt nõukogu ... määrusele (EÜ) nr .../2009 [loomade kaitse kohta surmamisel]

   (12)

  surmatud loomadelt.

III   PEATÜKK

KATSED

Artikkel 14

Katsed

1.   Liikmesriigid tagavad, et katsed viiakse alati läbi
  artiklis 3 määratletud ettevõtetes.

Pädev asutus võib teaduslikule põhjendusele tuginedes teha lõikest 1 erandi.

2.   Katseid võib läbi viia ainult projekti raames.

Artikkel 15

Katsetes kasutatavad meetodid

1.   Liikmesriigid tagavad, et katset ei viida läbi, kui ühenduse õigusaktid tunnustavad soovitud tulemuse saavutamiseks teist teaduslikult rahuldavat meetodit või katsestrateegiat, mis ei nõua looma kasutamist. Kui selline meetod puudub, ei viida katset läbi juhul, kui soovitud tulemuse saavutamiseks on olemas teaduslikult rahuldav, põhjendatud ja teostatav meetod või katsestrateegia, sh infotehnoloogilised, in vitro ja muud metoodikad, mis ei nõua looma kasutamist.

2.   Katseid valides valitakse sellised katsed, kus kasutatakse minimaalset arvu loomi, milles kasutatavate loomade neurofüsioloogiline tundlikkus on madalaim, mis põhjustavad kõige vähem valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi ja mis annavad kõige tõenäolisemalt rahuldavaid tulemusi.

3.   Võimaluse korral välditakse katse lõpp-punktina surma, mis asendatakse varasemate ja humaansete lõpp-punktidega. Kui lõpp-punktiks on vältimatult surm, kavandatakse katse nii, et selle tulemusena sureb nii vähe loomi kui võimalik.

Artikkel 16

Tuimastus

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik katsed viiakse
  võimaluse korral
  läbi üld- või kohaliku tuimastuse all
  või muid valu leevendavaid või kannatusi minimeerivaid meetodeid kasutades
  .

2.   Erandina lõikest 1 võib katseid ilma tuimastuseta läbi viia järgmistel tingimustel:

| a) | kui tuimastus hinnatakse olevat loomale traumaatilisem kui katse ise; |
| --- | --- |

a)

kui tuimastus hinnatakse olevat loomale traumaatilisem kui katse ise;

| b) | kui võimaliku tugeva valu ärahoidmiseks või vaigistamiseks kasutatakse valutustamist; |
| --- | --- |

b)

kui võimaliku tugeva valu ärahoidmiseks või vaigistamiseks kasutatakse valutustamist;

| c) | kui tuimastus ei sobi katse eesmärgiga, välja arvatud siis, kui katse toob kaasa tõsiseid vigastusi, mis võivad põhjustada tugevat valu. |
| --- | --- |

c)

kui tuimastus ei sobi katse eesmärgiga, välja arvatud siis, kui katse toob kaasa tõsiseid vigastusi, mis võivad põhjustada tugevat valu.

3.   Kui katse viiakse läbi ilma tuimastuseta, kasutatakse
  juhul, kui see on loomale vajalik,
  valutustamist või mõnda muud asjakohast meetodit, millega tagatakse, et vältimatu valu, kannatused ja stress oleksid minimaalsed.

4.   Liikmesriigid tagavad, et loomadele ei anta ilma piisava tuimastus- või valutustamistasemeta sellist ravimit, mis takistab või piirab neid valu välja näitamast.

Sellistel juhtudel esitatakse teaduslik põhjendus koos üksikasjaliku tuimastus- või valutustamisrežiimi kirjeldusega.

5.   Kui loom võib tuimastuse üle minnes kannatada ▐ valu, rakendatakse tema suhtes ennetavat ja operatsioonijärgset valutustamist või mõnda muud asjakohast valu leevendavat meetodit eeldusel, et see on kooskõlas katse eesmärgiga. Kui valuvaigistiravi ei ole võimalik, surmatakse loom viivitamata humaansel viisil.

Artikkel 17

Katsete tõsiduse klassifikatsioon

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  vastavalt IX lisale
  klassifitseeritakse kõik katsed „kuni leebeteks”, „mõõdukateks”
  või
  „tõsisteks” ▐ katseteks.

2.   Liikmesriigid tagavad, et „tõsisteks” klassifitseeritud
  katsed on teaduslikult õigustatud ja eetiliselt kaalutud
  , kui valu, kannatused või stress on tõenäoliselt
  rohkem kui lühiajalised
  .
  Sellised katsed peavad olema erandlikud ja pädev asutus peab teostama konkreetse kasu-kahju analüüsi ning kontrollima katsete läbiviimist.

3.   Üldtuimastuse all teostatavad katsed, mille lõpus loom teadvusele tulemise võimalust andmata humaansel viisil surmatakse, klassifitseeritakse „taastumatu elutegevusega” katseteks.

4.   
  Komisjon töötab hiljemalt ...

   (13)

  täielikult välja IX lisas osutatud
  katsete klassifitseerimise kriteeriumid
  rahvusvahelise klassifikatsiooni alusel, pidades silmas Euroopa Liidus välja töötatud häid tavasid
  .
  Sellised kriteeriumid hõlmavad tõsiduse ülempiiri, mille ületamisel on loomadega tehtavad katsed keelatud
  .

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse hiljemalt ... (14) vastu vastavalt artikli 54 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ║.

Artikkel 18

Taaskasutus

1.   Liikmesriigid tagavad, et kui katses
  võiks
  kasutada ▐ looma, kellega pole enne
  ettevalmistavaid toiminguid või muid
  katseid tehtud, võib looma, keda on eelnevalt juba katses kasutatud,
  järgnevates uutes katsetes, mis ei ole eelmisega seotud,
  taaskasutada ainult siis, kui on täidetud ║ järgmised tingimused:

| a) | eelmine katse klassifitseeriti kuni „
  mõõdukaks
  ”; |
| --- | --- |

a)

eelmine katse klassifitseeriti kuni „
  mõõdukaks
  ”;

| b) | tõendatakse, et looma üldine tervislik seisund ja heaolu on täielikult taastunud; |
| --- | --- |

b)

tõendatakse, et looma üldine tervislik seisund ja heaolu on täielikult taastunud;

| c) | järgnev katse klassifitseeritakse kuni „
  mõõdukaks
  ” või „taastumatu elutegevusega” katseks.
  Looma taaskasutamine toimub veterinaari järelevalve all
  . |
| --- | --- |

c)

järgnev katse klassifitseeritakse kuni „
  mõõdukaks
  ” või „taastumatu elutegevusega” katseks.
  Looma taaskasutamine toimub veterinaari järelevalve all
  .

2.   Erandina lõikest 1 võib pädev asutus teaduslikule põhjendusele tuginedes lubada looma taaskasutada, kui
  eelmine loomaga tehtud katse liigitati kuni „mõõdukaks” ning järgmine on kuni „mõõdukas” või „taastumatu elutegevusega” katse
  .

Artikkel 19

Katse lõpp

1.   Katse loetakse lõpetatuks, kui selle jaoks enam mingeid vaatlusi ei tehta või geneetiliselt muundatud aretusliinide puhul siis, kui kahjuliku mõju puudumist loomadele saab teaduslikult tõendada.

2.   Katse lõpus teeb veterinaar või mõni teine pädev isik otsuse, kas loom jäetakse ellu või surmatakse humaansel viisil.

3.   
  Pärast katse lõpetamist surmatakse loom
  humaansel viisil, kui ta peaks muidu tõenäoliselt püsivalt valu või stressi kannatama.

4.   Kui loom jäetakse ellu, hooldatakse ja peetakse teda vastavalt tema tervislikule seisundile ja ta peab olema veterinaari või mõne muu pädeva isiku järelevalve all.

Artikkel 20

Elundite ja kudede jagamine

Liikmesriigid
  toetavad programmide loomist humaansel viisil surmatud loomade organite ja kudede jagamiseks.

Artikkel 21

Loomade vabakslaskmine ja uutesse kodudesse paigutamine

Liikmesriigid võivad lubada katsetes kasutatud või kasutada kavatsetavaid loomi
  nende algsesse elupaika
  vabaks lasta
  , saata tagasi liigile sobivatesse tavapärastesse pidamistingimustesse
  või neid uude elukohta paigutada juhul, kui on täidetud ║ järgmised tingimused:

| a) | looma tervislik seisund võimaldab seda; |
| --- | --- |

a)

looma tervislik seisund võimaldab seda;

| b) | see ei ohusta rahvatervist ega keskkonda; |
| --- | --- |

b)

see ei ohusta rahvatervist ega keskkonda;

| c) | looma heaolu tagamiseks on võetud maksimaalsed võimalikud meetmed
  , sealhulgas hinnatud looma käitumist ja võimet kohaneda väga erinevate tingimustega keskkonnas
  ; |
| --- | --- |

c)

looma heaolu tagamiseks on võetud maksimaalsed võimalikud meetmed
  , sealhulgas hinnatud looma käitumist ja võimet kohaneda väga erinevate tingimustega keskkonnas
  ;

| d) | loomad ei ole geneetiliselt muundatud katseloomad ega ahvilised. |
| --- | --- |

d)

loomad ei ole geneetiliselt muundatud katseloomad ega ahvilised.

IV   PEATÜKK

LOA ANDMINE

1.   jagu

Loa andmine isikutele

Artikkel 22

Loa andmine isikule

1.   Liikmesriigid tagavad, et isikutel on enne järgmiste toimingute sooritamist selleks pädeva asutuse
  või volitatud asutuse
  luba:

| a) | loomadega tehtavad katsed, sh nende surmamine humaansel viisil; |
| --- | --- |

a)

loomadega tehtavad katsed, sh nende surmamine humaansel viisil;

| b) | katsete ja projektide järelevalve või kavandamine; |
| --- | --- |

b)

katsete ja projektide järelevalve või kavandamine;

| c) | järelevalve teostamine loomade hooldajate üle. |
| --- | --- |

c)

järelevalve teostamine loomade hooldajate üle.

2.   Liikmesriigid tagavad, et loa saamiseks on lõikes 1 osutatud isikutel asjakohane
  veterinaar- või teadusalane
  haridus ja väljaõpe ning ▐ neil on
  tõendid nõutava ametialase pädevuse kohta
  .

Lõike 1 punktis b osutatud toiminguid sooritavad isikud on saanud väljaõppe tehtava tööga seotud teadusvaldkonnas ja on võimelised asjaomaseid liike õigesti kohtlema ja hooldama.

3.   Kõik isikutele antavad load väljastatakse piiratud ajaks, mis ei ületa viit aastat. Liikmesriigid tagavad, et isikutele väljastatud lube uuendatakse ainult
  tõendatud
  nõutava ametialase pädevuse ▐ alusel.
  Liikmesriigid tagavad haridus- ja koolituskvalifikatsioonide ning asjaomaste katsete läbiviimise lubade vastastikuse tunnustamise.

4.   Liikmesriigid avaldavad VII lisas sätestatud elementide põhjal miinimumnõuded nõutava ametialase pädevuse omandamiseks, säilitamiseks ja tõendamiseks vajalikule haridusele, väljaõppele ja nõuetele.

2.   jagu

Nõuded ettevõtetele

Artikkel 23

Loa andmine ettevõttele

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõigil kasvandustel, tarne- ja kasutajaettevõtetel on pädeva asutuse luba ja nad on seal registreeritud.

Ettevõttele antakse luba ainult siis, kui pädev asutus on ettevõtet kontrollinud ja leidnud, et see vastab käesoleva direktiivi nõuetele.

2.   Loas määratletakse ettevõtte tüüp ja isik, kes vastutab ettevõtte ning direktiivi sätete järgmise eest.

Artikkel 24

Loa peatamine ja tühistamine

1.   Kui ettevõte ei vasta enam käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ║,
  on pädeval asutusel volitus
  ettevõtte
  luba peatada või tühistada või võtta asjakohased parandusmeetmed või nõuda selliste meetmete võtmist
  .
  Loa omanike jaoks kehtestatakse kõigi selliste otsuste peale kaebamise kord.

2.   Liikmesriigid tagavad, et kui ettevõtte luba peatatakse või tühistatakse, ei kahjusta see seal peetavate loomade heaolu.

Artikkel 25

Nõuded seadmetele ja varustusele

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõigi kasvanduste, tarne- ja kasutajaettevõtete seadmed ja varustus on sobivad nii seal peetavatele loomaliikidele kui ka tehtavatele katsetele, kui neid ettevõttes läbi viiakse.

2.   Lõikes 1 osutatud seadmete ja varustuse kavandamine, ehitamine ja töötamisviis tagavad, et katseid viiakse läbi nii tõhusalt kui võimalik
  ning
  minimaalse loomade arvuga ja minimaalse valu, kannatuste, stressi või püsivate kahjustuste tekitamisega.

Artikkel 26

Nõuded ettevõtete töötajatele

Igas kasvanduses, tarne- ja kasutajaettevõttes peab olema piisava väljaõppega töötajaid, sealhulgas vähemalt:

| 1) | isikud, kes on kohapeal vastutavad ettevõttes kasvatatavate, peetavate või kasutatavate loomade heaolu ja hooldamise eest ning kes tagavad järgmise:






  a) | loomadega tegeleval personalil on ligipääs ettevõttes peetavaid liike käsitlevale eriteabele; |
| --- | --- | --- |

1)

isikud, kes on kohapeal vastutavad ettevõttes kasvatatavate, peetavate või kasutatavate loomade heaolu ja hooldamise eest ning kes tagavad järgmise:

a)

loomadega tegeleval personalil on ligipääs ettevõttes peetavaid liike käsitlevale eriteabele;

| b) | projektid viiakse läbi vastavalt projektiloale; |
| --- | --- |

b)

projektid viiakse läbi vastavalt projektiloale;

| c) | kõik katsed, mille käigus loomale tekitatakse tarbetut stressi, valu või kannatusi, peatatakse; |
| --- | --- |

c)

kõik katsed, mille käigus loomale tekitatakse tarbetut stressi, valu või kannatusi, peatatakse;

| d) | projektiloale mittevastavuse korral võetakse sobivad meetmed selle parandamiseks, dokumenteeritakse need ja esitatakse alalisele eetilise hindamise üksusele; |
| --- | --- |

d)

projektiloale mittevastavuse korral võetakse sobivad meetmed selle parandamiseks, dokumenteeritakse need ja esitatakse alalisele eetilise hindamise üksusele;

| 2) | määratud veterinaar, kes on pädev katseloomade meditsiini alal ja kellele on tehtud ülesandeks olla nõustajaks loomade heaolu ja ravi küsimustes. |
| --- | --- |

2)

määratud veterinaar, kes on pädev katseloomade meditsiini alal ja kellele on tehtud ülesandeks olla nõustajaks loomade heaolu ja ravi küsimustes.

Ilma et see piiraks punkti 1 üldist kehtivust, tagavad kõik kasvandused, tarne- ja kasutajaettevõtted, et loomade heaolu eest kannab kohapeal alati hoolt vähemalt üks väljaõppe saanud isik.

Artikkel 27

Alaline eetilise hindamise üksus

1.   Liikmesriigid tagavad, et igas kasvanduses, tarne- ja kasutajaettevõttes luuakse alalise eetilise hindamise üksus.

2.   Alalisse eetilise hindamise üksusesse kuulub
  vähemalt
  määratud veterinaar, ettevõttes loomade heaolu ja hooldamise eest vastutav(ad) isik(ud) ning kasutajaettevõtte puhul ka üks teadlasest liige
  , samuti liige, kellel on kogemusi loomkatsete asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtete kohaldamise alal
  .

Artikkel 28

Alalise eetilise hindamise üksuse ülesanded

1.   
  Võttes arvesse käesoleva direktiivi eesmärke ja eriti selle artiklit 4, täidab alaline
  eetilise hindamise üksus ▐ järgmisi ülesandeid:

| a) | annab loomadega tegelevale personalile eetika-alast nõu küsimustes, mis on seotud loomade heaoluga nende soetamisel, pidamisel, hooldamisel ja kasutamisel; |
| --- | --- |

a)

annab loomadega tegelevale personalile eetika-alast nõu küsimustes, mis on seotud loomade heaoluga nende soetamisel, pidamisel, hooldamisel ja kasutamisel;

| b) | nõustab ettevõtte personali asendamise, vähendamise ja täiustamise nõude kohaldamisel ja teavitab töötajaid nende nõuete kohaldamisega seotud viimastest tehnilistest ja teaduslikest arengusuundadest; |
| --- | --- |

b)

nõustab ettevõtte personali asendamise, vähendamise ja täiustamise nõude kohaldamisel ja teavitab töötajaid nende nõuete kohaldamisega seotud viimastest tehnilistest ja teaduslikest arengusuundadest;

| c) | sätestab ja vaatab läbi jälgimise, aruandluse ja jätkutegevuste sisemised tööprotsessid seoses ettevõttes peetavate või kasutatavate loomade heaoluga; |
| --- | --- |

c)

sätestab ja vaatab läbi jälgimise, aruandluse ja jätkutegevuste sisemised tööprotsessid seoses ettevõttes peetavate või kasutatavate loomade heaoluga;

| d) | vaatab igal aastal läbi kõik projektid,
  mis on liigitatud „tõsisteks” või milles tehakse katseid ahvilistega, ning iga kolme aasta järel kõik muud projektid,
  mille kestus on pikem kui 12 kuud, keskendudes eeskätt:






  — | eelmisel aastal kasutatud loomade arvule, liikidele ja elujärkudele; |
| --- | --- | --- |

d)

vaatab igal aastal läbi kõik projektid,
  mis on liigitatud „tõsisteks” või milles tehakse katseid ahvilistega, ning iga kolme aasta järel kõik muud projektid,
  mille kestus on pikem kui 12 kuud, keskendudes eeskätt:

—

eelmisel aastal kasutatud loomade arvule, liikidele ja elujärkudele;

| — | järgmisel aastal vaja minevate loomade arvu, liikide ja elujärkude põhjendatusele; |
| --- | --- |

—

järgmisel aastal vaja minevate loomade arvu, liikide ja elujärkude põhjendatusele;

| — | projekti teaduslikele edusammudele; |
| --- | --- |

—

projekti teaduslikele edusammudele;

| — | humaansete surmamisviiside kasutamisele ja sellele, kuidas on arvesse võetud loomade katsetes kasutamise uusi arengusuundi; |
| --- | --- |

—

humaansete surmamisviiside kasutamisele ja sellele, kuidas on arvesse võetud loomade katsetes kasutamise uusi arengusuundi;

| e) | uurib punktis d osutatud ülevaatamise põhjal või juhul, kui projektiloast on kõrvale kaldutud, kas tuleb taotleda projektiloa muutmist või uuendamist; |
| --- | --- |

e)

uurib punktis d osutatud ülevaatamise põhjal või juhul, kui projektiloast on kõrvale kaldutud, kas tuleb taotleda projektiloa muutmist või uuendamist;

| f) | nõustab uude koju paigutamise kavade juures, eeskätt seoses uutesse kodudesse paigutatavate loomade asjakohase sotsialiseerimisega. |
| --- | --- |

f)

nõustab uude koju paigutamise kavade juures, eeskätt seoses uutesse kodudesse paigutatavate loomade asjakohase sotsialiseerimisega.

2.   Liikmesriigid tagavad, et alalise eetilise hindamise üksuse poolt ettevõttele antud nõuanded ja nendega seotud otsused dokumenteeritakse ja säilitatakse.

Nõudmisel
  tehakse
  need andmed pädevale asutusele
  kättesaadavaks
  .
  Liikmesriigid pööravad erilist tähelepanu „tõsisteks” liigitatud või ahvilistel katsetamist sisaldavate projektidega seotud andmete kogumisele, võrdlemisele ja avaldamisele, et anda teavet, mis võib parandada loomade heaolu ja edendada loomkatsete asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid
  .

Artikkel 29

Ahviliste kasvatamise strateegia

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  ELi
  ahviliste kasvandustes ja tarneettevõtetes on kehtestatud strateegia selliste loomade osakaalu suurendamiseks, kes on vangistuses kasvanud ahviliste järglased.
  Juhul kui ahviliste kasutamine on lubatud, võtavad komisjon ja liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, et tagada nõuetekohased transporditingimused.

2.   Nõudmisel peavad ahvilisi soetavad
  ELi
  ettevõtted esitama pädevale asutusele tõendid selle kohta, et ettevõttes, kust ahvilised soetati, on kehtestatud oma kasvatamise strateegia.

Artikkel 30

Uude elukohta paigutamise kava

Kui liikmesriigid loomade uutesse elukohtadesse paigutamist lubavad, nagu on osutatud artiklis 21, peab kasvandustes, tarne- ja kasutajaettevõtetes, kust loomi kavatsetakse uutesse elukohtadesse paigutada, olema uude elukohta paigutamise kava, mis tagab uutesse elukohtadesse paigutatavate loomade sotsialiseerumise.

Artikkel 31

Andmed loomade kohta

1.   Liikmesriigid tagavad
  võimaluse korral
  , et kõik kasvandused, tarneettevõtted ja kasutajaettevõtted registreerivad järgmised andmed:

| a) | kasvatatud, soetatud, tarnitud, vabastatud või uutesse elukohtadesse paigutatud
  selgroogsete
  loomade arv ja liik; |
| --- | --- |

a)

kasvatatud, soetatud, tarnitud, vabastatud või uutesse elukohtadesse paigutatud
  selgroogsete
  loomade arv ja liik;

| b) | loomade päritolu, sealhulgas asjaolu, kas nad on kasvatatud katsetes kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

loomade päritolu, sealhulgas asjaolu, kas nad on kasvatatud katsetes kasutamiseks;

| c) | loomade soetamise, tarnimise, vabastamise või uutesse elukohtadesse paigutamise kuupäevad; |
| --- | --- |

c)

loomade soetamise, tarnimise, vabastamise või uutesse elukohtadesse paigutamise kuupäevad;

| d) | tarneettevõtte nimi ja aadress ja nende saabumise kuupäev; |
| --- | --- |

d)

tarneettevõtte nimi ja aadress ja nende saabumise kuupäev;

| e) | loomad vastu võtnud ettevõtte
  nimi ja aadress; |
| --- | --- |

e)

loomad vastu võtnud ettevõtte
  nimi ja aadress;

| f) | ettevõttes surnud või humaansel viisil surmatud loomade arv ja liigid. |
| --- | --- |

f)

ettevõttes surnud või humaansel viisil surmatud loomade arv ja liigid.

2.   Lõikes 1 osutatud andmeid hoitakse vähemalt kolm aastat ja esitatakse nõudmisel pädevale asutusele.

Artikkel 32

Teave koerte, kasside ja ahviliste kohta

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik kasvandused, tarneettevõtted ja kasutajaettevõtted säilitavad iga koera, kassi ja ahvilise kohta järgmist teavet:

| a) | identiteet; |
| --- | --- |

a)

identiteet;

| b) | sünnikoht; |
| --- | --- |

b)

sünnikoht;

| c) | asjaolu, kas loom on kasvatatud katsetes kasutamiseks; |
| --- | --- |

c)

asjaolu, kas loom on kasvatatud katsetes kasutamiseks;

| d) | ahvilise puhul asjaolu, kas ta on vangistuses kasvanud loomade järglane. |
| --- | --- |

d)

ahvilise puhul asjaolu, kas ta on vangistuses kasvanud loomade järglane.

2.   Iga koera, kassi ja
  ahvilise kohta on toimik, millesse kantakse andmeid kogu tema elu jooksul.
  Liikmesriigid tagavad käesoleva direktiivi nõuetekohase ja järjekindla rakendamise
  .

Toimik luuakse looma sündides ning see sisaldab tema
  asjakohaseid
  paljundus-, tervise- ja sotsiaalseid andmeid.

3.   Lõikes 1 osutatud andmeid säilitatakse vähemalt kolm aastat pärast looma surma ja esitatakse nõudmisel pädevale asutusele.

Artikkel 33

Märgistamine

1.   Kõik kasvanduses, tarne- või kasutajaettevõttes olevad koerad, kassid ja ahvilised märgistatakse enne võõrutamist võimalikult vähe valulikul viisil, välja arvatud lõikes 2 osutatud juhtudel.

2.   Kui koer, kass või ahviline viiakse üle ühest lõikes 1 osutatud ettevõttest teise enne võõrutamist ning kui enne seda ei ole otstarbekas teda märgistada, peab vastuvõttev asutus kuni märgistamiseni säilitama kogu temaga seotud dokumentatsiooni, eelkõige andmed looma ema kohta.

3.   Kui märgistamata koer, kass või ahviline võetakse ettevõttesse esmakordselt, märgistatakse ta niipea kui võimalik.

4.   Ettevõtte esitab pädeva asutuse nõudmisel looma märgistamata jätmise põhjused.

Artikkel 34

Hooldamine ja pidamine

1.   Liikmesriigid tagavad loomade hooldamisel ja pidamisel järgmise:

| a) | kõigile loomadele tagatakse nende tervisele ja heaolule kohased eluruumid, keskkond, ▐ liikumisvabadus, toit, vesi ja hooldus
  , mis aitavad neil rahuldada nende etoloogilisi ja ka füüsilisi vajadusi
  ; |
| --- | --- |

a)

kõigile loomadele tagatakse nende tervisele ja heaolule kohased eluruumid, keskkond, ▐ liikumisvabadus, toit, vesi ja hooldus
  , mis aitavad neil rahuldada nende etoloogilisi ja ka füüsilisi vajadusi
  ;

| b) | kitsendusi loomade füsioloogiliste ja etoloogiliste vajaduste rahuldamisele tehakse nii vähe kui võimalik; |
| --- | --- |

b)

kitsendusi loomade füsioloogiliste ja etoloogiliste vajaduste rahuldamisele tehakse nii vähe kui võimalik;

| c) | mikrokliimat, milles loomi kasvatatakse, peetakse või kasutatakse, kontrollitakse iga päev; |
| --- | --- |

c)

mikrokliimat, milles loomi kasvatatakse, peetakse või kasutatakse, kontrollitakse iga päev;

| d) | loomade heaolu ja tervislikku seisundit jälgib valu, välditavate kannatuste, stressi ja püsivate kahjustuste ärahoidmiseks pädev isik
  vähemalt kord päevas
  ; |
| --- | --- |

d)

loomade heaolu ja tervislikku seisundit jälgib valu, välditavate kannatuste, stressi ja püsivate kahjustuste ärahoidmiseks pädev isik
  vähemalt kord päevas
  ;

| e) | määratakse kindlaks kord, millega tagatakse, et kõik tuvastatud
  välditavad
  puudused ja kannatused kõrvaldatakse nii ruttu kui võimalik. |
| --- | --- |

e)

määratakse kindlaks kord, millega tagatakse, et kõik tuvastatud
  välditavad
  puudused ja kannatused kõrvaldatakse nii ruttu kui võimalik.

2.   Lõike 1 punktide a ja b kohaldamisel lähtuvad liikmesriigid IV lisas sätestatud hooldamise ja pidamise standarditest alates nimetatud lisas sätestatud kuupäevadest.

3.   Liikmesriigid võivad lubada erandeid lõikest 2
  teaduslikult põhjendatud või veterinaarsetel põhjustel või
  loomade heaolu huvides.

4.
     
  Menetluste korral, mille eesmärki on kirjeldatud artikli 5 punkti 2 alapunktis c, võib V lisas loetletud põllumajanduslikul otstarbel kasvatatavaid loomaliike hoida tavalistes kasvatustingimustes, nagu need on määratletud liikmesriikides kehtivates põllumajandustavades ja kohaldatavates eeskirjades.

3.   jagu

Kontroll

Artikkel 35

Siseriiklikud kontrollid

1.   Liikmesriigid tagavad, et kontrollitakse kõigi kasvanduste, tarneettevõtete ja kasutajaettevõtete vastavust käesolevale direktiivile.

2.   Siseriiklikke kontrolle teostab pädev asutus
  keskmiselt kord
  aastas
  , otsustades kontrollide sageduse üle vastavalt iga ettevõtte riskianalüüsile
  .

Vähemalt üks kontroll toimub ette teatamata.

3.   Liikmesriigid tagavad, et kontrollide sagedus ja ulatus on peetavate loomade arvu ja liikide, ettevõtte käesoleva direktiiviga vastavuse andmete ja kasutajaettevõtete puhul nendes ettevõtetes tehtud projektide arvu ja tüüpide jaoks piisavad.
  Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et kõnealused kontrollid ei ohusta projektide teaduslikku kvaliteeti ega loomade heaolu ning need toimuvad tingimustes, mis on kooskõlas teiste kehtivate eeskirjadega.

4.   Kõikide kontrollide andmeid,
  sealhulgas üksikasjalisi andmeid käesoleva direktiivi nõuete täitmata jätmise kohta,
  säilitatakse
  iga liikmesriigi pädeva asutuse poolt
  vähemalt viis aastat.

5.   Liikmesriigid tagavad, et kontrollide tegemiseks on olemas asjakohane infrastruktuur piisava hulga väljaõppe saanud kontrollijatega.

6.   Liikmesriigid käivitavad liikmesriikide ühiskontrollimiste programme.

Artikkel 36

Siseriiklike kontrollide järelevalve

1.   Komisjon
  teostab
  järelevalvet siseriiklike kontrollide infrastruktuuri ja teostamise üle
  , samuti tõsiduse kvalifikatsioonide korrektse kohaldamise üle
  liikmesriikides.
  Sel eesmärgil seab komisjon sisse süsteemi, et jälgida kõigi liikmesriikide kontrolle ja käesoleva direktiivi täitmist keskmiselt iga kolme aasta järel, et tagada nende loomade kasutamise ja hooldamise praktika ühtlustamine, keda kasutatakse või on kavas kasutada teaduslikes katsetes.

2.   Liikmesriik, kelle territooriumil järelevalvet teostatakse, annab komisjoni ekspertidele nende tööks kogu vajaliku abi. Komisjon teavitab asjaomase liikmesriigi pädevat asutust järelevalve tulemustest.

3.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtab järelevalve tulemuste arvessevõtmiseks meetmed.

4.   jagu

Nõuded projektidele

Artikkel 37

Loa andmine projektile

1.   Liikmesriigid tagavad, et
  „mõõdukateks” või „tõsisteks” liigitatud või ahviliste kasutamisega seotud
  projekte ei teostata ilma pädevalt asutuselt eelnevat luba saamata.
  Pädevat asutust teavitatakse eelnevalt kõikidest muudest projektidest pärast seda, kui asutuse alaline eetilise hindamise üksus on neile eetilise hinnangu andnud.

2.   Loa andmiseks on vajalik pädeva asutuse positiivne
  , sõltumatu,
  eetiline
  ja teaduslik
  hinnang.

Artikkel 38

Projektiloa taotlemine

1.   
  Kui nõutud, esitab kasutajaettevõte või projekti eest teaduslikult vastutav isik
  projektiloa saamiseks taotluse, mis sisaldab järgmist:

| a) | projektiettepanek; |
| --- | --- |

a)

projektiettepanek;

| b) | mittetehniline projektikokkuvõte; |
| --- | --- |

b)

mittetehniline projektikokkuvõte;

| c) | teave VIII lisas sätestatud elementide kohta; |
| --- | --- |

c)

teave VIII lisas sätestatud elementide kohta;

| d) | teaduslik põhjendus, et uurimisprojekt on hädavajalik ja eetiliselt õigustatud ning et kavandatud eesmärki ei ole võimalik saavutada muude meetodite ega katsetega. |
| --- | --- |

d)

teaduslik põhjendus, et uurimisprojekt on hädavajalik ja eetiliselt õigustatud ning et kavandatud eesmärki ei ole võimalik saavutada muude meetodite ega katsetega.

2.   Liikmesriigid võivad loobuda lõike 1 punkti b nõudest ja lubada kasutajaettevõttel esitada vähendatud projektiettepanek, mis hõlmab vaid eetilist hindamist ja artikli 43 lõikes 2 loetletud elemente, eeldusel et projekti raames viiakse läbi vaid „kuni leebeid” katseid ja ahvilisi ei kasutata. Ühelgi teisel juhul sellist mööndust ei tehta.

Artikkel 39

Eetiline hindamine

1.   Eetilisel hindamisel kontrollitakse, kas projekt vastab järgmistele kriteeriumidele:

| a) | projekt on teaduslikult põhjendatud
  , hädavajalik ja eetiliselt õigustatud
  ; |
| --- | --- |

a)

projekt on teaduslikult põhjendatud
  , hädavajalik ja eetiliselt õigustatud
  ;

| b) | projekti eesmärgid õigustavad loomade kasutamist
  ning eesmärke ei ole võimalik saavutada teiste meetodite ega katsetega
  ; |
| --- | --- |

b)

projekti eesmärgid õigustavad loomade kasutamist
  ning eesmärke ei ole võimalik saavutada teiste meetodite ega katsetega
  ;

| c) | projekt on kavandatud nii, et see võimaldaks teostada katseid võimalikult
  loomade heaolu arvestades
  ja keskkonnasäästlikult. |
| --- | --- |

c)

projekt on kavandatud nii, et see võimaldaks teostada katseid võimalikult
  loomade heaolu arvestades
  ja keskkonnasäästlikult.

2.   Eetiline hindamine käsitleb eelkõige järgmist:

| a) | projekti eesmärkide, eeldatava teadusliku kasu või haridusliku väärtuse hindamine; |
| --- | --- |

a)

projekti eesmärkide, eeldatava teadusliku kasu või haridusliku väärtuse hindamine;

| b) | projekti asendamise, vähendamise ja täiustamise nõudele vastavuse hindamine; |
| --- | --- |

b)

projekti asendamise, vähendamise ja täiustamise nõudele vastavuse hindamine;

| c) | katsete tõsiduse klassifikatsiooni hindamine; |
| --- | --- |

c)

katsete tõsiduse klassifikatsiooni hindamine;

| d) | projekti kasu-kahju analüüs, et hinnata, kas lõpptulemusena inimestele, loomadele või keskkonnale kasu
  tuua võiv
  teaduse eeldatav areng õigustab
  eetiliselt
  loomadele kannatuste, valu ja stressi näol tekitatud kahju ning kahju keskkonnale, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

d)

projekti kasu-kahju analüüs, et hinnata, kas lõpptulemusena inimestele, loomadele või keskkonnale kasu
  tuua võiv
  teaduse eeldatav areng õigustab
  eetiliselt
  loomadele kannatuste, valu ja stressi näol tekitatud kahju ning kahju keskkonnale, kui see on asjakohane;

| e) | artiklites 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 ja 18 osutatud mis tahes teadusliku põhjenduse hindamine. |
| --- | --- |

e)

artiklites 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 ja 18 osutatud mis tahes teadusliku põhjenduse hindamine.

3.   Eetilist hindamist teostav pädev asutus
  tugineb
  eelkõige järgmiste valdkondade
  ekspertteadmistele
  :

| a) | teadusvaldkonnad, kus loomi kasutatakse; |
| --- | --- |

a)

teadusvaldkonnad, kus loomi kasutatakse;

| b) | katsete kavandamine, sealhulgas statistika, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

b)

katsete kavandamine, sealhulgas statistika, kui see on asjakohane;

| c) | katseloomateadusega seotud veterinaaria või metsloomade veterinaaria, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

c)

katseloomateadusega seotud veterinaaria või metsloomade veterinaaria, kui see on asjakohane;

| d) | loomakasvatus ja hooldamine seoses liikidega, mida kavatsetakse kasutada; |
| --- | --- |

d)

loomakasvatus ja hooldamine seoses liikidega, mida kavatsetakse kasutada;

| e) | asendamise, vähendamise ja täiustamise nõude praktiline kohaldamine; |
| --- | --- |

e)

asendamise, vähendamise ja täiustamise nõude praktiline kohaldamine;

| f) | rakenduseetika; |
| --- | --- |

f)

rakenduseetika;

| g) | keskkonnateadus, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

g)

keskkonnateadus, kui see on asjakohane.

4.   Eetiline hindamine viiakse läbi läbipaistvalt, ühendades
  sõltumatud teadmised ning kaitstes intellektuaalomandit ja konfidentsiaalset teavet ning ka varade ja isikute turvalisust
  .

Artikkel 40

Tagasiulatuv hindamine

1.   
  Eetilist hindamist teostav pädev asutus
  määrab artikli 39 lõike 2 punktis d osutatud kasu-kahju analüüsi põhjal kindlaks, kas ▐ pärast
  projekti
  lõppu
  peaks läbi viima tagasiulatuva hindamise
  .

Kui tagasiulatuvat hindamist peetakse asjakohaseks, määratakse eetilise hindamise käigus tähtaeg, mille jooksul peab asjaomase projekti tagasiulatuv hindamine toimuma.

2.   Tagasiulatuva hindamise käigus
  määratakse kindlaks
  :

| a) | kas projekti eesmärgid on saavutatud; |
| --- | --- |

a)

kas projekti eesmärgid on saavutatud;

| b) | loomadele tekitatud kahju, sealhulgas kasutatud loomade arv ja liigid ning katsete tõsidus; |
| --- | --- |

b)

loomadele tekitatud kahju, sealhulgas kasutatud loomade arv ja liigid ning katsete tõsidus;

| c) | kas on asjaolusid
  , mis võivad aidata kaasa loomkatsete asendamise, vähendamise ja täiustamise nõude edasisele rakendamisele. |
| --- | --- |

c)

kas on asjaolusid
  , mis võivad aidata kaasa loomkatsete asendamise, vähendamise ja täiustamise nõude edasisele rakendamisele.

3.   Tagasiulatuv hindamine tuleb teostada kõigi projektide puhul, kus kasutatakse ahvilisi.

4.   
  Tagasiulatuva hindamise nõudest
  vabastatakse ▐ kõik projektid, mille raames viiakse läbi ainult kuni „
  mõõdukaid
  ” katseid.

Artikkel 41

Eetilise hindamise andmed

1.   Ettevõte säilitab eetilise hindamise andmeid vähemalt kolm aastat alates projektiloa lõppemise kuupäevast ning esitab need andmed nõudmisel pädevale asutusele.

2.   Selliste projektide eetilise hindamise andmeid, mille puhul on vaja teostada tagasiulatuv hindamine, hoitakse tagasiulatuva hindamise lõpuni.

Artikkel 42

Mittetehnilised projektikokkuvõtted

1.   Võttes arvesse konfidentsiaalse teabe
  ning ettevõtteid ja töötajaid käsitlevate andmete
  kaitset, on mittetehnilises projektikokkuvõttes esitatud järgmised andmed:

| a) | projekti eesmärkidega seotud teave, sealhulgas nende saavutamise tõenäosus, võimalik kahju ning kasutatavate loomade arvu ja liikide üksikasjad; |
| --- | --- |

a)

projekti eesmärkidega seotud teave, sealhulgas nende saavutamise tõenäosus, võimalik kahju ning kasutatavate loomade arvu ja liikide üksikasjad;

| b) | tõendamine, et võimaluse korral järgitakse loomkatsete
  asendamise, vähendamise ja täiustamise
  põhimõtteid
  . |
| --- | --- |

b)

tõendamine, et võimaluse korral järgitakse loomkatsete
  asendamise, vähendamise ja täiustamise
  põhimõtteid
  .

2.   Eetilise hindamise tulemuste põhjal täpsustab kasutajaettevõte mittetehnilises projektikokkuvõttes, kas projekti puhul on vaja sooritada tagasiulatuv hindamine ning millise tähtaja jooksul seda teha tuleb.

3.   Kasutajaettevõte uuendab mittetehnilist projektikokkuvõtet tagasiulatuva hindamise tulemustega.

4.   Liikmesriigid teevad loa saanud projektide
  mittetehniliste projektikokkuvõtete
  ja
  kõigi
  nende
  uuenduste anonüümsed versioonid
  avalikkusele kättesaadavaks.

5.
     
  Kui konfidentsiaalne teave ja isikuandmed on kaitstud, teevad liikmesriigid avalikkusele kättesaadavaks käesoleva direktiiviga, siseriiklike õigusnormidega ja lubade rikkumistega seotud mitteisiklikud andmed.

Artikkel 43

Projektiloa väljastamine

1.   Projektiluba piirdub eetilise hindamise läbinud katsetega ning nendele katsetele määratud tõsiduse klassifikatsioonidega.

2.   Projektiluba teeb kindlaks järgmise:

| a) | ettevõttes töötajad, kes vastutavad projekti üldise rakendamise eest; |
| --- | --- |

a)

ettevõttes töötajad, kes vastutavad projekti üldise rakendamise eest;

| b) | kasutajaettevõtted, kus projekt teostatakse; |
| --- | --- |

b)

kasutajaettevõtted, kus projekt teostatakse;

| c) | väliuuringute korral projekti eest vastutav kasutajaettevõte; |
| --- | --- |

c)

väliuuringute korral projekti eest vastutav kasutajaettevõte;

| d) | vähemalt üks isik, kellel on asjaomaste liikide kohta eriteadmised. |
| --- | --- |

d)

vähemalt üks isik, kellel on asjaomaste liikide kohta eriteadmised.

3.   Projektiload antakse kuni
  viieks
  aastaks.

4.   Liikmesriigid võivad anda loa mitmele projektile, kui need projektid on seadusega nõutud
  või kui kohaldatakse standardseid katseid, mille eetiline hinnang on juba andnud positiivse tulemuse
  .

5.   Kasutajaettevõtted säilitavad kõigi projektilubade andmeid vähemalt kolm aastat alates loa lõppemise kuupäevast ning esitavad need andmed nõudmisel pädevale asutusele.

Artikkel 44

Projektiloa muutmine, uuendamine ja tühistamine

1.   Pädev asutus võib kasutajaettevõtte
  või projekti eest vastutava isiku
  taotlusel projektiluba muuta või uuendada.

2.   Projektiloa iga muudatus või uuendus peab saama uue ▐ eetilise hinnangu.

3.
     
  Leebete või mõõdukate katsete muudatused, mis ei suurenda katse tõsiduse astet, võib teha alaline eetilise hindamise üksus, kuid muudatusest tuleb teavitada pädevat asutust ühe nädala jooksul pärast muudatuse tegemist.

4.   Pädev asutus võib projektiloa tühistada, kui projekti ei teostata projektiloale vastavalt
  ja see võib põhjustada loomade heaolu vähenemist
  .

5.   Kui projektiluba tühistatakse, ei vähene projektis kasutatud või kasutada kavatsetud loomade heaolu.

6.   Liikmesriigid kehtestavad ja avaldavad projektilubade muutmiseks ja uuendamiseks üksikasjalikud tingimused.

Artikkel 45

Loaandmisotsused

║ Liikmesriigid tagavad, et loa andmiseks tehakse otsus ning sellest teatatakse kasutajaettevõttele hiljemalt 30 päeva jooksul avalduse esitamise kuupäevast. Kui liikmesriik ei tee kõnealuse ajavahemiku jooksul otsust, loetakse luba antuks, kui asjakohane projekt hõlmab ainult „kuni leebeid” katseid ja ahvilisi ei kasutata. Ühelgi teisel juhul sellist mööndust ei tehta.

▐

V   PEATÜKK

KORDAMISE VÄLTIMINE JA ALTERNATIIVSED MEETODID

Artikkel 46

Katsete tarbetu kordamine

1.   Iga liikmesriik võtab teiselt liikmesriigilt vastu ▐ andmed, mis on saadud ühenduse õigusaktide alusel tunnustatud
  või läbi viidud
  katsete tulemusel ▐.

║

2.
     
  Võttes arvesse konfidentsiaalse teabe kaitset, tagavad liikmesriigid selliste andmete jagamise, mis on saadud katsete, sealhulgas enne käesoleva direktiivi jõustumist Euroopa Liidus tehtud katsete tulemusel. Isik, kes soovib kasutada teise isiku valduses olevaid andmeid, osaleb vajaduse korral nende andmete saamiseks tehtud kulude katmisel.

3.
     
  Enne projektiloa taotlemist võtab katset läbi viia kavatsev isik kõik asjakohased meetmed, et teha kindlaks, kas kavandatava projekti eesmärgiks olevad andmed on juba olemas, ning sel juhul taotleb nendele juurdepääsu (osaledes sealjuures nendega seotud kulude katmises). Samuti kontrollivad liikmesriigid enne loa andmist kõnealuste andmete võimalikku olemasolu.

4.
     
  Liikmesriik ei anna katse tegemiseks luba, kui isik ei ole võtnud lõike 3 järgimiseks mõistlikke samme.

5.
     
  Kui vastavad andmed on üldiselt kättesaadavad, annavad liikmesriigid projektile loa üksnes siis, kui see on vajalik elanikkonna kaitseks.

Artikkel 47

Alternatiivsed meetodid

Komisjon ja liikmesriigid aitavad
  rahaliselt ja muul viisil
  kaasa selliste alternatiivsete meetodite väljatöötamisele ja
  vajaduse korral teaduslikule
  valideerimisele,
  mille eesmärk on
  anda loomkatsetega
  võrreldavat
  teavet, kuid kus ei kasutata loomi või kasutatakse neid vähem või mis nõuavad vähem valulikke katseid, ning võtavad muid meetmeid, mida nad uuringute soodustamiseks selles valdkonnas asjakohaseks peavad.
  Loomkatsete asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtete toetuseks on asjakohane luua ulatuslikud veterinaarotstarbelised biopangad, kasutades kliiniliste katsete käigus võetud kudede ülejääke.

Artikkel 48

Euroopa Alternatiivsete Meetodite Tõestamise Keskus

Euroopa Alternatiivsete Meetodite Tõestamise Keskuse pädevust laiendatakse loomkatsete alternatiivide väljatöötamise ja kasutamise koordineerimisele ja edendamisele, sealhulgas biomeditsiini rakendus- ja alusuuringud, veterinaaruuringud ning kohustuslikud katsed. Keskus täidab järgmisi ülesandeid:

| a) | kooskõlastab teadusuuringuid, mida tehakse artiklis 49 kirjeldatud alternatiivsete meetodite riiklikes keskustes loomkatsete alternatiivide väljatöötamise hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

a)

kooskõlastab teadusuuringuid, mida tehakse artiklis 49 kirjeldatud alternatiivsete meetodite riiklikes keskustes loomkatsete alternatiivide väljatöötamise hõlbustamiseks;

| b) | teostab teadusuuringuid, et hõlbustada loomkatsetele alternatiivide väljatöötamist; |
| --- | --- |

b)

teostab teadusuuringuid, et hõlbustada loomkatsetele alternatiivide väljatöötamist;

| c) | tellib teadusuuringuid valdkondades, mis eeldatavalt annavad teavet, mis hõlbustab loomkatsete asendamist, vähendamist ja täiustamist; |
| --- | --- |

c)

tellib teadusuuringuid valdkondades, mis eeldatavalt annavad teavet, mis hõlbustab loomkatsete asendamist, vähendamist ja täiustamist;

| d) | töötab välja ja kohaldab asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides loomkatsete asendamise, vähendamise ja täiustamise strateegiaid; |
| --- | --- |

d)

töötab välja ja kohaldab asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides loomkatsete asendamise, vähendamise ja täiustamise strateegiaid;

| e) | teeb kättesaadavaks loomkatsete alternatiive käsitleva teabe, andes korrapäraselt teavet üldsusele, sidusrühmadele ja liikmesriikide asutustele; |
| --- | --- |

e)

teeb kättesaadavaks loomkatsete alternatiive käsitleva teabe, andes korrapäraselt teavet üldsusele, sidusrühmadele ja liikmesriikide asutustele;

| f) | teeb kättesaadavaks andmebaasid, et hõlbustada asjakohase teabe vahetust, sealhulgas teave olemasolevate alternatiivsete meetodite kohta ning teadlaste poolt vabatahtlikkuse põhimõttel edastatud teave, mis jääks muidu avaldamata, kuid aitaks vältida ebaõnnestunud loomkatsete kordamist; |
| --- | --- |

f)

teeb kättesaadavaks andmebaasid, et hõlbustada asjakohase teabe vahetust, sealhulgas teave olemasolevate alternatiivsete meetodite kohta ning teadlaste poolt vabatahtlikkuse põhimõttel edastatud teave, mis jääks muidu avaldamata, kuid aitaks vältida ebaõnnestunud loomkatsete kordamist;

| g) | kooskõlastab alternatiivsete meetodite riiklike keskuste tehtavaid eelvalideerimise ja valideerimise uuringuid vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 49; |
| --- | --- |

g)

kooskõlastab alternatiivsete meetodite riiklike keskuste tehtavaid eelvalideerimise ja valideerimise uuringuid vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 49;

| h) | viib vajaduse korral läbi valideerimise ja eelvalideerimise uuringuid; |
| --- | --- |

h)

viib vajaduse korral läbi valideerimise ja eelvalideerimise uuringuid;

| i) | töötab välja ja rakendab asjaomaste reguleerivate asutuste ja sidusrühmadega konsulteerides õigusliku reguleerimise eesmärgil tehtavate loomkatsete asendamise, vähendamise ja täiustamise strateegiaid; |
| --- | --- |

i)

töötab välja ja rakendab asjaomaste reguleerivate asutuste ja sidusrühmadega konsulteerides õigusliku reguleerimise eesmärgil tehtavate loomkatsete asendamise, vähendamise ja täiustamise strateegiaid;

| j) | hõlbustab õigusliku reguleerimise eesmärgil tehtavate loomkatsete alternatiivide teaduslikku kinnitamist ja õiguslikku heakskiitmist; |
| --- | --- |

j)

hõlbustab õigusliku reguleerimise eesmärgil tehtavate loomkatsete alternatiivide teaduslikku kinnitamist ja õiguslikku heakskiitmist;

| k) | teavitab asjaomaseid reguleerivaid asutusi, millal algavad eelvalideerimise ja valideerimise uuringud ning millal on alternatiivsed katsemeetodid saanud teadusliku kinnituse ja õigusliku heakskiidu, ning teeb selle teabe asjakohastel veebilehtedel elanikkonnale ja sidusrühmadele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

k)

teavitab asjaomaseid reguleerivaid asutusi, millal algavad eelvalideerimise ja valideerimise uuringud ning millal on alternatiivsed katsemeetodid saanud teadusliku kinnituse ja õigusliku heakskiidu, ning teeb selle teabe asjakohastel veebilehtedel elanikkonnale ja sidusrühmadele kättesaadavaks.

Artikkel 49

Siseriiklikud referentlaborid alternatiivsete meetodite jaoks

1.   Hiljemalt ...
   (15) määrab iga liikmesriik
  keskuse, mille vastutusalasse kuulub õigusliku reguleerimise eesmärgil tehtavate loomkatsete alternatiivide väljatöötamise, valideerimise ja edendamise toetamine, ning vahendid muudel eesmärkidel tehtavate loomkatsete alternatiivide väljatöötamiseks ja edendamiseks, näiteks biomeditsiini alus- ja rakendusuuringud ning veterinaaruuringud
  .

2.   Liikmesriigid võivad siseriiklikuks referentlaboriks määrata ainult vastavalt direktiivile 2004/10/EÜ akrediteeritud labori.

3.   Siseriiklikud referentlaborid täidavad järgmisi nõudeid:

| a) | neil on sobiva kvalifikatsiooniga töötajad, kellel on piisav väljaõpe nende pädevusvaldkonnas kohaldatavate alternatiivsete meetodite ning valideerimisprotsesside ja –meetodite osas; |
| --- | --- |

a)

neil on sobiva kvalifikatsiooniga töötajad, kellel on piisav väljaõpe nende pädevusvaldkonnas kohaldatavate alternatiivsete meetodite ning valideerimisprotsesside ja –meetodite osas;

| b) | nad omavad neile antud tööülesannete täitmiseks vajalikke seadmeid ja tooteid; |
| --- | --- |

b)

nad omavad neile antud tööülesannete täitmiseks vajalikke seadmeid ja tooteid;

| c) | neil on asjakohane haldusinfrastruktuur; |
| --- | --- |

c)

neil on asjakohane haldusinfrastruktuur;

| d) | nad tagavad, et nende töötajad järgivad konfidentsiaalsusnõudeid. |
| --- | --- |

d)

nad tagavad, et nende töötajad järgivad konfidentsiaalsusnõudeid.

4.   Siseriiklikud referentlaborid täidavad järgmisi ülesandeid:

| a) | teevad enda pädevusvaldkonnas komisjoniga koostööd
  ja täidavad ülesandeid, et edendada loomkatsete asendamise strateegiai
  ; |
| --- | --- |

a)

teevad enda pädevusvaldkonnas komisjoniga koostööd
  ja täidavad ülesandeid, et edendada loomkatsete asendamise strateegiai
  ;

| b) | osalevad
  vajaduse korral
  komisjoni koordineerimisel alternatiivsete meetodite eelvalideerimises ja valideerimises; |
| --- | --- |

b)

osalevad
  vajaduse korral
  komisjoni koordineerimisel alternatiivsete meetodite eelvalideerimises ja valideerimises;

| c) | edastavad liikmesriigi asjakohastele asutustele komisjonilt saadud andmed alternatiivsete meetodite kättesaadavuse ja kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

c)

edastavad liikmesriigi asjakohastele asutustele komisjonilt saadud andmed alternatiivsete meetodite kättesaadavuse ja kohaldamise kohta;

| d) | pakuvad ▐ asjaomastele asutustele
  ja kasutajaettevõtetele nii liikmesriikides kui liikmesriikide vahel
  alternatiivsete meetodite ║ heakskiitmiseks ja rakendamiseks teadusalast ja tehnilist abi; |
| --- | --- |

d)

pakuvad ▐ asjaomastele asutustele
  ja kasutajaettevõtetele nii liikmesriikides kui liikmesriikide vahel
  alternatiivsete meetodite ║ heakskiitmiseks ja rakendamiseks teadusalast ja tehnilist abi;

| e) | pakuvad artikli 22 lõikes 1 osutatud isikutele
  ning taotluse korral kasutajaettevõtetele
  alternatiivsete meetodite kasutamise alast väljaõpet; |
| --- | --- |

e)

pakuvad artikli 22 lõikes 1 osutatud isikutele
  ning taotluse korral kasutajaettevõtetele
  alternatiivsete meetodite kasutamise alast väljaõpet;

| f) | edastavad teavet alternatiivsete meetodite väljatöötamise kohta ning teavitavad elanikkonda positiivsetest ja negatiivsetest tulemustest. |
| --- | --- |

f)

edastavad teavet alternatiivsete meetodite väljatöötamise kohta ning teavitavad elanikkonda positiivsetest ja negatiivsetest tulemustest.

5.
     
  Siseriiklikud keskused teevad koostööd kõikide asjaomaste sidusrühmadega jõudmaks selleni, et kõik loomadega tehtavad katsed lõpetataks.

6.   Siseriiklikud referentlaborid teatavad kõigist võetud tööülesannetega seotud huvide konfliktidest.

7.   Iga liikmesriik teatab komisjonile oma referentlabori nime ja aadressi. Komisjon teeb siseriiklike referentlaborite loendi avalikult kättesaadavaks.

8.   Pärast siseriiklike referentlaboritega konsulteerimist kehtestab komisjon valideerimisuuringute prioriteedid ning jagab nende laborite vahel uuringute teostamisega soetud tööülesanded.

Artikkel 50

Siseriiklik loomade heaolu ja eetika komitee

1.   Iga liikmesriik moodustab siseriikliku loomade heaolu ja eetika komitee, mis nõustab pädevaid asutusi ja alalisi eetilise hindamise üksusi küsimustes, mis käsitlevad loomade soetamist, kasvatamist, pidamist, hooldamist ja katsetes kasutamist, ning tagab parimate tavade jagamise.

2.   Siseriiklikud loomade heaolu ja eetika komiteed vahetavad teavet alaliste eetilise hindamise üksuste töö ja eetilise hindamise kohta ning jagavad ühenduses parimaid tavasid.

VI   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 51

Lisade kohandamine tehnika arenguga

Komisjon võib kohandada II kuni IX lisa tehnika ja teaduse arenguga.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 54 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 52

Aruandlus

1.   Liikmesriigid saadavad hiljemalt ...
   (16) ning seejärel iga viie aasta tagant komisjonile andmed käesoleva direktiivi ning eriti selle artikli 11 lõike 1 ning artiklite 27, 29, 35, 39, 40, 42 ja 46 rakendamise kohta.

2.   Liikmesriigid koguvad igal aastal statistilist teavet, mis käsitleb loomade kasutamist katsetes, sealhulgas teavet katsete tegeliku tõsiduse kohta, ja katsetes kasutatavate ahviliste päritolu ja liike, ning teevad selle teabe avalikult kättesaadavaks.

Liikmesriigid esitavad kõnealuse statistilise teabe komisjonile
  ja teevad selle avalikult kättesaadavaks hiljemalt ...
   (17) ning seejärel
  mitte harvem kui iga kahe aasta järel.

3.   Komisjon kehtestab kooskõlas artikli 54 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusega hiljemalt ...
   (18) ühtse vormi lõikes 2 osutatud andmete esitamiseks.

Artikkel 53

Kaitseklausel

1.   Kui liikmesriigil on põhjendatult alust arvata, et meetmed on vajalikud liigi säilitamiseks või seoses inimestele eluohtliku ja invaliidistava kliinilise seisundi ootamatu ilmnemisega, võib ta lubada inimahvide kasutamist katsetes, mille eesmärk on üks nendest eesmärkidest, millele osutatakse artikli 5 punkti 2 alapunktis a, punktis 3 või punktis 6, eeldusel et katse eesmärki ei ole võimalik saavutada muid liike kui inimahve kasutades või muid meetodeid kasutades. Viide artikli 5 punkti 2 alapunktile a ei hõlma siiski viidet loomade ja taimede kohta.

2.   Liikmesriigid peavad viivitamata teavitama komisjoni ja teisi liikmesriike, põhjendades oma otsust ning esitades lõikes 1 kirjeldatud olukorra kohta tõendusmaterjali, millel ajutised meetmed põhinevad.

3.   Komisjon teeb oma otsuse 60 päeva jooksul pärast liikmesriigilt teabe saamist vastavalt artikli 54 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. See otsus kas:

| a) | annab õiguse võtta ajutisi meetmeid otsuses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul või |
| --- | --- |

a)

annab õiguse võtta ajutisi meetmeid otsuses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul või

| b) | nõuab liikmesriigilt ajutise meetme tühistamist. |
| --- | --- |

b)

nõuab liikmesriigilt ajutise meetme tühistamist.

Artikkel 54

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 55

Komisjoni aruanne

1.   Hiljemalt ...
   (19) ja seejärel iga viie aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikidelt artikli 52 lõike 1 alusel saadud teabe põhjal aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.

2.   Hiljemalt ...
   (19) ja seejärel iga kolme aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikidelt artikli 52 lõike 2 alusel saadud statistilise teabe põhjal selle teabe kohta kokkuvõtva aruande.

Artikkel 56

Läbivaatamine

Komisjon vaatab käesoleva direktiivi läbi hiljemalt ...
   (20), võttes arvesse arengut selliste alternatiivsete meetodite väljatöötamises, mis ei eelda loomade, eriti ahviliste kasutamist, ning esitab ettepaneku direktiivi muutmiseks, kui see on asjakohane.

Artikkel 57

Temaatiline hindamine

Komisjon viib liikmesriikide ja kõigi asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides läbi temaatilise hindamise loomade kasutamise kohta katsetes iga kahe aasta järel alates ...

   (21)

  . Hindamisel uuritakse teadmiste arengu mõju tehnoloogia, teaduse ja loomakaitse valdkonnas ning seatakse eesmärgid valideeritud alternatiivsete meetodite rakendamiseks.

Perioodilistel hindamistel peab komisjon esmatähtsaks vähendada ja lõpetada lubatud valu, kannatusi, stressi või püsivaid kahjustusi tekitavad katsed ning sellised katsed, mille eesmärgiks ei ole leevendada inimestele eluohtlikke ja kurnavaid kliinilisi seisundeid, kusjuures lõppeesmärgiks on kõikide katsete lõpetamine. Komisjon võtab perioodilistel hindamistel arvesse avaliku arvamuse kujunemist loomadega tehtavate katsete küsimuses.

Artikkel 58

Pädevad asutused

1.   Iga liikmesriik määrab ühe või mitu pädevat asutust, kes vastutavad käesoleva direktiivi rakendamise eest.

Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamiseks määrata ka selliseid asutusi, mis ei ole avaliku võimu kandjad. Selliseid määratud asutusi käsitletakse käesoleva direktiivi kohaldamisel pädevate asutustena.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile pädevate asutuste nimed ja aadressid hiljemalt ...
   (22)
  . Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist pädevate asutuste nimedes ja aadressides tehtavatest muudatustest.

Komisjon teeb pädevate asutuste loendi avalikult kättesaadavaks.

Artikkel 59

Karistused

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesolevale direktiivile vastavalt vastu võetud siseriiklike normide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist normidest komisjonile hiljemalt ...
   (23) ja annavad viivitamata teada neid edaspidi mõjutavatest muudatustest.

Artikkel 60

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ...
   (24)
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates ...
   (25)
  .

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.

Artikkel 61

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 86/609/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates ...
   (26)
  .

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 62

Üleminekusätted

1.   Liikmesriigid ei kohalda kooskõlas artiklitega 37 kuni 45 vastu võetud õigus- ja haldusnorme enne ...
   (26) alustatud projektide suhtes, mis ei kesta kauem kui ║ kolm aastat pärast ... (26).

2.   Enne ... (26) alustatud projektid, mis kestavad kauem kui kolm aastat pärast ... (26), saavad projektiloa hiljemalt ║ kolm aastat pärast ... (26).

Artikkel 63

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 64

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  13. mai 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

13. mai 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta seisukoht.

2

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta seisukoht.

(3)  
  EÜT L 222, 24.8.1999, lk 29.

3

EÜT

(4)  EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1. ║

4

(5)  ELT L 197, 30.7.2007, lk 1.

5

(6)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 44.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. ║

7

(8)  
  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

8

EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

(9)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

9

(10)  
  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

10

Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(11)  
  Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

11

Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(12)  
  ELT L ...

12

ELT L ...

(13)  
  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

13

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

(14)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

14

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(15)  Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

15

Üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(16)  Kuus aastat pärast ülevõtmise tähtpäeva.

16

Kuus aastat pärast ülevõtmise tähtpäeva.

(17)  Kolm aastat pärast ülevõtmise tähtpäeva.

17

Kolm aastat pärast ülevõtmise tähtpäeva.

(18)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

18

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(19)  Seitse aastat pärast ülevõtmise tähtpäeva.

19

Seitse aastat pärast ülevõtmise tähtpäeva.

(20)  
  5 aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

20

5 aastat

(21)  
  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist

21

Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist

(22)  Kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

22

Kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(23)  Artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäev.

23

Artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäev.

(24)  18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

24

18 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(25)  Artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ülevõtmistähtpäevale järgneva aasta 1. jaanuar.

25

Artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ülevõtmistähtpäevale järgneva aasta 1. jaanuar.

(26)  Artikli 60 lõike 1 teises lõigus osutatud kuupäev.

26

Artikli 60 lõike 1 teises lõigus osutatud kuupäev.

Teisipäev, 5. mai 2009I LISA

Artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud selgrootute seltsid

▐

| — | Peajalgsed |
| --- | --- |

—

Peajalgsed

| — | Kümnejalalised koorikloomad
  Brachyura ja Astadicea alamseltsidest |
| --- | --- |

—

Kümnejalalised koorikloomad
  Brachyura ja Astadicea alamseltsidest

Teisipäev, 5. mai 2009II LISA

Artikli 11 lõike 1 teises lõigus osutatud loomade loetelu

| 1. | Konn (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)) |
| --- | --- |

1.

Konn (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens))

| 2. | Hiir (Mus musculus) |
| --- | --- |

2.

Hiir (Mus musculus)

| 3. | Rott (Rattus norvegicus) |
| --- | --- |

3.

Rott (Rattus norvegicus)

| 4. | Merisiga (Cavia porcellus) |
| --- | --- |

4.

Merisiga (Cavia porcellus)

| 5. | Süüria hamster ehk kuldhamster (Mesocricetus auratus) |
| --- | --- |

5.

Süüria hamster ehk kuldhamster (Mesocricetus auratus)

| 6. | Hiina hamster (Cricetulus griseus) |
| --- | --- |

6.

Hiina hamster (Cricetulus griseus)

| 7. | Mongoolia liivahiir (Meriones unguiculatus)
  ▐ |
| --- | --- |

7.

Mongoolia liivahiir (Meriones unguiculatus)

▐

| 8. | Koer (Canis familiaris) |
| --- | --- |

8.

Koer (Canis familiaris)

| 9. | Kass (Felis catus) |
| --- | --- |

9.

Kass (Felis catus)

| 10. | Kõik ahviliste liigid |
| --- | --- |

10.

Kõik ahviliste liigid

| 11. | Sebrakala (Danio Danio) |
| --- | --- |

11.

Sebrakala (Danio Danio)

Teisipäev, 5. mai 2009III LISA

Artikli 11 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud ahviliste ja kuupäevade loetelu

| Liik | Kuupäevad |
| --- | --- |
| Küünisahv (Callithrix jacchus) | [ülevõtmist käsitleva artikli esimese lõike teises lõigus osutatud kohaldamise kuupäev] |
| Jaava makaak (Macaca fascicularis) | [
  10 aastat
  alates direktiivi ülevõtmisest] |
| Reesusmakaak (Macaca mulatta) | [
  10 aastat
  alates direktiivi ülevõtmisest] |
| Muud ahviliste liigid | [10 aastat alates direktiivi ülevõtmisest] |

Liik

Kuupäevad

Küünisahv (Callithrix jacchus)

[ülevõtmist käsitleva artikli esimese lõike teises lõigus osutatud kohaldamise kuupäev]

Jaava makaak (Macaca fascicularis)

[
  10 aastat
  alates direktiivi ülevõtmisest]

Reesusmakaak (Macaca mulatta)

[
  10 aastat
  alates direktiivi ülevõtmisest]

Muud ahviliste liigid

[10 aastat alates direktiivi ülevõtmisest]

Teisipäev, 5. mai 2009IV LISA

Artiklis 34 osutatud hooldamise ja pidamise standardid

PUNKT A:   ÜLDOSA

Hooldamise ja pidamise tingimused on kohandatud teadusliku eesmärgiga.

1.   RAJATISED

Pidamise tingimused on kohandatud teadusliku eesmärgiga.

1.1.   Funktsioonid ja üldplaneering

| a) | Rajatised ehitatakse nii, et tagatud on neis peetavate liikide füsioloogilisi ja etoloogilisi vajadusi arvesse võttev keskkond. Rajatiste planeering ja korraldus välistavad kõrvaliste isikute ja loomade sissepääsu ning peetavate loomade põgenemise. |
| --- | --- |

a)

Rajatised ehitatakse nii, et tagatud on neis peetavate liikide füsioloogilisi ja etoloogilisi vajadusi arvesse võttev keskkond. Rajatiste planeering ja korraldus välistavad kõrvaliste isikute ja loomade sissepääsu ning peetavate loomade põgenemise.

| b) | Ettevõtted koostavad hoonete ja seadmete rikete vältimiseks ning nende parandamiseks hooldusprogrammi. |
| --- | --- |

b)

Ettevõtted koostavad hoonete ja seadmete rikete vältimiseks ning nende parandamiseks hooldusprogrammi.

1.2.   Loomapidamisruumid

| a) | Ettevõtted koostavad ruumide korrapärase ja tõhusa puhastamise ning rahuldava hügieenitaseme säilitamise kava. |
| --- | --- |

a)

Ettevõtted koostavad ruumide korrapärase ja tõhusa puhastamise ning rahuldava hügieenitaseme säilitamise kava.

| b) | Nendes ruumides, kus loomad võivad vabalt liikuda, kaetakse seinad ja põrandad materjaliga, mis on loomade ja puhastamise suhtes vastupidav. Materjal ei kahjusta loomade tervist ja on selline, et loomad end vigastada ei saaks. Kõik seadmed kaitstakse täiendavalt, et loomad neid ei lõhuks ning et seadmed loomi ei vigastaks. |
| --- | --- |

b)

Nendes ruumides, kus loomad võivad vabalt liikuda, kaetakse seinad ja põrandad materjaliga, mis on loomade ja puhastamise suhtes vastupidav. Materjal ei kahjusta loomade tervist ja on selline, et loomad end vigastada ei saaks. Kõik seadmed kaitstakse täiendavalt, et loomad neid ei lõhuks ning et seadmed loomi ei vigastaks.

| c) | Samas ruumis ei peeta omavahel sobimatuid liike, näiteks röövloomi ja saakloomi, või loomi, kes vajavad erinevat mikrokliimat, ning röövloomad ja saakloomad hoitakse üksteise nägemis-, haistmis- ja kuuldeulatusest väljas. |
| --- | --- |

c)

Samas ruumis ei peeta omavahel sobimatuid liike, näiteks röövloomi ja saakloomi, või loomi, kes vajavad erinevat mikrokliimat, ning röövloomad ja saakloomad hoitakse üksteise nägemis-, haistmis- ja kuuldeulatusest väljas.

1.3.   Üld- ja erikatseruumid

| a) | Kõigil ettevõtetel on sellised laboratoorsed võimalused, et teha lihtsaid diagnostilisi katseid ja tapajärgseid uuringuid ning/või võtta proove mujal tehtavate ulatuslikumate laboriuuringute jaoks. |
| --- | --- |

a)

Kõigil ettevõtetel on sellised laboratoorsed võimalused, et teha lihtsaid diagnostilisi katseid ja tapajärgseid uuringuid ning/või võtta proove mujal tehtavate ulatuslikumate laboriuuringute jaoks.

| b) | Ettevõtetel on võimalused ka uute loomade vastuvõtmisel nende karantiini paigutamiseks, et teha kindlaks nende tervislik seisund ning hinnata võimalikku ohtu teiste loomade tervisele ja viia see miinimumini. |
| --- | --- |

b)

Ettevõtetel on võimalused ka uute loomade vastuvõtmisel nende karantiini paigutamiseks, et teha kindlaks nende tervislik seisund ning hinnata võimalikku ohtu teiste loomade tervisele ja viia see miinimumini.

| c) | Olemas on ruumid haigete või vigastatud loomade eraldamiseks teistest loomadest. |
| --- | --- |

c)

Olemas on ruumid haigete või vigastatud loomade eraldamiseks teistest loomadest.

1.4.   Teenindusruumid

| a) | Laoruumide planeering, kasutamine ja hooldus on selline, et tagatud on sööda ja allapanu kvaliteedi säilimine. Need ruumid kaitstakse kahjurite ja putukate eest. Muid materjale, mis võivad olla saastunud või kujutada endast ohtu loomadele või personalile, ladustatakse eraldi. |
| --- | --- |

a)

Laoruumide planeering, kasutamine ja hooldus on selline, et tagatud on sööda ja allapanu kvaliteedi säilimine. Need ruumid kaitstakse kahjurite ja putukate eest. Muid materjale, mis võivad olla saastunud või kujutada endast ohtu loomadele või personalile, ladustatakse eraldi.

| b) | Puhastus- ja pesuruumid on piisavalt suured, et mahutada kasutatud seadmete dekontamineerimiseks ja puhastamiseks vajalikku sisseseadet. Äsja puhastatud seadmete saastumise vältimiseks korraldatakse puhastamine nii, et puhastatud ja määrdunud seadmed omavahel kokku ei puutu. |
| --- | --- |

b)

Puhastus- ja pesuruumid on piisavalt suured, et mahutada kasutatud seadmete dekontamineerimiseks ja puhastamiseks vajalikku sisseseadet. Äsja puhastatud seadmete saastumise vältimiseks korraldatakse puhastamine nii, et puhastatud ja määrdunud seadmed omavahel kokku ei puutu.

| c) | Ettevõtetes nähakse ette loomarümpade ja loomsete jäätmete hügieeniline ladustamine ja kõrvaldamine. Ettevõtted võtavad toksiliste, radioaktiivsete ja nakkusohtlike jäätmete käitlemise, ladustamise ja kõrvaldamise suhtes erimeetmed. |
| --- | --- |

c)

Ettevõtetes nähakse ette loomarümpade ja loomsete jäätmete hügieeniline ladustamine ja kõrvaldamine. Ettevõtted võtavad toksiliste, radioaktiivsete ja nakkusohtlike jäätmete käitlemise, ladustamise ja kõrvaldamise suhtes erimeetmed.

2.   MIKROKLIIMA JA SELLE REGULEERIMINE

2.1.   Ventilatsioon

| a) | Loomapidamisruumis ja hoidmiskohtades on seal peetava loomaliigi vajadustele vastav ventilatsioonisüsteem. |
| --- | --- |

a)

Loomapidamisruumis ja hoidmiskohtades on seal peetava loomaliigi vajadustele vastav ventilatsioonisüsteem.

| b) | Õhku vahetatakse ruumis sageli. |
| --- | --- |

b)

Õhku vahetatakse ruumis sageli.

| c) | Ventilatsioonisüsteem projekteeritakse nii, et välditud on kahjulik tuuletõmbus ja häiriv müra. |
| --- | --- |

c)

Ventilatsioonisüsteem projekteeritakse nii, et välditud on kahjulik tuuletõmbus ja häiriv müra.

| d) | Suitsetamine ruumides, kus on loomad, on keelatud. |
| --- | --- |

d)

Suitsetamine ruumides, kus on loomad, on keelatud.

2.2.   Temperatuur

| a) | Loomapidamisruumide temperatuur kohandatakse seal peetavatele loomadele sobivaks. Loomapidamisruumide temperatuuri mõõdetakse ja dokumenteeritakse iga päev. |
| --- | --- |

a)

Loomapidamisruumide temperatuur kohandatakse seal peetavatele loomadele sobivaks. Loomapidamisruumide temperatuuri mõõdetakse ja dokumenteeritakse iga päev.

| b) | Loomi ei sunnita minema väliskeskkonda ilmastikutingimuste korral, mis võivad neile stressi põhjustada. |
| --- | --- |

b)

Loomi ei sunnita minema väliskeskkonda ilmastikutingimuste korral, mis võivad neile stressi põhjustada.

2.3.   Õhuniiskus

Loomapidamisruumide õhuniiskus kohandatakse seal peetavatele liikidele sobivaks.

2.4.   Valgustus

| a) | Kui loomulik valgus ei paku sobivat valguse ja pimeduse vaheldumist, on loomapidamisruumis kunstlik valgustus, mis vastab loomade bioloogilistele vajadustele ning tagab rahuldava töökeskkonna. |
| --- | --- |

a)

Kui loomulik valgus ei paku sobivat valguse ja pimeduse vaheldumist, on loomapidamisruumis kunstlik valgustus, mis vastab loomade bioloogilistele vajadustele ning tagab rahuldava töökeskkonna.

| b) | Valgustus vastab loomakasvatusest ja loomade jälgimisest tulenevatele vajadustele. |
| --- | --- |

b)

Valgustus vastab loomakasvatusest ja loomade jälgimisest tulenevatele vajadustele.

| c) | Igale liigile tagatakse sobivad korrapärased valgustusperioodid ning sobiv valguse intensiivsus. |
| --- | --- |

c)

Igale liigile tagatakse sobivad korrapärased valgustusperioodid ning sobiv valguse intensiivsus.

| d) | Albiinoloomade pidamisel võetakse valgustuse kohandamisel arvesse nende valgusetundlikkust. |
| --- | --- |

d)

Albiinoloomade pidamisel võetakse valgustuse kohandamisel arvesse nende valgusetundlikkust.

2.5.   Müra

| a) | Loomade kuuldepiirkonda jäävate helide (sh ultraheli) tasemed vähendatakse miinimumini eriti puhkefaasis. |
| --- | --- |

a)

Loomade kuuldepiirkonda jäävate helide (sh ultraheli) tasemed vähendatakse miinimumini eriti puhkefaasis.

| b) | Ettevõtted paigaldavad sellised alarmsüsteemid, mille tekitatav müra jääb loomade tundlikust kuuldepiirkonnast välja, juhul kui see on kuuldav inimesele. |
| --- | --- |

b)

Ettevõtted paigaldavad sellised alarmsüsteemid, mille tekitatav müra jääb loomade tundlikust kuuldepiirkonnast välja, juhul kui see on kuuldav inimesele.

| c) | Loomapidamisruumides kasutatakse müraisolatsioonimaterjale. |
| --- | --- |

c)

Loomapidamisruumides kasutatakse müraisolatsioonimaterjale.

2.6.   Alarmsüsteemid

| a) | Ettevõtetes, mille mikrokliima regulatsioon ja kaitse sõltub elektri- või mehaanilistest seadmetest, on olemas tagavarasüsteem, mis tagab loomade jaoks elutähtsate süsteemide ja avariivalgustuse ning alarmsüsteemi enda toimimise. |
| --- | --- |

a)

Ettevõtetes, mille mikrokliima regulatsioon ja kaitse sõltub elektri- või mehaanilistest seadmetest, on olemas tagavarasüsteem, mis tagab loomade jaoks elutähtsate süsteemide ja avariivalgustuse ning alarmsüsteemi enda toimimise.

| b) | Kütte- ja ventilatsioonisüsteemid varustatakse kontrollseadiste ja alarmsüsteemidega. |
| --- | --- |

b)

Kütte- ja ventilatsioonisüsteemid varustatakse kontrollseadiste ja alarmsüsteemidega.

| c) | Hädaolukorras tegutsemise selged juhised paigutatakse nähtavale kohale. |
| --- | --- |

c)

Hädaolukorras tegutsemise selged juhised paigutatakse nähtavale kohale.

3.   HOOLDAMINE

Hooldamise tingimused on kohandatud teadusliku eesmärgiga.

3.1.   Tervis

| a) | Ettevõtetes koostatakse terviseseisundi tagamise strateegia, mis kaitseb loomade heaolu ja vastab teaduslikele nõuetele. Strateegia hõlmab mikrobioloogilist jälgimisprogrammi, tervisehäiretele reageerimise kava ning määrab kindlaks tervisenäidud ja menetlused uute loomade vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

a)

Ettevõtetes koostatakse terviseseisundi tagamise strateegia, mis kaitseb loomade heaolu ja vastab teaduslikele nõuetele. Strateegia hõlmab mikrobioloogilist jälgimisprogrammi, tervisehäiretele reageerimise kava ning määrab kindlaks tervisenäidud ja menetlused uute loomade vastuvõtmiseks.

| b) | Loomade heaolu ja hooldamise eest vastutav isik kontrollib loomade tervist vähemalt korra päevas. Kontrollid hõlmavad loomade tervisliku seisundi jälgimist ja tagavad haigestunud või vigastatud loomade tuvastamise ja asjakohaste meetmete võtmise. |
| --- | --- |

b)

Loomade heaolu ja hooldamise eest vastutav isik kontrollib loomade tervist vähemalt korra päevas. Kontrollid hõlmavad loomade tervisliku seisundi jälgimist ja tagavad haigestunud või vigastatud loomade tuvastamise ja asjakohaste meetmete võtmise.

3.2.   Kinnipüüdmine

| a) | Kui vajalik on metsloomade kinnipüüdmine, teevad seda pädevad isikud humaansel viisil. Kinnipüüdmise mõju teistele metsloomadele ja nende elukeskkonnale minimeeritakse. |
| --- | --- |

a)

Kui vajalik on metsloomade kinnipüüdmine, teevad seda pädevad isikud humaansel viisil. Kinnipüüdmise mõju teistele metsloomadele ja nende elukeskkonnale minimeeritakse.

| b) | Kinnipüüdmise ajal või pärast kinnipüüdmist vigastatud või halvas tervislikus seisukorras olevad loomad vaadatakse pädeva isiku poolt võimalikult kiiresti läbi ning tegutsetakse, minimeerimaks loomade kannatusi, pidades esmatähtsaks loomade tervise taastamist. |
| --- | --- |

b)

Kinnipüüdmise ajal või pärast kinnipüüdmist vigastatud või halvas tervislikus seisukorras olevad loomad vaadatakse pädeva isiku poolt võimalikult kiiresti läbi ning tegutsetakse, minimeerimaks loomade kannatusi, pidades esmatähtsaks loomade tervise taastamist.

| c) | Kinnipüüdmiskohtades on olemas asjaomasele liigile sobivaks kohandatud transpordikonteinerid ja -vahendid, et loomi saaks vajadusel viia läbivaatusele või ravile. |
| --- | --- |

c)

Kinnipüüdmiskohtades on olemas asjaomasele liigile sobivaks kohandatud transpordikonteinerid ja -vahendid, et loomi saaks vajadusel viia läbivaatusele või ravile.

| d) | Loodusest püütud loomade kohanemise, karantiini, pidamisruumide, kasvatamise ja hooldamise suhtes võetakse erimeetmed. |
| --- | --- |

d)

Loodusest püütud loomade kohanemise, karantiini, pidamisruumide, kasvatamise ja hooldamise suhtes võetakse erimeetmed.

3.3.   Loomade pidamine ja keskkonna mitmekesistamine

a)   Pidamine

Loomi, välja arvatud loomupäraselt üksildase eluviisiga loomad, peetakse üksteisega sobivatest isenditest koosnevate püsivate rühmadena. Juhtudel, kus üksikult pidamine on erandlikel teaduslikel ja/või loomade heaolust tulenevatel põhjustel ning eetilise hindamise tulemusel lubatud, on üksikult pidamise aeg võimalikult lühike ning sel ajal säilitatakse nägemis-, kuulmis-, haistmis- ja/või kompamiskontakt teiste loomadega. Uute loomade toomine või loomade uuestitoomine väljakujunenud rühma toimub hoolika järelevalve all, et hoida ära kokkusobimatusest tulenevad probleemid ja sotsiaalsete suhete häirimine.

b)   Keskkonna mitmekesistamine

Kõigile loomadele võimaldatakse piisavalt mitmekesine ruum, kus nad saavad väljendada oma normaalseid käitumisharjumusi. Stressist tuleneva käitumise vähendamiseks võimaldatakse neil oma keskkonna üle teatud määral ise otsuseid ja valikuid langetada. Ettevõtted kasutavad asjakohaseid mitmekesistamise meetodeid, mis laiendavad loomale saadaolevate tegevuste valikut ja täiustavad toimetulekuks vajalikke tegevusi, sealhulgas liigile vastavalt liikumine, toiduotsimine, manipulatiiv- ja kognitiivtegevused. Hoidmiskohtade keskkonna mitmekesisus kohandatakse loomade liigispetsiifilistele ja individuaalsetele vajadustele vastavaks. Mitmekesistamise strateegiad vaadatakse regulaarselt läbi ja ajakohastatakse.

c)   Loomade hoidmiskohad

Loomade hoidmiskohad ei tehta materjalist, mis kahjustab loomade tervist. Need projekteeritakse ja ehitatakse nii, et need ei põhjusta loomadele vigastusi. Kui hoidmiskohad ei ole mõeldud ühekordseks kasutamiseks, valmistatakse need puhastamist ja dekontamineerimist taluvast materjalist. Hoidmiskohtade põrandad kohandatakse loomade liigile ja vanusele vastavaks ning projekteeritakse nii, et need hõlbustavad väljaheidete kõrvaldamist.

3.4.   Söötmine

| a) | Sööda vorm, koostis ja etteandmine vastab looma toitumis- ja käitumisvajadustele. |
| --- | --- |

a)

Sööda vorm, koostis ja etteandmine vastab looma toitumis- ja käitumisvajadustele.

| b) | Loomasööt on maitsev ja puhas. Keemilise, füüsilise ja mikrobioloogilise saastumise minimeerimiseks võtavad ettevõtted tooraine valimisel, sööda tootmisel, valmistamisel ja etteandmisel vajalikud meetmed. |
| --- | --- |

b)

Loomasööt on maitsev ja puhas. Keemilise, füüsilise ja mikrobioloogilise saastumise minimeerimiseks võtavad ettevõtted tooraine valimisel, sööda tootmisel, valmistamisel ja etteandmisel vajalikud meetmed.

| c) | Sööda pakendamisel, transportimisel ja ladustamisel välditakse selle saastumist, riknemist ja hävimist. Kõiki söötmisel kasutatavaid söödatõstukeid, -renne ja muid seadmeid puhastatakse korrapäraselt ning vajaduse korral steriliseeritakse. |
| --- | --- |

c)

Sööda pakendamisel, transportimisel ja ladustamisel välditakse selle saastumist, riknemist ja hävimist. Kõiki söötmisel kasutatavaid söödatõstukeid, -renne ja muid seadmeid puhastatakse korrapäraselt ning vajaduse korral steriliseeritakse.

| d) | Igal loomal on söödale juurdepääs ning konkurentsi vähendamiseks on söötmiskoht piisavalt suur. |
| --- | --- |

d)

Igal loomal on söödale juurdepääs ning konkurentsi vähendamiseks on söötmiskoht piisavalt suur.

3.5.   Jootmine

| a) | Kõigil loomadel on kogu aeg juurdepääs puhtale joogiveele. |
| --- | --- |

a)

Kõigil loomadel on kogu aeg juurdepääs puhtale joogiveele.

| b) | Kui kasutusel on automaatsed jootmissüsteemid, kontrollitakse, hooldatakse ja loputatakse neid õnnetuste vältimiseks korrapäraselt. Kõvapõhjaliste puuride puhul hoolitsetakse selle eest, et ei tekiks üleujutusi. |
| --- | --- |

b)

Kui kasutusel on automaatsed jootmissüsteemid, kontrollitakse, hooldatakse ja loputatakse neid õnnetuste vältimiseks korrapäraselt. Kõvapõhjaliste puuride puhul hoolitsetakse selle eest, et ei tekiks üleujutusi.

| c) | Akvaariumide ja mahutite veevarustuse kohandamine nähakse ette vastavalt iga kala-, kahepaikse- ja roomajaliigi vajadustele ja taluvusele. |
| --- | --- |

c)

Akvaariumide ja mahutite veevarustuse kohandamine nähakse ette vastavalt iga kala-, kahepaikse- ja roomajaliigi vajadustele ja taluvusele.

3.6.   Põrandakate, substraat, allapanu ja pesamaterjal

| a) | Loomadele tagatakse kogu aeg liigile sobiv allapanu või sobivad magamisasemed, sealhulgas pesamaterjal ja -koht paljunevatele loomade. |
| --- | --- |

a)

Loomadele tagatakse kogu aeg liigile sobiv allapanu või sobivad magamisasemed, sealhulgas pesamaterjal ja -koht paljunevatele loomade.

| b) | Hoidmiskoha põrand võimaldab kõigile loomadele kindlat ja mugavat puhkamist. Magamiskohad hoitakse puhtad ja kuivad. |
| --- | --- |

b)

Hoidmiskoha põrand võimaldab kõigile loomadele kindlat ja mugavat puhkamist. Magamiskohad hoitakse puhtad ja kuivad.

3.7.   Kohtlemine

Ettevõtted koostavad treeningkavad, mille eesmärk on loomade koostöö katsete ajal. Treeningkavad kohandatakse liikidele ja nende päritolule ning projekti katsetele ja kestusele vastavaks. Sotsiaalne kontakt inimestega on esmatähtis ning seda kohandatakse vastavalt liikidele ja nende päritolule ning projekti katsetele ja kestusele.

PUNKT B:   LIIKE KÄSITLEV OSA

1.   Hiired, rotid, liivahiired, hamstrid ja merisead

Selles ning järgnevates hiirte, rottide, liivahiirte, hamstrite ja merisigade tabelites toodud „hoidmiskoha miinimumkõrgus” tähendab hoidmiskoha põranda ja hoidmiskoha lae vahelist vertikaalset vahemaad ning hoidmiskoht on nii kõrge enam kui 50 % ulatuses hoidmiskoha põranda miinimumpindalast enne mitmekesistamise seadete lisamist.

Katsete kavandamisel arvestatakse loomade võimaliku kasvuga, et tagada uuringu kestuse ajaks piisava suurusega ruum (nagu toodud tabelites 1.1 kuni 1.5).

Tabel 1.1.   Hiired

| | Kehakaal
  (g) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (cm2) | Hoidmiskoha põranda miinimum-pindala looma kohta
  (cm2) | Hoidmis-koha miinimumkõrgus
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varus ja katsete ajal | Kuni 20 | 330 | 60 | 12 | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 20 kuni 25 | 330 | 70 | 12 |
| Üle 25 kuni 30 | 330 | 80 | 12 |
| Üle 30 | 330 | 100 | 12 |
| Paljunemisel | | 330
  Monogaamse paari jaoks (kohapeal/mujal kasvatatud) või kolmese rühma jaoks (kohapeal kasvatatud). Iga täiendava emaslooma ja tema pesakonna kohta lisada 180 cm2. | | 12 |
| Kasvanduses varus (1)

  Hoidmiskoha pindala 950 cm2 | Alla 20 | 950 | 40 | 12 |
| Hoidmiskoha pindala 1 500 cm2 | Alla 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Kehakaal

(g)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(cm2)

Hoidmiskoha põranda miinimum-pindala looma kohta

(cm2)

Hoidmis-koha miinimumkõrgus

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Varus ja katsete ajal

Kuni 20

330

60

12

[2012. aasta jaanuar]

Üle 20 kuni 25

330

70

12

Üle 25 kuni 30

330

80

12

Üle 30

330

100

12

Paljunemisel

330

Monogaamse paari jaoks (kohapeal/mujal kasvatatud) või kolmese rühma jaoks (kohapeal kasvatatud). Iga täiendava emaslooma ja tema pesakonna kohta lisada 180 cm2.

12

Kasvanduses varus (1)

Hoidmiskoha pindala 950 cm2

Alla 20

950

40

12

Hoidmiskoha pindala 1 500 cm2

Alla 20

1 500

30

12

Tabel 1.2.   Rotid

| | Kehakaal
  (g) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (cm2) | Hoidmis-koha põranda miinimum-pindala looma kohta
  (cm2) | Hoidmiskoha miinimumkõrgus
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varus ja katsete ajal (2) | Kuni 200 | 800 | 200 | 18 | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 200 kuni 300 | 800 | 250 | 18 |
| Üle 300 kuni 400 | 800 | 350 | 18 |
| Üle 400 kuni 600 | 800 | 450 | 18 |
| Üle 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Paljunemisel | | 800
  Ema ja pesakond. Iga täiendava täiskasvanud looma püsivalt lisamisel lisada 400 cm | | 18 |
| Kasvanduses varus (3)

  Hoidmiskoha pindala 1 500 cm2 | Kuni 50 | 1 500 | 100 | 18 |
| Üle 50 kuni 100 | 1 500 | 125 | 18 |
| Üle 100 kuni 150 | 1 500 | 150 | 18 |
| Üle 150 kuni 200 | 1 500 | 175 | 18 |
| Kasvanduses varus (3)

  Hoidmiskoha pindala 2 500 cm2 | Kuni 100 | 2 500 | 100 | 18 |
| Üle 100 kuni 150 | 2 500 | 125 | 18 |
| Üle 150 kuni 200 | 2 500 | 150 | 18 |

Kehakaal

(g)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(cm2)

Hoidmis-koha põranda miinimum-pindala looma kohta

(cm2)

Hoidmiskoha miinimumkõrgus

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Varus ja katsete ajal (2)

Kuni 200

800

200

18

[2012. aasta jaanuar]

Üle 200 kuni 300

800

250

18

Üle 300 kuni 400

800

350

18

Üle 400 kuni 600

800

450

18

Üle 600

1 500

600

18

Paljunemisel

800

Ema ja pesakond. Iga täiendava täiskasvanud looma püsivalt lisamisel lisada 400 cm

18

Kasvanduses varus (3)

Hoidmiskoha pindala 1 500 cm2

Kuni 50

1 500

100

18

Üle 50 kuni 100

1 500

125

18

Üle 100 kuni 150

1 500

150

18

Üle 150 kuni 200

1 500

175

18

Kasvanduses varus (3)

Hoidmiskoha pindala 2 500 cm2

Kuni 100

2 500

100

18

Üle 100 kuni 150

2 500

125

18

Üle 150 kuni 200

2 500

150

18

Tabel 1.3.   Liivahiired

| | Kehakaal
  (g) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (cm2) | Hoidmiskoha põranda miinimumpindala looma kohta
  (cm2) | Hoidmiskoha Miinimumkõrgus
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varus ja katsete ajal | Kuni 40 | 1 200 | 150 | 18 | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Paljunemisel | | 1 200 Monogaamne paar või järglastega kolmene rühm | | 18 |

Kehakaal

(g)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(cm2)

Hoidmiskoha põranda miinimumpindala looma kohta

(cm2)

Hoidmiskoha Miinimumkõrgus

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Varus ja katsete ajal

Kuni 40

1 200

150

18

[2012. aasta jaanuar]

Üle 40

1 200

250

18

Paljunemisel

1 200 Monogaamne paar või järglastega kolmene rühm

18

Tabel 1.4.   Hamstrid

| | Kehakaal
  (g) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (cm2) | Hoidmiskoha põranda miinimumpindala looma kohta
  (cm2) | Hoidmiskoha miinimumkõrgus
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varus ja katsete ajal | Kuni 60 | 800 | 150 | 14 | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 60 kuni 100 | 800 | 200 | 14 |
| Üle 100 | 800 | 250 | 14 |
| Paljunemisel | | 800
  Ema või monogaamne paar pesakonnaga | | 14 |
| Kasvanduses varus (4) | Alla 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Kehakaal

(g)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(cm2)

Hoidmiskoha põranda miinimumpindala looma kohta

(cm2)

Hoidmiskoha miinimumkõrgus

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Varus ja katsete ajal

Kuni 60

800

150

14

[2012. aasta jaanuar]

Üle 60 kuni 100

800

200

14

Üle 100

800

250

14

Paljunemisel

800

Ema või monogaamne paar pesakonnaga

14

Kasvanduses varus (4)

Alla 60

1 500

100

14

Tabel 1.5.   Merisead

| | Kehakaal
  (g) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (cm2) | Hoidmiskoha põranda miinimumpindala looma kohta
  (cm2) | Hoidmiskoha miinimumkõrgus
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Varus ja katsete ajal | Kuni 200 | 1 800 | 200 | 23 | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 200 kuni 300 | 1 800 | 350 | 23 |
| Üle 300 kuni 450 | 1 800 | 500 | 23 |
| Üle 450 kuni 700 | 2 500 | 700 | 23 |
| Üle 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Paljune-misel | | 2 500
  Paar pesakonnaga. Iga täiendava paljuneva emaslooma kohta lisada 1 000cm2 | | 23 |

Kehakaal

(g)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(cm2)

Hoidmiskoha põranda miinimumpindala looma kohta

(cm2)

Hoidmiskoha miinimumkõrgus

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Varus ja katsete ajal

Kuni 200

1 800

200

23

[2012. aasta jaanuar]

Üle 200 kuni 300

1 800

350

23

Üle 300 kuni 450

1 800

500

23

Üle 450 kuni 700

2 500

700

23

Üle 700

2 500

900

23

Paljune-misel

2 500

Paar pesakonnaga. Iga täiendava paljuneva emaslooma kohta lisada 1 000cm2

23

2.   Küülikud

Hoidmiskoht varustatakse tõstetud alaga. Tõstetud alal peab loom saama lamada ja istuda ning selle all kergesti liikuda, ning see ala ei tohi katta enam kui 40 % põrandapinnast. Kui erandlikel teaduslikel või veterinaarsetel põhjustel ei saa riiulit kasutada, on hoidmiskoht ühe küüliku puhul 33 % suurem ja kahe küüliku puhul 60 % suurem. Kui tõstetud ala on alla kümne nädala vanustele küülikutele, on tõstetud ala pindala vähemalt 55 × 25 cm ning kõrgus põrandast selline, et loomad saaksid seda kasutada.

Tabel 2.1.   Üle kümne nädala vanused küülikud

Tabel 2.1 on mõeldud nii puuride kui ka aedikute jaoks. Täiendav põrandapind on minimaalselt 3 000 cm2 iga kolmanda, neljanda, viienda ja kuuenda küüliku kohta, samas kui iga järgneva küüliku kohta alates seitsmendast isendist lisatakse minimaalselt 2 500 cm2.

| Lõplik kehakaal
  (kg) | Põranda miinimumpindala ühe või kahe sotsiaalses harmoonilises suhtes looma kohta
  (cm2) | Miinimumkõrgus
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Alla 3 | 3 500 | 45 | [2012. aasta jaanuar] |
| 3 kuni 5 | 4 200 | 45 |
| Üle 5 | 5 400 | 60 |

Lõplik kehakaal

(kg)

Põranda miinimumpindala ühe või kahe sotsiaalses harmoonilises suhtes looma kohta

(cm2)

Miinimumkõrgus

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Alla 3

3 500

45

[2012. aasta jaanuar]

3 kuni 5

4 200

45

Üle 5

5 400

60

Tabel 2.2.   Emasloom pesakonnaga

| Emaslooma kaal
  (kg) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (cm2) | Lisaruum pesakastide jaoks
  (cm2) | Miinimumkõrgus
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | [2012. aasta jaanuar] |
| 3 kuni 5 | 4 200 | 1 200 | 45 |
| Üle 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Emaslooma kaal

(kg)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(cm2)

Lisaruum pesakastide jaoks

(cm2)

Miinimumkõrgus

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Alla 3

3 500

1 000

45

[2012. aasta jaanuar]

3 kuni 5

4 200

1 200

45

Üle 5

5 400

1 400

60

Tabel 2.3.   Alla kümne nädala vanused küülikud

Tabel 2.3 on mõeldud nii puuride kui ka aedikute jaoks.

| Vanus | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (cm2) | Põranda miinimumpindala looma kohta
  (cm2) | Miinimumkõrgus
  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Võõrutamisest kuni 7-nädalaseks saamiseni | 4 000 | 800 | 40 |
| 7- kuni 10-nädalane | 4 000 | 1 200 | 40 |

Vanus

Hoidmiskoha miinimumpindala

(cm2)

Põranda miinimumpindala looma kohta

(cm2)

Miinimumkõrgus

(cm)

Võõrutamisest kuni 7-nädalaseks saamiseni

4 000

800

40

7- kuni 10-nädalane

4 000

1 200

40

Tabel 2.4.   Küülikud: tõstetud alade optimaalsed mõõtmed tabelis 2.1. toodud mõõtmetega hoidmiskohtadele

| Vanus nädalates | Lõplik kehakaal
  (kg) | Optimaalne pindala
  (cm × cm) | Optimaalne kõrgus hoidmiskoha põrandast
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Üle 10 | Alla 3 | 55 × 25 | 25 | [2012. aasta jaanuar] |
| 3 kuni 5 | 55 × 30 | 25 |
| Üle 5 | 60 × 35 | 30 |

Vanus nädalates

Lõplik kehakaal

(kg)

Optimaalne pindala

(cm × cm)

Optimaalne kõrgus hoidmiskoha põrandast

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Üle 10

Alla 3

55 × 25

25

[2012. aasta jaanuar]

3 kuni 5

55 × 30

25

Üle 5

60 × 35

30

3.   Kassid

Tabel 3.1.   Kassid

Pesakonnaga emase kassi pidamiseks on minimaalne ruum ühe kassi pidamise ruum, mida suurendatakse järk-järgult, nii et neljakuuselt on pesakond ümber paigutatud vastavalt täiskasvanud kassi ruuminõuetele.

Söömiskoht ja liivakast asuvad üksteisest vähemalt 0,5 meetri kaugusel ning neid alasid omavahel ei vahetata.

| | Põrand (5)

  (m2) | Riiulid
  (m2) | Kõrgus
  (m) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimaalne ühe täiskasvanud looma kohta | 1,5 | 0,5 | 2 | [2017. aasta jaanuar] |
| Iga täiendava looma kohta lisada | 0,75 | 0,25 | – |

Põrand (5)

(m2)

Riiulid

(m2)

Kõrgus

(m)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Minimaalne ühe täiskasvanud looma kohta

1,5

0,5

2

[2017. aasta jaanuar]

Iga täiendava looma kohta lisada

0,75

0,25

–

4.   Koerad

Siseruumides asuv hoidmiskoht moodustab vähemalt 50 % tabelis 4.1 esitatud koertele võimaldatavast miinimumpinnast.

Allpool toodud ruumisuurused põhinevad urukoera vajadustel, kuid suurekasvuliste tõugude, näiteks bernhardiini või iiri hundikoera puhul suurendatakse ruumi võrreldes tabelis 4.1 tooduga märkimisväärselt. Muudele tõugudele kui labori urukoer sobiva ruumi suurused otsustatakse veterinaartöötajatega konsulteerides.

Tabel 4.1.   Koerad

Paaris või rühmas peetavate koerte üksteisest eraldamisel käesolevas direktiivis määratletud katsete tegemise ajaks võib pinda vähendada kuni poole võrra kogu nõutavast ruumist (2 m2 alla 20 kg koerale, 4 m2 üle 20 kg koerale), kui selline eraldamine on teaduslikust seisukohast hädavajalik.

Imetava emase koera ja tema pesakonna ruum on sama suur kui sama kaaluga üksiku emase koera ruum. Poegimisaedik projekteeritakse nii, et emane koer saab kutsikatest eemalduda teise sektsiooni või tõstetud alale.

| Kaal
  (kg) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Põranda miinimumpindala ühe või kahe looma kohta
  (m2) | Iga täiendava looma kohta minimaalselt lisada
  (m2) | Miinimumkõrgus
  (m) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 20 | 4 | 4 | 2 | 2 | [2017. aasta jaanuar] |
| Üle 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Kaal

(kg)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Põranda miinimumpindala ühe või kahe looma kohta

(m2)

Iga täiendava looma kohta minimaalselt lisada

(m2)

Miinimumkõrgus

(m)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 20

4

4

2

2

[2017. aasta jaanuar]

Üle 20

8

8

4

2

Tabel 4.2.   Koerad – võõrutusjärgselt varus

| Koera kaal
  (kg) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Põranda miinimumpindala looma kohta
  (m2) | Miinimumkõrgus
  (m) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 5 | 4 | 0,5 | 2 | [2017. aasta jaanuar] |
| Üle 5 kuni 10 | 4 | 1,0 | 2 |
| Üle 10 kuni 15 | 4 | 1,5 | 2 |
| Üle 15 kuni 20 | 4 | 2 | 2 |
| Üle 20 | 8 | 4 | 2 |

Koera kaal

(kg)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Põranda miinimumpindala looma kohta

(m2)

Miinimumkõrgus

(m)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 5

4

0,5

2

[2017. aasta jaanuar]

Üle 5 kuni 10

4

1,0

2

Üle 10 kuni 15

4

1,5

2

Üle 15 kuni 20

4

2

2

Üle 20

8

4

2

5.   Valgetuhkrud

Tabel 5.   Valgetuhkrud

| | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (cm2) | Põranda miinimumpindala looma kohta
  (cm2) | Miinimumkõrgus
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 600 g loomad | 4 500 | 1 500 | 50 | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 600 g loomad | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Täiskasvanud isasloomad | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Emasloom pesakonnaga | 5 400 | 5 400 | 50 |

Hoidmiskoha miinimumpindala

(cm2)

Põranda miinimumpindala looma kohta

(cm2)

Miinimumkõrgus

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 600 g loomad

4 500

1 500

50

[2012. aasta jaanuar]

Üle 600 g loomad

4 500

3 000

50

Täiskasvanud isasloomad

6 000

6 000

50

Emasloom pesakonnaga

5 400

5 400

50

6.   Ahvilised

Tabel 6.1.   Marmosetid ja tamariinid

| | Hoidmiskoha põranda miinimumpindala 1 (6) või 2 loomale ja kuni 5-kuusele järglasele
  (m2) | Miinimumruumala iga täiendava üle 5 kuu vanuse looma kohta
  (m3) | Hoidmiskoha miinimumkõrgus
  (m) (7) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marmosetid | 0,5 | 0,2 | 1,5 | [2017. aasta jaanuar] |
| Tamariinid | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Hoidmiskoha põranda miinimumpindala 1 (6) või 2 loomale ja kuni 5-kuusele järglasele

(m2)

Miinimumruumala iga täiendava üle 5 kuu vanuse looma kohta

(m3)

Hoidmiskoha miinimumkõrgus

(m) (7)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Marmosetid

0,5

0,2

1,5

[2017. aasta jaanuar]

Tamariinid

1,5

0,2

1,5

Tabel 6.2.   Saimirid

| Põranda miinimumpindala 1 (8) või 2 looma kohta
  (m2) | Miinimumruumala iga täiendava üle 6 kuu vanuse looma kohta
  (m3) | Hoidmiskoha miinimumkõrgus
  (m) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | [2017. aasta jaanuar] |

Põranda miinimumpindala 1 (8) või 2 looma kohta

(m2)

Miinimumruumala iga täiendava üle 6 kuu vanuse looma kohta

(m3)

Hoidmiskoha miinimumkõrgus

(m)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

2,0

0,5

1,8

[2017. aasta jaanuar]

Tabel 6.3.   Makaagid ja pärdikud (9)

| | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Hoidmiskoha miinimumruumala
  (m3) | Miinimumruumala looma kohta
  (m3) | Hoidmiskoha miinimumkõrgus
  (m) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla 3 aasta vanused loomad (10) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | [2017. aasta jaanuar] |
| Loomad alates 3. eluaastast (11) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Paljunemiseks peetavad loomad (12) | | | 3,5 | 2,0 |

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Hoidmiskoha miinimumruumala

(m3)

Miinimumruumala looma kohta

(m3)

Hoidmiskoha miinimumkõrgus

(m)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Alla 3 aasta vanused loomad (10)

2,0

3,6

1,0

1,8

[2017. aasta jaanuar]

Loomad alates 3. eluaastast (11)

2,0

3,6

1,8

1,8

Paljunemiseks peetavad loomad (12)

3,5

2,0

Tabel 6.4.   Paavianid (13)

| | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Hoidmiskoha miinimumruumala
  (m3) | Miinimumruumala looma kohta
  (m3) | Hoidmiskoha miinimumkõrgus
  (m) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla 4 aasta vanused loomad (14) | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | [2017. aasta jaanuar] |
| Loomad alates 4. eluaastast (14) | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Paljunemiseks peetavad loomad (15) | | | 12,0 | 2,0 |

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Hoidmiskoha miinimumruumala

(m3)

Miinimumruumala looma kohta

(m3)

Hoidmiskoha miinimumkõrgus

(m)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Alla 4 aasta vanused loomad (14)

4,0

7,2

3,0

1,8

[2017. aasta jaanuar]

Loomad alates 4. eluaastast (14)

7,0

12,6

6,0

1,8

Paljunemiseks peetavad loomad (15)

12,0

2,0

7.   Põllumajandusloomad

Tabel 7.1.   Veised

| Kehakaal
  (kg) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Põranda miinimumpindala looma kohta
  (m2 looma kohta) | Küna suurus piiramatul söötmisel sarvedeta veise kohta
  (m looma kohta) | Küna suuruspiiratud söötmisel sarvedeta veise kohta
  (m looma kohta) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 100 | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | [2017. aasta jaanuar] |
| Üle 100 kuni 200 | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| Üle 200 kuni 400 | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| Üle 400 kuni 600 | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| Üle 600 kuni 800 | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| Üle 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Kehakaal

(kg)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Põranda miinimumpindala looma kohta

(m2 looma kohta)

Küna suurus piiramatul söötmisel sarvedeta veise kohta

(m looma kohta)

Küna suuruspiiratud söötmisel sarvedeta veise kohta

(m looma kohta)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 100

2,50

2,30

0,10

0,30

[2017. aasta jaanuar]

Üle 100 kuni 200

4,25

3,40

0,15

0,50

Üle 200 kuni 400

6,00

4,80

0,18

0,60

Üle 400 kuni 600

9,00

7,50

0,21

0,70

Üle 600 kuni 800

11,00

8,75

0,24

0,80

Üle 800

16,00

10,00

0,30

1,00

Tabel 7.2.   Lambad ja kitsed

| Kehakaal
  (kg) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Põranda miinimumpindala looma kohta
  (m2 looma kohta) | Vaheseina miinimumkõrgus
  (m) | Küna suurus piiramatul söötmisel
  (m looma kohta) | Küna suurus piiratud söötmisel
  (m looma kohta) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | [2017. aasta jaanuar] |
| Üle 20 kuni 35 | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| Üle 35 kuni 60 | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| Üle 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Kehakaal

(kg)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Põranda miinimumpindala looma kohta

(m2 looma kohta)

Vaheseina miinimumkõrgus

(m)

Küna suurus piiramatul söötmisel

(m looma kohta)

Küna suurus piiratud söötmisel

(m looma kohta)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Alla 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

[2017. aasta jaanuar]

Üle 20 kuni 35

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

Üle 35 kuni 60

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

Üle 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

Tabel 7.3.   Sead ja minisead

| Eluskaal
  (kg) | Hoidmiskoha miinimumpindala (16)

  (m2) | Põranda miinimumpindala looma kohta
  (m2 looma kohta) | Minimaalne lamamisruum looma kohta (termoneutraalsetes tingimustes)
  (m2 looma kohta) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 5 | 2,0 | 0,20 | 0,10 | [2017. aasta jaanuar] |
| Üle 5 kuni 10 | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| Üle 10 kuni 20 | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| Üle 20 kuni 30 | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| Üle 30 kuni 50 | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| Üle 50 kuni 70 | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| Üle 70 kuni 100 | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| Üle 100 kuni 150 | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| Üle 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| Täiskasvanud (harilikud) kuldid | 7,5 | | 1,30 |

Eluskaal

(kg)

Hoidmiskoha miinimumpindala (16)

(m2)

Põranda miinimumpindala looma kohta

(m2 looma kohta)

Minimaalne lamamisruum looma kohta (termoneutraalsetes tingimustes)

(m2 looma kohta)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 5

2,0

0,20

0,10

[2017. aasta jaanuar]

Üle 5 kuni 10

2,0

0,25

0,11

Üle 10 kuni 20

2,0

0,35

0,18

Üle 20 kuni 30

2,0

0,50

0,24

Üle 30 kuni 50

2,0

0,70

0,33

Üle 50 kuni 70

3,0

0,80

0,41

Üle 70 kuni 100

3,0

1,00

0,53

Üle 100 kuni 150

4,0

1,35

0,70

Üle 150

5,0

2,50

0,95

Täiskasvanud (harilikud) kuldid

7,5

1,30

Tabel 7.4.   Hobuslased

Boksi kõige lühem külg on vähemalt 1,5 × looma turjakõrgus. Siseruumides asuvate hoidmiskohtade kõrgus on selline, et loomad saavad end tagajalgadele täispikkuses püsti ajada.

| Turja kõrgus
  (m) | Põranda miinimumpindala looma kohta
  (m2 looma kohta) | Hoidmiskoha miinimumkõrgus

  (m) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| Iga üksikult või 3-liikmelises rühmas peetava looma kohta | Iga 4-liikmelises või suuremas rühmas peetava looma kohta | Poegimisboks varsaga mära kohta |
| 1,00 kuni 1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | [2017. aasta jaanuar]e |
| Üle 1,40 kuni 1,60 | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| Üle 1,60 | 16,0 | (2 × TK)2 (17) | 20 | 3,00 |

Turja kõrgus

(m)

Põranda miinimumpindala looma kohta

(m2 looma kohta)

Hoidmiskoha miinimumkõrgus

(m)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Iga üksikult või 3-liikmelises rühmas peetava looma kohta

Iga 4-liikmelises või suuremas rühmas peetava looma kohta

Poegimisboks varsaga mära kohta

1,00 kuni 1,40

9,0

6,0

16

3,00

[2017. aasta jaanuar]e

Üle 1,40 kuni 1,60

12,0

9,0

20

3,00

Üle 1,60

16,0

(2 × TK)2 (17)

20

3,00

8.   Linnud

Tabel 8.1.   Kodukanad

Kui teaduslikel põhjustel ei saa hoidmiskoha nimetatud miinimumpindala võimaldada, määrab katse läbiviija veterinaartöötajatega konsulteerides piirangu põhjendatud kestuse. Sellisel juhul võib linde pidada väiksemates hoidmiskohtades, mis on piisavalt mitmekesised ja mille põranda miinimumpindala on 0,75 m2.

| Kehamass
  (g) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Miinimum-pindala linnu kohta
  (m2) | Miinimumkõrgus
  (cm) | Söötmisrenni miinimum-pikkus linnu kohta
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 200 | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 200 kuni 300 | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| Üle 300 kuni 600 | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| Üle 600 kuni 1 200 | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| Üle 1 200 kuni 1 800 | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| Üle 1 800 kuni 2 400 | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| Üle 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Kehamass

(g)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Miinimum-pindala linnu kohta

(m2)

Miinimumkõrgus

(cm)

Söötmisrenni miinimum-pikkus linnu kohta

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 200

1,00

0,025

30

3

[2012. aasta jaanuar]

Üle 200 kuni 300

1,00

0,03

30

3

Üle 300 kuni 600

1,00

0,05

40

7

Üle 600 kuni 1 200

2,00

0,09

50

15

Üle 1 200 kuni 1 800

2,00

0,11

75

15

Üle 1 800 kuni 2 400

2,00

0,13

75

15

Üle 2 400

2,00

0,21

75

15

Tabel 8.2.   Kalkunid

Hoidmiskoha kõik küljed on vähemalt 1,5 m pikad. Kui teaduslikel põhjustel ei saa hoidmiskoha nimetatud miinimumpindala võimaldada, määrab katse läbiviija veterinaartöötajatega konsulteerides piirangu põhjendatud kestuse. Sellisel juhul võib linde pidada väiksemates hoidmiskohtades, mis on piisavalt mitmekesised, mille põranda miinimumpindala on 0,75 m2 ning mille miinimumkõrgus alla 0,6 kg lindude puhul on 50 cm, alla 4 kg lindude puhul 75 cm ja üle 4 kg lindude puhul 100 cm. Neid võib kasutada lindude väikestes rühmades pidamisel vastavalt tabelis 8.2 esitatud minimaalsetele ruuminõuetele.

| Kehamass
  (kg) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Miinimumpindala linnu kohta
  (m2) | Miinimumkõrgus
  (cm) | Söötmisrenni miinimumpikkus linnu kohta
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 0,3 | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 0,3 kuni 0,6 | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| Üle 0,6 kuni 1 | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| Üle 1 kuni 4 | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| Üle 4 kuni 8 | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| Üle 8 kuni 12 | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| Üle 12 kuni 16 | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| Üle 16 kuni 20 | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| Üle 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Kehamass

(kg)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Miinimumpindala linnu kohta

(m2)

Miinimumkõrgus

(cm)

Söötmisrenni miinimumpikkus linnu kohta

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 0,3

2,00

0,13

50

3

[2012. aasta jaanuar]

Üle 0,3 kuni 0,6

2,00

0,17

50

7

Üle 0,6 kuni 1

2,00

0,30

100

15

Üle 1 kuni 4

2,00

0,35

100

15

Üle 4 kuni 8

2,00

0,40

100

15

Üle 8 kuni 12

2,00

0,50

150

20

Üle 12 kuni 16

2,00

0,55

150

20

Üle 16 kuni 20

2,00

0,60

150

20

Üle 20

3,00

1,00

150

20

Tabel 8.3.   Vutid

| Kehamass
  (g) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Pindala ühe paaris peetava linnu kohta
  (m2) | Pindala iga täiendava rühmas peetava linnu kohta
  (m2) | Miinimumkõrgus
  (cm) | Söötmisrenni miinimumpikkus linnu kohta
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 150 | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Kehamass

(g)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Pindala ühe paaris peetava linnu kohta

(m2)

Pindala iga täiendava rühmas peetava linnu kohta

(m2)

Miinimumkõrgus

(cm)

Söötmisrenni miinimumpikkus linnu kohta

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 150

1,00

0,5

0,10

20

4

[2012. aasta jaanuar]

Üle 150

1,00

0,6

0,15

30

4

Tabel 8.4.   Pardid ja haned

Kui teaduslikel põhjustel ei saa hoidmiskoha nimetatud miinimumpindala võimaldada, määrab katse läbiviija veterinaartöötajatega konsulteerides piirangu põhjendatud kestuse. Sellisel juhul võib linde pidada väiksemates hoidmiskohtades, mis on piisavalt mitmekesised ja mille põranda miinimumpindala on 0,75 m2. Neid võib kasutada lindude väikestes rühmades pidamisel vastavalt tabelis 8.4 esitatud minimaalsetele ruuminõuetele.

| Kehamass
  (g) | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Pindala linnu kohta
  (m2) (18) | Miinimumkõrgus
  (cm) | Söötmisrenni miinimumpikkus linnu kohta
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardid | | [2012. aasta jaanuar] |
| Kuni 300 | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| Üle 300 kuni 1 200 (19) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| Üle 1 200 kuni 3 500 | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| Üle 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Haned | |
| Kuni 500 | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| Üle 500 kuni 2 000 | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| Üle 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Kehamass

(g)

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Pindala linnu kohta

(m2) (18)

Miinimumkõrgus

(cm)

Söötmisrenni miinimumpikkus linnu kohta

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Pardid

[2012. aasta jaanuar]

Kuni 300

2,00

0,10

50

10

Üle 300 kuni 1 200 (19)

2,00

0,20

200

10

Üle 1 200 kuni 3 500

2,00

0,25

200

15

Üle 3 500

2,00

0,50

200

15

Haned

Kuni 500

2,00

0,20

200

10

Üle 500 kuni 2 000

2,00

0,33

200

15

Üle 2 000

2,00

0,50

200

15

Tabel 8.5.   Pardid ja haned: tiigi miinimumsuurused (20)

| | Pindala
  (m2) | Sügavus
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Pardid | 0,5 | 30 |
| Haned | 0,5 | 10 kuni 30 |

Pindala

(m2)

Sügavus

(cm)

Pardid

0,5

30

Haned

0,5

10 kuni 30

Tabel 8.6.   Tuvid

Hoidmiskohad on pigem pikad ja kitsad (näiteks 2 × 1 m) kui ruudukujulised, et linnud saaksid lennata lühikesi vahemaid.

| Rühma suurus | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Miinimumkõrgus
  (cm) | Söötmisrenni miinimumpikkus linnu kohta
  (cm) | Õrre miinimumpikkus linnu kohta
  (cm) | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 6 | 2 | 200 | 5 | 30 | [2012. aasta jaanuar] |
| 7 kuni 12 | 3 | 200 | 5 | 30 |
| Iga täiendava linnu kohta alates 13 linnust | 0,15 | | 5 | 30 |

Rühma suurus

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Miinimumkõrgus

(cm)

Söötmisrenni miinimumpikkus linnu kohta

(cm)

Õrre miinimumpikkus linnu kohta

(cm)

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 6

2

200

5

30

[2012. aasta jaanuar]

7 kuni 12

3

200

5

30

Iga täiendava linnu kohta alates 13 linnust

0,15

5

30

Tabel 8.7.   Täpik-sebraamadiinid

Hoidmiskohad on pikad ja kitsad (näiteks 2 × 1 m), et linnud saaksid lennata lühikesi vahemaid. Paljunemisuuringute jaoks võib paare pidada väiksemates sobivalt mitmekesistatud hoidmiskohtades, mille põranda miinimumpindala on 0,5 m2 ja miinimumkõrgus on 40 cm. Katse läbiviija määrab veterinaartöötajatega konsulteerides piirangu põhjendatud kestuse.

| Rühma suurus | Hoidmiskoha miinimumpindala
  (m2) | Miinimumkõrgus
  (cm) | Sööturite miinimumarv | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 6 | 1,0 | 100 | 2 | [2012. aasta jaanuar] |
| 7 kuni 12 | 1,5 | 200 | 2 |
| 13 kuni 20 | 2,0 | 200 | 3 |
| Iga täiendava linnu kohta alates 21 linnust | 0,05 | | 1 kuue linnu kohta |

Rühma suurus

Hoidmiskoha miinimumpindala

(m2)

Miinimumkõrgus

(cm)

Sööturite miinimumarv

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 6

1,0

100

2

[2012. aasta jaanuar]

7 kuni 12

1,5

200

2

13 kuni 20

2,0

200

3

Iga täiendava linnu kohta alates 21 linnust

0,05

1 kuue linnu kohta

9.   Kahepaiksed

Tabel 9.1.   Vees elunevad sabakonnalised

| Kehapikkus (21)

  (cm) | Veepinna miinimumpindala
  (cm2) | Veepinna miinimum-pindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta
  (cm2) | Vee miinimum-sügavus
  (cm) | Optimaalne tempera-tuur | Suhteline õhu-niiskus | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 10 | 262,5 | 50 | 13 | 15 °C-22 °C | 100 % | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 10 kuni 15 | 525 | 110 | 13 |
| Üle 15 kuni 20 | 875 | 200 | 15 |
| Üle 20 kuni 30 | 1 837,5 | 440 | 15 |
| Üle 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Kehapikkus (21)

(cm)

Veepinna miinimumpindala

(cm2)

Veepinna miinimum-pindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta

(cm2)

Vee miinimum-sügavus

(cm)

Optimaalne tempera-tuur

Suhteline õhu-niiskus

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 10

262,5

50

13

15 °C-22 °C

100 %

[2012. aasta jaanuar]

Üle 10 kuni 15

525

110

13

Üle 15 kuni 20

875

200

15

Üle 20 kuni 30

1 837,5

440

15

Üle 30

3 150

800

20

Tabel 9.2.   Vees elunevad päriskonnalised (22)

| Kehapikkus (23)

  (cm) | Veepinna miinimumpindala
  (cm2) | Veepinna miinimum-pindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta
  (cm2) | Vee miinimum-sügavus
  (cm) | Optimaalne temperatuur | Suhteline õhu-niiskus | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alla 6 | 160 | 40 | 6 | 18 °C-22 °C | 100 % | [2012. aasta jaanuar] |
| 6 kuni 9 | 300 | 75 | 8 |
| Üle 9 kuni 12 | 600 | 150 | 10 |
| Üle 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Kehapikkus (23)

(cm)

Veepinna miinimumpindala

(cm2)

Veepinna miinimum-pindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta

(cm2)

Vee miinimum-sügavus

(cm)

Optimaalne temperatuur

Suhteline õhu-niiskus

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Alla 6

160

40

6

18 °C-22 °C

100 %

[2012. aasta jaanuar]

6 kuni 9

300

75

8

Üle 9 kuni 12

600

150

10

Üle 12

920

230

12,5

Tabel 9.3.   Osaliselt vees elunevad päriskonnalised

| Kehapikkus (24)

  (cm) | Hoidmis-koha miinimum-pindala (25)

  (cm2) | Miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta
  (cm2) | Hoidmiskoha miinimum-kõrgus (26)

  (cm) | Vee miinimumsügavus
  (cm) | Optimaalne tempera-tuur | Suhteline õhuniiskus | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 10 °C-15 °C | 50-80 % | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 5,0 kuni 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| Üle 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Kehapikkus (24)

(cm)

Hoidmis-koha miinimum-pindala (25)

(cm2)

Miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta

(cm2)

Hoidmiskoha miinimum-kõrgus (26)

(cm)

Vee miinimumsügavus

(cm)

Optimaalne tempera-tuur

Suhteline õhuniiskus

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 5,0

1 500

200

20

10

10 °C-15 °C

50-80 %

[2012. aasta jaanuar]

Üle 5,0 kuni 7,5

3 500

500

30

10

Üle 7,5

4 000

700

30

15

Tabel 9.4.   Osaliselt maismaal elunevad päriskonnalised

| Kehapikkus (27)

  (cm) | Hoidmis-koha miinimum-pindala (28)

  (cm2) | Miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta
  (cm2) | Hoidmiskoha miinimumkõrgus (29)

  (cm) | Vee miinimumsügavus
  (cm) | Opti-maalne tempe-ratuur | Suhteline õhuniiskus | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 23 °C-27 °C | 50-80 % | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 5,0 kuni 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| Üle 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Kehapikkus (27)

(cm)

Hoidmis-koha miinimum-pindala (28)

(cm2)

Miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta

(cm2)

Hoidmiskoha miinimumkõrgus (29)

(cm)

Vee miinimumsügavus

(cm)

Opti-maalne tempe-ratuur

Suhteline õhuniiskus

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 5,0

1 500

200

20

10

23 °C-27 °C

50-80 %

[2012. aasta jaanuar]

Üle 5,0 kuni 7,5

3 500

500

30

10

Üle 7,5

4 000

700

30

15

Tabel 9.5.   Puiselulised päriskonnalised

| Kehapikkus (30)

  (cm) | Hoidmiskoha miinimumpindala (31)

  (cm2) | Miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta
  (cm2) | Hoidmiskoha miinimum-kõrgus (32)

  (cm) | Optimaalne tempera-tuur | Suhteline õhuniiskus | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 3,0 | 900 | 100 | 30 | 18 °C-25 °C | 50-70 % | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Kehapikkus (30)

(cm)

Hoidmiskoha miinimumpindala (31)

(cm2)

Miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta

(cm2)

Hoidmiskoha miinimum-kõrgus (32)

(cm)

Optimaalne tempera-tuur

Suhteline õhuniiskus

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 3,0

900

100

30

18 °C-25 °C

50-70 %

[2012. aasta jaanuar]

Üle 3,0

1 500

200

30

10.   Roomajad

Tabel 10.1.   Veekilpkonnalised

| Kehapikkus (33)
  )

  (cm) | Veepinna miinimumpindala
  (cm2) | Veepinna miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta
  (cm2) | Vee miinimum-sügavus
  (cm) | Optimaalne tempera-tuur | Suhteline õhu-niiskus | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 5 | 600 | 100 | 10 | 20 °C-25 °C | 80-70 % | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 5 kuni 10 | 1 600 | 300 | 15 |
| Üle 10 kuni 15 | 3 500 | 600 | 20 |
| Üle 15 kuni 20 | 6 000 | 1 200 | 30 |
| Üle 20 kuni 30 | 10 000 | 2 000 | 35 |
| Üle 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Kehapikkus (33)
  )

(cm)

Veepinna miinimumpindala

(cm2)

Veepinna miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta

(cm2)

Vee miinimum-sügavus

(cm)

Optimaalne tempera-tuur

Suhteline õhu-niiskus

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 5

600

100

10

20 °C-25 °C

80-70 %

[2012. aasta jaanuar]

Üle 5 kuni 10

1 600

300

15

Üle 10 kuni 15

3 500

600

20

Üle 15 kuni 20

6 000

1 200

30

Üle 20 kuni 30

10 000

2 000

35

Üle 30

20 000

5 000

40

Tabel 10.2.   Maismaamaod

| Kehapikkus (34)

  (cm) | Põranda miinimumpindala
  (cm2) | Miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta
  (cm2) | Hoidmis-koha miinimum-kõrgus (35)

  (cm) | Optimaalne tempera-tuur | Suhteline õhu-niiskus | Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuni 30 | 300 | 150 | 10 | 22 °C-27 °C | 60-80 % | [2012. aasta jaanuar] |
| Üle 30 kuni 40 | 400 | 200 | 12 |
| Üle 40 kuni 50 | 600 | 300 | 15 |
| Üle 50 kuni 75 | 1 200 | 600 | 20 |
| Üle 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Kehapikkus (34)

(cm)

Põranda miinimumpindala

(cm2)

Miinimumpindala iga täiendava rühmas peetava looma kohta

(cm2)

Hoidmis-koha miinimum-kõrgus (35)

(cm)

Optimaalne tempera-tuur

Suhteline õhu-niiskus

Artikli 34 lõikes 2 osutatud kuupäev

Kuni 30

300

150

10

22 °C-27 °C

60-80 %

[2012. aasta jaanuar]

Üle 30 kuni 40

400

200

12

Üle 40 kuni 50

600

300

15

Üle 50 kuni 75

1 200

600

20

Üle 75

2 500

1 200

28

---

(1)  Võõrutatud hiiri võib lühikese aja jooksul pärast võõrutamist ja enne väljastamist hoida nimetatud suurema loomkoormusega rühmades, tingimusel, et loomadele tagatakse suuremad ja piisavalt mitmekesised hoidmiskohad. Need loomade pidamise tingimused ei põhjusta heaolu langust, mis võib väljenduda järgmiselt: kõrgem agressiivsuse, haigestumuse või suremuse tase; stereotüüpne käitumine ja muud käitumishäired; kaalu langus; muud psühholoogilised või käitumuslikud stressireaktsioonid.

(2)  Eluaegsete uuringute puhul tagatakse loomadele sobiva suurusega hoidmiskohad, mis võimaldavad loomade sotsiaalset pidamist. Kui ruumi suurus looma kohta jääb alla ülaltoodud suuruse, peetakse esmatähtsaks stabiilse sotsiaalse struktuuri säilitamist.

(3)  Võõrutatud rotte võib lühikese aja jooksul pärast võõrutamist ja enne väljastamist hoida nimetatud loomkoormusega rühmades, tingimusel, et loomadele tagatakse suuremad ja piisavalt mitmekesised hoidmiskohad. Need loomade pidamise tingimused ei põhjusta heaolu langust, mis võib väljenduda järgmiselt: kõrgem agressiivsuse, haigestumuse või suremuse tase; stereotüüpne käitumine ja muud käitumishäired; kaalu langus; muud psühholoogilised või käitumuslikud stressireaktsioonid.

(4)  Võõrutatud hamstreid võib lühikese aja jooksul pärast võõrutamist ja enne väljastamist hoida nimetatud loomkoormusega rühmades, tingimusel, et loomadele tagatakse suuremad ja piisavalt mitmekesised hoidmiskohad. Need loomade pidamise tingimused ei põhjusta heaolu langust, mis võib väljenduda järgmiselt: kõrgem agressiivsuse, haigestumuse või suremuse tase; stereotüüpne käitumine ja muud käitumishäired; kaalu langus; muud psühholoogilised või käitumuslikud stressireaktsioonid.

(5)  Märkus: Põranda pindala ei hõlma riiulite pindala.

(6)  Loomi peetakse üksikult vaid erandlikel asjaoludel.

(7)  Hoidmiskoha lagi on vähemalt 1,8 m põrandast.

(8)  Loomi peetakse üksikult vaid erandlikel asjaoludel.

(9)  Loomi peetakse üksikult vaid erandlikel asjaoludel.

(10)  Minimaalsete mõõtmetega hoidmiskohta võib mahutada kuni kolm looma.

(11)  Minimaalsete mõõtmetega hoidmiskohta võib mahutada kuni kaks looma.

(12)  Paljunemiskolooniates ei ole vaja pindala/ruumala suurendada kuni kaheaastaste noorloomade jaoks, keda peetakse koos emaga.

(13)  Loomi peetakse üksikult vaid erandlikel asjaoludel.

(14)  Minimaalsete mõõtmetega hoidmiskohta võib mahutada kuni kaks looma.

(15)  Paljunemiskolooniates ei ole vaja pindala/ruumala suurendada kuni kaheaastaste noorloomade jaoks, keda peetakse koos emaga.

(16)  Lühiajaliselt võib sigu pidada väiksemates hoidmiskohtades, näiteks eraldades põhiruumi vaheseintega, kui selleks on veterinaarsed või katsest tulenevad põhjendused, näiteks kui looma on tarvis individuaalselt sööta.

(17)  Piisava ruumi tagamiseks põhineb iga üksiku looma ruumi miinimumsuurus turja kõrgusel (TK).

(18)  See hõlmab tiiki, mille miinimumpindala on 0,5 m2 hoidmiskoha iga 2 m2 kohta ning mille miinimumsügavus on 30 cm. Tiik võib moodustada kuni 50 % hoidmiskoha miinimumpindalast.

(19)  Linde, kes ei ole veel lennuvõimelised, võib pidada hoidmiskohtades, mille miinimumkõrgus on 75 cm.

(20)  Tiigi suurused on 2 m2 hoidmiskoha kohta. Tiik võib moodustada kuni 50 % hoidmiskoha miinimumpindalast.

(21)  Mõõdetuna ninamikust kloaagini

(22)  Need tingimused kehtivad loomapidamise (s.o loomakasvatuse) akvaariumide kohta, aga mitte loomade loomulikuks paaritumiseks ja superovulatsiooniks kasutatavate akvaariumide kohta, kuna viimaste katsete jaoks on efektiivsuse tagamise põhjustel vajalikud väiksemad individuaalakvaariumid. Ruuminõuded kehtivad esitatud suurusekategooriates täiskasvanud loomadele; noored ja kullesed tuleb kas välja jätta või tuleb mõõtmeid vastavalt mastaapimispõhimõttele muuta.

(23)  Mõõdetuna ninamikust kloaagini

(24)  Mõõdetuna ninamikust kloaagini

(25)  Üks kolmandik maaosa, kaks kolmandikku veeosa, kus loomadel on võimalik sukelduda.

(26)  Mõõdetuna maaosa pinnalt kuni terraariumi lae siseküljeni; hoidmiskoha kõrgus kohandatakse vastavalt sisekujundusele.

(27)  Mõõdetuna ninamikust kloaagini

(28)  Kaks kolmandikku maaosa, üks kolmandik veeosa, kus loomadel on võimalik sukelduda.

(29)  Mõõdetuna maaosa pinnalt kuni terraariumi lae siseküljeni; hoidmiskoha kõrgus kohandatakse vastavalt sisekujundusele.

(30)  Mõõdetuna ninamikust kloaagini

(31)  Kaks kolmandikku maaosa, üks kolmandik basseiniosa, kus loomadel on võimalik sukelduda.

(32)  Mõõdetuna maaosa pinnalt kuni terraariumi lae siseküljeni; hoidmiskoha kõrgus kohandatakse vastavalt sisekujundusele.

(33)  Mõõdetuna sirgjoonena kilbi eesservast kilbi tagaservani

(34)  Mõõdetuna ninamikust sabani

(35)  Mõõdetuna maaosa pinnalt kuni terraariumi lae siseküljeni; hoidmiskoha kõrgus kohandatakse vastavalt sisekujundusele.

Teisipäev, 5. mai 2009V LISA

Artikli 34 lõikes 4 osutatud loomade loetelu

| 1) | Veised (Bos taurus ja Bos indicus); |
| --- | --- |

1)

Veised (Bos taurus ja Bos indicus);

| 2) | Lambad ja kitsed (Ovis aries ja Capra hircus); |
| --- | --- |

2)

Lambad ja kitsed (Ovis aries ja Capra hircus);

| 3) | Sead (Sus scrofa); |
| --- | --- |

3)

Sead (Sus scrofa);

| 4) | Hobuslased (Equus caballus and Equus asinus); |
| --- | --- |

4)

Hobuslased (Equus caballus and Equus asinus);

| 5) | Kodukanad (Gallus gallus domesticus); |
| --- | --- |

5)

Kodukanad (Gallus gallus domesticus);

| 6) | Kodukalkunid (Meleagris gallopavo); |
| --- | --- |

6)

Kodukalkunid (Meleagris gallopavo);

| 7) | Pardid ja haned (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata); |
| --- | --- |

7)

Pardid ja haned (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata);

| 8) | Koduvutid (Coturnix spp); |
| --- | --- |

8)

Koduvutid (Coturnix spp);

| 9) | Tuvid (Colombia livia); |
| --- | --- |

9)

Tuvid (Colombia livia);

| 10) | Küülikud (Oryctolagus cuniculus). |
| --- | --- |

10)

Küülikud (Oryctolagus cuniculus).

Teisipäev, 5. mai 2009VI LISA

Humaansed loomade surmamismeetodid

Tabel 1.   Kalade, sh lõugsuude ja sõõrsuude humaansed surmamismeetodid

| Surma põhjustaja | Kiirus | Efektiivsus | Kasutuslihtsus | Läbiviija ohutus | Esteetiline hinnang | Üldine hinnang
  (1-5) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuimastusaine üledoos | ++ | ++ | ++ | + kuni ++ | ++ | 4 kuni 5 (1) | Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega. |
| Elektriline tuimastus | ++ | + | + | + | ++ | 4 | Nõutavad on eriseadmed.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Matseratsioon | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Vaid alla 2 cm pikkuste kalade puhul |
| Löök pähe | ++ | + | + | ++ | - | 3 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Tservikaalne dislokatsioon | ++ | ++ | + | ++ | - | 2, kui loom on teadvusel
  5, kui loom on teadvuseta | Ei kasutata üle 500 g kalade puhul. Järgnema peab aju hävitamine. |

Surma põhjustaja

Kiirus

Efektiivsus

Kasutuslihtsus

Läbiviija ohutus

Esteetiline hinnang

Üldine hinnang

(1-5)

Märkused

Tuimastusaine üledoos

++

++

++

- kuni ++

++

4 kuni 5 (1)

Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega.

Elektriline tuimastus

++

+

+

+

++

4

Nõutavad on eriseadmed.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Matseratsioon

++

++

++

++

+

4

Vaid alla 2 cm pikkuste kalade puhul

Löök pähe

++

+

+

++

-

3

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Tservikaalne dislokatsioon

++

++

+

++

-

2, kui loom on teadvusel

5, kui loom on teadvuseta

Ei kasutata üle 500 g kalade puhul. Järgnema peab aju hävitamine.

Muid meetodeid võib kasutada teadvuseta kalade puhul, tingimusel et loom ei tule enne surma teadvusele.

Kiirus: ++ väga kiire, + kiire, - aeglane. Efektiivsus: ++ väga efektiivne, + efektiivne, - ebaefektiivne. Kasutuslihtsus: ++ lihtne kasutada, + eeldab eriteadmisi, - eeldab erialalist väljaõpet. Läbiviija ohutus: ++ ohutu, + pisut ohtlik, - ohtlik. Esteetiline hinnang: ++ esteetiliselt heal tasemel, + vastuvõetav enamikule inimestest, - vastuvõetamatu paljude inimeste jaoks. Üldine hinnang: 1–5, kus 5 on kõige rahuldavam hinnang.

Tabel 2.   Kahepaiksete humaansed surmamismeetodid

| Surma põhjustaja | Kiirus | Efektiivsus | Kasutuslihtsus | Läbiviija ohutus | Esteetiline hinnang | Üldine hinnang
  (1–5) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuimastusaine üledoos | ++ | ++ | ++ | ++ | ++ | 5 | Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega. |
| Löök pähe | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| NMB/tuimastusaine segud (2) | + | ++ | - | + | + | 3 | Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi. |
| Mikrolainekiiritus | ++ | ++ | - | + | ++ | 3 | Nõutavad on eriseadmed.
  Väikeste kahepaiksete puhul. |
| Elektriline tuimastus | + | + | + | - | - | 2 | Nõutavad on eriseadmed.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |

Surma põhjustaja

Kiirus

Efektiivsus

Kasutuslihtsus

Läbiviija ohutus

Esteetiline hinnang

Üldine hinnang

(1–5)

Märkused

Tuimastusaine üledoos

++

++

++

++

++

5

Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega.

Löök pähe

++

++

+

++

-

3

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

NMB/tuimastusaine segud (2)

+

++

-

+

+

3

Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi.

Mikrolainekiiritus

++

++

-

+

++

3

Nõutavad on eriseadmed.

Väikeste kahepaiksete puhul.

Elektriline tuimastus

+

+

+

-

-

2

Nõutavad on eriseadmed.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Muid meetodeid võib kasutada teadvuseta kahepaiksete puhul, tingimusel et loom ei tule enne surma teadvusele.

Kiirus: ++ väga kiire, + kiire, - aeglane. Efektiivsus: ++ väga efektiivne, + efektiivne, - ebaefektiivne. Kasutuslihtsus: ++ lihtne kasutada, + eeldab eriteadmisi, - eeldab erialalist väljaõpet. Läbiviija ohutus: ++ ohutu, + pisut ohtlik, - ohtlik. Esteetiline hinnang: ++ esteetiliselt heal tasemel, + vastuvõetav enamikule inimestest, - vastuvõetamatu paljude inimeste jaoks. Üldine hinnang: 1–5, kus 5 on kõige rahuldavam hinnang.

Tabel 3.   Roomajate humaansed surmamismeetodid

| Surma põhjustaja | Kiirus | Efektiivsus | Kasutuslihtsus | Läbiviija ohutus | Esteetiline hinnang | Üldine hinnang
  (1–5) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuimastusaine üledoos | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega. |
| Poltpüstol | ++ | ++ | ++ | + | + | 5 | Suurte roomajate puhul.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Mahalaskmine | ++ | ++ | ++ | - | + | 4 | Läbiviija peab olema kogenud laskur. Tarvilikuks võib osutuda muu meetod surma tagamiseks. Kasutada välitingimustes. |
| Löök pähe | + | + | + | ++ | - | 3 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |

Surma põhjustaja

Kiirus

Efektiivsus

Kasutuslihtsus

Läbiviija ohutus

Esteetiline hinnang

Üldine hinnang

(1–5)

Märkused

Tuimastusaine üledoos

++

++

++

+

++

5

Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega.

Poltpüstol

++

++

++

+

+

5

Suurte roomajate puhul.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Mahalaskmine

++

++

++

-

+

4

Läbiviija peab olema kogenud laskur. Tarvilikuks võib osutuda muu meetod surma tagamiseks. Kasutada välitingimustes.

Löök pähe

+

+

+

++

-

3

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Muid meetodeid võib kasutada teadvuseta roomajate puhul, tingimusel et loom ei tule enne surma teadvusele.

Kiirus: ++ väga kiire, + kiire, - aeglane. Efektiivsus: ++ väga efektiivne, + efektiivne, - ebaefektiivne. Kasutuslihtsus: ++ lihtne kasutada, + eeldab eriteadmisi, - eeldab erialalist väljaõpet. Läbiviija ohutus: ++ ohutu, + pisut ohtlik, - ohtlik. Esteetiline hinnang: ++ esteetiliselt heal tasemel, + vastuvõetav enamikule inimestest, - vastuvõetamatu paljude inimeste jaoks. Üldine hinnang: 1–5, kus 5 on kõige rahuldavam hinnang.

Tabel 4.   Lindude humaansed surmamismeetodid

| Surma põhjustaja | Kiirus | Efektiivsus | Kasutuslihtsus | Läbiviija ohutus | Esteetiline hinnang | Üldine hinnang
  (1–5) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NMB/tuimastusaine segud | ++ | ++ | + | + | ++ | 4 | Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi. |
| Inertgaasid (Ar, N2) | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Matseratsioon | ++ | ++ | ++ | ++ | - | 4 | Kuni 72 tunni vanuste tibude puhul |
| Tservikaalne dislokatsioon | ++ | ++ | - | ++ | - | 1/3, kui loom on teadvusel
  5, kui loom on teadvuseta | Väikeste ja noorte lindude (< 250 g) puhul.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Mikrolainekiiritus | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Nõutavad on eriseadmed. |
| Löök pähe | ++ | ++ | - | ++ | - | 3 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Elektriline tuimastus | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Nõutavad on eriseadmed.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Süsinikmonooksiid | + | + | ++ | - | - | 1 | Läbiviijale ohtlik. |

Surma põhjustaja

Kiirus

Efektiivsus

Kasutuslihtsus

Läbiviija ohutus

Esteetiline hinnang

Üldine hinnang

(1–5)

Märkused

NMB/tuimastusaine segud

++

++

+

+

++

4

Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi.

Inertgaasid (Ar, N2)

++

++

++

++

+

4

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Matseratsioon

++

++

++

++

-

4

Kuni 72 tunni vanuste tibude puhul

Tservikaalne dislokatsioon

++

++

-

++

-

1/3, kui loom on teadvusel

5, kui loom on teadvuseta

Väikeste ja noorte lindude (< 250 g) puhul.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Mikrolainekiiritus

++

++

-

++

+

3

Nõutavad on eriseadmed.

Löök pähe

++

++

-

++

-

3

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Elektriline tuimastus

++

++

+

-

-

3

Nõutavad on eriseadmed.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Süsinikmonooksiid

+

+

++

-

-

1

Läbiviijale ohtlik.

Muid meetodeid võib kasutada teadvuseta lindude puhul, tingimusel et loom ei tule enne surma teadvusele.

Kiirus: ++ väga kiire, + kiire, - aeglane. Efektiivsus: ++ väga efektiivne, + efektiivne, - ebaefektiivne. Kasutuslihtsus: ++ lihtne kasutada, + eeldab eriteadmisi, - eeldab erialalist väljaõpet. Läbiviija ohutus: ++ ohutu, + pisut ohtlik, - ohtlik. Esteetiline hinnang: ++ esteetiliselt heal tasemel, + vastuvõetav enamikule inimestest, - vastuvõetamatu paljude inimeste jaoks. Üldine hinnang: 1–5, kus 5 on kõige rahuldavam hinnang.

Tabel 5.   Näriliste humaansed surmamismeetodid ║

| Surma põhjustaja | Kiirus | Efektiiv-sus | Kasu-tus-lihtsus | Läbiviija-ohutus | Esteetilinehinnang | Üldine-hinnang
  (1-5) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuimastusaine üledoos | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega. |
| NMB/tuimastusaine segud | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi. |
| Inertgaasid (Ar) | ++ | + | ++ | + | + | 4 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu loetletud meetodiga tagatud surm. |
| Löök pähe | ++ | ++ | + | ++ | - | 3 | Alla 1 kg näriliste puhul. Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Tservikaalne dislokatsioon | ++ | ++ | + | ++ | - | 2/3, kui loom on teadvusel
  5, kui loom on teadvuseta | Alla 150 g näriliste puhul.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Mikrolainekiiritus | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Nõutavad on eriseadmed. |
| Dekapitatsioon | + | + | + | ++ | - | 1/2, kui loom on teadvusel
  5, kui loom on teadvuseta | |
| Süsinikdioksiid | + | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Kasutada vaid järk-järgult ruumi täites. |
| Süsinikmonooksiid | + | + | + | - | ++ | 1 | Läbiviijale ohtlik. |

Surma põhjustaja

Kiirus

Efektiiv-sus

Kasu-tus-lihtsus

Läbiviija-ohutus

Esteetilinehinnang

Üldine-hinnang

(1-5)

Märkused

Tuimastusaine üledoos

++

++

++

+

++

5

Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega.

NMB/tuimastusaine segud

++

++

-

+

++

4

Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi.

Inertgaasid (Ar)

++

+

++

+

+

4

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu loetletud meetodiga tagatud surm.

Löök pähe

++

++

+

++

-

3

Alla 1 kg näriliste puhul. Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Tservikaalne dislokatsioon

++

++

+

++

-

2/3, kui loom on teadvusel

5, kui loom on teadvuseta

Alla 150 g näriliste puhul.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Mikrolainekiiritus

++

++

-

++

+

3

Nõutavad on eriseadmed.

Dekapitatsioon

+

+

+

++

-

1/2, kui loom on teadvusel

5, kui loom on teadvuseta

Süsinikdioksiid

+

++

++

+

++

5

Kasutada vaid järk-järgult ruumi täites.

Süsinikmonooksiid

+

+

+

-

++

1

Läbiviijale ohtlik.

Muid meetodeid võib kasutada teadvuseta näriliste puhul, tingimusel et loom ei tule enne surma teadvusele.

Kiirus: ++ väga kiire, + kiire, - aeglane. Efektiivsus: ++ väga efektiivne, + efektiivne, - ebaefektiivne. Kasutuslihtsus: ++ lihtne kasutada, + eeldab eriteadmisi, - eeldab erialalist väljaõpet. Läbiviija ohutus: ++ ohutu, + pisut ohtlik, - ohtlik. Esteetiline hinnang: ++ esteetiliselt heal tasemel, + vastuvõetav enamikule inimestest, - vastuvõetamatu paljude inimeste jaoks. Üldine hinnang: 1–5, kus 5 on kõige rahuldavam hinnang.

Tabel 6.   Küülikute humaansed surmamismeetodid

| Surma põhjustaja | Kiirus | Efektiivsus | Kasutuslihtsus | Läbiviija ohutus | Esteetiline hinnang | Üldine hinnang
  (1-5) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuimastusaine üledoos | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega. |
| NMB/tuimastusaine segud | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi. |
| Poltpüstol | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Tservikaalne dislokatsioon | ++ | ++ | - | ++ | - | 3, kui loom on teadvusel
  5, kui loom on teadvuseta | Vastuvõetav alla 1 kg küülikute puhul.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Löök pähe | ++ | + | - | ++ | - | 3 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Elektriline tuimastus | ++ | + | ++ | - | + | 3 | Nõutavad on eriseadmed.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Mikrolainekiiritus | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Nõutavad on eriseadmed. |
| Dekapitatsioon | + | + | + | - | - | 1, kui loom on teadvusel
  5, kui loom on teadvuseta | Alla 1 kg küülikute puhul. |
| Süsinikmonoksiid | + | + | ++ | - | ++ | 1 | Läbiviijale ohtlik. |
| Kiirkülmutamine | + | + | ++ | ++ | + | 1 | Kasutada alla 4 g loodete puhul |

Surma põhjustaja

Kiirus

Efektiivsus

Kasutuslihtsus

Läbiviija ohutus

Esteetiline hinnang

Üldine hinnang

(1-5)

Märkused

Tuimastusaine üledoos

++

++

++

+

++

5

Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega.

NMB/tuimastusaine segud

++

++

-

+

++

4

Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi.

Poltpüstol

++

++

-

+

+

4

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Tservikaalne dislokatsioon

++

++

-

++

-

3, kui loom on teadvusel

5, kui loom on teadvuseta

Vastuvõetav alla 1 kg küülikute puhul.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Löök pähe

++

+

-

++

-

3

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Elektriline tuimastus

++

+

++

-

+

3

Nõutavad on eriseadmed.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Mikrolainekiiritus

++

++

-

++

+

3

Nõutavad on eriseadmed.

Dekapitatsioon

+

+

+

-

-

1, kui loom on teadvusel

5, kui loom on teadvuseta

Alla 1 kg küülikute puhul.

Süsinikmonoksiid

+

+

++

-

++

1

Läbiviijale ohtlik.

Kiirkülmutamine

+

+

++

++

+

1

Kasutada alla 4 g loodete puhul

Muid meetodeid võib kasutada teadvuseta küülikute puhul, tingimusel et loom ei tule enne surma teadvusele.

Kiirus: ++ väga kiire, + kiire, - aeglane. Efektiivsus: ++ väga efektiivne, + efektiivne, - ebaefektiivne. Kasutuslihtsus: ++ lihtne kasutada, + eeldab eriteadmisi, - eeldab erialalist väljaõpet. Läbiviija ohutus: ++ ohutu, + pisut ohtlik, - ohtlik. Esteetiline hinnang: ++ esteetiliselt heal tasemel, + vastuvõetav enamikule inimestest, - vastuvõetamatu paljude inimeste jaoks. Üldine hinnang: 1–5, kus 5 on kõige rahuldavam hinnang.

Tabel 7.   Koerte, kasside, valgetuhkrute ja rebaste humaansed surmamismeetodid

| Surma põhjustaja | Kiirus | Efektiivsus | Kasutuslihtsus | Läbiviija ohutus | Esteetiline hinnang | Üldine hinnang
  (1-5) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuimastusaine üledoos | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega. |
| NMB/tuimastusaine segud | ++ | ++ | - | + | + | 4 | Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi. |
| Mahalaskmine sobiva vintpüssi või muu püssi ning laskemoonaga | ++ | ++ | - | - | - | 4 | Läbiviija peab olema kogenud laskur. Tarvilikuks võib osutuda muu meetod surma tagamiseks. |
| Poltpüstol | ++ | ++ | - | ++ | + | 3 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Elektriline tuimastus | ++ | ++ | - | - | - | 3 | Nõutavad on eriseadmed.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Löök pähe | ++ | ++ | + | ++ | - | 2 | Kasutada vastsündinute puhul.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |

Surma põhjustaja

Kiirus

Efektiivsus

Kasutuslihtsus

Läbiviija ohutus

Esteetiline hinnang

Üldine hinnang

(1-5)

Märkused

Tuimastusaine üledoos

++

++

-

+

++

5

Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega.

NMB/tuimastusaine segud

++

++

-

+

+

4

Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi.

Mahalaskmine sobiva vintpüssi või muu püssi ning laskemoonaga

++

++

-

-

-

4

Läbiviija peab olema kogenud laskur. Tarvilikuks võib osutuda muu meetod surma tagamiseks.

Poltpüstol

++

++

-

++

+

3

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Elektriline tuimastus

++

++

-

-

-

3

Nõutavad on eriseadmed.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Löök pähe

++

++

+

++

-

2

Kasutada vastsündinute puhul.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Muid meetodeid võib kasutada teadvuseta koerte, kasside, valgetuhkrute või rebaste puhul, tingimusel et loom ei tule enne surma teadvusele.

Kiirus: ++ väga kiire, + kiire, - aeglane. Efektiivsus: ++ väga efektiivne, + efektiivne, - ebaefektiivne. Kasutuslihtsus: ++ lihtne kasutada, + eeldab eriteadmisi, - eeldab erialalist väljaõpet. Läbiviija ohutus: ++ ohutu, + pisut ohtlik, - ohtlik. Esteetiline hinnang: ++ esteetiliselt heal tasemel, + vastuvõetav enamikule inimestest, - vastuvõetamatu paljude inimeste jaoks. Üldine hinnang: 1–5, kus 5 on kõige rahuldavam hinnang.

Tabel 8.   Suurte imetajate humaansed surmamismeetodid

| Surma põhjustaja | Kiirus | Efektiivsus | Kasutuslihtsus | Läbiviija ohutus | Esteetiline hinnang | Üldine hinnang
  (1-5) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuimastusaine üledoos | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega. |
| Poltpüstol | ++ | ++ | + | + | + | 5 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Mahalaskmine sobiva vintpüssi või muu püssi ning laskemoonaga | ++ | ++ | + | - | + | 4 | Läbiviija peab olema kogenud laskur. Tarvilikuks võib osutuda muu meetod surma tagamiseks. Kasutada välitingimustes. |
| NMB/tuimastusaine segud | ++ | ++ | - | + | ++ | 4 | Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi. |
| Inertgaasid (Ar) | ++ | ++ | + | + | + | 4 | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.
  Vastuvõetav sigade puhul. |
| Elektriline tuimastus | ++ | ++ | + | - | - | 3 | Nõutavad on eriseadmed.
  Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |
| Löök pähe | ++ | + | - | + | + | 3, kui loom on teadvusel
  5, kui loom on teadvuseta | Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm. |

Surma põhjustaja

Kiirus

Efektiivsus

Kasutuslihtsus

Läbiviija ohutus

Esteetiline hinnang

Üldine hinnang

(1-5)

Märkused

Tuimastusaine üledoos

++

++

-

+

++

5

Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega.

Poltpüstol

++

++

+

+

+

5

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Mahalaskmine sobiva vintpüssi või muu püssi ning laskemoonaga

++

++

+

-

+

4

Läbiviija peab olema kogenud laskur. Tarvilikuks võib osutuda muu meetod surma tagamiseks. Kasutada välitingimustes.

NMB/tuimastusaine segud

++

++

-

+

++

4

Tuleb süstida veenisiseselt, mistõttu eeldab eriteadmisi.

Inertgaasid (Ar)

++

++

+

+

+

4

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Vastuvõetav sigade puhul.

Elektriline tuimastus

++

++

+

-

-

3

Nõutavad on eriseadmed.

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Löök pähe

++

+

-

+

+

3, kui loom on teadvusel

5, kui loom on teadvuseta

Järgnema peab kohene veretustamine, kohene aju hävitamine või muu meetodiga tagatud surm.

Muid meetodeid võib kasutada teadvuseta suurte imetajate puhul, tingimusel et loom ei tule enne surma teadvusele.

Kiirus: ++ väga kiire, + kiire, - aeglane. Efektiivsus: ++ väga efektiivne, + efektiivne, - ebaefektiivne. Kasutuslihtsus: ++ lihtne kasutada, + eeldab eriteadmisi, - eeldab erialalist väljaõpet. Läbiviija ohutus: ++ ohutu, + pisut ohtlik, - ohtlik. Esteetiline hinnang: ++ esteetiliselt heal tasemel, + vastuvõetav enamikule inimestest, - vastuvõetamatu paljude inimeste jaoks. Üldine hinnang: 1–5, kus 5 on kõige rahuldavam hinnang.

Tabel 9.   Ahviliste humaansed surmamismeetodid

| Surma põhjustaja | Kiirus | Efektiivsus | Kasutuslihtsus | Läbiviija ohutus | Esteetiline hinnang | Üldine hinnang
  (1-5) | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuimastusaine üledoos | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega. |

Surma põhjustaja

Kiirus

Efektiivsus

Kasutuslihtsus

Läbiviija ohutus

Esteetiline hinnang

Üldine hinnang

(1-5)

Märkused

Tuimastusaine üledoos

++

++

-

+

++

5

Võib kasutada koos eelneva rahusti manustamisega.

Muid meetodeid võib kasutada teadvuseta ahviliste puhul, tingimusel et loom ei tule enne surma teadvusele.

Kiirus: ++ väga kiire, + kiire, - aeglane. Efektiivsus: ++ väga efektiivne, + efektiivne, - ebaefektiivne. Kasutuslihtsus: ++ lihtne kasutada, + eeldab eriteadmisi, - eeldab erialalist väljaõpet. Läbiviija ohutus: ++ ohutu, + pisut ohtlik, - ohtlik. Esteetiline hinnang: ++ esteetiliselt heal tasemel, + vastuvõetav enamikule inimestest, - vastuvõetamatu paljude inimeste jaoks. Üldine hinnang: 1–5, kus 5 on kõige rahuldavam hinnang.

---

(1)  Mõni tuimastusaine võib kaladel nahaärritust põhjustada.

(2)  NMB – neuromuskulaarne blokaator

Teisipäev, 5. mai 2009VII LISA

Artikli 22 lõikes 4 osutatud elementide loetelu

| 1. | Kehtivad siseriiklikud õigusaktid, mis käsitlevad teaduslikes katsetes kasutatavate loomade omandamist, loomakasvatust, hooldamist ja kasutust ║. |
| --- | --- |

1.

Kehtivad siseriiklikud õigusaktid, mis käsitlevad teaduslikes katsetes kasutatavate loomade omandamist, loomakasvatust, hooldamist ja kasutust ║.

| 2. | Eetika inimese ja looma vahelises suhtes, elu tegelik väärtus ning argumendid loomade teaduslikes katsetes kasutamise poolt ja vastu. |
| --- | --- |

2.

Eetika inimese ja looma vahelises suhtes, elu tegelik väärtus ning argumendid loomade teaduslikes katsetes kasutamise poolt ja vastu.

| 3. | Elementaarne bioloogia seoses anatoomia, füsioloogiliste omaduste, paljunemise, geneetika ja geneetilise muundamisega. |
| --- | --- |

3.

Elementaarne bioloogia seoses anatoomia, füsioloogiliste omaduste, paljunemise, geneetika ja geneetilise muundamisega.

| 4. | Loomade käitumine, kasvatamine ja elukeskkonna mitmekesistamine. |
| --- | --- |

4.

Loomade käitumine, kasvatamine ja elukeskkonna mitmekesistamine.

| 5. | Loomatervishoid ja hügieen. |
| --- | --- |

5.

Loomatervishoid ja hügieen.

| 6. | Kõige levinumate laboriliikide liigispetsiifilise stressi, valu ja kannatuste tuvastamine. |
| --- | --- |

6.

Kõige levinumate laboriliikide liigispetsiifilise stressi, valu ja kannatuste tuvastamine.

| 7. | Tuimastus, valu vaigistamise meetodid ja eutanaasia. |
| --- | --- |

7.

Tuimastus, valu vaigistamise meetodid ja eutanaasia.

| 8. | Humaansete lõpp-punktide kasutamine. |
| --- | --- |

8.

Humaansete lõpp-punktide kasutamine.

| 9. | Asendamise, vähendamise ja täiustamise nõue. |
| --- | --- |

9.

Asendamise, vähendamise ja täiustamise nõue.

Teisipäev, 5. mai 2009VIII LISA

Artikli 38 lõike 1 punktis c osutatud elementide loetelu

| 1. | Järgmise asjakohasus ja põhjendused:






  a) | loomade kasutus, sealhulgas nende päritolu, hinnangulised arvud, liigid ja elujärgud; |
| --- | --- | --- |

1.

Järgmise asjakohasus ja põhjendused:

a)

loomade kasutus, sealhulgas nende päritolu, hinnangulised arvud, liigid ja elujärgud;

| b) | katsed. |
| --- | --- |

b)

katsed.

| 2. | Olemasolevate katsetes loomade asendamise, vähendamise ja täiustamise meetodite kasutamise tõendamine. |
| --- | --- |

2.

Olemasolevate katsetes loomade asendamise, vähendamise ja täiustamise meetodite kasutamise tõendamine.

| 3. | Projektis osalevate isikute pädevuse tõendamine. |
| --- | --- |

3.

Projektis osalevate isikute pädevuse tõendamine.

| 4. | Tuimastuse, valutustamise ja muude valu vaigistamise meetodite kavandatud kasutamine. |
| --- | --- |

4.

Tuimastuse, valutustamise ja muude valu vaigistamise meetodite kavandatud kasutamine.

| 5. | Loomade mis tahes vormis kannatuste vähendamine, vältimine ja leevendamine sünnist surmani. |
| --- | --- |

5.

Loomade mis tahes vormis kannatuste vähendamine, vältimine ja leevendamine sünnist surmani.

| 6. | Pidamise, loomakasvatuse ja hooldamise tingimused. |
| --- | --- |

6.

Pidamise, loomakasvatuse ja hooldamise tingimused.

| 7. | Varajaste ja humaansete lõpp-punktide kasutamine. |
| --- | --- |

7.

Varajaste ja humaansete lõpp-punktide kasutamine.

| 8. | Katse- või vaatlusstrateegia ja statistiline kava loomade arvu ja kannatuste ning keskkonnamõjude miinimumini viimiseks. |
| --- | --- |

8.

Katse- või vaatlusstrateegia ja statistiline kava loomade arvu ja kannatuste ning keskkonnamõjude miinimumini viimiseks.

| 9. | Loomade eluaegne ja korduv kasutamine. |
| --- | --- |

9.

Loomade eluaegne ja korduv kasutamine.

| 10. | Katsete tarbetu kordamise vältimine. |
| --- | --- |

10.

Katsete tarbetu kordamise vältimine.

Teisipäev, 5. mai 2009IX LISA

Artikli 17 lõikes 1 osutatud katsete tõsidusastmete üldine määratlus

Üldiselt

Kui ei ole teada või tõestatud vastupidist, tuleks eeldada, et katsed, mis tekitavad valu inimestele, tekitavad valu ka loomadele.

Valutu või vähene valu: tõsidusaste 1

Loomadele katse eesmärgil tehtavad toimingud ja protseduurid, mis ei põhjusta loomadele valu või põhjustavad lühiajalist vähest valu, kannatusi, vigastusi või vähest stressi ilma üldseisundi märkimisväärse halvenemiseta.

Näited:

| — | uuringud eri söödakoostise või ebafüsioloogilise toiduga, millel on kerged kliinilised tunnused või sümptomid; |
| --- | --- |

—

uuringud eri söödakoostise või ebafüsioloogilise toiduga, millel on kerged kliinilised tunnused või sümptomid;

| — | vereproovi võtmine või ravimite süstimine (s.c, i.m, i.p, i.v); |
| --- | --- |

—

vereproovi võtmine või ravimite süstimine (s.c, i.m, i.p, i.v);

| — | pindmiste kudede biopsia tuimastusega; |
| --- | --- |

—

pindmiste kudede biopsia tuimastusega;

| — | mitteinvasiivne skaneerimine loomale rahusti manustamise või looma tuimastusega või ilma selleta; |
| --- | --- |

—

mitteinvasiivne skaneerimine loomale rahusti manustamise või looma tuimastusega või ilma selleta;

| — | taluvusuuringud, mille puhul on alust eeldada lühiajaliste, nõrkade, kohalike või süsteemsete reaktsioonide ilmnemist; |
| --- | --- |

—

taluvusuuringud, mille puhul on alust eeldada lühiajaliste, nõrkade, kohalike või süsteemsete reaktsioonide ilmnemist;

| — | teadvusel olevate loomade elektrokardiogrammi uuringud; |
| --- | --- |

—

teadvusel olevate loomade elektrokardiogrammi uuringud;

| — | vaatlusuuringud, nagu katse avatud ruumis, labürindikatse või trepikatse; |
| --- | --- |

—

vaatlusuuringud, nagu katse avatud ruumis, labürindikatse või trepikatse;

| — | üldnarkoosi all tehtavad katsed, mille puhul elutegevus ei taastu. |
| --- | --- |

—

üldnarkoosi all tehtavad katsed, mille puhul elutegevus ei taastu.

Mõõdukas: tõsidusaste 2

Loomadele katse eesmärgil tehtavad toimingud ja protseduurid, mis põhjustavad loomadele lühiajalist mõõdukat stressi või mõõdukalt pikaks või pikaks ajaks vähest stressi, valu, kannatusi või vigastusi või üldseisundi märkimisväärset halvenemist.

Näited:

| — | operatsioon tuimastuse ja asjakohase valutustamisega; |
| --- | --- |

—

operatsioon tuimastuse ja asjakohase valutustamisega;

| — | vahendite, nagu kateetri, telemeetrilise saatja või minipumba paigaldamine üldnarkoosi all; |
| --- | --- |

—

vahendite, nagu kateetri, telemeetrilise saatja või minipumba paigaldamine üldnarkoosi all;

| — | uuringud ebafüsioloogilise toiduga, mille puhul ilmnevad kliinilised tunnused või ravimata melliitdiabeedi sümptomid; |
| --- | --- |

—

uuringud ebafüsioloogilise toiduga, mille puhul ilmnevad kliinilised tunnused või ravimata melliitdiabeedi sümptomid;

| — | sage korduv vereproovi võtmine või ainete manustamine; |
| --- | --- |

—

sage korduv vereproovi võtmine või ainete manustamine;

| — | katseloomades ärevuse põhjustamine; |
| --- | --- |

—

katseloomades ärevuse põhjustamine;

| — | ägeda mürgisuse katsed, ägedad taluvusuuringud; annusevahemiku leidmise katsed; mitteletaalse lõppega kroonilise mürgisuse ja kantserogeensuse katsed; |
| --- | --- |

—

ägeda mürgisuse katsed, ägedad taluvusuuringud; annusevahemiku leidmise katsed; mitteletaalse lõppega kroonilise mürgisuse ja kantserogeensuse katsed;

| — | haigusvormide mudelid, nt epilepsia uuringud; |
| --- | --- |

—

haigusvormide mudelid, nt epilepsia uuringud;

| — | vähi mitteletaalse lõppega loommudelid, nt ksenotransplantaatidega seotud uuringud. |
| --- | --- |

—

vähi mitteletaalse lõppega loommudelid, nt ksenotransplantaatidega seotud uuringud.

Tõsine: tõsidusaste 3

Loomadele katse eesmärgil tehtavad toimingud ja protseduurid, mis põhjustavad loomadele tõsist või väga tõsist stressi või mõõdukalt pikaks kuni pikaks ajaks mõõdukat stressi, tugevat valu, pikaajalisi kannatusi või tõsiseid vigastusi või üldseisundi märkimisväärset ja püsivat halvenemist.

Näited:

| — | surmavad bakteriaalsed või viirusnakkused; |
| --- | --- |

—

surmavad bakteriaalsed või viirusnakkused;

| — | reumatoidartriidi kroonilised mudelid; |
| --- | --- |

—

reumatoidartriidi kroonilised mudelid;

| — | surmava fenotüübiga (nt onkogeenid) geneetiliselt muundatud loomad, kusjuures katset ei katkestata enne lõppu; |
| --- | --- |

—

surmava fenotüübiga (nt onkogeenid) geneetiliselt muundatud loomad, kusjuures katset ei katkestata enne lõppu;

| — | elundite (nt neerud, kõhunääre) siirdamine; |
| --- | --- |

—

elundite (nt neerud, kõhunääre) siirdamine;

| — | raskete neuroloogiliste haiguste, nt Parkinsoni tõve kroonilised mudelid. |
| --- | --- |

—

raskete neuroloogiliste haiguste, nt Parkinsoni tõve kroonilised mudelid.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/228 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/228

---

Teisipäev, 5. mai 2009Laevade põhjustatud merereostus ning karistuste kehtestamine rikkumiste eest ***I

P6_TA(2009)0344

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

2010/C 212 E/32

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0134);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0142/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A6-0080/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Teisipäev, 5. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0055

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/123/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/229

---

Teisipäev, 5. mai 2009Energiatarbimise näitamine märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) ***I

P6_TA(2009)0345

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

2010/C 212 E/33

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0778);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0412/2008);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 80 a lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 11. märtsi 2009. aasta kirja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0146/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Teisipäev, 5. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0222

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ energiamõjuga toodete energiatarbimise ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (4) on oluliselt muudetud (5). Kuna kõnealusesse direktiivi tuleb teha uusi sisulisi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. ║ |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses (4) on oluliselt muudetud (5). Kuna kõnealusesse direktiivi tuleb teha uusi sisulisi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada. ║

| (2) | Direktiivi 92/75/EMÜ kohaldamisala piirdub kodumasinatega. Komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatis säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika (STT/STP) tegevuskava kohta on näidanud, et direktiivi 92/75/EMÜ kohaldamisala laiendamine
  märkimisväärse otsese või kaudse
  energiamõjuga toodetele
  , kaasa arvatud ehitustoodetele,
  võiks tugevdada kehtivate õigusnormide võimalikku koosmõju, eelkõige koosmõju Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiviga 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ║ (6).
  Käesolev direktiiv peaks täiendama ja mitte mingil viisil piirama direktiivi 2005/32/EÜ kohaldamist. Oma tervikliku lähenemisviisiga eesmärgile ning tuues kaasa täiendava energiasäästu ja keskkonnakasu, tuleks käesolevat direktiivi vaadelda osana laiemast õiguslikust raamistikust, mis hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta

   (7)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta

   (8)

  . |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 92/75/EMÜ kohaldamisala piirdub kodumasinatega. Komisjoni 16. juuli 2008. aasta teatis säästva tarbimise ja tootmise ning säästva tööstuspoliitika (STT/STP) tegevuskava kohta on näidanud, et direktiivi 92/75/EMÜ kohaldamisala laiendamine
  märkimisväärse otsese või kaudse
  energiamõjuga toodetele
  , kaasa arvatud ehitustoodetele,
  võiks tugevdada kehtivate õigusnormide võimalikku koosmõju, eelkõige koosmõju Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiviga 2005/32/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks ║ (6).
  Käesolev direktiiv peaks täiendama ja mitte mingil viisil piirama direktiivi 2005/32/EÜ kohaldamist. Oma tervikliku lähenemisviisiga eesmärgile ning tuues kaasa täiendava energiasäästu ja keskkonnakasu, tuleks käesolevat direktiivi vaadelda osana laiemast õiguslikust raamistikust, mis hõlmab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta

   (7)

  ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/91/EÜ ehitiste energiatõhususe kohta

   (8)

  .

| (3) | 8.–9. märtsil 2007. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes rõhutati vajadust suurendada ühenduse energiatõhusust, et saavutada ühenduse energiatarbimise 20 %-lise kokkuhoiu eesmärk 2020. aastaks, ning kutsuti üles põhjalikult ja kiirelt rakendama komisjoni 19. oktoobri 2006. aasta teatises „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” määratletud põhivaldkondi. Tegevuskava tõi esile tohutuid võimalusi energia säästmiseks toodete valdkonnas. |
| --- | --- |

(3)

8.–9. märtsil 2007. aastal kokku tulnud Euroopa Ülemkogu eesistujariigi järeldustes rõhutati vajadust suurendada ühenduse energiatõhusust, et saavutada ühenduse energiatarbimise 20 %-lise kokkuhoiu eesmärk 2020. aastaks, ning kutsuti üles põhjalikult ja kiirelt rakendama komisjoni 19. oktoobri 2006. aasta teatises „Energiatõhususe tegevuskava: potentsiaali realiseerimine” määratletud põhivaldkondi. Tegevuskava tõi esile tohutuid võimalusi energia säästmiseks toodete valdkonnas.

| (4) | Energiatõhususe ja energiasäästu edendamise jaoks on lisaks oluline, et EL ja liikmesriigid muudaksid 20 %-lise energiasäästu eesmärgi 2020. aastaks õiguslikult siduvaks ning esitaksid ja rakendaksid sobivaid meetmeid, et tagada eesmärgi saavutamine. |
| --- | --- |

(4)

Energiatõhususe ja energiasäästu edendamise jaoks on lisaks oluline, et EL ja liikmesriigid muudaksid 20 %-lise energiasäästu eesmärgi 2020. aastaks õiguslikult siduvaks ning esitaksid ja rakendaksid sobivaid meetmeid, et tagada eesmärgi saavutamine.

| (5) | Energiamõjuga toodete tõhususe parandamine tarbijate teadlike valikute kaudu toob kasu kogu ELi majandusele ning tootmistööstusele, sest see alandab süsiniku hinda heitkogustega kauplemise süsteemis. |
| --- | --- |

(5)

Energiamõjuga toodete tõhususe parandamine tarbijate teadlike valikute kaudu toob kasu kogu ELi majandusele ning tootmistööstusele, sest see alandab süsiniku hinda heitkogustega kauplemise süsteemis.

| (6) | Täpne, asjakohane ja võrreldav teave energiamõjuga toodete energiatarbimise kohta
  peaks mõjutama
  lõpptarbijat valima tooteid, mis kasutamisel tarbivad vähem energiat ja muid olulisi ressursse või mis kaudselt tingivad väiksema energiatarbimise, ajendades sellega tootjaid võtma meetmeid nende toodete energiatarbimise ja muude oluliste ressursside tarbimise vähendamiseks. Samuti peaks see kaudselt soodustama kõnealuste toodete tõhusat kasutamist
  , et aidata kaasa ELi 20 % energiatõhususe eesmärgi saavutamisele
  . Sellise teabe puudumisel ei piisa kõnealuste toodete mõistliku energiakasutuse ja muude oluliste ressursside kasutuse soodustamiseks ainult turujõududest. |
| --- | --- |

(6)

Täpne, asjakohane ja võrreldav teave energiamõjuga toodete energiatarbimise kohta
  peaks mõjutama
  lõpptarbijat valima tooteid, mis kasutamisel tarbivad vähem energiat ja muid olulisi ressursse või mis kaudselt tingivad väiksema energiatarbimise, ajendades sellega tootjaid võtma meetmeid nende toodete energiatarbimise ja muude oluliste ressursside tarbimise vähendamiseks. Samuti peaks see kaudselt soodustama kõnealuste toodete tõhusat kasutamist
  , et aidata kaasa ELi 20 % energiatõhususe eesmärgi saavutamisele
  . Sellise teabe puudumisel ei piisa kõnealuste toodete mõistliku energiakasutuse ja muude oluliste ressursside kasutuse soodustamiseks ainult turujõududest.

| (7) | Arvestades, et ehitistele kulub 40 % kogu ELi energiatarbimisest ning et direktiivi 2002/91/EÜ läbivaatamise eesmärk on edendada ehitiste üldise energiatõhususe kulutõhusat suurendamist, peaks sellega seoses teatavate energiamõjuga ehitustoodete lisamine käesoleva direktiivi kohaldamisalasse aitama kodumajapidamistel ehitiste renoveerimisel valida energia- ja kulutõhusaimaid tooteid. |
| --- | --- |

(7)

Arvestades, et ehitistele kulub 40 % kogu ELi energiatarbimisest ning et direktiivi 2002/91/EÜ läbivaatamise eesmärk on edendada ehitiste üldise energiatõhususe kulutõhusat suurendamist, peaks sellega seoses teatavate energiamõjuga ehitustoodete lisamine käesoleva direktiivi kohaldamisalasse aitama kodumajapidamistel ehitiste renoveerimisel valida energia- ja kulutõhusaimaid tooteid.

| (8) | Selleks et tagada tootjate jaoks prognoositavus ja lõpptarbijate jaoks selgus, peaks komisjon koostama loetelu esmatähtsatest energiamõjuga toodetest, sealhulgas ehitustoodetest, mis kuuluvad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ning mida seetõttu hõlmavad liikmesriikide ja komisjoni rakendusmeetmed. |
| --- | --- |

(8)

Selleks et tagada tootjate jaoks prognoositavus ja lõpptarbijate jaoks selgus, peaks komisjon koostama loetelu esmatähtsatest energiamõjuga toodetest, sealhulgas ehitustoodetest, mis kuuluvad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ning mida seetõttu hõlmavad liikmesriikide ja komisjoni rakendusmeetmed.

| (9) | Teabel on turujõudude toimimisel keskne koht ja seepärast tuleb kehtestada kõikide sama liiki toodete jaoks ühtne märgistus, mis annab potentsiaalsetele ostjatele standarditud lisateavet kõnealuste toodetega seotud kulude kohta energia- ja muude oluliste ressursside tarbimise seisukohast, ja võtta meetmeid, et tagada selline teave ka nendele potentsiaalsetele lõpptarbijatele, kellel ei ole võimalust toodet ja seega ka selle märgist vahetult näha. Selleks et märgistus oleks tõhus ja otstarbekas, peaks märgis olema lõpptarbijate jaoks kergesti äratuntav, lihtne ja kokkuvõtlik. Selleks
  tuleks säilitada märgise olemasolev kujundus alusena lõpptarbijate teavitamiseks toodete energiatõhususest. Toodete
  energiatarbimist ja muud asjakohast teavet
  tuleks
  mõõta vastavalt ühtlustatud standarditele ja meetoditele. |
| --- | --- |

(9)

Teabel on turujõudude toimimisel keskne koht ja seepärast tuleb kehtestada kõikide sama liiki toodete jaoks ühtne märgistus, mis annab potentsiaalsetele ostjatele standarditud lisateavet kõnealuste toodetega seotud kulude kohta energia- ja muude oluliste ressursside tarbimise seisukohast, ja võtta meetmeid, et tagada selline teave ka nendele potentsiaalsetele lõpptarbijatele, kellel ei ole võimalust toodet ja seega ka selle märgist vahetult näha. Selleks et märgistus oleks tõhus ja otstarbekas, peaks märgis olema lõpptarbijate jaoks kergesti äratuntav, lihtne ja kokkuvõtlik. Selleks
  tuleks säilitada märgise olemasolev kujundus alusena lõpptarbijate teavitamiseks toodete energiatõhususest. Toodete
  energiatarbimist ja muud asjakohast teavet
  tuleks
  mõõta vastavalt ühtlustatud standarditele ja meetoditele.

| (10) | Nagu on osutatud komisjoni mõjuhinnangus, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu käesolev direktiiv, on algne edukas A–G märgistus võetud eeskujuks eri riikides kogu maailmas, näiteks Argentiinas, Brasiilias, Hiinas, Iisraelis, Iraanis, Lõuna-Aafrikas ja Tšiilis. |
| --- | --- |

(10)

Nagu on osutatud komisjoni mõjuhinnangus, mis on lisatud ettepanekule võtta vastu käesolev direktiiv, on algne edukas A–G märgistus võetud eeskujuks eri riikides kogu maailmas, näiteks Argentiinas, Brasiilias, Hiinas, Iisraelis, Iraanis, Lõuna-Aafrikas ja Tšiilis.

| (11) | Liikmesriigid peaksid
  korrapäraselt
  jälgima vastavust käesolevale direktiivile ning
  lisama asjakohase teabe vastavalt käesolevale direktiivile iga kahe aasta tagant komisjonile esitatavasse aruandesse, pidades
  eelkõige
  silmas
  tarnijate ja edasimüüjate kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid
  korrapäraselt
  jälgima vastavust käesolevale direktiivile ning
  lisama asjakohase teabe vastavalt käesolevale direktiivile iga kahe aasta tagant komisjonile esitatavasse aruandesse, pidades
  eelkõige
  silmas
  tarnijate ja edasimüüjate kohustuste täitmist.

| (12) | Täielikult vabatahtlik süsteem tooks kaasa olukorra, kus ainult mõned tooted märgistatakse ja varustatakse tootekirjeldusega, mis võib mõnede lõpptarbijate hulgas segadust tekitada
  või neid isegi eksitada
  . Seepärast peaks praegune süsteem tagama, et kõikide asjaomaste toodete energiatarbimine ja muude oluliste ressursside tarbimine esitatakse
  kohustuslikus
  märgistuses ja ühtses tootekirjelduses. |
| --- | --- |

(12)

Täielikult vabatahtlik süsteem tooks kaasa olukorra, kus ainult mõned tooted märgistatakse ja varustatakse tootekirjeldusega, mis võib mõnede lõpptarbijate hulgas segadust tekitada
  või neid isegi eksitada
  . Seepärast peaks praegune süsteem tagama, et kõikide asjaomaste toodete energiatarbimine ja muude oluliste ressursside tarbimine esitatakse
  kohustuslikus
  märgistuses ja ühtses tootekirjelduses.

| (13) | Energiamõjuga toodete kasutamine mõjutab
  otseselt või kaudselt
  mitmesuguste energialiikide tarbimist; olulisimad on elekter ja gaas. Seepärast peaks käesolev direktiiv hõlmama energiamõjuga tooteid, mis mõjutavad
  otseselt või kaudselt
  mis tahes energialiigi tarbimist
  , kooskõlas ELi energiatõhususe suurendamise, taastuvate energiaallikate edendamise ning kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkidega
  . |
| --- | --- |

(13)

Energiamõjuga toodete kasutamine mõjutab
  otseselt või kaudselt
  mitmesuguste energialiikide tarbimist; olulisimad on elekter ja gaas. Seepärast peaks käesolev direktiiv hõlmama energiamõjuga tooteid, mis mõjutavad
  otseselt või kaudselt
  mis tahes energialiigi tarbimist
  , kooskõlas ELi energiatõhususe suurendamise, taastuvate energiaallikate edendamise ning kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärkidega
  .

| (14) | Rakendusmeede peaks hõlmama ▐ selliseid energiamõjuga tooteid, mille kasutamine mõjutab oluliselt
  ning otseselt või kaudselt
  energia või vajaduse korral muude oluliste ressursside tarbimist, ▐ kui teabe esitamine märgistuses võiks stimuleerida lõpptarbijaid ostma tõhusamaid tooteid. |
| --- | --- |

(14)

Rakendusmeede peaks hõlmama ▐ selliseid energiamõjuga tooteid, mille kasutamine mõjutab oluliselt
  ning otseselt või kaudselt
  energia või vajaduse korral muude oluliste ressursside tarbimist, ▐ kui teabe esitamine märgistuses võiks stimuleerida lõpptarbijaid ostma tõhusamaid tooteid.

| (15) | Arvestades, et ehitistele kulub 40 % kogu ELi energiatarbimisest ning et EL on seadnud seoses Kyoto protokolli raames võetud kohustustega endale eesmärgi suurendada energiatõhusust 20 % aastaks 2020, on oluline pidada esmatähtsaks ehitustoodetele (nt akendele) kohaldatavate rakendusmeetmete väljatöötamist. |
| --- | --- |

(15)

Arvestades, et ehitistele kulub 40 % kogu ELi energiatarbimisest ning et EL on seadnud seoses Kyoto protokolli raames võetud kohustustega endale eesmärgi suurendada energiatõhusust 20 % aastaks 2020, on oluline pidada esmatähtsaks ehitustoodetele (nt akendele) kohaldatavate rakendusmeetmete väljatöötamist.

| (16) | Liikmesriikide arvu, kus
  kehtib riigihankepoliitika, mille kohaselt tellijad peavad hankima energiatõhusaid tooteid
  , tuleks pidevalt suurendada, kuni on saavutatud eesmärk hõlmata kogu Euroopa Liidu territoorium
  .
  Sama peaks kehtima liikmesriikide arvu kohta, kes
  on kehtestanud ▐ soodustused seoses energiatõhusate toodetega.
  Kuigi kriteeriumid
  , mille alusel valitakse välja riigihanke korras soetatavad või soodustusi saavad tooted, võivad liikmesriigiti oluliselt erineda
  , peaksid need turumoonutuste vältimiseks olema kooskõlas Euroopa Liidu eesmärkidega energiatõhususe alal
  . Kui käesoleva direktiivi rakendusmeetmetes sätestatakse konkreetsetele toodetele energiatõhususe klassi standardid, võib väheneda riigihangete ja soodustuste killustatus ning paraneda tõhusate toodete kasutuselevõtt. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikide arvu, kus
  kehtib riigihankepoliitika, mille kohaselt tellijad peavad hankima energiatõhusaid tooteid
  , tuleks pidevalt suurendada, kuni on saavutatud eesmärk hõlmata kogu Euroopa Liidu territoorium
  .
  Sama peaks kehtima liikmesriikide arvu kohta, kes
  on kehtestanud ▐ soodustused seoses energiatõhusate toodetega.
  Kuigi kriteeriumid
  , mille alusel valitakse välja riigihanke korras soetatavad või soodustusi saavad tooted, võivad liikmesriigiti oluliselt erineda
  , peaksid need turumoonutuste vältimiseks olema kooskõlas Euroopa Liidu eesmärkidega energiatõhususe alal
  . Kui käesoleva direktiivi rakendusmeetmetes sätestatakse konkreetsetele toodetele energiatõhususe klassi standardid, võib väheneda riigihangete ja soodustuste killustatus ning paraneda tõhusate toodete kasutuselevõtt.

| (17) | Kui käesoleval direktiivil põhinevate rakendusmeetmetega nähakse ette riigihankesätted, tuleks kehtestada riigihangete väärtuse ja mahu proportsionaalsed künnisväärtused, võttes arvesse halduskoormust ja hanke-eeskirjade täidetavust liikmesriikides. |
| --- | --- |

(17)

Kui käesoleval direktiivil põhinevate rakendusmeetmetega nähakse ette riigihankesätted, tuleks kehtestada riigihangete väärtuse ja mahu proportsionaalsed künnisväärtused, võttes arvesse halduskoormust ja hanke-eeskirjade täidetavust liikmesriikides.

| (18) | Soodustused, mida liikmesriigid võivad energiatõhusate toodete edendamiseks teha, võivad osutuda riigiabiks. Käesolev direktiiv ei piira asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaselt rakendatavate tulevaste riigiabi menetluste tulemusi.
  Euroopa ühistes huvides keskkonnakaitseks ja eelkõige energiatõhususeks antava riigiabi suhtes kohaldatakse siiski vastavalt ühenduse erinevatele õigusaktidele ning nendes õigusaktides ettenähtud tingimuste alusel erandeid, nagu on sätestatud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes

   (9)

  . |
| --- | --- |

(18)

Soodustused, mida liikmesriigid võivad energiatõhusate toodete edendamiseks teha, võivad osutuda riigiabiks. Käesolev direktiiv ei piira asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaselt rakendatavate tulevaste riigiabi menetluste tulemusi.
  Euroopa ühistes huvides keskkonnakaitseks ja eelkõige energiatõhususeks antava riigiabi suhtes kohaldatakse siiski vastavalt ühenduse erinevatele õigusaktidele ning nendes õigusaktides ettenähtud tingimuste alusel erandeid, nagu on sätestatud keskkonnakaitseks antavat riigiabi käsitlevates ühenduse suunistes

   (9)

  .

| (19) | Energiatõhusate toodete edendamine märgistuse, riigihangete ja soodustuste kaudu ei tohiks kahjustada selliste toodete keskkonnatoimet. |
| --- | --- |

(19)

Energiatõhusate toodete edendamine märgistuse, riigihangete ja soodustuste kaudu ei tohiks kahjustada selliste toodete keskkonnatoimet.

| (20) | Käesoleva direktiivi sätteid, mis käsitlevad reklaami sisu, tuleb pidada üksnes erakorraliseks meetmeks. Seega ei tohiks kõnealused sätted piirata reklaami mis tahes viisil ühenduse muude õigusaktide alusel. |
| --- | --- |

(20)

Käesoleva direktiivi sätteid, mis käsitlevad reklaami sisu, tuleb pidada üksnes erakorraliseks meetmeks. Seega ei tohiks kõnealused sätted piirata reklaami mis tahes viisil ühenduse muude õigusaktide alusel.

| (21) | Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10). |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (10).

| (22) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu rakendusmeetmed seoses energiamõjuga toodete
  kasutamisel
  energiatarbimist ja muude oluliste ressursside tarbimist käsitleva märgistuse ja ühtse tootekirjeldusega.
  Et luua süsteem, mis on ühteaegu tööstuse jaoks prognoositav ja tarbijatele mõistetav, peaks komisjon vastutama selle eest, et kehtestada kindla kestusega ajavahemik märgistusklassi(de) tarvis ja klassifitseerimise piirväärtuste korrapäraselt korduvaks ajakohastamiseks.
  Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon peaks iga kahe aasta tagant esitama Euroopa Parlamendile aruande, mis käsitleb ELi tervikuna ja iga liikmesriiki eraldi ning mis sisaldab üksikasjalikku teavet rakendusmeetmete vastuvõtmise ja ühtse tootekirjelduse kohta. |
| --- | --- |

(22)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu rakendusmeetmed seoses energiamõjuga toodete
  kasutamisel
  energiatarbimist ja muude oluliste ressursside tarbimist käsitleva märgistuse ja ühtse tootekirjeldusega.
  Et luua süsteem, mis on ühteaegu tööstuse jaoks prognoositav ja tarbijatele mõistetav, peaks komisjon vastutama selle eest, et kehtestada kindla kestusega ajavahemik märgistusklassi(de) tarvis ja klassifitseerimise piirväärtuste korrapäraselt korduvaks ajakohastamiseks.
  Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon peaks iga kahe aasta tagant esitama Euroopa Parlamendile aruande, mis käsitleb ELi tervikuna ja iga liikmesriiki eraldi ning mis sisaldab üksikasjalikku teavet rakendusmeetmete vastuvõtmise ja ühtse tootekirjelduse kohta.

| (23) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist. |
| --- | --- |

(23)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist.

| (24) | Liikmesriigid peaksid käesoleva direktiivi asjakohaste sätete rakendamisel püüdma vältida meetmeid, mis võivad kehtestada tarbetuid bürokraatlikke ja jäiku kohustusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele) ning võimaluse korral arvestama VKEde erivajadusi ning rahalisi ja halduspiiranguid. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriigid peaksid käesoleva direktiivi asjakohaste sätete rakendamisel püüdma vältida meetmeid, mis võivad kehtestada tarbetuid bürokraatlikke ja jäiku kohustusi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEdele) ning võimaluse korral arvestama VKEde erivajadusi ning rahalisi ja halduspiiranguid.

| (25) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas nimetatud direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega, |
| --- | --- |

(25)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas nimetatud direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse raamistik selliste siseriiklike meetmete ühtlustamiseks, mis käsitlevad
  toote kasutamisel
  lõpptarbija teavitamist energia ja muude oluliste ressursside tarbimisest ja energiamõjuga toodetega seotud täiendava teabe andmist eelkõige märgistamise ja tootekirjelduse kaudu, võimaldades seeläbi lõpptarbijatel valida tõhusamaid tooteid.

2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste energiamõjuga toodete
  , sealhulgas ehitustoodete
  suhtes, mille kasutamine mõjutab märkimisväärselt
  ning otseselt või kaudselt
  energia ja vajaduse korral muude oluliste ressursside tarbimist.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste toodete suhtes:

| a) | kasutatud tooted; |
| --- | --- |

a)

kasutatud tooted;

| b) | kõik inimeste ja kaupade veoks ettenähtud transpordivahendid; |
| --- | --- |

b)

kõik inimeste ja kaupade veoks ettenähtud transpordivahendid;

| c) | toodetele ohutuse tagamiseks kinnitatud nimeplaat. |
| --- | --- |

c)

toodetele ohutuse tagamiseks kinnitatud nimeplaat.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

—   „energiamõjuga toode” (║„toode”)– mis tahes kaup, mille kasutamine mõjutab energiatarbimist ning mis lastakse turule ja/või võetakse kasutusele ühenduses, sealhulgas osad, mis on ette nähtud käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatesse energiamõjuga toodetesse paigaldamiseks, kui need on lõpptarbijate jaoks turule lastud ja/või kasutusele võetud üksikosana ning kui nende keskkonnatoimet saab eraldi kontrollida;

—   
  „ehitustoode”
  –

—   „tootekirjeldus”– tootega seotud teavet sisaldav standardtabel;

—   „muud olulised ressursid”– toote tavapärase kasutamise korral tarbitav vesi,
  toore,
  kemikaalid või muud ained;

—   „lisateave”– muu toote toimimist ja omadusi käsitlev teave,
  mis põhineb mõõdetavatel andmetel, kaasa arvatud andmed tootmise või muu tootega seotud olulise keskkonnaaspekti kohta, ja
  mis on seotud toote energiatarbimisega ajaühikus
  või muude oluliste ressursside tarbimisega või aitab seda hinnata;

—   „märkimisväärne keskkonnamõju”– aspektid, mida käsitatakse märkimisväärsena rakendusmeetmetes, mis direktiivi 2005/32/EÜ alusel on keskkonnamõjuga toote kohta vastu võetud;

—   
  „otsene mõju”
  –

—   
  „kaudne mõju”
  –

—   „edasimüüja”– jaemüüja või muu isik, kes tooteid lõpptarbijatele müüb, annab rendile, järelmaksuga müüb või esitleb;

—   „tarnija”– tootja, importija või tema volitatud esindaja ühenduses või isik, kes laseb toote ühenduse turule;

—   
  „lõpptarbija”
  –

Artikkel 3

Liikmesriikide kohustused

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et:

| a) | kõik nende territooriumil asuvad tarnijad ja edasimüüjad täidavad käesoleva direktiivi artiklites 5 ja 6
  ning artikli 10 lõigetes 3 ja 4 sätestatud kohustusi; |
| --- | --- |

a)

kõik nende territooriumil asuvad tarnijad ja edasimüüjad täidavad käesoleva direktiivi artiklites 5 ja 6
  ning artikli 10 lõigetes 3 ja 4 sätestatud kohustusi;

| b) | käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete puhul on keelatud kasutada muid märgiseid, tähiseid, sümboleid või silte, mis ei vasta käesoleva direktiivi ja asjakohaste rakendusmeetmete nõuetele, kui see võib
  kasutamisel
  tõenäoliselt lõpptarbijaid ║ energia või vajaduse korral muude oluliste ressursside tarbimisega seoses eksitada või segadusse ajada; |
| --- | --- |

b)

käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete puhul on keelatud kasutada muid märgiseid, tähiseid, sümboleid või silte, mis ei vasta käesoleva direktiivi ja asjakohaste rakendusmeetmete nõuetele, kui see võib
  kasutamisel
  tõenäoliselt lõpptarbijaid ║ energia või vajaduse korral muude oluliste ressursside tarbimisega seoses eksitada või segadusse ajada;

| c) | energiatarbimist või -kokkuhoidu käsitlevate märgiste ja tootekirjelduste süsteemi kehtestamisega kaasnevad õppe- ja reklaamiotstarbelised teavituskampaaniad, mille eesmärk on julgustada lõpptarbijaid energiat vastutustundlikumalt tarbima
  ja edendada energiatõhusust
  ; |
| --- | --- |

c)

energiatarbimist või -kokkuhoidu käsitlevate märgiste ja tootekirjelduste süsteemi kehtestamisega kaasnevad õppe- ja reklaamiotstarbelised teavituskampaaniad, mille eesmärk on julgustada lõpptarbijaid energiat vastutustundlikumalt tarbima
  ja edendada energiatõhusust
  ;

| d) | võetakse asjakohaseid meetmeid, et ergutada komisjoni ning
  käesoleva direktiivi rakendamise eest vastutavaid
  siseriiklikke
  asutusi ║ koostööle ning edastada üksteisele teavet, mis on abiks käesoleva direktiivi kohaldamisel.

  Halduskoostööks ja teabevahetuseks tuleb võimaluste piires kasutada elektroonilisi sidevahendeid ja nende edendamiseks saab kasutada ühenduse asjaomaseid programme. Vajaduse korral tagatakse sellise koostööga kõnealuse menetluse käigus edastatud tundliku teabe turvaline ja konfidentsiaalne töötlemine ja kaitse. Komisjon võtab asjakohased meetmed, et toetada ║ liikmesriikidevahelist koostööd ja anda sellesse oma panus. |
| --- | --- |

d)

võetakse asjakohaseid meetmeid, et ergutada komisjoni ning
  käesoleva direktiivi rakendamise eest vastutavaid
  siseriiklikke
  asutusi ║ koostööle ning edastada üksteisele teavet, mis on abiks käesoleva direktiivi kohaldamisel.

Halduskoostööks ja teabevahetuseks tuleb võimaluste piires kasutada elektroonilisi sidevahendeid ja nende edendamiseks saab kasutada ühenduse asjaomaseid programme. Vajaduse korral tagatakse sellise koostööga kõnealuse menetluse käigus edastatud tundliku teabe turvaline ja konfidentsiaalne töötlemine ja kaitse. Komisjon võtab asjakohased meetmed, et toetada ║ liikmesriikidevahelist koostööd ja anda sellesse oma panus.

2.   Kui liikmesriik leiab, et toode ei vasta kõikidele käesolevas direktiivis ja selle rakendusmeetmetes märgistuse ja tootekirjelduse kohta sätestatud asjakohastele nõuetele, tagab tarnija toote vastavuse neile nõuetele ning kõnealuse liikmesriigi kehtestatud
  tõhusatele ja proportsionaalsetele tingimustele. Juba ostetud toodete suhtes on tarbijatel ühenduse ja liikmesriikide tarbijakaitsealastes õigusaktides sätestatud õigused, sealhulgas õigus toote hüvitamisele või vahetamisele.

Kui on piisavalt tõendeid selle kohta, et toode ei pruugi nõuetele vastata, võtab asjaomane liikmesriik
  kindlaksmääratud aja jooksul
  vajalikud ennetusmeetmed
  , et tagada käesoleva direktiivi nõuete täitmine, võttes arvesse igasugust nõuetele mittevastavusest tulenevat kahju
  .

Kui nõuetele mittevastavus jätkub, teeb liikmesriik otsuse, millega piiratakse või keelatakse kõnealuse toote turulelaskmist ja/või kasutuselevõttu või millega tagatakse selle kõrvaldamine turult. Kui
  toote turustamist piiratakse,
  toode kõrvaldatakse turult või kui seda keelatakse turule lasta, teatatakse sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

3.   Liikmesriigid esitavad iga kahe aasta tagant komisjonile üksikasjaliku aruande käesoleva direktiivi jõustamise ja nõuetele vastavuse kohta oma territooriumil.

Komisjon võib täpsemalt kindlaks määrata kõnealuste aruannete ühtse sisu üksikasjad
  , sätestades ühtlustatud tüüpvormile miinimumnõuded. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 4

Teabele esitatavad nõuded

Liikmesriigid tagavad, et:

| 1) | lõpptarbijatele antakse kooskõlas käesolevast direktiivist tulenevate rakendusmeetmetega tootekirjelduse ja märgistuse abil teavet elektrienergia ja muude energialiikide tarbimise ja muude oluliste ressursside tarbimise kohta
  toote kasutamisel ning lisateavet seoses lõpptarbijatele otseselt või mis tahes kaugmüügivahendite, sealhulgas Interneti kaudu kaudselt müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavate või esitletavate toodetega; |
| --- | --- |

1)

lõpptarbijatele antakse kooskõlas käesolevast direktiivist tulenevate rakendusmeetmetega tootekirjelduse ja märgistuse abil teavet elektrienergia ja muude energialiikide tarbimise ja muude oluliste ressursside tarbimise kohta
  toote kasutamisel ning lisateavet seoses lõpptarbijatele otseselt või mis tahes kaugmüügivahendite, sealhulgas Interneti kaudu kaudselt müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks pakutavate või esitletavate toodetega;

| 2) | sisseehitatud või paigaldatud toodete puhul esitatakse punktis 1 osutatud teave ▐ juhul, kui seda nõutakse kohaldatava rakendusmeetmega; |
| --- | --- |

2)

sisseehitatud või paigaldatud toodete puhul esitatakse punktis 1 osutatud teave ▐ juhul, kui seda nõutakse kohaldatava rakendusmeetmega;

| 3) | käesoleva direktiivi kohase rakendusmeetmega hõlmatud energiamõjuga toodete konkreetse mudeli mis tahes reklaam, kus avaldatakse toote tehnilised omadused, annab lõpptarbijale vajalikku teavet toote energiatarbimise või energiasäästu kohta ning sisaldab viidet toote energiaklassi kohta; |
| --- | --- |

3)

käesoleva direktiivi kohase rakendusmeetmega hõlmatud energiamõjuga toodete konkreetse mudeli mis tahes reklaam, kus avaldatakse toote tehnilised omadused, annab lõpptarbijale vajalikku teavet toote energiatarbimise või energiasäästu kohta ning sisaldab viidet toote energiaklassi kohta;

| 4) | kõik energiamõjuga tooteid käsitlevad reklaamväljaanded, kus kirjeldatakse toote tehnilisi eriparameetreid, st tehnilised juhendid ja tootebrošüürid kas trükisena või Internetis avaldatuna, annavad tarbijale vajalikku teavet energiatarbimise kohta või sisaldavad viidet toote energiamärgistusele. |
| --- | --- |

4)

kõik energiamõjuga tooteid käsitlevad reklaamväljaanded, kus kirjeldatakse toote tehnilisi eriparameetreid, st tehnilised juhendid ja tootebrošüürid kas trükisena või Internetis avaldatuna, annavad tarbijale vajalikku teavet energiatarbimise kohta või sisaldavad viidet toote energiamärgistusele.

Artikkel 5

Tarnijate kohustused

Liikmesriigid tagavad, et:

| 1) | tarnijad, kes lasevad turule või võtavad kasutusele rakendusmeetmega hõlmatud tooteid, varustavad need käesoleva direktiivi ja vastava rakendusmeetme kohase märgistuse ja tootekirjeldusega; |
| --- | --- |

1)

tarnijad, kes lasevad turule või võtavad kasutusele rakendusmeetmega hõlmatud tooteid, varustavad need käesoleva direktiivi ja vastava rakendusmeetme kohase märgistuse ja tootekirjeldusega;

| 2) | tarnijad koostavad piisava tehnilise dokumentatsiooni, mis võimaldab hinnata märgistuses ja tootekirjelduses sisalduva teabe täpsust. Tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:






  a) | toote üldkirjeldus, |
| --- | --- | --- |

2)

tarnijad koostavad piisava tehnilise dokumentatsiooni, mis võimaldab hinnata märgistuses ja tootekirjelduses sisalduva teabe täpsust. Tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:

a)

toote üldkirjeldus,

| b) | vajaduse korral konstrueerimisarvutuste tulemused, |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral konstrueerimisarvutuste tulemused,

| c) | kättesaadavad katseprotokollid, sealhulgas need, mille on koostanud muudes ühenduse õigusaktides määratletud asjakohased teavitatud organisatsioonid, |
| --- | --- |

c)

kättesaadavad katseprotokollid, sealhulgas need, mille on koostanud muudes ühenduse õigusaktides määratletud asjakohased teavitatud organisatsioonid,

| d) | kui seadme andmeid kasutatakse samalaadsete mudelite puhul, siis kõnealuste mudelite identifitseerimist võimaldavad võrdlusandmed; |
| --- | --- |

d)

kui seadme andmeid kasutatakse samalaadsete mudelite puhul, siis kõnealuste mudelite identifitseerimist võimaldavad võrdlusandmed;

Selleks võivad tarnijad kasutada asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud nõuete kohaselt juba koostatud dokumentatsiooni;

| 3) | tarnijad hoiavad kõnealust tehnilist dokumentatsiooni kontrollimiseks kättesaadavana viis aastat pärast asjaomase toote tootmise lõpetamist.
  Taotluse korral teevad tarnijad tehnilise dokumentatsiooni elektroonilise versiooni kättesaadavaks liikmesriikide turujärelevalveasutustele ja komisjonile; |
| --- | --- |

3)

tarnijad hoiavad kõnealust tehnilist dokumentatsiooni kontrollimiseks kättesaadavana viis aastat pärast asjaomase toote tootmise lõpetamist.

Taotluse korral teevad tarnijad tehnilise dokumentatsiooni elektroonilise versiooni kättesaadavaks liikmesriikide turujärelevalveasutustele ja komisjonile;

| 4) | tarnijad varustavad edasimüüjad vajalike märgiste ja tootekirjeldustega tasuta. Tarnijad edastavad märgistused edasimüüjate taotlusel viivitamata, ilma et see piiraks nende võimalust valida märgiste edastamise süsteemi; |
| --- | --- |

4)

tarnijad varustavad edasimüüjad vajalike märgiste ja tootekirjeldustega tasuta. Tarnijad edastavad märgistused edasimüüjate taotlusel viivitamata, ilma et see piiraks nende võimalust valida märgiste edastamise süsteemi;

| 5) | lisaks märgistusele esitavad tarnijad ▐ tootekirjelduse; |
| --- | --- |

5)

lisaks märgistusele esitavad tarnijad ▐ tootekirjelduse;

| 6) | tarnijad lisavad tootekirjelduse kõikidesse toodet käsitlevatesse brošüüridesse. Kui tarnija tootebrošüüre välja ei anna, varustab ta kõnealuse tootekirjeldusega muud tootega kaasa antavad dokumendid; |
| --- | --- |

6)

tarnijad lisavad tootekirjelduse kõikidesse toodet käsitlevatesse brošüüridesse. Kui tarnija tootebrošüüre välja ei anna, varustab ta kõnealuse tootekirjeldusega muud tootega kaasa antavad dokumendid;

| 7) | tarnijad vastutavad märgiste ja tootekirjelduste täpsuse eest; |
| --- | --- |

7)

tarnijad vastutavad märgiste ja tootekirjelduste täpsuse eest;

| 8) | tarnijad nõustuvad märgisel või tootekirjelduses esitatud teabe avaldamisega. |
| --- | --- |

8)

tarnijad nõustuvad märgisel või tootekirjelduses esitatud teabe avaldamisega.

Artikkel 6

Edasimüüjate kohustused

Liikmesriigid tagavad, et:

| 1) | edasimüüjad esitlevad märgistusi nõuetekohaselt
  , nähtavalt ning loetavalt
  ja teevad tootekirjelduse kättesaadavaks tootebrošüüris või muudes toodete müügi korral lõpptarbijale kaasa antavates dokumentides; |
| --- | --- |

1)

edasimüüjad esitlevad märgistusi nõuetekohaselt
  , nähtavalt ning loetavalt
  ja teevad tootekirjelduse kättesaadavaks tootebrošüüris või muudes toodete müügi korral lõpptarbijale kaasa antavates dokumentides;

| 2) | märgistamise ja tootekirjelduse puhul kinnitavad edasimüüjad rakendusmeetmes nimetatud toodet esitledes sellele kohaldatavas rakendusmeetmes täpsustatud selgelt nähtavasse kohta
  vana märgise kehtivusaja lõppedes
  asjakohases keeles koostatud märgise
  kõige uuema variandi
  . |
| --- | --- |

2)

märgistamise ja tootekirjelduse puhul kinnitavad edasimüüjad rakendusmeetmes nimetatud toodet esitledes sellele kohaldatavas rakendusmeetmes täpsustatud selgelt nähtavasse kohta
  vana märgise kehtivusaja lõppedes
  asjakohases keeles koostatud märgise
  kõige uuema variandi
  .

Artikkel 7

Kaugmüük

Kui tooteid pakutakse müügiks, rendile andmiseks või järelmaksuga müügiks posti teel, kataloogide, Interneti
  või teleturu
  kaudu või muul viisil, mille puhul potentsiaalselt lõpptarbijalt ei saa eeldada esitletava toote nägemist, nähakse rakendusmeetmetega ette võimalus tagada, et potentsiaalsed lõpptarbijad saavad
  selle toote märgistuse kõige uuemas variandis
  või tootekirjelduses esitatud teabe kätte enne kõnealuse toote ostmist.
  Kaugmüügi korral tuuakse rakendusmeetmetes ära konkreetne viis, kuidas märgistus või tootekirjeldus peavad olema esitletud.

Artikkel 8

Vaba liikumine

1.   Liikmesriigid ei keela, piira ega takista
  käesoleva direktiivi ja kohaldatavate rakendusmeetmetega
  hõlmatud ja
  nende
  nõuetele
  täiel määral
  vastavate toodete turulelaskmist või kasutuselevõtmist oma territooriumil.

2.   
  Eeldusel, et liikmesriigid jälgivad turgu korrapäraselt, ja juhul, kui neil ei ole vastupidiseid tõendeid,
  käsitavad
  nad
  märgiseid ja tootekirjeldusi käesoleva direktiivi ja rakendusmeetmete sätetele vastavana ▐. Liikmesriigid nõuavad, et tarnijad esitaksid artiklis 5 toodud tähenduses tõendid märgistel ja tootekirjeldustes esitatud teabe täpsuse kohta, kui neil on alust sellise teabe õigsuses kahelda.

Artikkel 9

Riigihanked ja soodustused

1.   Tellijad, kes sõlmivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2004/18/EÜ (11) osutatud riiklikke tarne-, ehitustöö- ja teenuslepinguid, mis on hõlmatud kõnealuse direktiivi artiklitega 12–18, ei tohi hankida tooteid, mis ei vasta kohaldatava rakendusmeetmega ette nähtud minimaalsetele tõhususnäitajatele
  , ning kõrgeimat tõhususklassi taotlevaid tooteid, mis ei vasta lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele
  .

2.   Kriteeriumid, mille alusel kehtestatakse rakendusmeetmetega riigihangete jaoks minimaalsed tõhususnäitajad, on järgmised:

| a) | kulutõhusus seoses riigi rahandusega, |
| --- | --- |

a)

kulutõhusus seoses riigi rahandusega,

| b) | toodete sobivus riigihanke jaoks, |
| --- | --- |

b)

toodete sobivus riigihanke jaoks,

| c) | energiasäästu potentsiaal, |
| --- | --- |

c)

energiasäästu potentsiaal,

| d) | innovatsiooni edendamine vastavalt Lissaboni strateegiale, |
| --- | --- |

d)

innovatsiooni edendamine vastavalt Lissaboni strateegiale,

| e) | tõenäosus, et turul hakatakse soosima tõhusamaid tooteid, |
| --- | --- |

e)

tõenäosus, et turul hakatakse soosima tõhusamaid tooteid,

| f) | piisava konkurentsi tagamise vajadus. |
| --- | --- |

f)

piisava konkurentsi tagamise vajadus.

3.   Lõiget 1 kohaldatakse lepingute suhtes, mille väärtus ilma käibemaksuta on vähemalt 15 000 eurot. Rakendusmeetmetega võib kehtestada kõrgema künnisväärtuse (ilma käibemaksuta) kui 15 000 eurot, võttes arvesse tavapäraseid ostuhindu ja mahtusid.

4.   Liikmesriigid ei tee soodustusi toodetele, mis ei vasta kohaldatava rakendusmeetmega ette nähtud minimaalsetele tõhususnäitajatele.

5.   Kui liikmesriigid korraldavad toodete riigihanke või teevad neile soodustusi, väljendavad nad tõhususnäitajaid kohaldatavas rakendusmeetmes määratletud klassidena.

Soodustused võivad muu hulgas hõlmata maksu ümberarvutusi nii suure energiatõhususega tooteid kasutavate lõpptarbijate puhul kui ka tööstuste puhul, kes niisuguseid tooteid toodavad ja edendavad, ning vähendatud käibemaksu energiatõhusust parandavate materjalide ja komponentide osas. Liikmesriikide poolt tehtavad soodustused on tõhusad ja tulemuslikud.

Artikkel 10

Märgistusklassi(de) läbivaatamine

1.
     
  Komisjon vastutab märgistusklassi(de) perioodilise korrapärase läbivaatamise eest vastavalt märgistusklassi(de) määratud kestusele, nagu on kindlaks määratud rakendusmeetmetega artikli 12 kohaselt.

2.
     
  Komisjon tugineb klassifitseerimise tõhususindeksi piirväärtuste läbivaatamisel kõige viimastele kättesaadavatele näitajatele, võttes arvesse asjaomase toote tehnika arengu kiirust, ning konsulteerib aegsasti enne läbivaatamist asjaomaste sidusrühmadega kooskõlas artikli 12 lõikega 3.

3.
     
  Tarnijatel on kohustus edastada edasimüüjatele märgistuse kõige uuem variant kõige hiljemalt vana märgise kehtivusaja lõppedes.

4.
     
  Edasimüüjatel on kohustus asendada asjaomase toote vana märgis läbivaadatud märgistusklasse hõlmava energiamärgisega samal päeval, kui lõppeb vana märgise kehtivusaeg vastavalt artikli 6 lõikele 2.

Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 12

Rakendusmeetmed

1.   Märgistuse ja tootekirjelduse üksikasjad nähakse ette rakendusmeetmetega. Kõnealused rakendusmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse kooskõlas käesoleva artikliga iga tooteliigi kohta vastu vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Kui toode vastab lõikes 2 loetletud kriteeriumidele, kuulub see vastavalt lõikele 4 rakendusmeetme alla.

Sätted, mis käsitlevad märgistuses või tootekirjelduses teabe esitamist energia- ja muude oluliste ressursside tarbimise kohta, võimaldavad lõpptarbijatel teha asjatundlikumaid ostuotsuseid ja turujärelevalveasutustel kontrollida, kas tooted on kooskõlas esitatud teabega.

Kui rakendusmeetmega nähakse ette sätted nii toote energiatõhususe kui ka oluliste ressursside tarbimise kohta, rõhutatakse märgise kujunduses ja sisus toote energiatõhusust.

Hetkel kehtivad rakendusmeetmed, mis on võetud vastu enne käesoleva direktiivi jõustumist, viiakse kooskõlla käesoleva direktiivi sätetega, eelkõige seoses energiamärgise asetuse, kujunduse, klasside või teiste tunnusjoontega, hiljemalt ...

   (12)

  .

2.   Lõikes 1 osutatud kriteeriumid on järgmised:

| a) | vastavalt kõige viimastele kättesaadavatele näitajatele ja arvestades ühenduse turule lastud koguseid, on toodetel märkimisväärne potentsiaal säästa energiat ja vajaduse korral muid olulisi ressursse; |
| --- | --- |

a)

vastavalt kõige viimastele kättesaadavatele näitajatele ja arvestades ühenduse turule lastud koguseid, on toodetel märkimisväärne potentsiaal säästa energiat ja vajaduse korral muid olulisi ressursse;

| b) | selliste toodete ning turul saadaolevate samaväärse funktsiooniga toodete asjakohased tõhususnäitajad on väga erinevad; |
| --- | --- |

b)

selliste toodete ning turul saadaolevate samaväärse funktsiooniga toodete asjakohased tõhususnäitajad on väga erinevad;

| c) | komisjon võtab arvesse asjakohaseid ühenduse õigusakte ja iseregulatsiooni, näiteks vabatahtlikke kokkuleppeid,
  kui nende abil
  eeldatavasti saavutatakse eesmärgid kiiremini ja väiksemate kuludega kui kohustuslike nõuetega. |
| --- | --- |

c)

komisjon võtab arvesse asjakohaseid ühenduse õigusakte ja iseregulatsiooni, näiteks vabatahtlikke kokkuleppeid,
  kui nende abil
  eeldatavasti saavutatakse eesmärgid kiiremini ja väiksemate kuludega kui kohustuslike nõuetega.

3.   Rakendusmeetme eelnõu väljatöötamisel komisjon:

| a) | võtab arvesse direktiivi 2005/32/EÜ I lisa 1. osas esitatud keskkonnaparameetreid, mis direktiivi 2005/32/EÜ alusel vastu võetud asjakohases rakendusmeetmes määratletakse olulisena ja mis on lõpptarbija jaoks toote kasutamisel asjakohased; |
| --- | --- |

a)

võtab arvesse direktiivi 2005/32/EÜ I lisa 1. osas esitatud keskkonnaparameetreid, mis direktiivi 2005/32/EÜ alusel vastu võetud asjakohases rakendusmeetmes määratletakse olulisena ja mis on lõpptarbija jaoks toote kasutamisel asjakohased;

| b) | hindab meetme mõju keskkonnale, lõpptarbijatele ja tootjatele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, seoses konkurentsivõimega, sealhulgas ühenduseväliste turgude, innovatsiooni, turule juurdepääsu ning kulude ja tuluga; |
| --- | --- |

b)

hindab meetme mõju keskkonnale, lõpptarbijatele ja tootjatele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, seoses konkurentsivõimega, sealhulgas ühenduseväliste turgude, innovatsiooni, turule juurdepääsu ning kulude ja tuluga;

| c) | konsulteerib asjaomaste sidusrühmadega
  , sealhulgas tootjate ja nende tarnijatega
  ; |
| --- | --- |

c)

konsulteerib asjaomaste sidusrühmadega
  , sealhulgas tootjate ja nende tarnijatega
  ;

| d) | määrab rakendustähtaja(d), astmelised meetmed või üleminekumeetmed või -perioodid ja arvestab seejuures võimalikke mõjusid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele või peamiselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toodetavatele konkreetsetele tooterühmadele. |
| --- | --- |

d)

määrab rakendustähtaja(d), astmelised meetmed või üleminekumeetmed või -perioodid ja arvestab seejuures võimalikke mõjusid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele või peamiselt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toodetavatele konkreetsetele tooterühmadele.

4.   Rakendusmeetmetes määratakse eelkõige kindlaks:

| a) | direktiiviga hõlmatud tooteliikide täpne määratlus; |
| --- | --- |

a)

direktiiviga hõlmatud tooteliikide täpne määratlus;

| b) | artikli 1 lõikes 1 osutatud teabe saamiseks kasutatavad mõõtestandardid ja -meetodid; |
| --- | --- |

b)

artikli 1 lõikes 1 osutatud teabe saamiseks kasutatavad mõõtestandardid ja -meetodid;

| c) | artikli 5 kohaselt nõutava tehnilise dokumentatsiooni üksikasjad; |
| --- | --- |

c)

artikli 5 kohaselt nõutava tehnilise dokumentatsiooni üksikasjad;

| d) | artiklis 4 osutatud märgistuse kujundus ja sisu, kusjuures märgiste vorm peab tooterühmade lõikes olema võimalikult ühetaoline
  ning kõikidel juhtudel selgelt nähtav ja loetav, samal ajal säilitades alusena kehtiva märgistuse peamised elemendid (energianõuete klassi kinnine astmestik A–G), mis on lihtsad ja äratuntavad; märgistus hõlmab ka kehtivusaega
  ; |
| --- | --- |

d)

artiklis 4 osutatud märgistuse kujundus ja sisu, kusjuures märgiste vorm peab tooterühmade lõikes olema võimalikult ühetaoline
  ning kõikidel juhtudel selgelt nähtav ja loetav, samal ajal säilitades alusena kehtiva märgistuse peamised elemendid (energianõuete klassi kinnine astmestik A–G), mis on lihtsad ja äratuntavad; märgistus hõlmab ka kehtivusaega
  ;

| e) | koht, kuhu esitletavale tootele kinnitatakse märgis, ning teave ja viis, kuidas märgistus ja/või teave tuleb esitada artikliga 7 hõlmatud müügipakkumiste korral. Vajaduse korral võib rakendusmeetmetega ette näha, et märgis kinnitatakse tootele või trükitakse pakendile või määrata kindlaks üksikasjalikud nõuded, mis käsitlevad märgiste trükkimist kataloogides või nende kasutamist kaugmüügi ja Interneti-müügi korral; |
| --- | --- |

e)

koht, kuhu esitletavale tootele kinnitatakse märgis, ning teave ja viis, kuidas märgistus ja/või teave tuleb esitada artikliga 7 hõlmatud müügipakkumiste korral. Vajaduse korral võib rakendusmeetmetega ette näha, et märgis kinnitatakse tootele või trükitakse pakendile või määrata kindlaks üksikasjalikud nõuded, mis käsitlevad märgiste trükkimist kataloogides või nende kasutamist kaugmüügi ja Interneti-müügi korral;

| f) | artiklis 4 ja artikli 5 lõikes 3 nimetatud tootekirjelduse või lisateabe sisu ning vajaduse korral selle vorm ja muud üksikasjad. Märgisel olev teave lisatakse ka tootekirjeldusele; |
| --- | --- |

f)

artiklis 4 ja artikli 5 lõikes 3 nimetatud tootekirjelduse või lisateabe sisu ning vajaduse korral selle vorm ja muud üksikasjad. Märgisel olev teave lisatakse ka tootekirjeldusele;

| g) | artikli 9 lõigete 1 ja 3 kohaldamise korral asjaomaste toodete minimaalsed tõhususnäitajad ja vajaduse korral ka kõrgem künnisväärtus kui 15 000 eurot (ilma käibemaksuta); |
| --- | --- |

g)

artikli 9 lõigete 1 ja 3 kohaldamise korral asjaomaste toodete minimaalsed tõhususnäitajad ja vajaduse korral ka kõrgem künnisväärtus kui 15 000 eurot (ilma käibemaksuta);

| h) | artikli 9 lõike 4 kohaldamise korral asjaomaste toodete minimaalsed tõhususnäitajad; |
| --- | --- |

h)

artikli 9 lõike 4 kohaldamise korral asjaomaste toodete minimaalsed tõhususnäitajad;

| i) | reklaammärgistuse konkreetne sisu, sealhulgas vajaduse korral konkreetse toote energiaklass ja muud asjakohased tõhususnäitajad, mis esitatakse loetavalt ja nähtavalt; |
| --- | --- |

i)

reklaammärgistuse konkreetne sisu, sealhulgas vajaduse korral konkreetse toote energiaklass ja muud asjakohased tõhususnäitajad, mis esitatakse loetavalt ja nähtavalt;

| j) | ▐ märgistusklassi(de)
  määratud
  kestus
  ajavahemikuga vähemalt kolm aastat, kuid mitte üle viie aasta, võttes arvesse toote innovatsiooni kiirust, ning määratud kestuse alusel märgistusklassi(de) järgimise läbivaatamise kuupäev
  ; |
| --- | --- |

j)

▐ märgistusklassi(de)
  määratud
  kestus
  ajavahemikuga vähemalt kolm aastat, kuid mitte üle viie aasta, võttes arvesse toote innovatsiooni kiirust, ning määratud kestuse alusel märgistusklassi(de) järgimise läbivaatamise kuupäev
  ;

| k) | märgistel ja tootekirjeldustes esitatud teabe täpsus; |
| --- | --- |

k)

märgistel ja tootekirjeldustes esitatud teabe täpsus;

| l) | rakendusmeetme hindamise ja võimaliku läbivaatamise kuupäev, võttes arvesse tehnika arengu kiirust. |
| --- | --- |

l)

rakendusmeetme hindamise ja võimaliku läbivaatamise kuupäev, võttes arvesse tehnika arengu kiirust.

Artikkel 13

Rakendamise prioriteetide loetelu

Komisjon edastab hiljemalt ...

   (13)

  Euroopa Parlamendile ja liikmesriikidele loetelu esmatähtsatest toodetest, kaasa arvatud ehitustooted, mis on esitatud märgistamiseks, võttes aluseks nende energiasäästu potentsiaali.

Artikkel 14

Kohaldamisala laiendamise teostatavus

Komisjon viib hiljemalt 2010. aastal läbi teostatavusuuringu, et teha kindlaks, kas rakendusmeetmete vastuvõtmisega peaks märgistus sisaldama ka teavet lõpptarbijatele toote märkimisväärse energiamõju kohta ja mõju kohta muudele olulistele ressurssidele kogu selle olelusringi jooksul.

Artikkel 15

Karistused

Liikmesriigid määravad kindlaks eeskirjad seoses karistustega, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi ja selle rakendusmeetmete kohaselt vastuvõetud siseriiklike normide rikkumise korral, ning võtavad vajalikud meetmed kõnealuste eeskirjade rakendamise tagamiseks. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Liikmesriigid võtavad ka vajalikud meetmed õiguskaitse tugevdamiseks märgistuse omavolilise kasutamise vastu.
  Liikmesriigid teatavad kõnealustest sätetest komisjonile hiljemalt artikli 16 lõikega 1 ettenähtud kuupäevaks, samuti teatavad nad viivitamata kõigist neid sätteid mõjutavatest hilisematest muudatustest.

Artikkel 16

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ...
   (14)
  . Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates [...].

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 17

Kehtetuks tunnistamine

Nõukogu direktiiv 92/75/EMÜ, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu ║ määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (15) (märgitud I lisa A osas), tunnistatakse kehtetuks alates
  ...

   (16), ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuse direktiivi I lisa B osas esitatud siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 18

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikleid
  ...

   (17) kohaldatakse alates
  ... (18)

  .

Artikkel 19

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  24. märtsi 2009. aasta arvamus.

1

24. märtsi 2009. aasta arvamus.

(2)  ELT C...

2

...

(3)  Euroopa Parlamendi 5. mai 2009.aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009.aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.

4

(5)  Vt I lisa A osa.

5

(6)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.

6

(7)  

  EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

7

EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.

(8)  

  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.

8

EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.

(9)  

  ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

9

ELT C 82, 1.4.2008, lk 1.

(10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

10

(11)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

11

(12)  
  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

12

Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(13)  
  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

13

Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(14)  12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

14

12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(15)  ELT L 284, 31.10.2003, lk 1.

15

(16)  Käesoleva direktiivi artikli 16 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevale järgnev päev.

16

artikli 16

(17)  Lõplikus uuesti sõnastatud versioonis muutmata artiklid.

17

uuesti sõnastatud

(18)  Käesoleva direktiivi artikli 16 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevale järgnev päev.

18

artikli 16

Teisipäev, 5. mai 2009I LISA

A   osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

(osutatud artiklis 17)

| Nõukogu direktiiv 92/75/EMÜ
  (EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16) | |
| --- | --- |
| Määrus (EÜ) nr 1882/2003
  (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) | Ainult III lisa punkt 32 |

Nõukogu direktiiv 92/75/EMÜ

(EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16)

Määrus (EÜ) nr 1882/2003

(ELT L 284, 31.10.2003, lk 1)

Ainult III lisa punkt 32

B   osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

(osutatud artiklis 17)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtpäev |
| --- | --- |
| 92/75/EMÜ | 1. jaanuar 1994 |
| ║ | |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtpäev

92/75/EMÜ

1. jaanuar 1994

║

Teisipäev, 5. mai 2009II LISA

VASTAVUSTABEL

| Direktiiv 92/75/EMÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõike 1 sissejuhatava osa esimene lause | Artikli 1 lõige 1 |
| Artikli 1 lõike 1 sissejuhatava osa teine lause | Artikli 1 lõige 2 |
| Artikli 1 lõike 1 esimene kuni seitsmes taane | — |
| Artikli 1 lõige 2 | — |
| — | Artikli 1 lõike 3 punktid a ja b |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 1 lõike 3 punkt c |
| — | Artikli 2 esimene ja kolmas taane |
| Artikli 1 lõike 4 esimene ja teine taane | Artikli 2 kuues ja kümnes taane |
| — | Artikli 2 esimene taane |
| Artikli 1 lõike 4 kolmas taane | — |
| Artikli 1 lõike 4 neljas taane | Artikli 2 neljas taane |
| Artikli 1 lõike 4 viies taane | Artikli 2 viies taane |
| Artikli 1 lõige 5 | — |
| Artikli 2 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 2 lõige 2 | — |
| Artikli 2 lõige 3 | Artikli 5 lõige 2 |
| Artikli 2 lõige 4 | Artikli 5 lõiked 2–3 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 5 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 5 lõiked 5–6 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 5 lõige 7 |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 5 lõige 8 |
| Artikli 4 punkt a | Artikli 5 lõige 4 ja artikli 6 lõige 2 |
| Artikli 4 punkt b | — |
| Artikkel 5 | Artikkel 7 |
| Artikkel 6 | — |
| Artikli 7 punkt a | Artikli 3 lõike 1 punkt a |
| Artikli 7 punkt b | Artikli 3 lõike 1 punkt b |
| Artikli 7 punkt c | Artikli 3 lõike 1 punkt c |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 |
| Artikli 8 lõige 2 | Artikli 8 lõige 2 |
| Artikli 9 punkt a | — |
| Artikli 9 punkt b | — |
| Artikli 10 lõige 1 | Artikli 11 lõige 1 |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 10 lõige 3 | — |
| Artikkel 11 | — |
| Artikli 12 punkt a | Artikli 12 lõike 4 punkt a |
| Artikli 12 punkt b | Artikli 12 lõike 4 punkt b |
| Artikli 12 punkt c | Artikli 12 lõike 4 punkt c |
| Artikli 12 punkt d | Artikli 12 lõike 4 punkt d |
| Artikli 12 punkt e | Artikli 12 lõike 4 punkt e |
| Artikli 12 punkt f | Artikli 12 lõige 4 punkt f |
| Artikli 12 punkt g | — |
| Artikkel 13 | Artikkel 17 |
| Artikkel 14 | Artikkel 16 |
| Artikkel 15 | Artikkel 19 |
| — | Artikli 3 lõike 1 punkt d |
| — | Artikli 3 lõige 2 |
| — | Artikli 3 lõige 3 |
| — | Artikli 4 lõige 2 |
| — | Artikli 6 lõige 1 |
| — | Artikkel 9 |
| — | Artikli 12 lõiked 1–3 |
| — | Artikli 12 lõike 4 punktid g–l |
| — | Artikkel 15 |
| — | Artikkel 18 |
| — | I lisa |
| — | II lisa |

Direktiiv 92/75/EMÜ

Käesolev direktiiv

Artikli 1 lõike 1 sissejuhatava osa esimene lause

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõike 1 sissejuhatava osa teine lause

Artikli 1 lõige 2

Artikli 1 lõike 1 esimene kuni seitsmes taane

—

Artikli 1 lõige 2

—

—

Artikli 1 lõike 3 punktid a ja b

Artikli 1 lõige 3

Artikli 1 lõike 3 punkt c

—

Artikli 2 esimene ja kolmas taane

Artikli 1 lõike 4 esimene ja teine taane

Artikli 2 kuues ja kümnes taane

—

Artikli 2 esimene taane

Artikli 1 lõike 4 kolmas taane

—

Artikli 1 lõike 4 neljas taane

Artikli 2 neljas taane

Artikli 1 lõike 4 viies taane

Artikli 2 viies taane

Artikli 1 lõige 5

—

Artikli 2 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 2 lõige 2

—

Artikli 2 lõige 3

Artikli 5 lõige 2

Artikli 2 lõige 4

Artikli 5 lõiked 2–3

Artikli 3 lõige 1

Artikli 5 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 5 lõiked 5–6

Artikli 3 lõige 3

Artikli 5 lõige 7

Artikli 3 lõige 4

Artikli 5 lõige 8

Artikli 4 punkt a

Artikli 5 lõige 4 ja artikli 6 lõige 2

Artikli 4 punkt b

—

Artikkel 5

Artikkel 7

Artikkel 6

—

Artikli 7 punkt a

Artikli 3 lõike 1 punkt a

Artikli 7 punkt b

Artikli 3 lõike 1 punkt b

Artikli 7 punkt c

Artikli 3 lõike 1 punkt c

Artikli 8 lõige 1

Artikli 8 lõige 1

Artikli 8 lõige 2

Artikli 8 lõige 2

Artikli 9 punkt a

—

Artikli 9 punkt b

—

Artikli 10 lõige 1

Artikli 11 lõige 1

Artikli 10 lõige 2

Artikli 11 lõige 2

Artikli 10 lõige 3

—

Artikkel 11

—

Artikli 12 punkt a

Artikli 12 lõike 4 punkt a

Artikli 12 punkt b

Artikli 12 lõike 4 punkt b

Artikli 12 punkt c

Artikli 12 lõike 4 punkt c

Artikli 12 punkt d

Artikli 12 lõike 4 punkt d

Artikli 12 punkt e

Artikli 12 lõike 4 punkt e

Artikli 12 punkt f

Artikli 12 lõige 4 punkt f

Artikli 12 punkt g

—

Artikkel 13

Artikkel 17

Artikkel 14

Artikkel 16

Artikkel 15

Artikkel 19

—

Artikli 3 lõike 1 punkt d

—

Artikli 3 lõige 2

—

Artikli 3 lõige 3

—

Artikli 4 lõige 2

—

Artikli 6 lõige 1

—

Artikkel 9

—

Artikli 12 lõiked 1–3

—

Artikli 12 lõike 4 punktid g–l

—

Artikkel 15

—

Artikkel 18

—

I lisa

—

II lisa

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/244 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/244

---

Teisipäev, 5. mai 2009Euroopa Parlamendi 2010. aasta tulude ja kulude eelarvestus

P6_TA(2009)0346

Euroopa Parlamendi 5. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2010. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (2009/2006(BUD))

2010/C 212 E/34

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 272 lõiget 2;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (1), eriti selle artiklit 31;

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2);

võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni 2010. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta – I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jagu (3);

võttes arvesse peasekretäri raportit juhatusele Euroopa Parlamendi 2010. aasta esialgse eelarvestuse projekti koostamise kohta;

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 22 lõikele 6 ja artikli 73 lõikele 1 juhatuse poolt 21. aprillil 2009. aastal koostatud esialgset eelarvestuse projekti;

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 73 lõikele 2 eelarvekomisjoni poolt koostatud eelarvestuse projekti;

võttes arvesse kodukorra artiklit 73;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0275/2009),

| A. | arvestades, et katseprojekt, mille eesmärk on tugevdada juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelist koostööd ning varast vastastikust koostööd kõikides oluliselt eelarvet mõjutavates küsimustes, algatati eelmisel aastal ning see jätkub ka 2010. aasta eelarvemenetluse vältel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et katseprojekt, mille eesmärk on tugevdada juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelist koostööd ning varast vastastikust koostööd kõikides oluliselt eelarvet mõjutavates küsimustes, algatati eelmisel aastal ning see jätkub ka 2010. aasta eelarvemenetluse vältel;

| B. | arvestades, et eelarvestuse ja lõpliku eelarve vastuvõtmisel rakendatakse täiskogu õigusi täielikus kooskõlas asutamislepingu sätete ning kodukorraga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et eelarvestuse ja lõpliku eelarve vastuvõtmisel rakendatakse täiskogu õigusi täielikus kooskõlas asutamislepingu sätete ning kodukorraga;

| C. | arvestades, et kaks lepitusprotsessieelset koosolekut juhatuse ja eelarvekomisjoni delegatsioonide vahel toimusid 25. märtsil 2009 ja 16. aprillil 2009, mille kestel arutasid kaks delegatsiooni mitmeid olulisi küsimusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kaks lepitusprotsessieelset koosolekut juhatuse ja eelarvekomisjoni delegatsioonide vahel toimusid 25. märtsil 2009 ja 16. aprillil 2009, mille kestel arutasid kaks delegatsiooni mitmeid olulisi küsimusi;

| 1. | tuletab meelde, et 2010. aasta eelarve üldsuunised ja rahastatavad valdkonnad esitati ülalnimetatud 10. märtsi 2009. aasta resolutsioonis eelarvesuuniste kohta; rõhutab eriti, et parlamendiliikmete optimaalne ja võrdne juurdepääs tõlketeenustele ning parlamendi kasvanud õigusloomealasest rollist tingitud tegevus on 2010. aasta eelarve peamised elemendid; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et 2010. aasta eelarve üldsuunised ja rahastatavad valdkonnad esitati ülalnimetatud 10. märtsi 2009. aasta resolutsioonis eelarvesuuniste kohta; rõhutab eriti, et parlamendiliikmete optimaalne ja võrdne juurdepääs tõlketeenustele ning parlamendi kasvanud õigusloomealasest rollist tingitud tegevus on 2010. aasta eelarve peamised elemendid;

Üldine raamistik

| 2. | märgib, et 2010. aasta eelarve üldine tase peaks juhatuse soovitusel jääma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5 (halduskulud) allapoole traditsioonilist vabatahtlikku 20 % piiri; märgib, et soovitatud suurenemise määr on 3,98 % ning et sellest tulenev üldine tase oleks ainult natuke suurem kui 2009. aastal ehk 19,67 % selle rubriigi assigneeringutest; |
| --- | --- |

2.

märgib, et 2010. aasta eelarve üldine tase peaks juhatuse soovitusel jääma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigis 5 (halduskulud) allapoole traditsioonilist vabatahtlikku 20 % piiri; märgib, et soovitatud suurenemise määr on 3,98 % ning et sellest tulenev üldine tase oleks ainult natuke suurem kui 2009. aastal ehk 19,67 % selle rubriigi assigneeringutest;

| 3. | otsustab, et selles etapis on eelarve üldmaht 1 590 012 726 eurot, mis tähendab vahendite kasvu 3,92 % võrra, et jätta uuele parlamendikoosseisule sügisel suurem manööverdamisruum ning samuti püüda hoida võimalikult palju kokku; otsustab jätta ettenägematute kulude reserv 2009. aastaga samale tasemele (10 miljonit eurot); |
| --- | --- |

3.

otsustab, et selles etapis on eelarve üldmaht 1 590 012 726 eurot, mis tähendab vahendite kasvu 3,92 % võrra, et jätta uuele parlamendikoosseisule sügisel suurem manööverdamisruum ning samuti püüda hoida võimalikult palju kokku; otsustab jätta ettenägematute kulude reserv 2009. aastaga samale tasemele (10 miljonit eurot);

| 4. | on enamike kuluüksuste ja institutsioonis algatatud peamiste projektide mitmeaastase olemuse tõttu seisukohal, et eelarvet tuleb paremini planeerida keskpikaks perioodiks ning et see tuleb muuta läbipaistvamaks; peab väga oluliseks, et kogu eelarve ettepanek või vähemalt enamik sellest esitatakse kevadel eelarvestuse etapis ning on seisukohal, et tuleks piirata nn kirjalike muutmisettepanekute kasutamist sügisel, lubades neid ainult täiesti ettenägematutel juhtudel ja/või tehnilisteks muudatusteks; |
| --- | --- |

4.

on enamike kuluüksuste ja institutsioonis algatatud peamiste projektide mitmeaastase olemuse tõttu seisukohal, et eelarvet tuleb paremini planeerida keskpikaks perioodiks ning et see tuleb muuta läbipaistvamaks; peab väga oluliseks, et kogu eelarve ettepanek või vähemalt enamik sellest esitatakse kevadel eelarvestuse etapis ning on seisukohal, et tuleks piirata nn kirjalike muutmisettepanekute kasutamist sügisel, lubades neid ainult täiesti ettenägematutel juhtudel ja/või tehnilisteks muudatusteks;

| 5. | rõhutab, et juhatuse ning eelarvekomisjoni vaheline õigeaegne koostöö tehtavate otsustega eelarvele avaldatava mõju ühiseks väljaselgitamiseks peaks olema peamine moodus oluliste küsimuste lahendamisel, säilitades samas mõlema organi ametlikud õigused; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et juhatuse ning eelarvekomisjoni vaheline õigeaegne koostöö tehtavate otsustega eelarvele avaldatava mõju ühiseks väljaselgitamiseks peaks olema peamine moodus oluliste küsimuste lahendamisel, säilitades samas mõlema organi ametlikud õigused;

| 6. | tervitab juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelise koostöö tugevdamise katseprojekti pikendamist teiseks aastaks ning tuletab meelde, et vastastikuse usalduse ja läbipaistvuse põhimõtted on väga olulised; hoiatab selliste suundumuste eest, kus taoline koostöö muutub reaalse dialoogi asemel üksnes formaalsuseks ning kus olulisi otsuseid tehakse enneaegselt; nõuab, et järgitaks vastastikuse koostöö põhimõtet ning et seda edendataks tulevikus, järgides samas mõlema organi õigusi; kordab, et olulise finantsmõjuga küsimustes toimuv eelkonsultatsioon on katseprojekti üks olulisemaid aspekte; |
| --- | --- |

6.

tervitab juhatuse ja eelarvekomisjoni vahelise koostöö tugevdamise katseprojekti pikendamist teiseks aastaks ning tuletab meelde, et vastastikuse usalduse ja läbipaistvuse põhimõtted on väga olulised; hoiatab selliste suundumuste eest, kus taoline koostöö muutub reaalse dialoogi asemel üksnes formaalsuseks ning kus olulisi otsuseid tehakse enneaegselt; nõuab, et järgitaks vastastikuse koostöö põhimõtet ning et seda edendataks tulevikus, järgides samas mõlema organi õigusi; kordab, et olulise finantsmõjuga küsimustes toimuv eelkonsultatsioon on katseprojekti üks olulisemaid aspekte;

| 7. | on seisukohal, et olulistes valdkondades vajalike rahaliste vahendite maht, sealhulgas oluliste teenuste ja projektide jaoks vajalike sise- ja välisvahendite suhe on kõige olulisem näitaja, mida tuleb eelarvestamisel hoolikalt kaaluda; nõuab tungivalt, et parlamendi rakendusorganid peaksid seda meeles ja tegutseksid vastavalt sellele, et saavutada kulutõhusaid lahendusi, vältida jõupingutuste dubleerimist ja tugineda poliitikavaldkonna eelnevale analüüsile; |
| --- | --- |

7.

on seisukohal, et olulistes valdkondades vajalike rahaliste vahendite maht, sealhulgas oluliste teenuste ja projektide jaoks vajalike sise- ja välisvahendite suhe on kõige olulisem näitaja, mida tuleb eelarvestamisel hoolikalt kaaluda; nõuab tungivalt, et parlamendi rakendusorganid peaksid seda meeles ja tegutseksid vastavalt sellele, et saavutada kulutõhusaid lahendusi, vältida jõupingutuste dubleerimist ja tugineda poliitikavaldkonna eelnevale analüüsile;

Konkreetsed küsimused

Ametikohad ja ümberkorraldamine

| 8. | tunneb heameelt juhatuse esitatud teenistuste ümberkorraldamise ning ametikohtade loetelu muutmise ettepanekute üle, arvestades 2009. aastaks juba ettenähtud vahendite märkimisväärset suurenemist; rõhutab oma soovi arutada seotud eelarvevahendite küsimust pärast seda, kui kõikide taotluste osas on olemas ülevaade, sealhulgas pidades silmas fraktsioone, ning rõhutab, et Euroopa Parlament on siis valmis paketti hoolikalt kaaluma, võttes arvesse vajadust parandada Euroopa Parlamendi suurenenud õigusloomealast rolli; otsustab seetõttu praeguses etapis 30 uue ametikoha loomist mitte lubada; märgib, et soovitud ametikohtade ümberpaigutamise määr on väga madal ja julgustab tegema kõnealuses valdkonnas täiendavaid pingutusi; |
| --- | --- |

8.

tunneb heameelt juhatuse esitatud teenistuste ümberkorraldamise ning ametikohtade loetelu muutmise ettepanekute üle, arvestades 2009. aastaks juba ettenähtud vahendite märkimisväärset suurenemist; rõhutab oma soovi arutada seotud eelarvevahendite küsimust pärast seda, kui kõikide taotluste osas on olemas ülevaade, sealhulgas pidades silmas fraktsioone, ning rõhutab, et Euroopa Parlament on siis valmis paketti hoolikalt kaaluma, võttes arvesse vajadust parandada Euroopa Parlamendi suurenenud õigusloomealast rolli; otsustab seetõttu praeguses etapis 30 uue ametikoha loomist mitte lubada; märgib, et soovitud ametikohtade ümberpaigutamise määr on väga madal ja julgustab tegema kõnealuses valdkonnas täiendavaid pingutusi;

| 9. | võtab seda silmas pidades teadmiseks, et oma 1. aprilli 2009. aasta koosolekul kiitis juhatus ühehäälselt heaks infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi ümberkorraldamise kava seoses Euroopa Parlamendi hoonete hooldamise ja haldamisega, ning spetsialiseerunud kesktalituste loomise, millega parandatakse eelarvekontrolli ja avaliku hanke menetluste kvaliteeti; rõhutab, et infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi ning teiste teenistuste rahaliste vahendite vajaliku mahu kohta tehtud lõplikud otsused edastatakse sügisel eelarve esimesele lugemisele vastavalt tavapärasele menetlusele; rõhutab, et eelarvestamise seisukohast tuleb teha valik, kui suure osa kinnisvarahaldusega peaks Euroopa Parlament tegelema ise, tagamaks, et parlamendivälistele töövõtjatele usaldatud ülesanded oleksid õigesti püstitatud ning nende toimetulekut piisavalt kontrollitud; sellega seoses märgib, et ainus osutatud välisraport käsitleb peamiselt hoonete turvalisuse, kuid ka hoolduse ja haldamise küsimusi ning nende parandamise võimalusi; |
| --- | --- |

9.

võtab seda silmas pidades teadmiseks, et oma 1. aprilli 2009. aasta koosolekul kiitis juhatus ühehäälselt heaks infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi ümberkorraldamise kava seoses Euroopa Parlamendi hoonete hooldamise ja haldamisega, ning spetsialiseerunud kesktalituste loomise, millega parandatakse eelarvekontrolli ja avaliku hanke menetluste kvaliteeti; rõhutab, et infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi ning teiste teenistuste rahaliste vahendite vajaliku mahu kohta tehtud lõplikud otsused edastatakse sügisel eelarve esimesele lugemisele vastavalt tavapärasele menetlusele; rõhutab, et eelarvestamise seisukohast tuleb teha valik, kui suure osa kinnisvarahaldusega peaks Euroopa Parlament tegelema ise, tagamaks, et parlamendivälistele töövõtjatele usaldatud ülesanded oleksid õigesti püstitatud ning nende toimetulekut piisavalt kontrollitud; sellega seoses märgib, et ainus osutatud välisraport käsitleb peamiselt hoonete turvalisuse, kuid ka hoolduse ja haldamise küsimusi ning nende parandamise võimalusi;

| 10. | peab oluliseks, et kinnisvara keskpika kuni pika perspektiivi strateegiline kava esitataks õigeaegselt enne esimest lugemist sügisel, et oleks võimalik teha eelarvealaseid otsuseid; väljendab seetõttu heameelt peasekretäri võetud kohustuse üle esitada projekt uuel ametiajal juhatusele võimalikult kiiresti; nõustub juhatuse ettepanekuga vähendada hoonete reservi eelarvemenetluse käesolevas etapis 18 500 000 euroni kuni vajalikul tasemel assigneeringute kasutuselevõtuni, kui kõnealuse valdkonna strateegia on täpsemalt paika pandud; |
| --- | --- |

10.

peab oluliseks, et kinnisvara keskpika kuni pika perspektiivi strateegiline kava esitataks õigeaegselt enne esimest lugemist sügisel, et oleks võimalik teha eelarvealaseid otsuseid; väljendab seetõttu heameelt peasekretäri võetud kohustuse üle esitada projekt uuel ametiajal juhatusele võimalikult kiiresti; nõustub juhatuse ettepanekuga vähendada hoonete reservi eelarvemenetluse käesolevas etapis 18 500 000 euroni kuni vajalikul tasemel assigneeringute kasutuselevõtuni, kui kõnealuse valdkonna strateegia on täpsemalt paika pandud;

| 11. | rõhutab, et oluline on uue turvapoliitika arendamine ja selle valdkonna eesmärkide saavutamine, pidades silmas Euroopa Parlamendi eripära ja vajadust lisaks turvalisusele ka avatuse järele; on seisukohal, et nende strateegiliste ja tegevusvajaduste tagamiseks vastavaid eelarvevahendeid saab arutada 2010. aasta eelarvemenetluse jooksul; tervitab juhatuse avaldust seoses vahendite optimaalse kasutamisega ning eriti selle märkusi kulutõhususe tasakaalu kohta Euroopa Parlamendi töötajate ja välistöövõtjate vahel; tunneb siiski muret, et uue nelja üksusega direktoraadi loomise kohta pole selgelt välja toodud keskpika ja pika perspektiivi tegevus- ja finantsmõjusid; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et oluline on uue turvapoliitika arendamine ja selle valdkonna eesmärkide saavutamine, pidades silmas Euroopa Parlamendi eripära ja vajadust lisaks turvalisusele ka avatuse järele; on seisukohal, et nende strateegiliste ja tegevusvajaduste tagamiseks vastavaid eelarvevahendeid saab arutada 2010. aasta eelarvemenetluse jooksul; tervitab juhatuse avaldust seoses vahendite optimaalse kasutamisega ning eriti selle märkusi kulutõhususe tasakaalu kohta Euroopa Parlamendi töötajate ja välistöövõtjate vahel; tunneb siiski muret, et uue nelja üksusega direktoraadi loomise kohta pole selgelt välja toodud keskpika ja pika perspektiivi tegevus- ja finantsmõjusid;

| 12. | loodab samuti saada 2008. aastal taotletud kulude kokkuhoiu kava, mis on presidentuuri peadirektoraadis juba koostatud, ning väljendab jätkuvalt muret seoses turvameetmeid ja -varustust kajastavate tegevuskulude eelarveridade kuludega; |
| --- | --- |

12.

loodab samuti saada 2008. aastal taotletud kulude kokkuhoiu kava, mis on presidentuuri peadirektoraadis juba koostatud, ning väljendab jätkuvalt muret seoses turvameetmeid ja -varustust kajastavate tegevuskulude eelarveridade kuludega;

| 13. | tervitab personalihalduse teenistuse ümberkorraldamise ettepanekuid ning tunneb heameelt, et suurenenud sidususe, püstitatud ülesande selguse ja sünergia loomise eesmärgid on juhtpõhimõtteks; väljendab heameelt, et see soovitakse saavutada olemasolevate ressurssidega, sealhulgas sisemise ümberpaigutamisega, kuid samas sooviks saada täiendavat kinnitust mõjude kohta keskpikas ja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

13.

tervitab personalihalduse teenistuse ümberkorraldamise ettepanekuid ning tunneb heameelt, et suurenenud sidususe, püstitatud ülesande selguse ja sünergia loomise eesmärgid on juhtpõhimõtteks; väljendab heameelt, et see soovitakse saavutada olemasolevate ressurssidega, sealhulgas sisemise ümberpaigutamisega, kuid samas sooviks saada täiendavat kinnitust mõjude kohta keskpikas ja pikas perspektiivis;

Mitmekeelsus

| 14. | kordab oma soovi, et parlamendiliikmete võrdne juurdepääs tõlketeenustele oleks 2010. aasta eelarve oluline element; tunneb rahulolu, et administratsioon on teinud jõupingutusi selle soovi elluviimiseks, kuid on seisukohal, et selleks on ilmselgelt samuti vaja ressursside võimalikult head kasutamist; |
| --- | --- |

14.

kordab oma soovi, et parlamendiliikmete võrdne juurdepääs tõlketeenustele oleks 2010. aasta eelarve oluline element; tunneb rahulolu, et administratsioon on teinud jõupingutusi selle soovi elluviimiseks, kuid on seisukohal, et selleks on ilmselgelt samuti vaja ressursside võimalikult head kasutamist;

| 15. | kutsub juhatust ja eelarvekomisjoni üles pöörduma kiiresti mitmekeelsuse institutsioonidevahelise töörühma poole, et koostada (tehnilisel tasandil) ettepanek, millega tagada, et selles valdkonnas parandatakse institutsioonidevahelist koostööd, eriti mis puudutab mistahes kasutamata võimaluste ärakasutamist; väljendab pettumust näiteks selle üle, et praegust institutsioonidevahelist tõlgete parema jagamise süsteemi ei kasutata pea üldse; loodab näha ettepanekut olukorra parandamise võimaluste kohta enne esimest lugemist; väljendab samuti sügavat huvi tõlkeosakondade uute tehniliste vahendite, sealhulgas tõlkevahendit Euramis käsitleva uurimuse suhtes ning palub teavet nende väljatöötamise ning seonduvate finantsmõjude kohta 2010. aasta jooksul; soovib kõnealuses uurimuses näha hinnangut selle kohta, kas asjaomane vahend võiks aidata parandada institutsioonidevahelist koostööd tõlke valdkonnas, samuti ülevaadet tõhususe kasvu ja kulude säästu kohta, mis võiksid vähendada sõltuvust välistest tõlketeenustest; |
| --- | --- |

15.

kutsub juhatust ja eelarvekomisjoni üles pöörduma kiiresti mitmekeelsuse institutsioonidevahelise töörühma poole, et koostada (tehnilisel tasandil) ettepanek, millega tagada, et selles valdkonnas parandatakse institutsioonidevahelist koostööd, eriti mis puudutab mistahes kasutamata võimaluste ärakasutamist; väljendab pettumust näiteks selle üle, et praegust institutsioonidevahelist tõlgete parema jagamise süsteemi ei kasutata pea üldse; loodab näha ettepanekut olukorra parandamise võimaluste kohta enne esimest lugemist; väljendab samuti sügavat huvi tõlkeosakondade uute tehniliste vahendite, sealhulgas tõlkevahendit Euramis käsitleva uurimuse suhtes ning palub teavet nende väljatöötamise ning seonduvate finantsmõjude kohta 2010. aasta jooksul; soovib kõnealuses uurimuses näha hinnangut selle kohta, kas asjaomane vahend võiks aidata parandada institutsioonidevahelist koostööd tõlke valdkonnas, samuti ülevaadet tõhususe kasvu ja kulude säästu kohta, mis võiksid vähendada sõltuvust välistest tõlketeenustest;

| 16. | palub peasekretäril esitada tõlketegevuse kulude ja tulude analüüs tippkoormuse ajal, sealhulgas vabakutseliste palkamine ja alternatiivsete töömeetodite kasutamise võimaluse analüüs; |
| --- | --- |

16.

palub peasekretäril esitada tõlketegevuse kulude ja tulude analüüs tippkoormuse ajal, sealhulgas vabakutseliste palkamine ja alternatiivsete töömeetodite kasutamise võimaluse analüüs;

| 17. | soovib ajakohast teavet selle kohta, kuidas sellist ressursside jagamist saaks rakendada kõikides valdkondades, kus institutsioonidel on ajutised kasutamata ressursid, kahjustamata institutsioonide sõltumatust ja tegutsemisvõimet (suuline tõlge, hoonete üürile andmine, koopiateenus jmt); |
| --- | --- |

17.

soovib ajakohast teavet selle kohta, kuidas sellist ressursside jagamist saaks rakendada kõikides valdkondades, kus institutsioonidel on ajutised kasutamata ressursid, kahjustamata institutsioonide sõltumatust ja tegutsemisvõimet (suuline tõlge, hoonete üürile andmine, koopiateenus jmt);

Õigusloome

| 18. | tervitab asjaolu, et juhatuse ettepanek järgib eelmise aasta peamist prioriteeti, milleks on õigusloomealane töö, kuid on seisukohal, et soovitud ametikohti tuleks täiendavalt analüüsida ning vastavalt ülaltoodule tuleks neid käsitleda üldises tervikus; tervitab asjaolu, et õigusloome ja eriti kaasotsustusmenetlusega seotud punktidele eraldati 2009. aastaks ette nähtud eelarvevahendite suurendamisel kõige rohkem vahendeid; |
| --- | --- |

18.

tervitab asjaolu, et juhatuse ettepanek järgib eelmise aasta peamist prioriteeti, milleks on õigusloomealane töö, kuid on seisukohal, et soovitud ametikohti tuleks täiendavalt analüüsida ning vastavalt ülaltoodule tuleks neid käsitleda üldises tervikus; tervitab asjaolu, et õigusloome ja eriti kaasotsustusmenetlusega seotud punktidele eraldati 2009. aastaks ette nähtud eelarvevahendite suurendamisel kõige rohkem vahendeid;

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT)

| 19. | tuletab meelde, et paluti selgitust IT-sektoris toimuva kohta ning ootab Euroopa Parlamendi üldise IKT strateegia selget kava, mis on oluline Euroopa Parlamendi käsutuses olevate ressursside parimaks ärakasutamiseks; on veendunud selles, et taoline kava peab olema sidus ning looma tasakaalu vajaliku tsentraliseerimise ja mastaabisäästu vahel, mis juba tähendab selles valdkonnas uue ja eraldiseisva peadirektoraadi loomist, ning samuti vajaduses säilitada vajalik paindlikkus teiste peadirektoraatide tasandil; soovib, et juhatus tagaks ülekattumiste ja topeltrahastamiste vältimise; palub juhatusel tagada, et IKT turve ja fraktsioonide vajadused oleksid selle kava lahutamatud osad; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et paluti selgitust IT-sektoris toimuva kohta ning ootab Euroopa Parlamendi üldise IKT strateegia selget kava, mis on oluline Euroopa Parlamendi käsutuses olevate ressursside parimaks ärakasutamiseks; on veendunud selles, et taoline kava peab olema sidus ning looma tasakaalu vajaliku tsentraliseerimise ja mastaabisäästu vahel, mis juba tähendab selles valdkonnas uue ja eraldiseisva peadirektoraadi loomist, ning samuti vajaduses säilitada vajalik paindlikkus teiste peadirektoraatide tasandil; soovib, et juhatus tagaks ülekattumiste ja topeltrahastamiste vältimise; palub juhatusel tagada, et IKT turve ja fraktsioonide vajadused oleksid selle kava lahutamatud osad;

| 20. | võtab samuti teadmiseks ettepaneku kolmeaastase kava lõppfaasi kohta selles valdkonnas eksperdiarvamuste saamise muutmiseks, vähendades sõltuvust väliskonsultantidest, ning ettepaneku ametikohtade suurendamise kohta; kordab oma arvamust, et ametikohtade arvu oluline suurenemine peaks tooma kaasa konsultandikulude vähenemise ning ootab nende kulude kolmeaastast ülevaadet, kus kulusid kõrvutatakse ametikohtade arvu heaks kiidetud ja/või soovitatud suurenemisega; |
| --- | --- |

20.

võtab samuti teadmiseks ettepaneku kolmeaastase kava lõppfaasi kohta selles valdkonnas eksperdiarvamuste saamise muutmiseks, vähendades sõltuvust väliskonsultantidest, ning ettepaneku ametikohtade suurendamise kohta; kordab oma arvamust, et ametikohtade arvu oluline suurenemine peaks tooma kaasa konsultandikulude vähenemise ning ootab nende kulude kolmeaastast ülevaadet, kus kulusid kõrvutatakse ametikohtade arvu heaks kiidetud ja/või soovitatud suurenemisega;

| 21. | märgib positiivselt juhatuse poolt vastu võetud IT-juhtimiskava ja rõhutab, et selles pööratakse suurt tähelepanu prioriteetide selgele ja õiglasele kindlaksmääramisele, et kasutada piiratud rahalisi vahendeid parimal võimalikul viisil Euroopa Parlamendi kui terviku heaks; sellega seoses soovib samuti selgitust selle kohta, kuidas teenusepakkuja ja kliendi suhe toimib IKT valdkonnas ja kui palju saavad kliendid määrata, milliseid projekte nad eelistaksid, kuidas nende projektide rahastamine toimub, ning lisaks selle kohta, kuidas tagatakse projektide kokkusobivus üldise strateegiaga; |
| --- | --- |

21.

märgib positiivselt juhatuse poolt vastu võetud IT-juhtimiskava ja rõhutab, et selles pööratakse suurt tähelepanu prioriteetide selgele ja õiglasele kindlaksmääramisele, et kasutada piiratud rahalisi vahendeid parimal võimalikul viisil Euroopa Parlamendi kui terviku heaks; sellega seoses soovib samuti selgitust selle kohta, kuidas teenusepakkuja ja kliendi suhe toimib IKT valdkonnas ja kui palju saavad kliendid määrata, milliseid projekte nad eelistaksid, kuidas nende projektide rahastamine toimub, ning lisaks selle kohta, kuidas tagatakse projektide kokkusobivus üldise strateegiaga;

Mitmeaastased projektid

| 22. | kordab oma arvamust, et parlamendiliikmete ja personali jaoks ette nähtud oluliste algatuste ja projektide paljusus teabe ja analüüsi valdkonnas, nagu uus raamatukogu analüüsiteenistus ja komisjonide poliitikaüksused, koos tohutu hulga muude kasutatavate teabe allikate ja süsteemidega, tähendab tohutuid muutusi parlamendi töös ning samuti assigneeringute suurenemist; usub seetõttu, et eelarvealane ja funktsionaalne kontroll üldiste ressursside sidususe ja õige kasutamise tagamiseks saab ainult kasuks tulla ning sellega seoses tuletab meelde oma varasemat otsust selle küsimuse käsitlemise kohta; tervitab administratsiooni jõupingutusi teadmusjuhtimissüsteemi rakendamiseks; |
| --- | --- |

22.

kordab oma arvamust, et parlamendiliikmete ja personali jaoks ette nähtud oluliste algatuste ja projektide paljusus teabe ja analüüsi valdkonnas, nagu uus raamatukogu analüüsiteenistus ja komisjonide poliitikaüksused, koos tohutu hulga muude kasutatavate teabe allikate ja süsteemidega, tähendab tohutuid muutusi parlamendi töös ning samuti assigneeringute suurenemist; usub seetõttu, et eelarvealane ja funktsionaalne kontroll üldiste ressursside sidususe ja õige kasutamise tagamiseks saab ainult kasuks tulla ning sellega seoses tuletab meelde oma varasemat otsust selle küsimuse käsitlemise kohta; tervitab administratsiooni jõupingutusi teadmusjuhtimissüsteemi rakendamiseks;

| 23. | võtab teadmiseks asjaolu, et Web-TV projekt on juba hõlmatud juhatuse ettepanekutes toodud määradega; tervitaks siiski teatava lisateabe saamist selle investeeringu „tulu” kohta, eriti statistika ja tulevikuperspektiivide näol; hindaks samuti teatavat teavet selle kohta, kas Web-TV on juba vähendanud või hakkab vähendama vajadust teist liiki teabe järele paberkandjal; |
| --- | --- |

23.

võtab teadmiseks asjaolu, et Web-TV projekt on juba hõlmatud juhatuse ettepanekutes toodud määradega; tervitaks siiski teatava lisateabe saamist selle investeeringu „tulu” kohta, eriti statistika ja tulevikuperspektiivide näol; hindaks samuti teatavat teavet selle kohta, kas Web-TV on juba vähendanud või hakkab vähendama vajadust teist liiki teabe järele paberkandjal;

| 24. | võtab teadmiseks juhatuse ettepaneku lisada konkreetsed assigneeringud Euroopa Ajaloo Maja käsitlevate ekspertanalüüside jaoks; ootab selget ülevaadet kuludest, mis on ette nähtud projektile tervikuna, sealhulgas halduskuludest hiljemalt 2011. aasta eelarvemenetluse esialgse eelarvestuse projekti etapis; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks juhatuse ettepaneku lisada konkreetsed assigneeringud Euroopa Ajaloo Maja käsitlevate ekspertanalüüside jaoks; ootab selget ülevaadet kuludest, mis on ette nähtud projektile tervikuna, sealhulgas halduskuludest hiljemalt 2011. aasta eelarvemenetluse esialgse eelarvestuse projekti etapis;

| 25. | soovib, et külastajatekeskus saaks reaalse võimaluse oma tegevuse alustamiseks ning uste avamiseks esimesel võimalusel, kuid mitte mingil juhul hiljem kui 2010. aasta alguses; seepärast ootab lõplikku otsust juhtimiskontseptsiooni kohta, et täita seatud eesmärgid, ning mis väga oluline, tuginedes praeguste võimaluste reaalsele tasuvusanalüüsile; rõhutab, et näiteks alltöövõtjate palkamisel põhineval lahendusel peaksid olema väga väikesed mõjud (kui üldse) sisemistele ametikohtadele ning vastupidi; |
| --- | --- |

25.

soovib, et külastajatekeskus saaks reaalse võimaluse oma tegevuse alustamiseks ning uste avamiseks esimesel võimalusel, kuid mitte mingil juhul hiljem kui 2010. aasta alguses; seepärast ootab lõplikku otsust juhtimiskontseptsiooni kohta, et täita seatud eesmärgid, ning mis väga oluline, tuginedes praeguste võimaluste reaalsele tasuvusanalüüsile; rõhutab, et näiteks alltöövõtjate palkamisel põhineval lahendusel peaksid olema väga väikesed mõjud (kui üldse) sisemistele ametikohtadele ning vastupidi;

Lõppsätted

| 26. | rõhutab, et enne eelarve esimest lugemist sügisel tuleks teostada üksikasjalikum eelarve üksikute punktide läbivaatamine; vaatab seetõttu sel ajal läbi ja võtab vastu lõplikud eelarvealased otsused; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et enne eelarve esimest lugemist sügisel tuleks teostada üksikasjalikum eelarve üksikute punktide läbivaatamine; vaatab seetõttu sel ajal läbi ja võtab vastu lõplikud eelarvealased otsused;

| 27. | kinnitab eespool nimetatut arvesse võttes eelarveaasta eelarvestuse ning tuletab meelde, et eelarveprojekti vastuvõtmine toimub esimesel lugemisel 2009. aasta oktoobris vastavalt asutamislepingus sätestatud hääletamiskorrale; |
| --- | --- |

27.

kinnitab eespool nimetatut arvesse võttes eelarveaasta eelarvestuse ning tuletab meelde, et eelarveprojekti vastuvõtmine toimub esimesel lugemisel 2009. aasta oktoobris vastavalt asutamislepingus sätestatud hääletamiskorrale;

*

* *

| 28. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja eelarvestus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

28.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja eelarvestus nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0096.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/249

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Direktiivi 83/515/EMÜ ning 11 vananenud otsuse kehtetuks tunnistamine ühise kalanduspoliitika valdkonnas *

P6_TA(2009)0350

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 83/515/EMÜ ning 11 vananenud otsust ühise kalanduspoliitika valdkonnas (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

2010/C 212 E/35

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0088);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37 ning artikli 300 lõiget 2 ja lõike 3 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0094/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0203/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/249

---

Kolmapäev, 6. mai 200914 vananenud määruse kehtetuks tunnistamine ühise kalanduspoliitika valdkonnas *

P6_TA(2009)0351

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks 14 vananenud määrust ühise kalanduspoliitika valdkonnas (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

2010/C 212 E/36

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0089);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0095/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ja artikli 43 lõiget 1;

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A6-0202/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/250 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/250

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist(EAFRD) antavad maaelu arengu toetused *

P6_TA(2009)0352

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

2010/C 212 E/37

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2009)0038);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikleid 36 ja 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0051/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0259/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | tõdeb, et rubriigis 2 olemasolevate varude kättesaadavusega on seotud mitu ebaselget tegurit; rõhutab, et majanduse elavdamise kava rahastamisega ei tohiks ohustada kõnealuse kulukategooria edasisi vajadusi; väljendab oma eelistust kasutada lõppevate eelarveaastate varusid; |
| --- | --- |

2.

tõdeb, et rubriigis 2 olemasolevate varude kättesaadavusega on seotud mitu ebaselget tegurit; rõhutab, et majanduse elavdamise kava rahastamisega ei tohiks ohustada kõnealuse kulukategooria edasisi vajadusi; väljendab oma eelistust kasutada lõppevate eelarveaastate varusid;

| 3. | tuletab meelde, et aastas eraldatav summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) punktis 38 sätestatule; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et aastas eraldatav summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus vastavalt 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) punktis 38 sätestatule;

| 4. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 5. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

5.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 6. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

6.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt


  Põhjendus 1 a (uus) |
| | (1 a) | Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamine tuleks viia ellu vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) sätetele. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 1 a (uus)

(1 a)

Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamine tuleks viia ellu vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) sätetele.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 1 b (uus)

| (1 b) | Praeguseid vahendeid rubriigis 2 ei saa võtta enesestmõistetavana ja ükski majanduse elavdamise kava käsitlev kokkulepe ei tohiks tulevikuvajadusi üheski kulukategoorias ohtu seada. |
| --- | --- |

(1 b)

Praeguseid vahendeid rubriigis 2 ei saa võtta enesestmõistetavana ja ükski majanduse elavdamise kava käsitlev kokkulepe ei tohiks tulevikuvajadusi üheski kulukategoorias ohtu seada.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 2

| (2) | Eespool nimetatud summast tuleks
  1,5 miljardit
  eurot eraldada Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kaudu kõikidele liikmesriikidele, et arenda maapiirkondades lairiba Interneti-ühendust ja tugevdada nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16a lõike 1 punktides a–f sätestatud prioriteetidega seotud tegevusi (edaspidi „uued väljakutsed”). |
| --- | --- |

(2)

Eespool nimetatud summast tuleks
  1,5 miljardit
  eurot eraldada Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kaudu kõikidele liikmesriikidele, et arenda maapiirkondades lairiba Interneti-ühendust ja tugevdada nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16a lõike 1 punktides a–f sätestatud prioriteetidega seotud tegevusi (edaspidi „uued väljakutsed”).

| (2) | Eespool nimetatud summast tuleks
  1 020 miljonit
  eurot eraldada Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kaudu kõikidele liikmesriikidele, et arendada maapiirkondades lairiba Interneti-ühendust ja tugevdada nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16a lõike 1 punktides a–f sätestatud prioriteetidega seotud meetmeid (edaspidi „uued väljakutsed”).
  Nimetatud summast peaks 850 miljonit eurot olema kättesaadav 2009. aastal, samas kui 170 miljonit eurot tuleks tagada hüvitusmehhanismi kaudu 2010. aasta eelarvet käsitleva lepitusmenetluse raames ja peaks olema kättesaadav 2010. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Eespool nimetatud summast tuleks
  1 020 miljonit
  eurot eraldada Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi (EAFRD) kaudu kõikidele liikmesriikidele, et arendada maapiirkondades lairiba Interneti-ühendust ja tugevdada nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 artikli 16a lõike 1 punktides a–f sätestatud prioriteetidega seotud meetmeid (edaspidi „uued väljakutsed”).
  Nimetatud summast peaks 850 miljonit eurot olema kättesaadav 2009. aastal, samas kui 170 miljonit eurot tuleks tagada hüvitusmehhanismi kaudu 2010. aasta eelarvet käsitleva lepitusmenetluse raames ja peaks olema kättesaadav 2010. aastal.

Muudatusettepanek
  4

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 2 a (uus)

| (2 a) | Eelarvepädevad institutsioonid suurendasid 2009. aasta maaelu arengu eelarverida 249 840 000 euro võrra. Need täiendavad vahendid tuleks eraldada EAFRD rahastatavatele meetmetele Euroopa majanduse elavdamise kavas. |
| --- | --- |

(2 a)

Eelarvepädevad institutsioonid suurendasid 2009. aasta maaelu arengu eelarverida 249 840 000 euro võrra. Need täiendavad vahendid tuleks eraldada EAFRD rahastatavatele meetmetele Euroopa majanduse elavdamise kavas.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 4

| (4) | Selle tagamiseks, et ühenduse täiendava toetuse jaotust kõikidele liikmesriikidele kasutatakse kooskõlas kahe poliitikapaketi (uued väljakutsed ja lairiba-Internet) eesmärkidega, peaksid liikmesriigid oma riiklikus strateegiakavas täpsustama hinnangulise summa, mis tuleneb kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest, ning ka määruse (EÜ) nr ... artikli 136 alusel saadud kasutamata vahendid ja üldiste kulukohustuste suurenemise, nagu on sätestatud nõukogu otsuses 2006/493/EÜ, muudetud otsusega ... Kõnealused summad eraldatakse
  ühelt poolt
  lairiba-Interneti infrastruktuurile maapiirkondades
  ja teiselt poolt
  „uutele väljakutsetele”. |
| --- | --- |

(4)

Selle tagamiseks, et ühenduse täiendava toetuse jaotust kõikidele liikmesriikidele kasutatakse kooskõlas kahe poliitikapaketi (uued väljakutsed ja lairiba-Internet) eesmärkidega, peaksid liikmesriigid oma riiklikus strateegiakavas täpsustama hinnangulise summa, mis tuleneb kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest, ning ka määruse (EÜ) nr ... artikli 136 alusel saadud kasutamata vahendid ja üldiste kulukohustuste suurenemise, nagu on sätestatud nõukogu otsuses 2006/493/EÜ, muudetud otsusega ... Kõnealused summad eraldatakse
  ühelt poolt
  lairiba-Interneti infrastruktuurile maapiirkondades
  ja teiselt poolt
  „uutele väljakutsetele”.

| (4) | Selle tagamiseks, et ühenduse täiendava toetuse jaotust kõikidele liikmesriikidele kasutatakse kooskõlas kahe poliitikapaketi (uued väljakutsed ja lairiba-Internet) eesmärkidega, peaksid liikmesriigid oma riiklikus strateegiakavas täpsustama hinnangulise summa, mis tuleneb kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest, ning ka määruse (EÜ) nr ... artikli 136 alusel saadud kasutamata vahendid ja üldiste kulukohustuste suurenemise, nagu on sätestatud nõukogu otsuses 2006/493/EÜ, muudetud otsusega ... Kõnealused summad eraldatakse lairiba-Interneti infrastruktuurile maapiirkondades
  ,
  „uutele väljakutsetele”
  ja muudele meetmetele, mille eesmärk on rahaliste vahendite kasutuselevõtu parandamine ja uute töökohtade loomine
  . |
| --- | --- |

(4)

Selle tagamiseks, et ühenduse täiendava toetuse jaotust kõikidele liikmesriikidele kasutatakse kooskõlas kahe poliitikapaketi (uued väljakutsed ja lairiba-Internet) eesmärkidega, peaksid liikmesriigid oma riiklikus strateegiakavas täpsustama hinnangulise summa, mis tuleneb kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest, ning ka määruse (EÜ) nr ... artikli 136 alusel saadud kasutamata vahendid ja üldiste kulukohustuste suurenemise, nagu on sätestatud nõukogu otsuses 2006/493/EÜ, muudetud otsusega ... Kõnealused summad eraldatakse lairiba-Interneti infrastruktuurile maapiirkondades
  ,
  „uutele väljakutsetele”
  ja muudele meetmetele, mille eesmärk on rahaliste vahendite kasutuselevõtu parandamine ja uute töökohtade loomine
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 4 a (uus)

| (4 a) | Oma programmide täitmise suurendamise eesmärgil võivad liikmesriigid kasutada täiendavaid laenutagatis- ja laenufonde. |
| --- | --- |

(4 a)

Oma programmide täitmise suurendamise eesmärgil võivad liikmesriigid kasutada täiendavaid laenutagatis- ja laenufonde.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 6

| (6) | Oma 12. detsembri 2008. aasta järeldustes avaldas Euroopa Ülemkogu poolehoidu sellele, et majanduse elavdamise kava alusel toetatakse eelkõige lairiba-Interneti arendamist, sh halva ühendusega piirkondades. Kuna maapiirkondades on Interneti-ühendus sageli ebapiisav, tuleks EAFRD raames antava toetusega tugevdada lairiba-infrastruktuuri maapiirkondades. Kõnealuse prioriteedi olulisust arvestades peaksid liikmesriigid 2009. aasta lõpuks nägema oma programmidega ette sellega seonduvad tegevused. Tuleks koostada lairiba-infrastruktuuriga seonduvate tegevuste liikide loetelu, et võimaldada liikmesriikidel määratleda asjakohased tegevused maaelu arengu õigusraamistiku kontekstis. |
| --- | --- |

(6)

Oma 12. detsembri 2008. aasta järeldustes avaldas Euroopa Ülemkogu poolehoidu sellele, et majanduse elavdamise kava alusel toetatakse eelkõige lairiba-Interneti arendamist, sh halva ühendusega piirkondades. Kuna maapiirkondades on Interneti-ühendus sageli ebapiisav, tuleks EAFRD raames antava toetusega tugevdada lairiba-infrastruktuuri maapiirkondades. Kõnealuse prioriteedi olulisust arvestades peaksid liikmesriigid 2009. aasta lõpuks nägema oma programmidega ette sellega seonduvad tegevused. Tuleks koostada lairiba-infrastruktuuriga seonduvate tegevuste liikide loetelu, et võimaldada liikmesriikidel määratleda asjakohased tegevused maaelu arengu õigusraamistiku kontekstis.

| (6) | Oma 12. detsembri 2008. aasta järeldustes avaldas Euroopa Ülemkogu poolehoidu sellele, et majanduse elavdamise kava alusel toetatakse eelkõige lairiba-Interneti arendamist, sh halva ühendusega piirkondades. Kuna maapiirkondades on Interneti-ühendus sageli ebapiisav, tuleks EAFRD raames antava toetusega tugevdada lairiba-infrastruktuuri
  ja sellega seotud rajatisi
  maapiirkondades. Kõnealuse prioriteedi olulisust arvestades peaksid liikmesriigid 2009. aasta lõpuks nägema oma programmidega ette sellega seonduvad meetmed. Tuleks koostada lairiba-infrastruktuuriga
  ja lairibaühenduse rajatistega
  seonduvate meetmete liikide loetelu, et võimaldada liikmesriikidel määratleda asjakohased meetmed maaelu arengu õigusliku raamistiku kontekstis. |
| --- | --- |

(6)

Oma 12. detsembri 2008. aasta järeldustes avaldas Euroopa Ülemkogu poolehoidu sellele, et majanduse elavdamise kava alusel toetatakse eelkõige lairiba-Interneti arendamist, sh halva ühendusega piirkondades. Kuna maapiirkondades on Interneti-ühendus sageli ebapiisav, tuleks EAFRD raames antava toetusega tugevdada lairiba-infrastruktuuri
  ja sellega seotud rajatisi
  maapiirkondades. Kõnealuse prioriteedi olulisust arvestades peaksid liikmesriigid 2009. aasta lõpuks nägema oma programmidega ette sellega seonduvad meetmed. Tuleks koostada lairiba-infrastruktuuriga
  ja lairibaühenduse rajatistega
  seonduvate meetmete liikide loetelu, et võimaldada liikmesriikidel määratleda asjakohased meetmed maaelu arengu õigusliku raamistiku kontekstis.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 10

| (10) | Maapiirkondade lairiba-infrastruktuur on sageli puudulik nii väiksemal kui ka suuremal tasandil. Raskemini ligipääsetavate maapiirkondade teenindamisel
  võib
  viimane
  olla
  võtmetähtsusega. Olemasolevate vahendite tõhusaima kasutamise tagamiseks ja lairiba-Interneti olulise edasiarendamise võimaldamiseks maapiirkondades tuleks asjakohaseid tegevusi lugeda abikõlblikeks, piiramata sealjuures seonduva infrastruktuuri suurust. Seega ei tuleks lairiba-infrastruktuuriga seonduvate tegevuste suhtes kohaldada majanduse ja maaelanikkonna põhiteenustega seoses kehtivat infrastruktuuri suuruse piirangut. |
| --- | --- |

(10)

Maapiirkondade lairiba-infrastruktuur on sageli puudulik nii väiksemal kui ka suuremal tasandil. Raskemini ligipääsetavate maapiirkondade teenindamisel
  võib
  viimane
  olla
  võtmetähtsusega. Olemasolevate vahendite tõhusaima kasutamise tagamiseks ja lairiba-Interneti olulise edasiarendamise võimaldamiseks maapiirkondades tuleks asjakohaseid tegevusi lugeda abikõlblikeks, piiramata sealjuures seonduva infrastruktuuri suurust. Seega ei tuleks lairiba-infrastruktuuriga seonduvate tegevuste suhtes kohaldada majanduse ja maaelanikkonna põhiteenustega seoses kehtivat infrastruktuuri suuruse piirangut.

| (10) | Maapiirkondade lairiba-infrastruktuur on sageli puudulik nii väiksemal kui ka suuremal tasandil. Raskemini ligipääsetavate maapiirkondade,
  näiteks saarte ja mägipiirkondade
  teenindamisel
  on
  viimane võtmetähtsusega. Olemasolevate vahendite
  ja olemasoleva infrastruktuuri
  tõhusaima kasutamise tagamiseks ja lairiba-Interneti
  ning lairibaühenduse rajatiste
  olulise edasiarendamise võimaldamiseks maapiirkondades tuleks asjakohaseid meetmeid lugeda abikõlblikeks, piiramata sealjuures seonduva
  aktiivse või passiivse
  infrastruktuuri
  või selle osa
  suurust. Seega ei tuleks lairiba-infrastruktuuriga seonduvate meetmete suhtes kohaldada majanduse ja maaelanikkonna põhiteenustega seoses kehtivat infrastruktuuri suuruse piirangut. |
| --- | --- |

(10)

Maapiirkondade lairiba-infrastruktuur on sageli puudulik nii väiksemal kui ka suuremal tasandil. Raskemini ligipääsetavate maapiirkondade,
  näiteks saarte ja mägipiirkondade
  teenindamisel
  on
  viimane võtmetähtsusega. Olemasolevate vahendite
  ja olemasoleva infrastruktuuri
  tõhusaima kasutamise tagamiseks ja lairiba-Interneti
  ning lairibaühenduse rajatiste
  olulise edasiarendamise võimaldamiseks maapiirkondades tuleks asjakohaseid meetmeid lugeda abikõlblikeks, piiramata sealjuures seonduva
  aktiivse või passiivse
  infrastruktuuri
  või selle osa
  suurust. Seega ei tuleks lairiba-infrastruktuuriga seonduvate meetmete suhtes kohaldada majanduse ja maaelanikkonna põhiteenustega seoses kehtivat infrastruktuuri suuruse piirangut.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 11 a (uus)

| (11 a) | Võttes arvesse vajadust reageerida kiiresti praegusele majanduskriisile, on asjakohane näha ette maksed, mida saab teha 2009. eelarveaastal. |
| --- | --- |

(11 a)

Võttes arvesse vajadust reageerida kiiresti praegusele majanduskriisile, on asjakohane näha ette maksed, mida saab teha 2009. eelarveaastal.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Liikmesriigid peaksid tagama läbivaadatud maaelu arengu programmidest tulenevaid võimalusi käsitleva spetsiifilise teabe kättesaadavuse piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele ning võimalikele toetusesaajatele. |
| --- | --- |

(13 a)

Liikmesriigid peaksid tagama läbivaadatud maaelu arengu programmidest tulenevaid võimalusi käsitleva spetsiifilise teabe kättesaadavuse piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele ning võimalikele toetusesaajatele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Põhjendus 13 b (uus)

| (13 b) | Kehtestada tuleks erimeetmed haridus- ja koolituskursuste pakkumiseks, milles käsitletakse lairiba-infrastruktuuride ja rajatiste kasutamist maakogukondades, pöörates erilist tähelepanu selliste põllumajandusspetsialistide kutsealasele koolitusele, kelle praktilisi oskusi võiks seejärel kasutada. Seoses sellega tuleks pidada prioriteediks teadussektori elavdamist. |
| --- | --- |

(13 b)

Kehtestada tuleks erimeetmed haridus- ja koolituskursuste pakkumiseks, milles käsitletakse lairiba-infrastruktuuride ja rajatiste kasutamist maakogukondades, pöörates erilist tähelepanu selliste põllumajandusspetsialistide kutsealasele koolitusele, kelle praktilisi oskusi võiks seejärel kasutada. Seoses sellega tuleks pidada prioriteediks teadussektori elavdamist.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16a – lõige 1 – punkt g

| g) | lairiba-Interneti infrastruktuur maapiirkondades. |
| --- | --- |

g)

lairiba-Interneti infrastruktuur maapiirkondades.

| g) | lairiba-Interneti infrastruktuur maapiirkondades
  ja rajatised üldkasutatava Interneti-ühenduse jaoks maakogukondades; |
| --- | --- |

g)

lairiba-Interneti infrastruktuur maapiirkondades
  ja rajatised üldkasutatava Interneti-ühenduse jaoks maakogukondades;

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16a – lõige 1 – punkt g a (uus)

| g a) | majanduskriisi juhtimine põllumajandussektoris, eelkõige selleks, et toetada infrastruktuure ning luua tootjate ja organisatsioonide võrgustik; |
| --- | --- |

g a)

majanduskriisi juhtimine põllumajandussektoris, eelkõige selleks, et toetada infrastruktuure ning luua tootjate ja organisatsioonide võrgustik;

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16a – lõige 1 – punkt g b (uus)

| g b) | meetmed töökohtade säilitamiseks või loomiseks maapiirkondades; |
| --- | --- |

g b)

meetmed töökohtade säilitamiseks või loomiseks maapiirkondades;

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16a – lõige 1 – punkt g c (uus)

| g c) | toetusmeetmed noorte põllumajandustootjate jaoks. |
| --- | --- |

g c)

toetusmeetmed noorte põllumajandustootjate jaoks.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 3

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 16a – lõige 3 – punkt b

| b) | tabel, milles sätestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse kogutoetus lõike 1 punktides a–f osutatud tegevuste liikidele ja ühenduse toetus lõike 1 punktis g osutatud tegevuste liikidele. |
| --- | --- |

b)

tabel, milles sätestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse kogutoetus lõike 1 punktides a–f osutatud tegevuste liikidele ja ühenduse toetus lõike 1 punktis g osutatud tegevuste liikidele.

| b) | tabel, milles sätestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse kogutoetus lõike 1 punktides a–f
  ja g a – g c
  osutatud meetmete liikidele ja ühenduse toetus lõike 1 punktis g osutatud meetmete liikidele. |
| --- | --- |

b)

tabel, milles sätestatakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2009 kuni 31. detsembrini 2013 ühenduse kogutoetus lõike 1 punktides a–f
  ja g a – g c
  osutatud meetmete liikidele ja ühenduse toetus lõike 1 punktis g osutatud meetmete liikidele.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt a

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 69 – lõige 2a

2a.   Osa käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summast, mis tuleneb üldiste kulukohustuste suurenemisest, nagu on sätestatud nõukogu otsuses 2006/493/EÜ, muudetud otsusega ..., on kättesaadav alates 1. jaanuarist 2009. See eraldatakse artikli 16a lõikes 1 sätestatud prioriteetidega seotud tegevuste liikidele
  ja seda kasutatakse järgmiselt:

| a) | üks kolmandik (0,5 miljardit eurot) artikli 16a lõike 1 punktides a–f sätestatud prioriteetidega seotud tegevuste liikidele; |
| --- | --- |

a)

üks kolmandik (0,5 miljardit eurot) artikli 16a lõike 1 punktides a–f sätestatud prioriteetidega seotud tegevuste liikidele;

| b) | kaks kolmandikku (1 miljard eurot) artikli 16a lõike 1 punktis g sätestatud prioriteediga seotud tegevuste liikidele
  . |
| --- | --- |

b)

kaks kolmandikku (1 miljard eurot) artikli 16a lõike 1 punktis g sätestatud prioriteediga seotud tegevuste liikidele
  .

2a.   Osa käesoleva artikli lõikes 1 osutatud summast, mis tuleneb üldiste kulukohustuste suurenemisest, nagu on sätestatud nõukogu otsuses 2006/493/EÜ, muudetud otsusega ...,
  ning 2009. eelarveaastal eelarvereale 05 04 05 01 lisatud summa 249 840 000 eurot
  on kättesaadav alates 1. jaanuarist 2009. See eraldatakse artikli 16a lõikes 1 sätestatud prioriteetidega seotud meetmete liikidele.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt a a (uus)

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 69 – lõige 4 – punkt 1a – uus)

| a a) | lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:




  „Lõike 2a punktis b osutatud summa puhul võtab komisjon arvesse olemasoleva lairibasidega kaetuse erinevusi liikmesriikides, eelkõige raskesti juurdepääsetavates piirkondades, ning sellest tulenevaid erinevaid vajadusi.”; |
| --- | --- |

a a)

a a)

lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:

„Lõike 2a punktis b osutatud summa puhul võtab komisjon arvesse olemasoleva lairibasidega kaetuse erinevusi liikmesriikides, eelkõige raskesti juurdepääsetavates piirkondades, ning sellest tulenevaid erinevaid vajadusi.”;

„Lõike 2a punktis b osutatud summa puhul võtab komisjon arvesse olemasoleva lairibasidega kaetuse erinevusi liikmesriikides, eelkõige raskesti juurdepääsetavates piirkondades, ning sellest tulenevaid erinevaid vajadusi.”;

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 - punkt 6 - alapunkt b

Artikkel 1 - punkt 6 - alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 69 - lõige 5a - esimene a lõik (uus)

Komisjoni maaelu arengu aastaruanne sisaldab eraldi jaotist artikli 16a lõike 1 punktis g loetletud prioriteetidega seotud seiremeetmete jaoks.

Komisjoni maaelu arengu aastaruanne sisaldab eraldi jaotist artikli 16a lõike 1 punktis g loetletud prioriteetidega seotud seiremeetmete jaoks.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt b

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt b

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 69 – lõige 5b

„5b.   Kui programmi lõppedes on artikli 16a lõikes 1 osutatud tegevuste jaoks kasutatud ühenduse toetuse tegelik summa väiksem kui käesoleva artikli lõikes 5a osutatud summade kogusumma,
  maksab
  liikmesriik summade vahe
  Euroopa ühenduste üldeelarvesse tagasi
  selles ulatuses, mille võrra ületati muude kui artikli 16a lõikes 1 osutatud tegevuste jaoks kättesaadavaid kogueraldisi.

Kui lisaks on programmi lõppedes artikli 16a lõike 1 punktides a–f osutatud tegevuste jaoks kasutatud ühenduse toetuse tegelik summa väiksem kui käesoleva artikli lõikega 5a kõnealuste tegevuste liikidele ettenähtud summa, maksab liikmesriik summade vahe Euroopa ühenduste üldeelarvesse tagasi selles ulatuses, mille võrra ületati artikli 16a lõike 1 punktis g osutatud tegevuste jaoks kättesaadavaid eraldisi. Kui aga muude kui artikli 16a lõikes 1 osutatud tegevuste jaoks kasutatud ühenduse toetuse tegelik summa on väiksem kui kõnealuste tegevuste liikide jaoks kättesaadavad eraldised, vähendatakse tagasimakstavat summat kõnealuse vahe võrra.

Kui samas on programmi lõppedes artikli 16a lõike 1 punktis g osutatud tegevuste jaoks kasutatud ühenduse toetuse tegelik summa väiksem kui käesoleva artikli lõikega 5a kõnealuste tegevuste liikidele ettenähtud summa, maksab liikmesriik summade vahe Euroopa ühenduste üldeelarvesse tagasi selles ulatuses, mille võrra ületati artikli 16a lõike 1 punktides a–f osutatud tegevuste jaoks kättesaadavaid eraldisi. Kui aga muude kui artikli 16a lõikes 1 osutatud tegevuste jaoks kasutatud ühenduse toetuse tegelik summa on väiksem kui kõnealuste tegevuste liikide jaoks kättesaadavad eraldised, vähendatakse tagasimakstavat summat kõnealuse vahe võrra.”

5b.   Kui programmi lõppedes on artikli 16a lõikes 1 osutatud meetmete jaoks kasutatud ühenduse toetuse tegelik summa väiksem kui käesoleva artikli lõikes 5a osutatud summade kogusumma,
  lisab
  liikmesriik summade vahe
  oma põllumajanduse arengu eelarvesse
  selles ulatuses, mille võrra ületati muude kui artikli 16a lõikes 1 osutatud meetmete jaoks kättesaadavaid kogueraldisi.

meetmete

lisab

oma põllumajanduse arengu eelarvesse

meetmete

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt b a (uus)

Artikkel 1 – punkt 6 – alapunkt b a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 69 – lõige 6a (uus)

| b a) | lisatakse järgmine lõige:


  „6a.   
  Lõikes 2a osutatud summast eraldatakse 250 miljonit eurot makseteks 2009. eelarveaastal.”. |
| --- | --- |

b a)

b a)

lisatakse järgmine lõige:

lisatakse järgmine lõige:

„6a.   
  Lõikes 2a osutatud summast eraldatakse 250 miljonit eurot makseteks 2009. eelarveaastal.”.

Lõikes 2a osutatud summast eraldatakse 250 miljonit eurot makseteks 2009. eelarveaastal.”.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 6 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 6 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 69a (uus)

| 6 a) | Lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 69a


  Laenutagatis- ja laenufondid



  Olenemata artikli 69 sätetest saavad liikmesriigid kasutada artikli 69 lõikes 2a osutatud summat laenutagatis- ja laenufondideks. Käesoleva artikli rakendamisel kohaldatakse komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, (3) eriti selle artiklite 50, 51 ja 52 sätteid. |
| --- | --- |

6 a)

6 a)

Lisatakse järgmine artikkel:

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 69a

„Artikkel 69a

Laenutagatis- ja laenufondid

Laenutagatis- ja laenufondid

Olenemata artikli 69 sätetest saavad liikmesriigid kasutada artikli 69 lõikes 2a osutatud summat laenutagatis- ja laenufondideks. Käesoleva artikli rakendamisel kohaldatakse komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, (3) eriti selle artiklite 50, 51 ja 52 sätteid.

Olenemata artikli 69 sätetest saavad liikmesriigid kasutada artikli 69 lõikes 2a osutatud summat laenutagatis- ja laenufondideks. Käesoleva artikli rakendamisel kohaldatakse komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1974/2006, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1698/2005 (Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta) kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, (3

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 7

Artikkel 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 70 – lõige 4 – teine lõik

Olenemata lõikes 3 sätestatud ülemmääradest võib EAFRD toetust suurendada
  90 %ni
  lähenemispiirkondade puhul ja 75 %ni nende hulka mittekuuluvate piirkondade puhul seoses käesoleva määruse artikli 16a lõikes 1 osutatud tegevuste liikidega, nii et see toetus ei ületa määruse (EÜ) nr ... artikli 9 lõike 4 ja artikli 10 lõike 4 kohasest kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest tulenevat summat, käesoleva määruse artikli 69 lõikes 2a osutatud summat ning alates 2011. aastast määruse (EÜ) nr ...artikli 136 alusel saadud summasid.

90 %ni

75 %ni

tegevuste

Olenemata lõikes 3 sätestatud ülemmääradest võib EAFRD toetust suurendada
  100 %-ni
  lähenemispiirkondade puhul ja 75 %-ni nende hulka mittekuuluvate piirkondade puhul seoses käesoleva määruse artikli 16a lõikes 1 osutatud meetmete liikidega, nii et see toetus ei ületa määruse (EÜ) nr ... artikli 9 lõike 4 ja artikli 10 lõike 4 kohasest kohustuslikust toetuste ümbersuunamisest tulenevat summat, käesoleva määruse artikli 69 lõikes 2a osutatud summat ning alates 2011. aastast määruse (EÜ) nr ... artikli 136 alusel saadud summasid.

100 %-ni

75 %-ni

meetmete

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Artikkel 1 – punkt 8 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 8 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

Artikkel 76 – lõige 2a (uus)

| 8 a) | Artiklile 76 lisatakse järgmine lõige:




  „2a.
     
  Liikmesriigid annavad spetsiifilist teavet artiklis 16a välja toodud uute prioriteetide kohta. Sellist teavet antakse piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele ning võimalikele meetmetega seotud toetusesaajatele.”. |
| --- | --- |

8 a)

8 a)

Artiklile 76 lisatakse järgmine lõige:

Artiklile 76 lisatakse järgmine lõige:

„2a.
     
  Liikmesriigid annavad spetsiifilist teavet artiklis 16a välja toodud uute prioriteetide kohta. Sellist teavet antakse piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele ning võimalikele meetmetega seotud toetusesaajatele.”.

„2a.

Liikmesriigid annavad spetsiifilist teavet artiklis 16a välja toodud uute prioriteetide kohta. Sellist teavet antakse piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele ning võimalikele meetmetega seotud toetusesaajatele.”.

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa

Lisa

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

III lisa – pealkiri

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa

Lisa

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

III lisa – esimene veerg – esimene rida

Uue lairiba-infrastruktuuri loomine, sh tagasiühenduse seadmed (nt püsiühenduse tehnoloogiad, maapealsed traadita ja satelliidipõhised tehnoloogiad või tehnoloogiate kombineerimine)

Uue lairiba-infrastruktuuri loomine, sh tagasiühenduse
  ja maapealsed
  seadmed (nt püsiühenduse tehnoloogiad, maapealsed traadita ja satelliidipõhised tehnoloogiad või tehnoloogiate kombineerimine)
  ning muud vajalikud toetusvormid (nt paigaldamine ja hooldus)

ja maapealsed

ning muud vajalikud toetusvormid (nt paigaldamine ja hooldus)

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Ettepanek võtta vastu määrus – muutmisakt

Lisa

Lisa

Määrus (EÜ) nr 1698/2005

III lisa – kolmas a rida (uus)

Avalikkuse juurdepääsu tagamine lairibaühenduse rajatistele

Avalikkuse juurdepääsu tagamine lairibaühenduse rajatistele

Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused

Artikkel 56: majanduse ja maaelanikkonna põhiteenused

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

1

(2)  

  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

2

ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(3)  

  ELT L 368, 23.12.2006, lk 15.”

3

ELT L 368, 23.12.2006, lk 15.”

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/258 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/258

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Paranduseelarve nr 4/2009 projekt

P6_TA(2009)0355

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 4/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

2010/C 212 E/38

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38;

võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2008 (2);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 8. aprillil 2009. aastal esitatud Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 4/2009 esialgset projekti (SEK(2009)0496);

võttes arvesse nõukogu 27. aprillil 2009. aastal koostatud paranduseelarve nr 4/2009 projekti (9126/2009 – C6-0156/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0281/2009),

| A. | arvestades, et 2009. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 4 projektis käsitletakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1a ja 2 ülemmäärade muutmist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2009. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 4 projektis käsitletakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide 1a ja 2 ülemmäärade muutmist;

| B. | arvestades, et paranduseelarve nr 4/2009 projekti eesmärk on lisada nimetatud eelarvekohandused ametlikult 2009. aasta eelarvesse, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve nr 4/2009 projekti eesmärk on lisada nimetatud eelarvekohandused ametlikult 2009. aasta eelarvesse,

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve nr 4/2009 esialgse projekti; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve nr 4/2009 esialgse projekti;

| 2. | kiidab paranduseelarve nr 4/2009 projekti muutmata kujul heaks; |
| --- | --- |

2.

kiidab paranduseelarve nr 4/2009 projekti muutmata kujul heaks;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 69, 13.3.2009.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/259 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/259

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Paranduseelarve nr 5/2009 projekt

P6_TA(2009)0356

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta resolutsioon Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 5/2009 projekti kohta, III jagu – Komisjon (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

2010/C 212 E/39

Euroopa Parlament,

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272 ja Euratomi asutamislepingu artiklit 177;

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) eriti selle artikleid 37 ja 38;

võttes arvesse Euroopa Liidu 2009. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 18. detsembril 2008 (2);

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3);

võttes arvesse komisjoni 15. aprillil 2009. aastal esitatud Euroopa Liidu 2009. aasta paranduseelarve nr 5/2009 esialgset projekti (KOM(2009)0177);

võttes arvesse nõukogu 27. aprillil 2009. aastal koostatud paranduseelarve nr 5/2009 projekti (9127/2009 – C6-0157/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 69 ja IV lisa;

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A6-0282/2009),

| A. | arvestades, et 2009. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 5/2009 projekti eesmärk on kanda eelarvesse 2008. aasta eelarve täitmise käigus tekkinud ülejääk; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2009. aasta üldeelarve paranduseelarve nr 5/2009 projekti eesmärk on kanda eelarvesse 2008. aasta eelarve täitmise käigus tekkinud ülejääk;

| B. | arvestades, et paranduseelarve nr 5/2009 projekti eesmärk on kirjendada kõnealused eelarve korrigeerimised ametlikult 2009. aasta eelarvesse, |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve nr 5/2009 projekti eesmärk on kirjendada kõnealused eelarve korrigeerimised ametlikult 2009. aasta eelarvesse,

| 1. | võtab teadmiseks paranduseelarve nr 5/2009 esialgse projekti; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks paranduseelarve nr 5/2009 esialgse projekti;

| 2. | kiidab paranduseelarve nr 5/2009 projekti muutmata kujul heaks; |
| --- | --- |

2.

kiidab paranduseelarve nr 5/2009 projekti muutmata kujul heaks;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 69, 13.3.2009.

(3)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/260 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/260

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused, eraelu puutumatuse kaitse ja tarbijakaitse ***II

P6_TA(2009)0360

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste koostöö kohta (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

2010/C 212 E/40

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16497/1/2008 – C6-0068/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0698) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0723);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0257/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avaldused;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 24.9.2008, P6_TA(2008)0452.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009P6_TC2-COD(2007)0248

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/136/EÜ) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 6. mai 2009LISA

Komisjoni deklaratsioon universaalteenuse kohta

preambuli 3 punkt a - universaalteenus

Komisjon võtab arvesse preambuli 3 punkti a teksti, mille osas Euroopa Parlament ja nõukogu kokku leppisid.

Komisjon soovib selles kontekstis kinnitada, et vastavalt 2008. aasta 25. septembri teatisele COM(2008)0572 elektroonilise sidevõrkude ja -teenuste valdkonna universaalteenuse ulatuse kohta edendab see 2009. aasta jooksul laialdast Euroopa Liidu tasandil arutelu, mis uurib suurt valikut alternatiivseid lähenemisi ja võimaldab huvitatud osapooltel oma vaateid väljendada.

Komisjon võtab arutelu kokku Euroopa Parlamendile ja nõukogule suunatud teatises ning esitab vastavalt vajadusele universaalteenuse direktiiviga seotud ettepanekud 2010. aasta 1. maiks.

Komisjoni deklaratsioon andmete puutumatuse rikkumisest teavitamise kohta

artikli 2 punkt h ja artikli 4 punkt 3 – e-privaatsuse direktiiv

Elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku reformimine kehtetab Euroopa Liidu andmekaitse- ja privaatsuseeskirjadele uue põhimõtte: elektronsideteenuste ja -võrkude pakkujate poolt isikuandmete puutumatuse rikkumisest kohustuslikus korras teavitamise. See on tähtis samm suurema turvalisuse ja privaatsuskaitse suunas, kuigi selles etapis piirdub see vaid elektronside valdkonnaga.

Komisjon võtab arvesse Euroopa Parlamendi soovi, et kohustus isikuandmete puutumatuse rikkumisest teavitada ei tohiks piirneda vaid elektronside valdkonnaga, vaid võiks kehtida ka sellistele üksustele nagu teabeühiskonna teenuste pakkujad. Selline lähenemine oleks täielikult kooskõlas üldise avaliku poliitilise eesmärgiga parandada Euroopa Liidu kodanike isikuandmete kaitset ning nende võimet tegutseda, kui selliseid andmeid ohustatakse.

Selles kontekstis soovib komisjon kinnitada oma arvamust, mida deklareeriti reguleeriva raamistiku reformimise üle peetud läbirääkimistel, et avalike elektronsideteenuste pakkujate kohustus teavitada isikuandmete puutumatuse rikkumisest võimaldab laiendada arutelu üldiselt kohaldatavatele rikkumistest teavitamise nõuetele.

Komisjon alustab seega viivitamatult vastavaid ettevalmistusi, kaasa arvatud huvigruppidega nõupidamist, eesmärgiga esitada vastavalt vajadusele hiljemalt aastaks 2011 selles valdkonnas ettepanekud. Lisaks sellele konsulteerib komisjon Euroopa andmekaitseinspektoriga võimaluse osas kohaldada teistes valdkondades viivitamata direktiivis 2002/58/EÜ käsitletud andmete puutumatuse rikkumisest teavitamise põhimõtteid, hoolimata sellest, millise valdkonna või andmeliigiga on tegu.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/262 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/262

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused ***II

P6_TA(2009)0361

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 212 E/41

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16496/1/2008 – C6-0066/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0697) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0724);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0272/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 24. september 2008, P6_TA(2008)0449.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009P6_TC2-COD(2007)0247

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon vaatab korrapäraselt läbi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku moodustava viie direktiivi (direktiiv 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) (4), direktiiv 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (5), direktiiv 2002/20/EÜ (loadirektiiv) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (7) (universaalteenuse direktiiv) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (8) (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (edaspidi ühiselt „raamdirektiiv ja eridirektiivid”) toimimise eelkõige selleks, et teha kindlaks tehnoloogia ja turu arengust tulenev muudatuste tegemise vajadus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon vaatab korrapäraselt läbi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku moodustava viie direktiivi (direktiiv 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) (4), direktiiv 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) (5), direktiiv 2002/20/EÜ (loadirektiiv) (6), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (7) (universaalteenuse direktiiv) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (8) (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (edaspidi ühiselt „raamdirektiiv ja eridirektiivid”) toimimise eelkõige selleks, et teha kindlaks tehnoloogia ja turu arengust tulenev muudatuste tegemise vajadus.

| (2) | Seoses sellega esitas komisjon oma esialgsed järeldused 29. juuni 2006. aasta teatises, mis käsitleb ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku läbivaatamist. Nende esialgsete järelduste põhjal viidi läbi avalik konsultatsioon, mille käigus tehti kindlaks, et olulisim lahendust vajav küsimus on elektroonilise side siseturu jätkuv puudumine. Eelkõige leiti, et regulatiivne killustatus ja järjepidevusetus riikide reguleerivate asutuste tegevuses ohustab mitte üksnes sektori konkurentsivõimet, vaid ka olulist kasu, mida tarbijad saaksid piiriülesest konkurentsist. |
| --- | --- |

(2)

Seoses sellega esitas komisjon oma esialgsed järeldused 29. juuni 2006. aasta teatises, mis käsitleb ELi elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste õigusliku raamistiku läbivaatamist. Nende esialgsete järelduste põhjal viidi läbi avalik konsultatsioon, mille käigus tehti kindlaks, et olulisim lahendust vajav küsimus on elektroonilise side siseturu jätkuv puudumine. Eelkõige leiti, et regulatiivne killustatus ja järjepidevusetus riikide reguleerivate asutuste tegevuses ohustab mitte üksnes sektori konkurentsivõimet, vaid ka olulist kasu, mida tarbijad saaksid piiriülesest konkurentsist.

| (3) | Seepärast tuleks ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleerivat raamistikku reformida, et viia lõpule elektroonilise side siseturu väljakujundamine, tugevdades ühenduse mehhanismi, millega reguleeritakse võtmeturgudel olulise turujõuga ettevõtjate tegevust. Seda täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2009, [millega luuakse
  elektroonilise side
  Euroopa reguleerivate asutuste
  ühendatud amet (BEREC) ja büroo
  ] (9)

  .
  Reformi raames määratletakse ka tõhus ja koordineeritud spektri haldamise strateegia, et luua ühine Euroopa teaberuum, ning tõhustatakse puuetega kasutajaid käsitlevaid sätteid, et kujundada välja kõiki hõlmav infoühiskond. |
| --- | --- |

(3)

Seepärast tuleks ELi elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid reguleerivat raamistikku reformida, et viia lõpule elektroonilise side siseturu väljakujundamine, tugevdades ühenduse mehhanismi, millega reguleeritakse võtmeturgudel olulise turujõuga ettevõtjate tegevust. Seda täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusega (EÜ) nr .../2009, [millega luuakse
  elektroonilise side
  Euroopa reguleerivate asutuste
  ühendatud amet (BEREC) ja büroo
  ] (9)

  .
  Reformi raames määratletakse ka tõhus ja koordineeritud spektri haldamise strateegia, et luua ühine Euroopa teaberuum, ning tõhustatakse puuetega kasutajaid käsitlevaid sätteid, et kujundada välja kõiki hõlmav infoühiskond.

| (4) | Tunnustades, et Internet on hariduse ning sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu praktilise tagamise jaoks oluline, peaksid kõnealuste põhiõiguste kasutamise mis tahes piirangud olema kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. Kõnealuste küsimuste osas peaks komisjon läbi viima ulatusliku avaliku arutelu. |
| --- | --- |

(4)

Tunnustades, et Internet on hariduse ning sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu praktilise tagamise jaoks oluline, peaksid kõnealuste põhiõiguste kasutamise mis tahes piirangud olema kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. Kõnealuste küsimuste osas peaks komisjon läbi viima ulatusliku avaliku arutelu.

| (5) | Eesmärk on konkurentsi arenedes turgudel eelnevalt järk-järgult vähendada valdkonnaspetsiifilisi eeskirju ning jõuda lõpuks selleni, et elektrooniline side oleks reguleeritud üksnes konkurentsiõigusega. Võttes arvesse asjaolu, et viimastel aastatel on konkurents elektroonilise side turgudel jõudsalt arenenud, on äärmiselt oluline, et regulatiivseid eelkohustusi kehtestataks vaid juhul, kui puudub tõhus ja püsiv konkurents. |
| --- | --- |

(5)

Eesmärk on konkurentsi arenedes turgudel eelnevalt järk-järgult vähendada valdkonnaspetsiifilisi eeskirju ning jõuda lõpuks selleni, et elektrooniline side oleks reguleeritud üksnes konkurentsiõigusega. Võttes arvesse asjaolu, et viimastel aastatel on konkurents elektroonilise side turgudel jõudsalt arenenud, on äärmiselt oluline, et regulatiivseid eelkohustusi kehtestataks vaid juhul, kui puudub tõhus ja püsiv konkurents.

| (6) | Raamdirektiivi ja eridirektiivide läbivaatamisel hindab komisjon, kas turu arengusuundi ning konkurentsi ja tarbijakaitset arvesse võttes on vajadus sektorispetsiifilise eelneva reguleerimise järele, mis on sätestatud direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklites 8–13a ja direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklis 17, või kas neid sätteid tuleks muuta või need kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Raamdirektiivi ja eridirektiivide läbivaatamisel hindab komisjon, kas turu arengusuundi ning konkurentsi ja tarbijakaitset arvesse võttes on vajadus sektorispetsiifilise eelneva reguleerimise järele, mis on sätestatud direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklites 8–13a ja direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklis 17, või kas neid sätteid tuleks muuta või need kehtetuks tunnistada.

| (7) | Selleks et tagada proportsionaalne ja kohandatav lähenemisviis muutuvatele konkurentsitingimustele
  , peaks riikide reguleerivatel asutustel olema võimalik
  määratleda turge kohalikul tasandil ja tühistada regulatiivseid kohustusi turgudel ja/või geograafilistes piirkondades, kus valitseb tõhus infrastruktuuri alane konkurents. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada proportsionaalne ja kohandatav lähenemisviis muutuvatele konkurentsitingimustele
  , peaks riikide reguleerivatel asutustel olema võimalik
  määratleda turge kohalikul tasandil ja tühistada regulatiivseid kohustusi turgudel ja/või geograafilistes piirkondades, kus valitseb tõhus infrastruktuuri alane konkurents.

| (8) | Lissaboni tegevuskava eesmärkide
  saavutamiseks tuleb luua soodustusi
  investeeringute tegemiseks uutesse kiiretesse võrkudesse, mis toetavad innovatsiooni sisumahukate internetiteenuste valdkonnas ja tugevdavad Euroopa Liidu rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellistel võrkudel on ülisuur potentsiaal tuua kasu tarbijatele ja äritegevusele kogu Euroopa Liidus. Seetõttu on ülimalt oluline edendada pidevat investeerimist nende uute võrkude arendamisse, kindlustades samas konkurentsi ning tagades prognoositava ja järjekindla reguleerimise kaudu tarbijatele paremad valikuvõimalused. |
| --- | --- |

(8)

Lissaboni tegevuskava eesmärkide
  saavutamiseks tuleb luua soodustusi
  investeeringute tegemiseks uutesse kiiretesse võrkudesse, mis toetavad innovatsiooni sisumahukate internetiteenuste valdkonnas ja tugevdavad Euroopa Liidu rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellistel võrkudel on ülisuur potentsiaal tuua kasu tarbijatele ja äritegevusele kogu Euroopa Liidus. Seetõttu on ülimalt oluline edendada pidevat investeerimist nende uute võrkude arendamisse, kindlustades samas konkurentsi ning tagades prognoositava ja järjekindla reguleerimise kaudu tarbijatele paremad valikuvõimalused.

| (9) | Komisjon tunnistas 20. märtsi 2006. aasta teatises „Lairibaühenduse lõhe ületamine”, et kiiretele lairibateenustele juurdepääsu osas on Euroopas Liidus territoriaalne lõhe. Parem juurdepääs raadiospektrile soodustab kiirete lairibateenuste arengut kaugemates piirkondades. Lairibaühenduse üldisele suurenemisele vaatamata on juurdepääs mitmetes piirkondades piiratud kõrgete kulude tõttu, mille põhjuseks on väike rahvastikutihedus ja kaugel paiknemine. Selleks et tagada investeeringute tegemine uutesse tehnoloogiatesse vähearenenud piirkondades, peaksid elektroonilise side eeskirjad olema kooskõlas poliitikaga teistes valdkondades, näiteks riigiabi poliitika, ühtekuuluvuspoliitika, või laiemate tööstuspoliitika eesmärkidega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon tunnistas 20. märtsi 2006. aasta teatises „Lairibaühenduse lõhe ületamine”, et kiiretele lairibateenustele juurdepääsu osas on Euroopas Liidus territoriaalne lõhe. Parem juurdepääs raadiospektrile soodustab kiirete lairibateenuste arengut kaugemates piirkondades. Lairibaühenduse üldisele suurenemisele vaatamata on juurdepääs mitmetes piirkondades piiratud kõrgete kulude tõttu, mille põhjuseks on väike rahvastikutihedus ja kaugel paiknemine. Selleks et tagada investeeringute tegemine uutesse tehnoloogiatesse vähearenenud piirkondades, peaksid elektroonilise side eeskirjad olema kooskõlas poliitikaga teistes valdkondades, näiteks riigiabi poliitika, ühtekuuluvuspoliitika, või laiemate tööstuspoliitika eesmärkidega.

| (10) | Riiklikud investeeringud võrkudesse tuleb teha kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõttega. Seejuures peaks riiklikku toetust andma avatud, läbipaistvate ja konkurentsi arvestavate menetluste kaudu. |
| --- | --- |

(10)

Riiklikud investeeringud võrkudesse tuleb teha kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõttega. Seejuures peaks riiklikku toetust andma avatud, läbipaistvate ja konkurentsi arvestavate menetluste kaudu.

| (11) | Et võimaldada riikide reguleerivatel asutustel saavutada raamdirektiivis ja eridirektiivides sätestatud eesmärke, eelkõige otspunktide vahelise koostalitlusvõime osas, tuleks raamdirektiivi kohaldamisala laiendada raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (10), teatavatele aspektidele ning digitaaltelevisiooni tarbijaseadmetele, et hõlbustada puuetega kasutajate juurdepääsu nimetatud seadmetele. |
| --- | --- |

(11)

Et võimaldada riikide reguleerivatel asutustel saavutada raamdirektiivis ja eridirektiivides sätestatud eesmärke, eelkõige otspunktide vahelise koostalitlusvõime osas, tuleks raamdirektiivi kohaldamisala laiendada raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete, nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivis 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (10), teatavatele aspektidele ning digitaaltelevisiooni tarbijaseadmetele, et hõlbustada puuetega kasutajate juurdepääsu nimetatud seadmetele.

| (12) | Mõningaid mõisteid tuleks täpsustada või muuta, et võtta arvesse turu ja tehnoloogia arengut ning kõrvaldada reguleeriva raamistiku rakendamisel ilmnenud mitmeti mõistetavused. |
| --- | --- |

(12)

Mõningaid mõisteid tuleks täpsustada või muuta, et võtta arvesse turu ja tehnoloogia arengut ning kõrvaldada reguleeriva raamistiku rakendamisel ilmnenud mitmeti mõistetavused.

| (13) | Tuleks tugevdada riikide reguleerivate asutuste sõltumatust, et tagada reguleeriva raamistiku tõhusam kohaldamine ning suurendada nende autoriteeti ja otsuste prognoositavust. Selleks tuleks siseriiklikes õigusnormides sõnaselgelt tagada, et turu eelreguleerimise või ettevõtjate vaheliste vaidluste lahendamise eest vastutav riigi reguleeriv asutus on oma ülesannete täitmisel kaitstud välise sekkumise ja poliitilise surve eest, mis võiks kahjustada tema poolt menetletavate küsimuste sõltumatut hindamist. Sellise välise mõju tõttu ei sobi siseriiklik õigustloov asutus täitma reguleeriva raamistiku raames riigi reguleeriva asutuse ülesandeid. Sel eesmärgil tuleks eelnevalt kehtestada eeskirjad riigi reguleeriva asutuse juhi ametist vabastamise põhjuste kohta, et kõrvaldada kõik põhjendatud kahtlused kõnealuse asutuse erapooletuse ning välistest teguritest sõltumatuse suhtes. On oluline, et turu eelreguleerimise eest vastutavatel riikide reguleerivatel asutustel oleks oma eelarve, mis võimaldaks neil eelkõige tööle võtta piisava arvu kvalifitseeritud töötajaid. Läbipaistvuse tagamiseks tuleks see eelarve igal aastal avaldada. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks tugevdada riikide reguleerivate asutuste sõltumatust, et tagada reguleeriva raamistiku tõhusam kohaldamine ning suurendada nende autoriteeti ja otsuste prognoositavust. Selleks tuleks siseriiklikes õigusnormides sõnaselgelt tagada, et turu eelreguleerimise või ettevõtjate vaheliste vaidluste lahendamise eest vastutav riigi reguleeriv asutus on oma ülesannete täitmisel kaitstud välise sekkumise ja poliitilise surve eest, mis võiks kahjustada tema poolt menetletavate küsimuste sõltumatut hindamist. Sellise välise mõju tõttu ei sobi siseriiklik õigustloov asutus täitma reguleeriva raamistiku raames riigi reguleeriva asutuse ülesandeid. Sel eesmärgil tuleks eelnevalt kehtestada eeskirjad riigi reguleeriva asutuse juhi ametist vabastamise põhjuste kohta, et kõrvaldada kõik põhjendatud kahtlused kõnealuse asutuse erapooletuse ning välistest teguritest sõltumatuse suhtes. On oluline, et turu eelreguleerimise eest vastutavatel riikide reguleerivatel asutustel oleks oma eelarve, mis võimaldaks neil eelkõige tööle võtta piisava arvu kvalifitseeritud töötajaid. Läbipaistvuse tagamiseks tuleks see eelarve igal aastal avaldada.

| (14) | Turuosalistele õiguskindluse tagamiseks peaksid edasikaebusi käsitlevad organid täitma oma funktsioone tõhusalt; eelkõige tuleks vältida kaebuste lahendamise menetluste põhjendamatut pikalevenimist.
  Ajutisi meetmeid, mis peatavad riigi reguleeriva asutuse otsuse elluviimise, tuleks kohaldada ainult kiireloomulistel juhtudel, et vältida neid meetmeid taotlenud isikule tõsise ja pöördumatu kahju tekitamist, ning kui seda nõuab huvide tasakaal. |
| --- | --- |

(14)

Turuosalistele õiguskindluse tagamiseks peaksid edasikaebusi käsitlevad organid täitma oma funktsioone tõhusalt; eelkõige tuleks vältida kaebuste lahendamise menetluste põhjendamatut pikalevenimist.
  Ajutisi meetmeid, mis peatavad riigi reguleeriva asutuse otsuse elluviimise, tuleks kohaldada ainult kiireloomulistel juhtudel, et vältida neid meetmeid taotlenud isikule tõsise ja pöördumatu kahju tekitamist, ning kui seda nõuab huvide tasakaal.

| (15) | Edasikaebusi käsitlevad organid on riikide reguleerivate asutuste otsuste peatamiseks kohaldanud ajutisi meetmeid väga erineval viisil. Lähenemisviisi ühtlustamise suurendamiseks tuleks kohaldada ühiseid standardeid vastavalt ühenduse kohtupraktikale. Edasikaebusi käsitlevatel organitel peaks samuti olema õigus taotleda
  BERECi
  poolt avaldatud kättesaadavat teavet. Arvestades, et kaebused on reguleeriva raamistiku üldise toimimise seisukohalt olulised, tuleks luua mehhanism kõikides liikmesriikides esitatud kaebusi ning reguleerivate asutuste tehtud otsuste peatamise otsuseid käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks komisjonile. |
| --- | --- |

(15)

Edasikaebusi käsitlevad organid on riikide reguleerivate asutuste otsuste peatamiseks kohaldanud ajutisi meetmeid väga erineval viisil. Lähenemisviisi ühtlustamise suurendamiseks tuleks kohaldada ühiseid standardeid vastavalt ühenduse kohtupraktikale. Edasikaebusi käsitlevatel organitel peaks samuti olema õigus taotleda
  BERECi
  poolt avaldatud kättesaadavat teavet. Arvestades, et kaebused on reguleeriva raamistiku üldise toimimise seisukohalt olulised, tuleks luua mehhanism kõikides liikmesriikides esitatud kaebusi ning reguleerivate asutuste tehtud otsuste peatamise otsuseid käsitleva teabe kogumiseks ja edastamiseks komisjonile.

| (16) | Tagamaks, et riikide reguleerivad asutused täidavad oma reguleerimisülesandeid tõhusalt, peaksid nende kogutavad andmed sisaldama raamatupidamisandmeid jaeturgude kohta, mis on seotud selliste hulgimüügiturgudega, kus mõnel ettevõtjal on märkimisväärne turujõud ja mida seetõttu reguleerib riigi reguleeriv asutus. Need andmed peaksid ka sisaldama andmeid, mis võimaldaksid riigi reguleerival asutusel hinnata kavandatavate võrgutopoloogia täienduste ja muudatuste mõju konkurentsi arengule ja hulgimüügitoodetele, mida pakutakse teistele isikutele. |
| --- | --- |

(16)

Tagamaks, et riikide reguleerivad asutused täidavad oma reguleerimisülesandeid tõhusalt, peaksid nende kogutavad andmed sisaldama raamatupidamisandmeid jaeturgude kohta, mis on seotud selliste hulgimüügiturgudega, kus mõnel ettevõtjal on märkimisväärne turujõud ja mida seetõttu reguleerib riigi reguleeriv asutus. Need andmed peaksid ka sisaldama andmeid, mis võimaldaksid riigi reguleerival asutusel hinnata kavandatavate võrgutopoloogia täienduste ja muudatuste mõju konkurentsi arengule ja hulgimüügitoodetele, mida pakutakse teistele isikutele.

| (17) | Enne raamdirektiivi
  artiklites 7 ja 7a
  sätestatud ühenduse konsultatsiooni tuleks läbi viia riigisisene konsultatsioon vastavalt selle direktiivi artiklile 6, et huvitatud isikute seisukohad kajastuksid ühenduse konsultatsioonis. See välistaks ka vajaduse teise ühenduse konsultatsiooni järele juhul, kui kavandatavat meedet riigisisese konsultatsiooni tulemusena muudetakse. |
| --- | --- |

(17)

Enne raamdirektiivi
  artiklites 7 ja 7a
  sätestatud ühenduse konsultatsiooni tuleks läbi viia riigisisene konsultatsioon vastavalt selle direktiivi artiklile 6, et huvitatud isikute seisukohad kajastuksid ühenduse konsultatsioonis. See välistaks ka vajaduse teise ühenduse konsultatsiooni järele juhul, kui kavandatavat meedet riigisisese konsultatsiooni tulemusena muudetakse.

| (18) | Riikide reguleerivate asutuste kaalutlusõigus tuleks viia kooskõlla järjepideva reguleerimistava arengu ning reguleeriva raamistiku järjepideva kohaldamisega, et siseturu arengule ja lõplikule väljakujundamisele tõhusalt kaasa aidata. Riikide reguleerivad asutused peaksid seetõttu toetama komisjoni ja
  BERECi
  võetavaid siseturuga seotud meetmeid. |
| --- | --- |

(18)

Riikide reguleerivate asutuste kaalutlusõigus tuleks viia kooskõlla järjepideva reguleerimistava arengu ning reguleeriva raamistiku järjepideva kohaldamisega, et siseturu arengule ja lõplikule väljakujundamisele tõhusalt kaasa aidata. Riikide reguleerivad asutused peaksid seetõttu toetama komisjoni ja
  BERECi
  võetavaid siseturuga seotud meetmeid.

| (19) | Ühenduse mehhanism, mis võimaldab komisjonil nõuda, et riikide reguleerivad asutused tühistaksid kavandatavad turu määratlemise ja märkimisväärse turujõuga ettevõtja kindlaksmääramisega seotud meetmed, on olulisel määral aidanud saavutada järjekindlat lähenemisviisi selliste olukordade ja ettevõtjate kindlaksmääramisel, kus ja kelle puhul võib kohaldada eelnevat reguleerimist. Turu jälgimine komisjoni poolt ja eriti raamdirektiivi artikli 7 kohase menetlusega saadud kogemused on näidanud, et kui riikide reguleerivad asutused kohaldavad parandusmeetmeid erinevalt, isegi kui turutingimused on sarnased, võib see õõnestada elektroonilise side siseturgu. Seetõttu võib komisjon osaleda meetmete järjekindlama kohaldamise tagamises, võttes vastu arvamusi riikide reguleerivate asutuste kavandatavate meetmete eelnõude kohta. Selleks et ära kasutada riikide reguleerivate asutuste turuanalüüsialaseid ekspertteadmisi, peaks komisjon enne otsuse ja/või arvamuse vastuvõtmist konsulteerima
  BERECiga
  . |
| --- | --- |

(19)

Ühenduse mehhanism, mis võimaldab komisjonil nõuda, et riikide reguleerivad asutused tühistaksid kavandatavad turu määratlemise ja märkimisväärse turujõuga ettevõtja kindlaksmääramisega seotud meetmed, on olulisel määral aidanud saavutada järjekindlat lähenemisviisi selliste olukordade ja ettevõtjate kindlaksmääramisel, kus ja kelle puhul võib kohaldada eelnevat reguleerimist. Turu jälgimine komisjoni poolt ja eriti raamdirektiivi artikli 7 kohase menetlusega saadud kogemused on näidanud, et kui riikide reguleerivad asutused kohaldavad parandusmeetmeid erinevalt, isegi kui turutingimused on sarnased, võib see õõnestada elektroonilise side siseturgu. Seetõttu võib komisjon osaleda meetmete järjekindlama kohaldamise tagamises, võttes vastu arvamusi riikide reguleerivate asutuste kavandatavate meetmete eelnõude kohta. Selleks et ära kasutada riikide reguleerivate asutuste turuanalüüsialaseid ekspertteadmisi, peaks komisjon enne otsuse ja/või arvamuse vastuvõtmist konsulteerima
  BERECiga
  .

| (20) | On oluline, et reguleerivat raamistikku rakendataks ellu õigeaegselt. Kui komisjon on vastu võtnud otsuse, millega nõutakse riigi reguleerivalt asutuselt kavandatud meetme tagasivõtmist, peaks riigi reguleeriv asutus esitama komisjonile meetme muudetud versiooni. Tuleks kehtestada tähtaeg, mille jooksul tuleb komisjonile raamdirektiivi artikli 7 kohaselt teatada muudetud meetmest, et turuosalistele oleks teada turu läbivaatamise kestus ja suureneks õiguskindlus. |
| --- | --- |

(20)

On oluline, et reguleerivat raamistikku rakendataks ellu õigeaegselt. Kui komisjon on vastu võtnud otsuse, millega nõutakse riigi reguleerivalt asutuselt kavandatud meetme tagasivõtmist, peaks riigi reguleeriv asutus esitama komisjonile meetme muudetud versiooni. Tuleks kehtestada tähtaeg, mille jooksul tuleb komisjonile raamdirektiivi artikli 7 kohaselt teatada muudetud meetmest, et turuosalistele oleks teada turu läbivaatamise kestus ja suureneks õiguskindlus.

| (21) | Ühenduse konsultatsioonimehhanismi lühikesi tähtaegu silmas pidades tuleks komisjoni volitada võtma vastu soovitusi ja/või suuniseid komisjoni ja riikide reguleerivate asutuste vahelise teabevahetuse korra lihtsustamiseks – näiteks juhtudel, mis puudutavad stabiilseid turgusid või üksnes eelnevalt teatatud meetmete väheolulisi muudatusi. Komisjoni tuleks volitada ka vabastama teatamiskohustusest, et teatavate juhtumite puhul menetlusi lihtsustada. |
| --- | --- |

(21)

Ühenduse konsultatsioonimehhanismi lühikesi tähtaegu silmas pidades tuleks komisjoni volitada võtma vastu soovitusi ja/või suuniseid komisjoni ja riikide reguleerivate asutuste vahelise teabevahetuse korra lihtsustamiseks – näiteks juhtudel, mis puudutavad stabiilseid turgusid või üksnes eelnevalt teatatud meetmete väheolulisi muudatusi. Komisjoni tuleks volitada ka vabastama teatamiskohustusest, et teatavate juhtumite puhul menetlusi lihtsustada.

| (22) | Vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni eesmärkidele peaks reguleeriv raamistik tagama kõikidele kasutajatele, sealhulgas puuetega lõppkasutajatele, vanuritele ning sotsiaalsete erivajadustega isikutele hõlpsa juurdepääsu soodsa hinnaga kvaliteetsetele teenustele. Amsterdami lõppaktile lisatud 22. deklaratsioonis on sätestatud, et ühenduse institutsioonid võtavad asutamislepingu artikli 95 kohaste meetmete kavandamisel arvesse puuetega inimeste vajadusi. |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt Euroopa Liidu põhiõiguste harta ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni eesmärkidele peaks reguleeriv raamistik tagama kõikidele kasutajatele, sealhulgas puuetega lõppkasutajatele, vanuritele ning sotsiaalsete erivajadustega isikutele hõlpsa juurdepääsu soodsa hinnaga kvaliteetsetele teenustele. Amsterdami lõppaktile lisatud 22. deklaratsioonis on sätestatud, et ühenduse institutsioonid võtavad asutamislepingu artikli 95 kohaste meetmete kavandamisel arvesse puuetega inimeste vajadusi.

| (23) | Konkurentsile rajatud turg pakub kasutajatele suures valikus sisu, rakendusi ja teenuseid. Riikide reguleerivad asutused peaksid edendama kasutajate võimalusi pääseda teabele juurde ja seda levitada ning kasutada rakendusi ja teenuseid. |
| --- | --- |

(23)

Konkurentsile rajatud turg pakub kasutajatele suures valikus sisu, rakendusi ja teenuseid. Riikide reguleerivad asutused peaksid edendama kasutajate võimalusi pääseda teabele juurde ja seda levitada ning kasutada rakendusi ja teenuseid.

| (24) | Raadiosagedusi tuleb käsitada napi avaliku ressursina, millel on oluline avalik ja turuväärtus. Üldistes huvides on hallata raadiospektrit majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonna seisukohalt nii tõhusalt ja tulemuslikult kui võimalik, võttes ▐ arvesse
  raadiospektri olulist osa elektroonilises sides,
  meediakanalite paljususe ja kultuurilise mitmekülgsusega
  ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvusega
  seotud eesmärke.
  Seepärast tuleb
  järk-järgult kaotada tõkked, mis ei võimalda tõhusat kasutamist. |
| --- | --- |

(24)

Raadiosagedusi tuleb käsitada napi avaliku ressursina, millel on oluline avalik ja turuväärtus. Üldistes huvides on hallata raadiospektrit majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonna seisukohalt nii tõhusalt ja tulemuslikult kui võimalik, võttes ▐ arvesse
  raadiospektri olulist osa elektroonilises sides,
  meediakanalite paljususe ja kultuurilise mitmekülgsusega
  ning sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvusega
  seotud eesmärke.
  Seepärast tuleb
  järk-järgult kaotada tõkked, mis ei võimalda tõhusat kasutamist.

| (25) | Raadiospektripoliitikaga seotud tegevused Euroopa Ühenduses ei tohiks piirata ühenduse või riikide tasandil ühenduse õigusega kooskõlas üldist huvi pakkuvate eesmärkide täitmiseks võetavaid meetmeid, eelkõige seoses infosisu reguleerimise ja audiovisuaal- ja meediapoliitikaga, ega liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada raadiospektrit avaliku korra, julgeoleku ja riigikaitsega seotud eesmärkidel. |
| --- | --- |

(25)

Raadiospektripoliitikaga seotud tegevused Euroopa Ühenduses ei tohiks piirata ühenduse või riikide tasandil ühenduse õigusega kooskõlas üldist huvi pakkuvate eesmärkide täitmiseks võetavaid meetmeid, eelkõige seoses infosisu reguleerimise ja audiovisuaal- ja meediapoliitikaga, ega liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada raadiospektrit avaliku korra, julgeoleku ja riigikaitsega seotud eesmärkidel.

| (26) | Võttes arvesse liikmesriikide erinevat olukorda, suurendaks analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminek Euroopas Ühenduses tänu digitaaltehnoloogia paremale edastusvõimele väärtusliku spektriruumi (seda spektriosa nimetatakse digitaalseks dividendiks) kättesaadavust. |
| --- | --- |

(26)

Võttes arvesse liikmesriikide erinevat olukorda, suurendaks analoogtelevisioonilt maapealsele digitaaltelevisioonile üleminek Euroopas Ühenduses tänu digitaaltehnoloogia paremale edastusvõimele väärtusliku spektriruumi (seda spektriosa nimetatakse digitaalseks dividendiks) kättesaadavust.

| (27) | Enne ettepaneku tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (11) kohase konkreetse ühtlustamismeetme kohta peaks komisjon läbi viima mõjuhinnangu kavandatud meetmetega kaasnevate kulude ja nendest oodatava kasu kohta, näiteks tarbijate huvides olev mastaabisääst ja teenuste koostalitlusvõime saavutamine, spektrikasutuse tõhususele avalduv mõju või nõudlus ühtlustatud kasutamise järele Euroopa Liidu eri osades. |
| --- | --- |

(27)

Enne ettepaneku tegemist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsuse nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (11) kohase konkreetse ühtlustamismeetme kohta peaks komisjon läbi viima mõjuhinnangu kavandatud meetmetega kaasnevate kulude ja nendest oodatava kasu kohta, näiteks tarbijate huvides olev mastaabisääst ja teenuste koostalitlusvõime saavutamine, spektrikasutuse tõhususele avalduv mõju või nõudlus ühtlustatud kasutamise järele Euroopa Liidu eri osades.

| (28) | Ehkki spektri haldamine jääb endiselt liikmesriikide pädevusse, võib
  strateegiline plaanimine
  , koordineerimine ja vajaduse korral ühenduse tasandil toimuv ühtlustamine aidata tagada, et spektri kasutajad saavad siseturust täit kasu ja ELi huvisid on võimalik kogu maailmas tulemuslikult kaitsta.
  Nendel eesmärkidel tuleb vajaduse korral algatada raadiospektripoliitikat käsitlevaid mitmeaastaseid programme, et esitada ühenduses raadiospektri kasutamise strateegilise plaanimise ja ühtlustamise poliitika suundi ja eesmärke. Kõnealused poliitika suunad ja eesmärgid võivad käsitleda siseturu loomiseks ja toimimiseks vajaliku raadiospektri kättesaadavust ja tõhusat kasutamist ning vajaduse korral samuti siseturu tõkete kaotamiseks vajaliku raadiospektri üldlubade või individuaalsete kasutusõiguste andmise korra ühtlustamist. Poliitika suunad ja eesmärgid peavad olema kooskõlas käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätetega. |
| --- | --- |

(28)

Ehkki spektri haldamine jääb endiselt liikmesriikide pädevusse, võib
  strateegiline plaanimine
  , koordineerimine ja vajaduse korral ühenduse tasandil toimuv ühtlustamine aidata tagada, et spektri kasutajad saavad siseturust täit kasu ja ELi huvisid on võimalik kogu maailmas tulemuslikult kaitsta.
  Nendel eesmärkidel tuleb vajaduse korral algatada raadiospektripoliitikat käsitlevaid mitmeaastaseid programme, et esitada ühenduses raadiospektri kasutamise strateegilise plaanimise ja ühtlustamise poliitika suundi ja eesmärke. Kõnealused poliitika suunad ja eesmärgid võivad käsitleda siseturu loomiseks ja toimimiseks vajaliku raadiospektri kättesaadavust ja tõhusat kasutamist ning vajaduse korral samuti siseturu tõkete kaotamiseks vajaliku raadiospektri üldlubade või individuaalsete kasutusõiguste andmise korra ühtlustamist. Poliitika suunad ja eesmärgid peavad olema kooskõlas käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätetega.

| (29) | Komisjon on viidanud oma kavatsusele muuta enne käesoleva direktiivi jõustumist komisjoni 26. juuli 2002. aasta otsust 2002/622/EÜ, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm (12), et luua mehhanism, mille abil Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid raadiospektripoliitika töörühmalt taotleda elektroonilise side sektoriga seonduvat spektripoliitikat käsitlevaid arvamusi või aruandeid kas suuliselt või kirjalikult, ja et raadiospektripoliitika töörühm annaks komisjonile soovitusi raadiospektripoliitikat käsitlevate programmide kavandatud sisu kohta. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon on viidanud oma kavatsusele muuta enne käesoleva direktiivi jõustumist komisjoni 26. juuli 2002. aasta otsust 2002/622/EÜ, millega luuakse raadiospektripoliitika töörühm (12), et luua mehhanism, mille abil Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid raadiospektripoliitika töörühmalt taotleda elektroonilise side sektoriga seonduvat spektripoliitikat käsitlevaid arvamusi või aruandeid kas suuliselt või kirjalikult, ja et raadiospektripoliitika töörühm annaks komisjonile soovitusi raadiospektripoliitikat käsitlevate programmide kavandatud sisu kohta.

| (30) | Käesolevas direktiivis sisalduvad spektri haldamist käsitlevad sätted peaksid olema kooskõlas raadiospektri haldamisega tegelevate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, näiteks Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) ja Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) tegevusega, et tagada spektri tõhus kasutamine ja spektri kasutamise ühtlustamine ühenduses
  ning liikmesriikide ja teiste ITU liikmete vahel
  . |
| --- | --- |

(30)

Käesolevas direktiivis sisalduvad spektri haldamist käsitlevad sätted peaksid olema kooskõlas raadiospektri haldamisega tegelevate rahvusvaheliste ja piirkondlike organisatsioonide, näiteks Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) ja Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) tegevusega, et tagada spektri tõhus kasutamine ja spektri kasutamise ühtlustamine ühenduses
  ning liikmesriikide ja teiste ITU liikmete vahel
  .

| (31) | Raadiosagedusi tuleks hallata kahjulikke mõjutusi vältival viisil. Seepärast tuleks nõuetekohaselt määratleda kahjulike mõjutuste mõiste, et nende mõjutuste vältimise tagamisel piirdutaks üksnes vajalike regulatiivsete meetmete võtmisega. |
| --- | --- |

(31)

Raadiosagedusi tuleks hallata kahjulikke mõjutusi vältival viisil. Seepärast tuleks nõuetekohaselt määratleda kahjulike mõjutuste mõiste, et nende mõjutuste vältimise tagamisel piirdutaks üksnes vajalike regulatiivsete meetmete võtmisega.

| (32) | Olemasolev spektri haldamise ja jaotamise süsteem põhineb üldjuhul haldusotsustel, mis ei ole piisavalt paindlikud tehnoloogia ja majanduse arengu, eelkõige traadita tehnoloogia kiire arengu ja suureneva sagedusalade nõudluse arvessevõtmiseks. Riikide poliitika tarbetu killustatus põhjustab kulude kasvu ja spektrikasutajate turuvõimaluste kaotust ning pärsib innovatsiooni, kahjustades siseturgu, tarbijaid ja kogu majandust. Lisaks võivad raadiosagedustele juurdepääsu ja nende kasutamise tingimused erineda olenevalt ettevõtja liigist, kuigi ettevõtjate pakutavad elektroonilised teenused kattuvad üha enam, ning see põhjustab õiguste omanike vahelisi pingeid, spektrile juurdepääsu kulude erinevust ja võib moonutada siseturu toimimist. |
| --- | --- |

(32)

Olemasolev spektri haldamise ja jaotamise süsteem põhineb üldjuhul haldusotsustel, mis ei ole piisavalt paindlikud tehnoloogia ja majanduse arengu, eelkõige traadita tehnoloogia kiire arengu ja suureneva sagedusalade nõudluse arvessevõtmiseks. Riikide poliitika tarbetu killustatus põhjustab kulude kasvu ja spektrikasutajate turuvõimaluste kaotust ning pärsib innovatsiooni, kahjustades siseturgu, tarbijaid ja kogu majandust. Lisaks võivad raadiosagedustele juurdepääsu ja nende kasutamise tingimused erineda olenevalt ettevõtja liigist, kuigi ettevõtjate pakutavad elektroonilised teenused kattuvad üha enam, ning see põhjustab õiguste omanike vahelisi pingeid, spektrile juurdepääsu kulude erinevust ja võib moonutada siseturu toimimist.

| (33) | Riigipiiridel on raadiospektri optimaalse kasutuse kindlaksmääramisel üha väiksem tähtsus. Spektriõigustele juurdepääsu killustatud haldamine piirab investeeringuid ja innovatsiooni ning ei võimalda ettevõtjatel ja seadmetootjatel saavutada mastaabisäästu, takistades nii raadiospektrit kasutavate elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu arengut. |
| --- | --- |

(33)

Riigipiiridel on raadiospektri optimaalse kasutuse kindlaksmääramisel üha väiksem tähtsus. Spektriõigustele juurdepääsu killustatud haldamine piirab investeeringuid ja innovatsiooni ning ei võimalda ettevõtjatel ja seadmetootjatel saavutada mastaabisäästu, takistades nii raadiospektrit kasutavate elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu arengut.

| (34) | Spektri haldamise ja spektrile juurdepääsu paindlikkust tuleks suurendada tehnoloogia ja teenuste suhtes neutraalsete lubade abil, et võimaldada spektri kasutajatel valida
  asjakohaste
  riiklike sageduse jaotamise
  plaanide ja ühenduse õigusaktide
  kohaselt elektrooniliste sideteenuste jaoks kättesaadavaks
  kuulutatud
  konkreetsete sagedusalade jaoks parim tehnoloogia ja parimad teenused (edaspidi „tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtted”). Tehnoloogia ja teenuste halduskorras kindlaksmääramist tuleks kohaldada siis, kui seda on vaja üldistest huvidest lähtuvate eesmärkide täitmiseks, ning see peaks olema selgelt põhjendatud ja kuuluma korrapäraselt läbivaatamisele. |
| --- | --- |

(34)

Spektri haldamise ja spektrile juurdepääsu paindlikkust tuleks suurendada tehnoloogia ja teenuste suhtes neutraalsete lubade abil, et võimaldada spektri kasutajatel valida
  asjakohaste
  riiklike sageduse jaotamise
  plaanide ja ühenduse õigusaktide
  kohaselt elektrooniliste sideteenuste jaoks kättesaadavaks
  kuulutatud
  konkreetsete sagedusalade jaoks parim tehnoloogia ja parimad teenused (edaspidi „tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtted”). Tehnoloogia ja teenuste halduskorras kindlaksmääramist tuleks kohaldada siis, kui seda on vaja üldistest huvidest lähtuvate eesmärkide täitmiseks, ning see peaks olema selgelt põhjendatud ja kuuluma korrapäraselt läbivaatamisele.

| (35) | Tehnoloogianeutraalsuse põhimõtte suhtes kohaldatavad piirangud peaksid olema asjakohased ja põhjendatud vajadusega vältida kahjulikke mõjutusi, näiteks spektrimaskide ja võimsuse taseme kehtestamise teel, tagada rahvatervise kaitse piirates üldsuse kokkupuudet elektromagnetväljadega, tagada teenuse piisava tehnilise kvaliteedi kindlustamise abil teenuste nõuetekohane toimimine, samal ajal välistamata võimalust kasutada samas sagedusalas rohkem kui üht teenust, tagada spektri asjakohane jagamine, eelkõige juhtudel, kus selle kasutamiseks on vaja üksnes üldlube, kindlustada spektri tõhus kasutamine, või täita üldistest huvidest lähtuvaid eesmärke kooskõlas ühenduse õigusega. |
| --- | --- |

(35)

Tehnoloogianeutraalsuse põhimõtte suhtes kohaldatavad piirangud peaksid olema asjakohased ja põhjendatud vajadusega vältida kahjulikke mõjutusi, näiteks spektrimaskide ja võimsuse taseme kehtestamise teel, tagada rahvatervise kaitse piirates üldsuse kokkupuudet elektromagnetväljadega, tagada teenuse piisava tehnilise kvaliteedi kindlustamise abil teenuste nõuetekohane toimimine, samal ajal välistamata võimalust kasutada samas sagedusalas rohkem kui üht teenust, tagada spektri asjakohane jagamine, eelkõige juhtudel, kus selle kasutamiseks on vaja üksnes üldlube, kindlustada spektri tõhus kasutamine, või täita üldistest huvidest lähtuvaid eesmärke kooskõlas ühenduse õigusega.

| (36) | Spektri kasutajad peaksid saama ka vabalt valida teenuseid, mida nad soovivad spektri kaudu osutada, järgides üleminekumeetmeid seoses varem omandatud õigustega.
  Teiselt poolt,
  kui see on vajalik ja proportsionaalne, tuleks võimaldada
  meetmeid
  , millega nõutakse konkreetse teenuse osutamist, et saavutada selgelt määratletud ja üldist huvi pakkuvaid eesmärke, nagu inimelu kaitse, vajadus toetada sotsiaalset, piirkondlikku ja territoriaalset ühtekuuluvust, või et vältida spektri ebatõhusat kasutamist. Sellisteks eesmärkideks peaksid muu hulgas olema kultuurilise ja keelelise mitmekülgsuse ning meediakanalite paljususe edendamine, nagu need on liikmesriikide poolt määratletud kooskõlas ühenduse õigusega. Välja arvatud juhul, kui see on vajalik inimelu kaitseks või
  erandjuhtudel
  muude üldistest huvidest lähtuvate eesmärkide täitmiseks,
  nagu need on liikmesriikide poolt kooskõlas ühenduse õigusega määratletud,
  ei tohiks erandiga anda teatavate teenuste kasutamise ainuõigust, vaid üksnes eelisõiguse, nii et samas sagedusalas saaks võimaluse piires kasutada teisi teenuseid ja tehnoloogiaid. |
| --- | --- |

(36)

Spektri kasutajad peaksid saama ka vabalt valida teenuseid, mida nad soovivad spektri kaudu osutada, järgides üleminekumeetmeid seoses varem omandatud õigustega.
  Teiselt poolt,
  kui see on vajalik ja proportsionaalne, tuleks võimaldada
  meetmeid
  , millega nõutakse konkreetse teenuse osutamist, et saavutada selgelt määratletud ja üldist huvi pakkuvaid eesmärke, nagu inimelu kaitse, vajadus toetada sotsiaalset, piirkondlikku ja territoriaalset ühtekuuluvust, või et vältida spektri ebatõhusat kasutamist. Sellisteks eesmärkideks peaksid muu hulgas olema kultuurilise ja keelelise mitmekülgsuse ning meediakanalite paljususe edendamine, nagu need on liikmesriikide poolt määratletud kooskõlas ühenduse õigusega. Välja arvatud juhul, kui see on vajalik inimelu kaitseks või
  erandjuhtudel
  muude üldistest huvidest lähtuvate eesmärkide täitmiseks,
  nagu need on liikmesriikide poolt kooskõlas ühenduse õigusega määratletud,
  ei tohiks erandiga anda teatavate teenuste kasutamise ainuõigust, vaid üksnes eelisõiguse, nii et samas sagedusalas saaks võimaluse piires kasutada teisi teenuseid ja tehnoloogiaid.

| (37) | Liikmesriikide pädevusse kuulub erandite ulatuse ja laadi kindlaksmääramine, arvestades kultuurilise ja keelelise mitmekülgsuse ning meediakanalite paljususe edendamist. |
| --- | --- |

(37)

Liikmesriikide pädevusse kuulub erandite ulatuse ja laadi kindlaksmääramine, arvestades kultuurilise ja keelelise mitmekülgsuse ning meediakanalite paljususe edendamist.

| (38) | Kuna spektri jaotamine konkreetsetele tehnoloogiatele või teenustele on erand tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtetest ning vähendab vabadust valida osutatav teenus või kasutatav tehnoloogia, siis peab iga selline jaotamine olema läbipaistev ning selleks peaks korraldama avaliku konsultatsiooni. |
| --- | --- |

(38)

Kuna spektri jaotamine konkreetsetele tehnoloogiatele või teenustele on erand tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõtetest ning vähendab vabadust valida osutatav teenus või kasutatav tehnoloogia, siis peab iga selline jaotamine olema läbipaistev ning selleks peaks korraldama avaliku konsultatsiooni.

| (39) | Paindlikkuse ja tõhususe huvides võivad riikide reguleerivad asutused lubada spektrikasutajatel oma kasutusõigusi vabalt kolmandatele isikutele üle anda või rentida. See võimaldaks spektri turuväärtuse kujunemist. Kuna riikide reguleerivate asutuste pädevuses on tagada spektri tõhus kasutamine, peaksid nad võtma meetmeid tagamaks, et kauplemine ei tooks kasutamata spektri osas kaasa konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(39)

Paindlikkuse ja tõhususe huvides võivad riikide reguleerivad asutused lubada spektrikasutajatel oma kasutusõigusi vabalt kolmandatele isikutele üle anda või rentida. See võimaldaks spektri turuväärtuse kujunemist. Kuna riikide reguleerivate asutuste pädevuses on tagada spektri tõhus kasutamine, peaksid nad võtma meetmeid tagamaks, et kauplemine ei tooks kasutamata spektri osas kaasa konkurentsimoonutusi.

| (40) | Tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse ning olemasolevate spektrikasutusõigustega kauplemise rakendamiseks võib olla vaja üleminekumeetmeid, sealhulgas ausa konkurentsi tagamise meetmeid, kuna uus süsteem võib anda teatavatele spektrikasutajatele võimaluse konkureerida teiste spektrikasutajatega, kes on spektriõigused omandanud rangematel tingimustel.
  Seevastu juhul, kui õigused on antud erandina üldeeskirjadest või muude kui objektiivsete, läbipaistvate, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alustel, et saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke, ei tohiks selliste õiguste omanike olukorda parandada põhjendamatult uute konkurentide arvelt, kui see ei ole tingimata vajalik kõnealuste üldist huvi pakkuvate eesmärkide või muude seonduvate üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(40)

Tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse ning olemasolevate spektrikasutusõigustega kauplemise rakendamiseks võib olla vaja üleminekumeetmeid, sealhulgas ausa konkurentsi tagamise meetmeid, kuna uus süsteem võib anda teatavatele spektrikasutajatele võimaluse konkureerida teiste spektrikasutajatega, kes on spektriõigused omandanud rangematel tingimustel.
  Seevastu juhul, kui õigused on antud erandina üldeeskirjadest või muude kui objektiivsete, läbipaistvate, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alustel, et saavutada üldist huvi pakkuvaid eesmärke, ei tohiks selliste õiguste omanike olukorda parandada põhjendamatult uute konkurentide arvelt, kui see ei ole tingimata vajalik kõnealuste üldist huvi pakkuvate eesmärkide või muude seonduvate üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks.

| (41) | Siseturu toimimise edendamiseks ja piiriüleste teenuste arendamise toetamiseks tuleks komisjoni volitada võtma vastu tehnilisi rakendusmeetmeid numbrite andmise valdkonnas. |
| --- | --- |

(41)

Siseturu toimimise edendamiseks ja piiriüleste teenuste arendamise toetamiseks tuleks komisjoni volitada võtma vastu tehnilisi rakendusmeetmeid numbrite andmise valdkonnas.

| (42) | Load, mis antakse elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele ning mis võimaldavad neil saada juurdepääsu avalikule või eraomandile, on hädavajalikud elektrooniliste sidevõrkude või uute võrguelementide rajamiseks. Seepärast võib trasside rajamise õiguse saamise menetluste tarbetu keerukus või viivitamine märkimisväärselt takistada konkurentsi arengut. Seetõttu tuleks lihtsustada luba omavatel ettevõtjatel trasside rajamise õiguse saamist. Riikide reguleerivatel asutustel peaks olema võimalik trasside rajamise õiguse saamist koordineerida, tehes vajaliku teabe kättesaadavaks oma veebisaitidel. |
| --- | --- |

(42)

Load, mis antakse elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvatele ettevõtjatele ning mis võimaldavad neil saada juurdepääsu avalikule või eraomandile, on hädavajalikud elektrooniliste sidevõrkude või uute võrguelementide rajamiseks. Seepärast võib trasside rajamise õiguse saamise menetluste tarbetu keerukus või viivitamine märkimisväärselt takistada konkurentsi arengut. Seetõttu tuleks lihtsustada luba omavatel ettevõtjatel trasside rajamise õiguse saamist. Riikide reguleerivatel asutustel peaks olema võimalik trasside rajamise õiguse saamist koordineerida, tehes vajaliku teabe kättesaadavaks oma veebisaitidel.

| (43) | On vaja tugevdada liikmesriikide volitusi trasside rajamise õiguste valdajate suhtes, et tagada turuletulek või uue võrgu rajamine õiglasel, tõhusal ja keskkonnasõbralikul viisil ning sõltumatult sellest, kas märkimisväärse turujõuga ettevõtjal on kohustus anda juurdepääs oma elektroonilisele sidevõrgule. Vahendite parem ühine kasutamine võib oluliselt parandada konkurentsi ja vähendada ettevõtjate üldisi rahalisi ja keskkonnaalaseid kulutusi, mis on seotud elektroonilise side infrastruktuuri, eelkõige uute juurdepääsuvõrkude kasutuselevõtmisega. Pärast asjakohase kestusega avalikku konsultatsiooni, mille käigus peaks kõigile huvitatud isikutele antama võimalus esitada oma seisukohad, peaks riikide reguleerivatel asutustel olema õigus nõuda, et ettevõtjad, kel on õigus paigaldada vahendeid avaliku või eraomandi peale, kohale või alla, kasutaksid selliseid vahendeid või vara ühiselt (kaasa arvatud füüsiline ühispaiknemine), et soodustada tulemuslikku investeerimist infrastruktuuri ja toetada innovatsiooni. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada eeskirju vahendite või vara ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta ning see peaks tagama asjakohase riskide jaotuse asjaomaste ettevõtjate vahel. Riikide reguleerivatel asutustel peaks eelkõige olema võimalik kohustada ühiselt kasutama võrguelemente ja nendega seotud vahendeid nagu kaablikanalid, juhtmed, mastid, pääseluugid, kaablikapid, antennid, tornid ja muud tugikonstruktsioonid, ehitised või ehitistesse sissepääsud, ning ehitustöid paremini kooskõlastama. Pädevad asutused, eelkõige kohalikud asutused peaksid samuti kehtestama koostöös riigi reguleerivate asutustega riiklike ehitustööde ning muude asjaomaste riiklike vahendite või asjaomase riigivaraga seotud asjakohase koordineerimiskorra, mis võib hõlmata menetlusi tagamaks, et huvitatud isikud saavad teavet asjaomaste riiklike vahendite või asjaomase riigivara ning käimasolevate ja kavandatud riiklike ehitustööde kohta, et neid teavitatakse sellistest töödest õigeaegselt, ning et ühiskasutust soodustatakse võimalikult suurel määral. |
| --- | --- |

(43)

On vaja tugevdada liikmesriikide volitusi trasside rajamise õiguste valdajate suhtes, et tagada turuletulek või uue võrgu rajamine õiglasel, tõhusal ja keskkonnasõbralikul viisil ning sõltumatult sellest, kas märkimisväärse turujõuga ettevõtjal on kohustus anda juurdepääs oma elektroonilisele sidevõrgule. Vahendite parem ühine kasutamine võib oluliselt parandada konkurentsi ja vähendada ettevõtjate üldisi rahalisi ja keskkonnaalaseid kulutusi, mis on seotud elektroonilise side infrastruktuuri, eelkõige uute juurdepääsuvõrkude kasutuselevõtmisega. Pärast asjakohase kestusega avalikku konsultatsiooni, mille käigus peaks kõigile huvitatud isikutele antama võimalus esitada oma seisukohad, peaks riikide reguleerivatel asutustel olema õigus nõuda, et ettevõtjad, kel on õigus paigaldada vahendeid avaliku või eraomandi peale, kohale või alla, kasutaksid selliseid vahendeid või vara ühiselt (kaasa arvatud füüsiline ühispaiknemine), et soodustada tulemuslikku investeerimist infrastruktuuri ja toetada innovatsiooni. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada eeskirju vahendite või vara ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta ning see peaks tagama asjakohase riskide jaotuse asjaomaste ettevõtjate vahel. Riikide reguleerivatel asutustel peaks eelkõige olema võimalik kohustada ühiselt kasutama võrguelemente ja nendega seotud vahendeid nagu kaablikanalid, juhtmed, mastid, pääseluugid, kaablikapid, antennid, tornid ja muud tugikonstruktsioonid, ehitised või ehitistesse sissepääsud, ning ehitustöid paremini kooskõlastama. Pädevad asutused, eelkõige kohalikud asutused peaksid samuti kehtestama koostöös riigi reguleerivate asutustega riiklike ehitustööde ning muude asjaomaste riiklike vahendite või asjaomase riigivaraga seotud asjakohase koordineerimiskorra, mis võib hõlmata menetlusi tagamaks, et huvitatud isikud saavad teavet asjaomaste riiklike vahendite või asjaomase riigivara ning käimasolevate ja kavandatud riiklike ehitustööde kohta, et neid teavitatakse sellistest töödest õigeaegselt, ning et ühiskasutust soodustatakse võimalikult suurel määral.

| (44) | Usaldusväärne ja turvaline andmeedastus elektrooniliste sidevõrkude kaudu on kogu majanduses ja ühiskonnas üha kesksemal kohal. ELi kodanikele olulisi teenuseid, sealhulgas e-valitsuse teenuseid vahendava füüsilise infrastruktuuri toimimist ja ligipääsetavust võivad mõjutada süsteemi keerukus, tehniline rike või inimlik eksimus, õnnetused või rünnakud. Seepärast peaksid riikide reguleerivad asutused tagama üldkasutatavate sidevõrkude tervikluse ja turvalisuse. Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) (13) peaks toetama elektroonilise side turvalisuse suurendamist, pakkudes muu hulgas oskusteavet ja nõu ning edendades parimate tavade vahetamist. Nii ENISA-l kui ka riikide reguleerivatel asutustel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas volitused saada piisavat teavet, et hinnata võrkude või teenuste turvalisuse taset, ning saada täielikke ja usaldusväärseid andmeid tegelike turvalisusega seotud vahejuhtumite kohta, mis on oluliselt mõjutanud võrkude või teenuste toimimist. Kuna piisava turvalisuse edukas tagamine ei ole ühekordne meede, vaid pidev rakendamise, ülevaatamise ja ajakohastamise protsess, tuleks nõuda, et elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkujad võtaksid meetmeid nende tervikluse ja turvalisuse tagamiseks vastavalt riskihinnangutele, võttes arvesse selliste meetmete arengu taset. |
| --- | --- |

(44)

Usaldusväärne ja turvaline andmeedastus elektrooniliste sidevõrkude kaudu on kogu majanduses ja ühiskonnas üha kesksemal kohal. ELi kodanikele olulisi teenuseid, sealhulgas e-valitsuse teenuseid vahendava füüsilise infrastruktuuri toimimist ja ligipääsetavust võivad mõjutada süsteemi keerukus, tehniline rike või inimlik eksimus, õnnetused või rünnakud. Seepärast peaksid riikide reguleerivad asutused tagama üldkasutatavate sidevõrkude tervikluse ja turvalisuse. Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (ENISA) (13) peaks toetama elektroonilise side turvalisuse suurendamist, pakkudes muu hulgas oskusteavet ja nõu ning edendades parimate tavade vahetamist. Nii ENISA-l kui ka riikide reguleerivatel asutustel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid, sealhulgas volitused saada piisavat teavet, et hinnata võrkude või teenuste turvalisuse taset, ning saada täielikke ja usaldusväärseid andmeid tegelike turvalisusega seotud vahejuhtumite kohta, mis on oluliselt mõjutanud võrkude või teenuste toimimist. Kuna piisava turvalisuse edukas tagamine ei ole ühekordne meede, vaid pidev rakendamise, ülevaatamise ja ajakohastamise protsess, tuleks nõuda, et elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkujad võtaksid meetmeid nende tervikluse ja turvalisuse tagamiseks vastavalt riskihinnangutele, võttes arvesse selliste meetmete arengu taset.

| (45) | Liikmesriikidele tuleks võimaldada asjakohase kestusega avalik konsultatsioon, enne kui võetakse vastu erimeetmed, millega tagatakse, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad vajalikketehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et asjakohaselt maandada võrkude ja teenuste turvalisusega seotud riske või tagada oma võrkude terviklus. |
| --- | --- |

(45)

Liikmesriikidele tuleks võimaldada asjakohase kestusega avalik konsultatsioon, enne kui võetakse vastu erimeetmed, millega tagatakse, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad vajalikketehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et asjakohaselt maandada võrkude ja teenuste turvalisusega seotud riske või tagada oma võrkude terviklus.

| (46) | Juhul, kui on vaja kokku leppida ühised turvanõuded, tuleks komisjoni volitada võtma vastu tehnilisi rakendusmeetmeid, et saavutada siseturul elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste piisav turvalisuse tase. ENISA peaks osalema asjakohaste tehniliste ja organisatsiooniliste turvameetmete ühtlustamises, andes ekspertabi. Riikide reguleerivatel asutustel peaks raamdirektiivi alusel vastu võetud tehniliste rakendusmeetmetega seoses olema volitused anda siduvaid suuniseid. Oma ülesannete täitmiseks peaks neil rikkumiste puhul olema uurimisvolitused ja volitus määrata karistusi. |
| --- | --- |

(46)

Juhul, kui on vaja kokku leppida ühised turvanõuded, tuleks komisjoni volitada võtma vastu tehnilisi rakendusmeetmeid, et saavutada siseturul elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste piisav turvalisuse tase. ENISA peaks osalema asjakohaste tehniliste ja organisatsiooniliste turvameetmete ühtlustamises, andes ekspertabi. Riikide reguleerivatel asutustel peaks raamdirektiivi alusel vastu võetud tehniliste rakendusmeetmetega seoses olema volitused anda siduvaid suuniseid. Oma ülesannete täitmiseks peaks neil rikkumiste puhul olema uurimisvolitused ja volitus määrata karistusi.

| (47) | Elektroonilise side sektoris konkurentsi moonutamise ja piiramise vältimise tagamiseks peaks riikide reguleerivatel asutustel olema võimalik kehtestada parandusmeetmeid, mille eesmärk on vältida ühe turu märkimisväärse turujõu võimendamist teisele, tihedalt seotud turule. Peaks olema selge, et esimesel turul märkimisväärset turujõudu omav ettevõtjat võib tunnistada teisel turul märkimisväärset turujõudu omavaks ettevõtjaks ainult sel juhul, kui kahe turu vahelised sidemed on sellised, mis võimaldavad esimesel turul omatavat turujõudu võimendada teisele turule ja kui teine turg vajab eelnevat reguleerimist kooskõlas asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevas soovituses (14) määratletud kriteeriumidega. |
| --- | --- |

(47)

Elektroonilise side sektoris konkurentsi moonutamise ja piiramise vältimise tagamiseks peaks riikide reguleerivatel asutustel olema võimalik kehtestada parandusmeetmeid, mille eesmärk on vältida ühe turu märkimisväärse turujõu võimendamist teisele, tihedalt seotud turule. Peaks olema selge, et esimesel turul märkimisväärset turujõudu omav ettevõtjat võib tunnistada teisel turul märkimisväärset turujõudu omavaks ettevõtjaks ainult sel juhul, kui kahe turu vahelised sidemed on sellised, mis võimaldavad esimesel turul omatavat turujõudu võimendada teisele turule ja kui teine turg vajab eelnevat reguleerimist kooskõlas asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevas soovituses (14) määratletud kriteeriumidega.

| (48) | Turuosalistele regulatiivsete tingimuste osas kindlustunde andmiseks on vaja kehtestada turu läbivaatamise tähtaeg. Oluline on teha turuanalüüse korrapäraselt ning mõistliku ja sobiva tähtaja jooksul. Tähtaja osas tuleks arvesse võtta, kas konkreetsel turul on varem turuanalüüsi tehtud ja sellest nõuetekohaselt teatatud. Riigi reguleeriva asutuse suutmatus turgu kindla tähtaja jooksul analüüsida võib ohustada siseturgu ning tavapärased rikkumismenetlused ei pruugi õigeks ajaks soovitavat tulemust anda. Teise võimalusena peaks riigi reguleerival asutusel olema võimalik paluda
  BERECilt
  abi turuanalüüsi lõpuleviimiseks. Selline abistamine võiks toimuda näiteks teiste riiklike reguleerivate asutuste esindajatest koosneva konkreetse töökonna vormis. |
| --- | --- |

(48)

Turuosalistele regulatiivsete tingimuste osas kindlustunde andmiseks on vaja kehtestada turu läbivaatamise tähtaeg. Oluline on teha turuanalüüse korrapäraselt ning mõistliku ja sobiva tähtaja jooksul. Tähtaja osas tuleks arvesse võtta, kas konkreetsel turul on varem turuanalüüsi tehtud ja sellest nõuetekohaselt teatatud. Riigi reguleeriva asutuse suutmatus turgu kindla tähtaja jooksul analüüsida võib ohustada siseturgu ning tavapärased rikkumismenetlused ei pruugi õigeks ajaks soovitavat tulemust anda. Teise võimalusena peaks riigi reguleerival asutusel olema võimalik paluda
  BERECilt
  abi turuanalüüsi lõpuleviimiseks. Selline abistamine võiks toimuda näiteks teiste riiklike reguleerivate asutuste esindajatest koosneva konkreetse töökonna vormis.

| (49) | Elektroonilise side sektori turgudele omase kõrge tehnilise innovatsiooni taseme ja dünaamilisuse tõttu on vaja reguleerimist ühenduse tasandil kiiresti, koordineeritult ja ühtlustatult kohandada, kuna kogemus on näidanud, et ELi reguleeriva raamistiku erinev rakendamine riikide reguleerivate asutuste poolt võib takistada siseturu arengut. |
| --- | --- |

(49)

Elektroonilise side sektori turgudele omase kõrge tehnilise innovatsiooni taseme ja dünaamilisuse tõttu on vaja reguleerimist ühenduse tasandil kiiresti, koordineeritult ja ühtlustatult kohandada, kuna kogemus on näidanud, et ELi reguleeriva raamistiku erinev rakendamine riikide reguleerivate asutuste poolt võib takistada siseturu arengut.

| (50) | Üks
  BERECile
  antud oluline ülesanne on vajaduse korral võtta vastu arvamusi piiriüleste vaidluste kohta. Seepärast peaksid riikide reguleerivad asutused sellistel juhtudel arvesse võtma
  BERECi
  arvamusi. |
| --- | --- |

(50)

Üks
  BERECile
  antud oluline ülesanne on vajaduse korral võtta vastu arvamusi piiriüleste vaidluste kohta. Seepärast peaksid riikide reguleerivad asutused sellistel juhtudel arvesse võtma
  BERECi
  arvamusi.

| (51) | ELi reguleeriva raamistiku rakendamise kogemused näitavad, et olemasolevad sätted, millega riikide reguleerivatele asutustele on antud volitused trahve määrata, ei ole piisavalt motiveerinud reguleerivaid nõudeid täitma. Asjakohane sunnivahendite rakendamise volitus võib aidata ELi reguleerivat raamistikku õigeaegselt rakendada ning seega parandada reguleerimiskindlust, mis on oluline investeeringute soodustaja. Tõhusate volituste puudumine täitmatajätmise puhul puudutab kogu reguleerivat raamistikku. Seetõttu peaks raamdirektiivist ja eridirektiividest tulenevate kohustuste rikkumise puhuks raamdirektiivi lisatav uus säte tagama järjekindlate ja ühtsete sunnipõhimõtete ja karistuste kohaldamise kogu ELi reguleeriva raamistiku ulatuses. |
| --- | --- |

(51)

ELi reguleeriva raamistiku rakendamise kogemused näitavad, et olemasolevad sätted, millega riikide reguleerivatele asutustele on antud volitused trahve määrata, ei ole piisavalt motiveerinud reguleerivaid nõudeid täitma. Asjakohane sunnivahendite rakendamise volitus võib aidata ELi reguleerivat raamistikku õigeaegselt rakendada ning seega parandada reguleerimiskindlust, mis on oluline investeeringute soodustaja. Tõhusate volituste puudumine täitmatajätmise puhul puudutab kogu reguleerivat raamistikku. Seetõttu peaks raamdirektiivist ja eridirektiividest tulenevate kohustuste rikkumise puhuks raamdirektiivi lisatav uus säte tagama järjekindlate ja ühtsete sunnipõhimõtete ja karistuste kohaldamise kogu ELi reguleeriva raamistiku ulatuses.

| (52) | Olemasolev ELi reguleeriv raamistik sisaldab mõningaid 1998. aasta reguleerivalt raamistikult uuele 2002. aasta raamistikule üleminekut hõlbustavaid sätteid. See üleminek on kõikides liikmesriikides lõpule viidud ning nimetatud meetmed tuleks kehtetuks tunnistada, kuna need on muutunud tarbetuks. |
| --- | --- |

(52)

Olemasolev ELi reguleeriv raamistik sisaldab mõningaid 1998. aasta reguleerivalt raamistikult uuele 2002. aasta raamistikule üleminekut hõlbustavaid sätteid. See üleminek on kõikides liikmesriikides lõpule viidud ning nimetatud meetmed tuleks kehtetuks tunnistada, kuna need on muutunud tarbetuks.

| (53) | Tulemuslikku investeerimist ja konkurentsi tuleks soodustada üheaegselt, et hoogustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning suurendada tarbijate valikuvõimalusi. |
| --- | --- |

(53)

Tulemuslikku investeerimist ja konkurentsi tuleks soodustada üheaegselt, et hoogustada majanduskasvu ja innovatsiooni ning suurendada tarbijate valikuvõimalusi.

| (54) | Konkurentsi on parim soodustada majanduslikult tõhusa investeerimistaseme abil uutesse ja olemasolevatesse infrastruktuuridesse ning täiendada seda vajaduse korral reguleerimisega, et saavutada tulemuslik konkurents jaemüügiteenuste valdkonnas. Infrastruktuuril rajaneva konkurentsi tõhus tase võrdub sellise infrastruktuuri dubleerimise ulatusega, mille saavutamisel investorid võivad eeldada õiglase kasu saamist turuosade arenemist puudutavate mõistlike ootuste alusel. |
| --- | --- |

(54)

Konkurentsi on parim soodustada majanduslikult tõhusa investeerimistaseme abil uutesse ja olemasolevatesse infrastruktuuridesse ning täiendada seda vajaduse korral reguleerimisega, et saavutada tulemuslik konkurents jaemüügiteenuste valdkonnas. Infrastruktuuril rajaneva konkurentsi tõhus tase võrdub sellise infrastruktuuri dubleerimise ulatusega, mille saavutamisel investorid võivad eeldada õiglase kasu saamist turuosade arenemist puudutavate mõistlike ootuste alusel.

| (55) | Riikide reguleerivad asutused peaksid uutele ja täiustatud infrastruktuuridele juurdepääsukohustusi kehtestades tagama, et juurdepääsutingimused peegeldavad investeerimisotsuse aluseks olevaid asjaolusid, võttes muu hulgas arvesse väljaarendamiskulusid, uute toodete ja teenuste eeldatavat kasutuselevõtu määra ja eeldatavaid jaehinna tasemeid. Lisaks sellele peaksid riikide reguleerivad asutused olema suutelised kehtestama vajaduse korral tingimused juurdepääsuks, mis on järjepidevad asjakohastel läbivaatamisperioodidel, et anda investoritele planeerimiskindlust. Selliste tingimuste hulka võivad kuuluda hinnakujundussüsteemid, mis sõltuvad lepingu mahust või pikkusest kooskõlas ühenduse õigusega, tingimusel, et need ei ole diskrimineerivad. Kõikide kehtestatud juurdepääsutingimuste puhul tuleb arvestada vajadusega säilitada tõhusat konkurentsi teenuste osutamisel tarbijatele ja ettevõtetele. |
| --- | --- |

(55)

Riikide reguleerivad asutused peaksid uutele ja täiustatud infrastruktuuridele juurdepääsukohustusi kehtestades tagama, et juurdepääsutingimused peegeldavad investeerimisotsuse aluseks olevaid asjaolusid, võttes muu hulgas arvesse väljaarendamiskulusid, uute toodete ja teenuste eeldatavat kasutuselevõtu määra ja eeldatavaid jaehinna tasemeid. Lisaks sellele peaksid riikide reguleerivad asutused olema suutelised kehtestama vajaduse korral tingimused juurdepääsuks, mis on järjepidevad asjakohastel läbivaatamisperioodidel, et anda investoritele planeerimiskindlust. Selliste tingimuste hulka võivad kuuluda hinnakujundussüsteemid, mis sõltuvad lepingu mahust või pikkusest kooskõlas ühenduse õigusega, tingimusel, et need ei ole diskrimineerivad. Kõikide kehtestatud juurdepääsutingimuste puhul tuleb arvestada vajadusega säilitada tõhusat konkurentsi teenuste osutamisel tarbijatele ja ettevõtetele.

| (56) | Kehtestatavate kohustuste ja tingimuste proportsionaalsuse hindamisel peaksid riikide reguleerivad asutused arvestama nende liikmesriikide eri piirkondades valitseva konkurentsiolukorraga. |
| --- | --- |

(56)

Kehtestatavate kohustuste ja tingimuste proportsionaalsuse hindamisel peaksid riikide reguleerivad asutused arvestama nende liikmesriikide eri piirkondades valitseva konkurentsiolukorraga.

| (57) | Riikide reguleerivad asutused peaksid hindade kontrollimise meetmete kehtestamisel püüdma võimaldada investorile õiglast kasu konkreetse investeerimisprojekti puhul. Eelkõige siis, kui konkreetse uue juurdepääsuvõrgu projektiga seonduvad sellele omased riskid, kuna võrk toetab tooteid, mille nõudlus investeerimise hetkel ei ole teada. |
| --- | --- |

(57)

Riikide reguleerivad asutused peaksid hindade kontrollimise meetmete kehtestamisel püüdma võimaldada investorile õiglast kasu konkreetse investeerimisprojekti puhul. Eelkõige siis, kui konkreetse uue juurdepääsuvõrgu projektiga seonduvad sellele omased riskid, kuna võrk toetab tooteid, mille nõudlus investeerimise hetkel ei ole teada.

| (58) | Raamdirektiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused peaksid piirduma reguleerimispõhimõtete, lähenemisviiside ja metoodikatega. Kahtluste vältimiseks ei tohiks neis ette näha üksikasju, mis tavapäraselt peaksid kajastama riikide eripärasid ning nendega ei tohiks keelata alternatiivseid lähenemisviise, millel võiks mõistlike ootuste kohaselt olla samaväärne mõju. Selline otsus peaks olema proportsionaalne ega tohiks mõjutada riikide reguleerivate asutuste tehtud otsuseid, mis ei takista siseturgu. |
| --- | --- |

(58)

Raamdirektiivi artikli 19 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused peaksid piirduma reguleerimispõhimõtete, lähenemisviiside ja metoodikatega. Kahtluste vältimiseks ei tohiks neis ette näha üksikasju, mis tavapäraselt peaksid kajastama riikide eripärasid ning nendega ei tohiks keelata alternatiivseid lähenemisviise, millel võiks mõistlike ootuste kohaselt olla samaväärne mõju. Selline otsus peaks olema proportsionaalne ega tohiks mõjutada riikide reguleerivate asutuste tehtud otsuseid, mis ei takista siseturgu.

| (59) | Raamdirektiivi I lisas esitati asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevasse soovitusse lisatav nende turgude loetelu, kus võib olla vaja eelnevat reguleerimist. Nimetatud lisa tuleks tunnistada kehtetuks, kuna selle eesmärk – olla asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitleva soovituse esialgse versiooni koostamise aluseks – on täidetud. |
| --- | --- |

(59)

Raamdirektiivi I lisas esitati asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevasse soovitusse lisatav nende turgude loetelu, kus võib olla vaja eelnevat reguleerimist. Nimetatud lisa tuleks tunnistada kehtetuks, kuna selle eesmärk – olla asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitleva soovituse esialgse versiooni koostamise aluseks – on täidetud.

| (60) | Uutel turule tulijatel ei pruugi olla majanduslikult tasuv mõistliku aja jooksul rajada väljakujunenud juurdepääsuvõrku osaliselt või täielikult dubleeriv võrk. Sellega seoses võib märkimisväärse turujõuga operaatoritele kliendiliinile või kliendi alamliinile eraldatud juurdepääsu lubamine hõlbustada turule tulekut ja suurendada konkurentsi lairibajuurdepääsu jaeturgudel. Olukorras, kus eraldatud juurdepääs kliendiliinile või kliendi alamliinile ei ole tehniliselt või majanduslikult otstarbekas, võib kohaldada asjakohaseid kohustusi samaväärset funktsionaalsust pakkuva mittefüüsilise või virtuaalse võrgujuurdepääsu pakkumiseks. |
| --- | --- |

(60)

Uutel turule tulijatel ei pruugi olla majanduslikult tasuv mõistliku aja jooksul rajada väljakujunenud juurdepääsuvõrku osaliselt või täielikult dubleeriv võrk. Sellega seoses võib märkimisväärse turujõuga operaatoritele kliendiliinile või kliendi alamliinile eraldatud juurdepääsu lubamine hõlbustada turule tulekut ja suurendada konkurentsi lairibajuurdepääsu jaeturgudel. Olukorras, kus eraldatud juurdepääs kliendiliinile või kliendi alamliinile ei ole tehniliselt või majanduslikult otstarbekas, võib kohaldada asjakohaseid kohustusi samaväärset funktsionaalsust pakkuva mittefüüsilise või virtuaalse võrgujuurdepääsu pakkumiseks.

| (61) | Funktsioonipõhine eraldamine, mis kohustab vertikaalselt integreeritud ettevõtjat looma eraldiseisvalt tegutsevaid majandusüksusi, on ette nähtud selleks, et tagada kõikidele järgmise tasandi ettevõtjatele – sealhulgas vertikaalselt integreeritud ettevõtja järgmise tasandi üksustele – täiesti võrdsed juurdepääsutooted. Funktsioonipõhine eraldamine võimaldab parandada konkurentsi mitmel asjaomasel turul, vähendades oluliselt diskrimineerimise ajendeid ning hõlbustades võrdse kohtlemise kohustuste täitmise kontrollimist ja tagamist. Erandjuhtudel võib funktsioonipõhine eraldamine kui parandusmeede olla põhjendatud, kui mitmel asjaomasel turul ei ole suudetud pika aja jooksul saavutada tegelikku mittediskrimineerimist ning infrastruktuuri alase konkurentsi võimalus mõistliku aja jooksul on väike või olematu pärast seda, kui on võetud üks või mitu eelnevalt asjakohaseks peetud parandusmeedet. On siiski väga oluline tagada, et selle meetme kehtestamisel säiliks asjaomasel ettevõtjal motivatsioon oma võrku investeerida ning see ei kahjustaks mingil viisil tarbijate heaolu. Selle kehtestamine eeldab erinevate juurdepääsuvõrguga seotud asjaomaste turgude kooskõlastatud analüüsi vastavalt raamdirektiivi artiklis 16 sätestatud turuanalüüsi korrale. Turuanalüüsi tehes ja selle parandusmeetme üksikasju välja töötades peaksid riikide reguleerivad asutused pöörama erilist tähelepanu eraldi majandusüksuste haldusse antavatele toodetele, võttes arvesse võrgu katvust ja tehnoloogia arengu taset, mis võib mõjutada paiksete ja traadita teenuste vastastikust asendatavust. Et siseturul konkurentsimoonutusi vältida, peaks komisjon funktsioonipõhise eraldamise ettepanekud eelnevalt heaks kiitma. |
| --- | --- |

(61)

Funktsioonipõhine eraldamine, mis kohustab vertikaalselt integreeritud ettevõtjat looma eraldiseisvalt tegutsevaid majandusüksusi, on ette nähtud selleks, et tagada kõikidele järgmise tasandi ettevõtjatele – sealhulgas vertikaalselt integreeritud ettevõtja järgmise tasandi üksustele – täiesti võrdsed juurdepääsutooted. Funktsioonipõhine eraldamine võimaldab parandada konkurentsi mitmel asjaomasel turul, vähendades oluliselt diskrimineerimise ajendeid ning hõlbustades võrdse kohtlemise kohustuste täitmise kontrollimist ja tagamist. Erandjuhtudel võib funktsioonipõhine eraldamine kui parandusmeede olla põhjendatud, kui mitmel asjaomasel turul ei ole suudetud pika aja jooksul saavutada tegelikku mittediskrimineerimist ning infrastruktuuri alase konkurentsi võimalus mõistliku aja jooksul on väike või olematu pärast seda, kui on võetud üks või mitu eelnevalt asjakohaseks peetud parandusmeedet. On siiski väga oluline tagada, et selle meetme kehtestamisel säiliks asjaomasel ettevõtjal motivatsioon oma võrku investeerida ning see ei kahjustaks mingil viisil tarbijate heaolu. Selle kehtestamine eeldab erinevate juurdepääsuvõrguga seotud asjaomaste turgude kooskõlastatud analüüsi vastavalt raamdirektiivi artiklis 16 sätestatud turuanalüüsi korrale. Turuanalüüsi tehes ja selle parandusmeetme üksikasju välja töötades peaksid riikide reguleerivad asutused pöörama erilist tähelepanu eraldi majandusüksuste haldusse antavatele toodetele, võttes arvesse võrgu katvust ja tehnoloogia arengu taset, mis võib mõjutada paiksete ja traadita teenuste vastastikust asendatavust. Et siseturul konkurentsimoonutusi vältida, peaks komisjon funktsioonipõhise eraldamise ettepanekud eelnevalt heaks kiitma.

| (62) | Funktsioonipõhise eraldamise rakendamine ei tohiks välistada eri majandusüksuste vahelisi asjakohaseid kooskõlastusmehhanisme, millega tagatakse emaettevõtja majanduslike ja juhtimisalaste õiguste kaitse. |
| --- | --- |

(62)

Funktsioonipõhise eraldamise rakendamine ei tohiks välistada eri majandusüksuste vahelisi asjakohaseid kooskõlastusmehhanisme, millega tagatakse emaettevõtja majanduslike ja juhtimisalaste õiguste kaitse.

| (63) | Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu jätkuv integreerumine eeldab elektroonilise side ELi reguleeriva raamistikuga ette nähtud eelneva reguleerimise kohaldamise paremat koordineerimist. |
| --- | --- |

(63)

Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste siseturu jätkuv integreerumine eeldab elektroonilise side ELi reguleeriva raamistikuga ette nähtud eelneva reguleerimise kohaldamise paremat koordineerimist.

| (64) | Kui vertikaalselt integreeritud ettevõtja otsustab olulise osa oma paiksest juurdepääsuvõrgust või kogu võrgu üle anda eraldiseisvale juriidilisele isikule, millel on teised omanikud, või luues juurdepääsutoodetega tegelemiseks eraldiseisva majandusüksuse, peaks riigi reguleeriv asutus hindama kavandatava tehingu mõju kõikidele kehtivatele regulatiivsetele kohustustele, mis on sellele vertikaalselt integreeritud ettevõtjale kehtestatud, et tagada mis tahes uue korralduse vastavus direktiividele 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) ja 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv). Asjaomane riigi reguleeriv asutus peaks uuesti analüüsima neid turge, kus eraldatud üksus tegutseb, ning vastavalt kas kehtestama kohustusi või neid säilitama, muutma või tühistama. Selleks peaks riigi reguleerival asutusel olema võimalik ettevõtjalt teavet nõuda. |
| --- | --- |

(64)

Kui vertikaalselt integreeritud ettevõtja otsustab olulise osa oma paiksest juurdepääsuvõrgust või kogu võrgu üle anda eraldiseisvale juriidilisele isikule, millel on teised omanikud, või luues juurdepääsutoodetega tegelemiseks eraldiseisva majandusüksuse, peaks riigi reguleeriv asutus hindama kavandatava tehingu mõju kõikidele kehtivatele regulatiivsetele kohustustele, mis on sellele vertikaalselt integreeritud ettevõtjale kehtestatud, et tagada mis tahes uue korralduse vastavus direktiividele 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) ja 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv). Asjaomane riigi reguleeriv asutus peaks uuesti analüüsima neid turge, kus eraldatud üksus tegutseb, ning vastavalt kas kehtestama kohustusi või neid säilitama, muutma või tühistama. Selleks peaks riigi reguleerival asutusel olema võimalik ettevõtjalt teavet nõuda.

| (65) | Kuigi teatud juhtudel on riigi reguleerival asutusel vaja kehtestada kohustusi märkimisväärse turujõuta ettevõtjatele, et saavutada näiteks läbivühenduvus või teenuste koostalitlusvõime või suurendada tõhusust ja püsivat konkurentsi ning tagada maksimaalne kasu lõppkasutajatele, on vaja siiski tagada, et selliste kohustuste kehtestamisel järgitakse ELi reguleerivat raamistikku ja eelkõige teatamismenetlusi. |
| --- | --- |

(65)

Kuigi teatud juhtudel on riigi reguleerival asutusel vaja kehtestada kohustusi märkimisväärse turujõuta ettevõtjatele, et saavutada näiteks läbivühenduvus või teenuste koostalitlusvõime või suurendada tõhusust ja püsivat konkurentsi ning tagada maksimaalne kasu lõppkasutajatele, on vaja siiski tagada, et selliste kohustuste kehtestamisel järgitakse ELi reguleerivat raamistikku ja eelkõige teatamismenetlusi.

| (66) | Komisjonile tuleks anda volitus vastu võtta rakendusmeetmeid, et kohandada I lisas sätestatud digitaaltelevisiooni- ja raadioteenustele juurdepääsu tingimusi vastavalt turu ja tehnoloogia arengule. Sama kehtib ka II lisas esitatud miinimumloetelu kohta, mis tuleb läbipaistvuskohustuse täitmiseks avalikustada. |
| --- | --- |

(66)

Komisjonile tuleks anda volitus vastu võtta rakendusmeetmeid, et kohandada I lisas sätestatud digitaaltelevisiooni- ja raadioteenustele juurdepääsu tingimusi vastavalt turu ja tehnoloogia arengule. Sama kehtib ka II lisas esitatud miinimumloetelu kohta, mis tuleb läbipaistvuskohustuse täitmiseks avalikustada.

| (67) | Raadiosagedustele juurdepääsu tagamine turuosaliste jaoks aitab kaotada turulepääsu tõkkeid. Tehnoloogia areng vähendab ka kahjulike mõjutuste ohtu teatavates sagedusalades, vähendades seetõttu individuaalsete kasutusõiguste vajadust. Seepärast tuleks spektrikasutuse tingimused elektrooniliste sideteenuste osutamiseks tavajuhul sätestada üldlubades, välja arvatud juhul, kui spektrikasutuse huvides, kahjulike mõjutuste eest kaitsmiseks, teenuse tehnilise kvaliteedi tagamiseks, spektri tulemusliku kasutamise kindlustamiseks või konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks on vaja individuaalseid õigusi. Individuaalsete õiguste vajalikkust käsitlevad otsused tuleb teha läbipaistval ja proportsionaalsel viisil. |
| --- | --- |

(67)

Raadiosagedustele juurdepääsu tagamine turuosaliste jaoks aitab kaotada turulepääsu tõkkeid. Tehnoloogia areng vähendab ka kahjulike mõjutuste ohtu teatavates sagedusalades, vähendades seetõttu individuaalsete kasutusõiguste vajadust. Seepärast tuleks spektrikasutuse tingimused elektrooniliste sideteenuste osutamiseks tavajuhul sätestada üldlubades, välja arvatud juhul, kui spektrikasutuse huvides, kahjulike mõjutuste eest kaitsmiseks, teenuse tehnilise kvaliteedi tagamiseks, spektri tulemusliku kasutamise kindlustamiseks või konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks on vaja individuaalseid õigusi. Individuaalsete õiguste vajalikkust käsitlevad otsused tuleb teha läbipaistval ja proportsionaalsel viisil.

| (68) | Teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse nõuete lisamine kasutusõiguste andmisel ning paremad võimalused õiguste üleandmiseks ühelt ettevõtjalt teisele peaksid suurendama üldsusele elektroonilise side teenuste pakkumise vabadust ja võimalusi ning hõlbustama nii ka üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamist. Ent teatavad kohustused, mis on ringhäälinguorganisatsioonidele audiovisuaalsete meediateenuste osutamiseks üldistes huvides kehtestatud, võivad eeldada kasutusõiguste andmise puhul konkreetsete kriteeriumite kasutamist, kui see on oluline liikmesriikide kehtestatud konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks kooskõlas ühenduse õigusega. Üldist huvi pakkuvate eesmärkide taotlemisega seotud menetlused peaksid igal juhul olema läbipaistvad, objektiivsed, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad. |
| --- | --- |

(68)

Teenuse- ja tehnoloogianeutraalsuse nõuete lisamine kasutusõiguste andmisel ning paremad võimalused õiguste üleandmiseks ühelt ettevõtjalt teisele peaksid suurendama üldsusele elektroonilise side teenuste pakkumise vabadust ja võimalusi ning hõlbustama nii ka üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamist. Ent teatavad kohustused, mis on ringhäälinguorganisatsioonidele audiovisuaalsete meediateenuste osutamiseks üldistes huvides kehtestatud, võivad eeldada kasutusõiguste andmise puhul konkreetsete kriteeriumite kasutamist, kui see on oluline liikmesriikide kehtestatud konkreetse üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks kooskõlas ühenduse õigusega. Üldist huvi pakkuvate eesmärkide taotlemisega seotud menetlused peaksid igal juhul olema läbipaistvad, objektiivsed, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad.

| (69) | Mittekaubeldava individuaalse kasutusõiguse kehtivusaega tuleks piirata, kuna see piirab vaba juurdepääsu raadiosagedustele. Kui kasutusõigused sisaldavad sätet nende kehtivuse pikendamiseks, peaksid pädevad riigiasutused esmalt teostama läbivaatamise, mis sisaldab ka avalikku konsultatsiooni, võttes arvesse turu, leviala ja tehnoloogia arengut. Spektrivarude nappuse tõttu tuleks ettevõtjatele antud individuaalsed õigused korrapäraselt läbi vaadata. Läbivaatamisel peaksid pädevad riigiasutused vaagima ühelt poolt õiguste valdajate huve ja teiselt poolt vajadust käivitada spektrikaubandus ning kasutada spektrit paindlikumalt, võimaluse korral üldlubade abil. |
| --- | --- |

(69)

Mittekaubeldava individuaalse kasutusõiguse kehtivusaega tuleks piirata, kuna see piirab vaba juurdepääsu raadiosagedustele. Kui kasutusõigused sisaldavad sätet nende kehtivuse pikendamiseks, peaksid pädevad riigiasutused esmalt teostama läbivaatamise, mis sisaldab ka avalikku konsultatsiooni, võttes arvesse turu, leviala ja tehnoloogia arengut. Spektrivarude nappuse tõttu tuleks ettevõtjatele antud individuaalsed õigused korrapäraselt läbi vaadata. Läbivaatamisel peaksid pädevad riigiasutused vaagima ühelt poolt õiguste valdajate huve ja teiselt poolt vajadust käivitada spektrikaubandus ning kasutada spektrit paindlikumalt, võimaluse korral üldlubade abil.

| (70) | Õiguste ja kohustuste väiksemad muudatused on peamiselt halduslikud muudatused, mis ei muuda üldlubade ja individuaalsete kasutusõiguste olemust ning seega ei anna muudele ettevõtjatele suhtelist eelist. |
| --- | --- |

(70)

Õiguste ja kohustuste väiksemad muudatused on peamiselt halduslikud muudatused, mis ei muuda üldlubade ja individuaalsete kasutusõiguste olemust ning seega ei anna muudele ettevõtjatele suhtelist eelist.

| (71) | Pädevatel riigiasutustel peaks olema volitused tagada spektri tõhus kasutamine ning, kui spektriressursid jäetakse kasutamata, võtta meetmeid konkurentsi kahjustava liigsete varude soetamise vastu, mis võib takistada uute ettevõtjate turuletulekut. |
| --- | --- |

(71)

Pädevatel riigiasutustel peaks olema volitused tagada spektri tõhus kasutamine ning, kui spektriressursid jäetakse kasutamata, võtta meetmeid konkurentsi kahjustava liigsete varude soetamise vastu, mis võib takistada uute ettevõtjate turuletulekut.

| (72) | Riigi reguleerival asutusel peaks olema võimalik võtta tõhusaid meetmeid üldloa või kasutusõiguse tingimuste täitmise kontrollimiseks ja tagamiseks, sealhulgas määrata nende tingimuste rikkumise korral tõhusaid rahalisi või halduskaristusi. |
| --- | --- |

(72)

Riigi reguleerival asutusel peaks olema võimalik võtta tõhusaid meetmeid üldloa või kasutusõiguse tingimuste täitmise kontrollimiseks ja tagamiseks, sealhulgas määrata nende tingimuste rikkumise korral tõhusaid rahalisi või halduskaristusi.

| (73) | Tingimused, mida võib lubadele lisada, peaksid sisaldama konkreetseid sätteid seoses puuetega kasutajate juurdepääsuga ning riigiasutuste
  ja hädaabiteenuste
  vajadusega edastada
  omavahel ja
  riigi elanikkonnale teavet enne ja pärast suurõnnetusi ning nende ajal. Lisaks peaks tehnika arengut silmas pidades liikmesriikidel olema võimalik anda lube spektri kasutamiseks katseteks vastavalt eripiirangutele ja -tingimustele, mis on rangelt põhjendatud selliste õiguste katselise iseloomuga. |
| --- | --- |

(73)

Tingimused, mida võib lubadele lisada, peaksid sisaldama konkreetseid sätteid seoses puuetega kasutajate juurdepääsuga ning riigiasutuste
  ja hädaabiteenuste
  vajadusega edastada
  omavahel ja
  riigi elanikkonnale teavet enne ja pärast suurõnnetusi ning nende ajal. Lisaks peaks tehnika arengut silmas pidades liikmesriikidel olema võimalik anda lube spektri kasutamiseks katseteks vastavalt eripiirangutele ja -tingimustele, mis on rangelt põhjendatud selliste õiguste katselise iseloomuga.

| (74) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2887/2000 (mis käsitleb eraldatud juurdepääsu kliendiliinile) (15) on turu esialgse avamise etapil osutunud tulemuslikuks. Raamdirektiivis kutsutakse komisjoni üles jälgima üleminekut 1998. aasta reguleerivalt raamistikult 2002. aasta raamistikule ning tegema õigeaegselt ettepanekuid selle määruse kehtetuks tunnistamiseks. aasta raamistiku kohaselt peavad riikide reguleerivad asutused analüüsima hulgimüügiturgu, kus lairiba- ja kõneteenuste osutamiseks pakutakse eraldatud juurdepääsu metalljuhtmetega kliendiliinidele ja alamliinidele, nagu on sätestatud asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevas soovituses. Kuna kõik liikmesriigid on seda turgu vähemalt ühe korra analüüsinud ning 2002. aasta raamistikul põhinevad asjakohased kohustused on kehtestatud, on määrus (EÜ) nr 2887/2000 muutunud tarbetuks ja tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(74)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2887/2000 (mis käsitleb eraldatud juurdepääsu kliendiliinile) (15) on turu esialgse avamise etapil osutunud tulemuslikuks. Raamdirektiivis kutsutakse komisjoni üles jälgima üleminekut 1998. aasta reguleerivalt raamistikult 2002. aasta raamistikule ning tegema õigeaegselt ettepanekuid selle määruse kehtetuks tunnistamiseks. aasta raamistiku kohaselt peavad riikide reguleerivad asutused analüüsima hulgimüügiturgu, kus lairiba- ja kõneteenuste osutamiseks pakutakse eraldatud juurdepääsu metalljuhtmetega kliendiliinidele ja alamliinidele, nagu on sätestatud asjaomaseid toote- ja teenuseturge käsitlevas soovituses. Kuna kõik liikmesriigid on seda turgu vähemalt ühe korra analüüsinud ning 2002. aasta raamistikul põhinevad asjakohased kohustused on kehtestatud, on määrus (EÜ) nr 2887/2000 muutunud tarbetuks ja tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

| (75) | Raamdirektiivi, juurdepääsu käsitleva direktiivi ja loadirektiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (16). |
| --- | --- |

(75)

Raamdirektiivi, juurdepääsu käsitleva direktiivi ja loadirektiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (16).

| (76) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta soovitusi ja/või rakendusmeetmeid, mis on seotud raamdirektiivi artiklis 7 sätestatud teabe esitamisega, spektri ja numeratsiooni valdkondade ühtlustamise ning võrkude ja teenuste turvalisuse küsimustega, asjaomaste toote- ja teenuseturgude kindlaksmääramisega, riikidevaheliste turgude kindlaksmääramisega, standardite rakendamisega ning reguleeriva raamistiku sätete ühtlustatud kohaldamisega. Komisjonile tuleks anda ka volitus võtta vastu rakendusmeetmeid juurdepääsu käsitleva direktiivi I ja II lisa ajakohastamiseks vastavalt turgude ja tehnoloogia arengule. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta eespool nimetatud direktiivide vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades neid uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(76)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta soovitusi ja/või rakendusmeetmeid, mis on seotud raamdirektiivi artiklis 7 sätestatud teabe esitamisega, spektri ja numeratsiooni valdkondade ühtlustamise ning võrkude ja teenuste turvalisuse küsimustega, asjaomaste toote- ja teenuseturgude kindlaksmääramisega, riikidevaheliste turgude kindlaksmääramisega, standardite rakendamisega ning reguleeriva raamistiku sätete ühtlustatud kohaldamisega. Komisjonile tuleks anda ka volitus võtta vastu rakendusmeetmeid juurdepääsu käsitleva direktiivi I ja II lisa ajakohastamiseks vastavalt turgude ja tehnoloogia arengule. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta eespool nimetatud direktiivide vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades neid uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) muudatused

Direktiivi 2002/21/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse elektrooniliste sideteenuste, elektrooniliste sidevõrkude ja nendega seotud vahendite ja teenuste
  ning lõppseadmetega seotud teatavate aspektide, mis lihtsustavad puuetega lõppkasutajate juurdepääsu,
  reguleerimise ühtlustatud raamistik. Käesolevas direktiivis sätestatakse riigi reguleerivate asutuste kohustused ja kehtestatakse kord reguleeriva raamistiku ühtse kohaldamise tagamiseks kogu ühenduses. ▐” |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse elektrooniliste sideteenuste, elektrooniliste sidevõrkude ja nendega seotud vahendite ja teenuste
  ning lõppseadmetega seotud teatavate aspektide, mis lihtsustavad puuetega lõppkasutajate juurdepääsu,
  reguleerimise ühtlustatud raamistik. Käesolevas direktiivis sätestatakse riigi reguleerivate asutuste kohustused ja kehtestatakse kord reguleeriva raamistiku ühtse kohaldamise tagamiseks kogu ühenduses. ▐”

| 2. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:
  „a)   elektrooniline sidevõrk– ülekandesüsteemid ja vajaduse korral lülitus- ja marsruutimisseadmed ning muud vahendid, sealhulgas võrguelemendid, mis ei ole aktiivsed, mis võimaldavad edastada signaale traadi, raadio teel, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil, kasutades sealhulgas satelliitvõrke, paik- (ahel- ja pakettkommuteeritud, k.a Internet) ja liikuva maaside võrku, elektrikaabelsüsteeme, kui neid kasutatakse signaalide edastamiseks, raadio- ja teleringhäälinguvõrke ja kaabeltelevisioonivõrke, olenemata sellest, millist teavet nende kaudu edastatakse;” |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)   elektrooniline sidevõrk– ülekandesüsteemid ja vajaduse korral lülitus- ja marsruutimisseadmed ning muud vahendid, sealhulgas võrguelemendid, mis ei ole aktiivsed, mis võimaldavad edastada signaale traadi, raadio teel, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil, kasutades sealhulgas satelliitvõrke, paik- (ahel- ja pakettkommuteeritud, k.a Internet) ja liikuva maaside võrku, elektrikaabelsüsteeme, kui neid kasutatakse signaalide edastamiseks, raadio- ja teleringhäälinguvõrke ja kaabeltelevisioonivõrke, olenemata sellest, millist teavet nende kaudu edastatakse;”

| b) | punkt b asendatakse järgmisega:
  „b)   riikidevahelised turud– artikli 15 lõike 4 kohaselt kindlaksmääratud rohkem kui ühes liikmesriigis asuvad turud, mis hõlmavad kogu ühenduse või märkimisväärse osa sellest;” |
| --- | --- |

b)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)   riikidevahelised turud– artikli 15 lõike 4 kohaselt kindlaksmääratud rohkem kui ühes liikmesriigis asuvad turud, mis hõlmavad kogu ühenduse või märkimisväärse osa sellest;”

| c) | punkt d asendatakse järgmisega:
  „d)   üldkasutatav sidevõrk– elektrooniline sidevõrk, mida kasutatakse ainult või peamiselt üldsusele kättesaadavate elektrooniliste sideteenuste osutamiseks ning mis toetab teabe edastamist võrgu lõpp-punktide vahel;” |
| --- | --- |

c)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)   üldkasutatav sidevõrk– elektrooniline sidevõrk, mida kasutatakse ainult või peamiselt üldsusele kättesaadavate elektrooniliste sideteenuste osutamiseks ning mis toetab teabe edastamist võrgu lõpp-punktide vahel;”

| d) | lisatakse järgmine punkt:
  „d a)   võrgu lõpp-punkt– füüsiline koht, kus abonendile pakutakse juurdepääsu üldkasutatavale sidevõrgule; kui võrgus kasutatakse kommuteerimist või marsruutimist, identifitseeritakse võrgu lõpp-punkt konkreetse võrguaadressi abil, mis võib olla seotud abonendi numbri või nimega;” |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine punkt:

„d a)   võrgu lõpp-punkt– füüsiline koht, kus abonendile pakutakse juurdepääsu üldkasutatavale sidevõrgule; kui võrgus kasutatakse kommuteerimist või marsruutimist, identifitseeritakse võrgu lõpp-punkt konkreetse võrguaadressi abil, mis võib olla seotud abonendi numbri või nimega;”

| e) | punkt e asendatakse järgmisega:
  „e)   seotud vahendid– need elektroonilise sidevõrgu ja/või elektroonilise sideteenusega seotud
  vahendid
  , füüsilised infrastruktuurid ja muud vahendid või elemendid, mis võimaldavad ja/või toetavad teenuste osutamist kõnealuse võrgu ja/või teenuse kaudu või võivad seda teha, ning mis hõlmavad muu hulgas ehitisi või ehitiste sissepääse,
  hoonesiseseid juhtmestikke,
  antenne, torne ja muid tugikonstruktsioone, kaablikanaleid, juhtmeid, maste, pääseluuke ja kaablikappe;” |
| --- | --- |

e)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)   seotud vahendid– need elektroonilise sidevõrgu ja/või elektroonilise sideteenusega seotud
  vahendid
  , füüsilised infrastruktuurid ja muud vahendid või elemendid, mis võimaldavad ja/või toetavad teenuste osutamist kõnealuse võrgu ja/või teenuse kaudu või võivad seda teha, ning mis hõlmavad muu hulgas ehitisi või ehitiste sissepääse,
  hoonesiseseid juhtmestikke,
  antenne, torne ja muid tugikonstruktsioone, kaablikanaleid, juhtmeid, maste, pääseluuke ja kaablikappe;”

| f) | lisatakse järgmine punkt:
  „e a)   seotud teenused– need elektroonilise sidevõrgu ja/või elektroonilise sideteenusega seotud teenused, mis võimaldavad ja/või toetavad teenuste osutamist kõnealuse võrgu ja/või teenuse kaudu või võivad seda teha, ning mis hõlmavad muu hulgas numbri transleerimist või samaväärset funktsionaalsust pakkuvaid süsteeme, tingimusjuurdepääsusüsteeme ja elektroonilisi programmijuhte, samuti muid teenuseid nagu identifitseerimise, asukoha ja kohaloleku teenus;” |
| --- | --- |

f)

lisatakse järgmine punkt:

„e a)   seotud teenused– need elektroonilise sidevõrgu ja/või elektroonilise sideteenusega seotud teenused, mis võimaldavad ja/või toetavad teenuste osutamist kõnealuse võrgu ja/või teenuse kaudu või võivad seda teha, ning mis hõlmavad muu hulgas numbri transleerimist või samaväärset funktsionaalsust pakkuvaid süsteeme, tingimusjuurdepääsusüsteeme ja elektroonilisi programmijuhte, samuti muid teenuseid nagu identifitseerimise, asukoha ja kohaloleku teenus;”

| g) | punkt l asendatakse järgmisega:
  „l)   eridirektiivid– direktiiv 2002/20/EÜ (loadirektiiv), direktiiv 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv), direktiiv 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (17) (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv); |
| --- | --- |

g)

punkt l asendatakse järgmisega:

„l)   eridirektiivid– direktiiv 2002/20/EÜ (loadirektiiv), direktiiv 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv), direktiiv 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (17) (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv);

| h) | lisatakse järgmised punktid:
  „q)   spektri jaotamine– kindlaksmääratud sagedusala määramine üht või mitut liiki raadiosideteenuste kasutamiseks, vajaduse korral konkreetsete tingimuste kohaselt;
  r)   kahjulikud mõjutused– häired, mis seavad ohtu raadionavigatsiooniteenuse või muude turvateenuste kasutamise või mis muul viisil oluliselt moonutavad, takistavad või korduvalt katkestavad raadiosideteenust, mis toimib vastavalt kohaldatavatele rahvusvahelistele, ühenduse või riigi eeskirjadele;
  s)   kõne– üldkasutatava elektroonilise sideteenuse abil loodud ühendus, mis võimaldab kahepoolset kõnesidet.” |
| --- | --- |

h)

lisatakse järgmised punktid:

„q)   spektri jaotamine– kindlaksmääratud sagedusala määramine üht või mitut liiki raadiosideteenuste kasutamiseks, vajaduse korral konkreetsete tingimuste kohaselt;

r)   kahjulikud mõjutused– häired, mis seavad ohtu raadionavigatsiooniteenuse või muude turvateenuste kasutamise või mis muul viisil oluliselt moonutavad, takistavad või korduvalt katkestavad raadiosideteenust, mis toimib vastavalt kohaldatavatele rahvusvahelistele, ühenduse või riigi eeskirjadele;

s)   kõne– üldkasutatava elektroonilise sideteenuse abil loodud ühendus, mis võimaldab kahepoolset kõnesidet.”

| 3. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivad asutused kasutavad oma volitusi erapooletult, läbipaistvalt ja õigeaegselt. Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivatel asutustel on neile määratud ülesannete täitmiseks vajalikud rahalised ja inimressursid.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivad asutused kasutavad oma volitusi erapooletult, läbipaistvalt ja õigeaegselt. Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivatel asutustel on neile määratud ülesannete täitmiseks vajalikud rahalised ja inimressursid.”

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „3 a.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 4 ja 5 kohaldamist, tegutsevad riigi reguleerivad asutused, kes vastutavad turu eelneva reguleerimise või ettevõtjatevaheliste vaidlusküsimuste lahendamise eest kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 20 ja 21, sõltumatult ning ei taotle ega täida ühegi teise organi juhiseid kõnealuste ülesannete täitmisel, mis on neile määratud ühenduse õigust rakendavate siseriiklike õigusnormidega. See ei välista siseriikliku riigiõiguse kohast järelevalvet. Riigi reguleeriva asutuse otsuseid võivad peatada või tühistada üksnes artikli 4 kohaselt asutatud edasikaebusi käsitlevad organid. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud riigi reguleeriva asutuse juhti või, kui see on asjakohane, vastavat ülesannet täitva esinduskogu liikmeid, või nende asetäitjaid saab ametist vabastada üksnes juhul, kui nad ei vasta enam tingimustele, mis on nende ametiülesannete täitmiseks eelnevalt siseriiklikus õiguses sätestatud. Asjaomase riigi reguleeriva asutuse juhi või, kui see on asjakohane, vastavat ülesannet täitva esinduskogu liikmete ametist vabastamise otsus tuleb ametist vabastamise ajal avalikustada. Riigi reguleeriva asutuse ametist vabastatud juhile või, kui see on asjakohane, vastavat ülesannet täitva esinduskogu liikmetele esitatakse vabastamise põhjused ning neil on õigus nõuda nende avaldamist, juhul kui avaldamist muidu ei toimuks, mille puhul nimetatud põhjused avaldatakse.
  Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud riigi reguleerivatel asutustel on eraldi aastaeelarve. Kõnealune eelarve avalikustatakse.
  Liikmesriigid tagavad samuti, et riigi reguleerivatel asutustel on piisavad rahalised ja inimressursid, mis võimaldavad neil aktiivselt osaleda elektroonilise side sektori Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC)

   (18)

  töös ja sellele kaasa aidata
  .
  3 b.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomased riigi reguleerivad asutused toetavad aktiivselt
  BERECi
  eesmärke reguleerimise koordineeritumaks ja ühtsemaks muutmisel.
  3 c.   Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivad asutused järgivad siseriiklikke turgusid käsitlevate otsuste vastuvõtmisel täiel määral
  BERECi
  vastu võetud arvamusi ja ühiseid seisukohti. |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„3 a.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõigete 4 ja 5 kohaldamist, tegutsevad riigi reguleerivad asutused, kes vastutavad turu eelneva reguleerimise või ettevõtjatevaheliste vaidlusküsimuste lahendamise eest kooskõlas käesoleva direktiivi artiklitega 20 ja 21, sõltumatult ning ei taotle ega täida ühegi teise organi juhiseid kõnealuste ülesannete täitmisel, mis on neile määratud ühenduse õigust rakendavate siseriiklike õigusnormidega. See ei välista siseriikliku riigiõiguse kohast järelevalvet. Riigi reguleeriva asutuse otsuseid võivad peatada või tühistada üksnes artikli 4 kohaselt asutatud edasikaebusi käsitlevad organid. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud riigi reguleeriva asutuse juhti või, kui see on asjakohane, vastavat ülesannet täitva esinduskogu liikmeid, või nende asetäitjaid saab ametist vabastada üksnes juhul, kui nad ei vasta enam tingimustele, mis on nende ametiülesannete täitmiseks eelnevalt siseriiklikus õiguses sätestatud. Asjaomase riigi reguleeriva asutuse juhi või, kui see on asjakohane, vastavat ülesannet täitva esinduskogu liikmete ametist vabastamise otsus tuleb ametist vabastamise ajal avalikustada. Riigi reguleeriva asutuse ametist vabastatud juhile või, kui see on asjakohane, vastavat ülesannet täitva esinduskogu liikmetele esitatakse vabastamise põhjused ning neil on õigus nõuda nende avaldamist, juhul kui avaldamist muidu ei toimuks, mille puhul nimetatud põhjused avaldatakse.

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud riigi reguleerivatel asutustel on eraldi aastaeelarve. Kõnealune eelarve avalikustatakse.
  Liikmesriigid tagavad samuti, et riigi reguleerivatel asutustel on piisavad rahalised ja inimressursid, mis võimaldavad neil aktiivselt osaleda elektroonilise side sektori Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti (BEREC)

   (18)

  töös ja sellele kaasa aidata
  .

3 b.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomased riigi reguleerivad asutused toetavad aktiivselt
  BERECi
  eesmärke reguleerimise koordineeritumaks ja ühtsemaks muutmisel.

3 c.   Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivad asutused järgivad siseriiklikke turgusid käsitlevate otsuste vastuvõtmisel täiel määral
  BERECi
  vastu võetud arvamusi ja ühiseid seisukohti.

| 4. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et riigi tasandil on olemas toimivad mehhanismid, mille alusel on riigi reguleeriva asutuse otsuse mõjuvälja jäävatel kasutajatel ja elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvatel ettevõtjatel õigus esitada kaebus sellise otsuse vastu edasikaebusi käsitlevale organile, mis on asjaomastest pooltest sõltumatu. Kõnealusel organil, milleks võib olla kohus, on oma funktsioonide tõhusaks täitmiseks asjakohased teadmised. Liikmesriigid tagavad, et juhtumi asjaolusid võetakse nõuetekohaselt arvesse ja et olemas on toimiv edasikaebamise mehhanism.
  Kuni kaebuse lahendamiseni kehtib riigi reguleeriva asutuse otsus, kui vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ei kohaldata ajutisi meetmeid.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et riigi tasandil on olemas toimivad mehhanismid, mille alusel on riigi reguleeriva asutuse otsuse mõjuvälja jäävatel kasutajatel ja elektroonilisi sidevõrke ja/või -teenuseid pakkuvatel ettevõtjatel õigus esitada kaebus sellise otsuse vastu edasikaebusi käsitlevale organile, mis on asjaomastest pooltest sõltumatu. Kõnealusel organil, milleks võib olla kohus, on oma funktsioonide tõhusaks täitmiseks asjakohased teadmised. Liikmesriigid tagavad, et juhtumi asjaolusid võetakse nõuetekohaselt arvesse ja et olemas on toimiv edasikaebamise mehhanism.

Kuni kaebuse lahendamiseni kehtib riigi reguleeriva asutuse otsus, kui vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ei kohaldata ajutisi meetmeid.”

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Liikmesriigid koguvad teavet
  kaebuste üldise sisu,
  kaebuste arvu, kaebuste lahendamise menetluse kestuse ning ajutiste meetmete kohaldamise otsuste arvu kohta. Liikmesriigid esitavad nimetatud teabe komisjonile ja
  BERECile
  pärast komisjonilt või
  BERECilt
  vastava põhjendatud taotluse saamist.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Liikmesriigid koguvad teavet
  kaebuste üldise sisu,
  kaebuste arvu, kaebuste lahendamise menetluse kestuse ning ajutiste meetmete kohaldamise otsuste arvu kohta. Liikmesriigid esitavad nimetatud teabe komisjonile ja
  BERECile
  pärast komisjonilt või
  BERECilt
  vastava põhjendatud taotluse saamist.”

| 5. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvad ettevõtjad esitavad kogu teabe, sealhulgas finantsteabe, mida riigi reguleeriv asutus vajab, et tagada käesoleva direktiivi või eridirektiivide sätete või nende direktiivide kohaselt tehtud otsuste täitmine.
  Riigi reguleerivatel asutustel on volitus nõuda
  neilt ettevõtjatelt ▐ eelkõige ▐ teabe esitamist võrgu ja teenuste edasiarendamise kohta, mis võib mõjutada nende poolt konkurentidele kättesaadavaks tehtavaid hulgimüügiteenuseid. Hulgimüügiturgudel märkimisväärset turujõudu omavatelt ettevõtjatelt võidakse samuti nõuda raamatupidamisandmeid nimetatud hulgimüügiturgudega seotud jaeturgude kohta.
  Ettevõtjad esitavad sellise teabe taotluse korral viivitamata ning riigi reguleeriva asutuse nõutava ajakava ja täpsusastme kohaselt. Riigi reguleeriva asutuse nõutav teave peab olema ülesande täitmise seisukohast proportsionaalne. Riigi reguleeriv asutus põhjendab oma teabenõuet ning käitleb kõnealust teavet vastavalt lõikele 3.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvad ettevõtjad esitavad kogu teabe, sealhulgas finantsteabe, mida riigi reguleeriv asutus vajab, et tagada käesoleva direktiivi või eridirektiivide sätete või nende direktiivide kohaselt tehtud otsuste täitmine.
  Riigi reguleerivatel asutustel on volitus nõuda
  neilt ettevõtjatelt ▐ eelkõige ▐ teabe esitamist võrgu ja teenuste edasiarendamise kohta, mis võib mõjutada nende poolt konkurentidele kättesaadavaks tehtavaid hulgimüügiteenuseid. Hulgimüügiturgudel märkimisväärset turujõudu omavatelt ettevõtjatelt võidakse samuti nõuda raamatupidamisandmeid nimetatud hulgimüügiturgudega seotud jaeturgude kohta.

Ettevõtjad esitavad sellise teabe taotluse korral viivitamata ning riigi reguleeriva asutuse nõutava ajakava ja täpsusastme kohaselt. Riigi reguleeriva asutuse nõutav teave peab olema ülesande täitmise seisukohast proportsionaalne. Riigi reguleeriv asutus põhjendab oma teabenõuet ning käitleb kõnealust teavet vastavalt lõikele 3.”

| 6. | Artiklid 6 ja 7 asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 6


  Konsulteerimiskord ja läbipaistvus

  Liikmesriigid tagavad, välja arvatud artikli 7 lõikega 9, artiklitega 20 või 21 hõlmatud juhtudel, et juhul kui riigi reguleeriv asutus kavatseb käesoleva direktiivi või eridirektiivide kohaselt võtta meetmeid või kui ta kavatseb kehtestada artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaseid piiranguid, millel on märkimisväärne mõju asjaomasele turule, annab ta huvitatud pooltele võimaluse esitada meetme eelnõu kohta mõistliku aja jooksul arvamuse.
  Riigi reguleeriv asutus avaldab riigisisese konsulteerimiskorra.
  Liikmesriigid tagavad, et luuakse üks teabepunkt, mille kaudu on võimalik saada teavet kõigi käimasolevate konsultatsioonide kohta.
  Riigi reguleeriv asutus avalikustab konsulteerimismenetluse tulemused, kui ärisaladusi käsitlevate ühenduse või siseriiklike õigusnormide kohaselt ei ole tegu konfidentsiaalse teabega.

  Artikkel 7


  Elektroonilise side siseturu konsolideerimine

  1.   Käesolevast direktiivist ja eridirektiividest tulenevate ülesannete täitmisel võtab riigi reguleeriv asutus täiel määral arvesse artiklis 8 sätestatud eesmärke, kuivõrd need on seotud siseturu toimimisega.
  2.   Riigi reguleerivad asutused teevad siseturu arengule kaasaaitamiseks omavahel ning komisjoni ja
  BERECiga
  läbipaistval viisil koostööd, et tagada käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätete järjepidev kohaldamine kõigis liikmesriikides. Selleks püüavad nad koostöös komisjoni ja
  BERECiga
  eelkõige kindlaks määrata vahendite ja parandusmeetmete liigid, mis sobivad konkreetse turuolukorraga toimetulekuks kõige paremini.
  3.   Kui riigi reguleeriv asutus – välja arvatud juhul, kui artikli 7b kohaselt vastu võetud soovitustes või suunistes on sätestatud teisiti – kavatseb pärast artiklis 6 osutatud konsultatsiooni võtta meetme, mis:






  a) | kuulub käesoleva direktiivi artikli 15 või 16 või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 5 või 8 reguleerimisalasse ja |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklid 6 ja 7 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 6

Konsulteerimiskord ja läbipaistvus

Liikmesriigid tagavad, välja arvatud artikli 7 lõikega 9, artiklitega 20 või 21 hõlmatud juhtudel, et juhul kui riigi reguleeriv asutus kavatseb käesoleva direktiivi või eridirektiivide kohaselt võtta meetmeid või kui ta kavatseb kehtestada artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaseid piiranguid, millel on märkimisväärne mõju asjaomasele turule, annab ta huvitatud pooltele võimaluse esitada meetme eelnõu kohta mõistliku aja jooksul arvamuse.

Riigi reguleeriv asutus avaldab riigisisese konsulteerimiskorra.

Liikmesriigid tagavad, et luuakse üks teabepunkt, mille kaudu on võimalik saada teavet kõigi käimasolevate konsultatsioonide kohta.

Riigi reguleeriv asutus avalikustab konsulteerimismenetluse tulemused, kui ärisaladusi käsitlevate ühenduse või siseriiklike õigusnormide kohaselt ei ole tegu konfidentsiaalse teabega.

Artikkel 7

Elektroonilise side siseturu konsolideerimine

1.   Käesolevast direktiivist ja eridirektiividest tulenevate ülesannete täitmisel võtab riigi reguleeriv asutus täiel määral arvesse artiklis 8 sätestatud eesmärke, kuivõrd need on seotud siseturu toimimisega.

2.   Riigi reguleerivad asutused teevad siseturu arengule kaasaaitamiseks omavahel ning komisjoni ja
  BERECiga
  läbipaistval viisil koostööd, et tagada käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätete järjepidev kohaldamine kõigis liikmesriikides. Selleks püüavad nad koostöös komisjoni ja
  BERECiga
  eelkõige kindlaks määrata vahendite ja parandusmeetmete liigid, mis sobivad konkreetse turuolukorraga toimetulekuks kõige paremini.

3.   Kui riigi reguleeriv asutus – välja arvatud juhul, kui artikli 7b kohaselt vastu võetud soovitustes või suunistes on sätestatud teisiti – kavatseb pärast artiklis 6 osutatud konsultatsiooni võtta meetme, mis:

a)

kuulub käesoleva direktiivi artikli 15 või 16 või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 5 või 8 reguleerimisalasse ja

| b) | mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust, |
| --- | --- |

b)

mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust,

teeb ta meetme eelnõu koos meetme aluseks olevate põhjendustega artikli 5 lõike 3 kohaselt
  samaaegselt
  kättesaadavaks komisjonile,
  BERECile
  ja teiste liikmesriikide reguleerivatele asutustele ning teatab sellest komisjonile,
  BERECile
  ja teiste riikide reguleerivatele asutustele. Riikide reguleerivad asutused,
  BEREC
  ja komisjon võivad asjaomasele riigi reguleerivale asutusele ühe kuu jooksul oma arvamusi esitada. Ühe kuu pikkust tähtaega ei või pikendada.

4.   Kui lõikes 3 nimetatud kavandatava meetme eesmärk on:

| a) | määratleda asjaomane turg, mis erineb artikli 15 lõike 1 kohases soovituses määratletud turgudest, või |
| --- | --- |

a)

määratleda asjaomane turg, mis erineb artikli 15 lõike 1 kohases soovituses määratletud turgudest, või

| b) | otsustada, kas konkreetsel ettevõtjal on kas üksi või teistega ühiselt märkimisväärne turujõud artikli 16 lõike 3, 4 või 5 alusel, ▐ |
| --- | --- |

b)

otsustada, kas konkreetsel ettevõtjal on kas üksi või teistega ühiselt märkimisväärne turujõud artikli 16 lõike 3, 4 või 5 alusel, ▐

ja kui see meede mõjutaks liikmesriikidevahelist kaubandust ning komisjon on andnud riigi reguleerivale asutusele teada, et tema arvates looks meede takistusi ühtsel turul, või kui komisjonil on alust kahelda meetme vastavuses ühenduse õigusnormidele ja eelkõige artiklis 8 nimetatud eesmärkidele, lükatakse meetme eelnõu vastuvõtmine veel kaks kuud edasi. Nimetatud tähtaega ei või pikendada. Komisjon teavitab sellisel juhul teiste riikide reguleerivaid asutusi oma reservatsioonidest.

5.   Lõikes 4 nimetatud kahekuulise tähtaja jooksul võib komisjon:

| a) | teha ▐ otsuse, et asjaomase riigi reguleeriv asutus peab meetme eelnõu tagasi võtma, ja/või
  ▐ |
| --- | --- |

a)

teha ▐ otsuse, et asjaomase riigi reguleeriv asutus peab meetme eelnõu tagasi võtma, ja/või

▐

| b) | teha otsuse oma reservatsioonide tagasivõtmiseks lõikes 4 nimetatud meetme eelnõu suhtes. |
| --- | --- |

b)

teha otsuse oma reservatsioonide tagasivõtmiseks lõikes 4 nimetatud meetme eelnõu suhtes.

Enne ▐ otsuse tegemist ▐ võtab komisjon täiel määral arvesse
  BERECi
  arvamust. ▐ Otsusele ▐ lisatakse üksikasjalik ja objektiivne analüüs selle kohta, miks komisjon leiab, et meetme eelnõu ei tohiks vastu võtta, ja konkreetsed ettepanekud meetme eelnõu muutmiseks.

6.   Kui komisjon on vastu võtnud
  lõike 5
  kohase otsuse, milles nõutakse riigi reguleerivalt asutuselt meetme eelnõu tagasivõtmist, muudab riigi reguleeriv asutus meetme eelnõu või võtab selle tagasi kuue kuu jooksul alates komisjoni otsuse kuupäevast. Meetme eelnõu muutmise korral viib riigi reguleeriv asutus läbi avaliku konsultatsiooni vastavalt artiklis 6 sätestatud korrale ning teatab muudetud meetme eelnõust uuesti komisjonile vastavalt lõike 3 sätetele.

7.   Asjaomane riigi reguleeriv asutus võtab täiel määral arvesse teiste riikide reguleerivate asutuste,
  BERECi
  ja komisjoni arvamusi ning, kui tegemist ei ole lõike 4
  ja lõike 5 punktis a
  osutatud juhtumiga, võib lõpliku meetme eelnõu vastu võtta ning edastada selle seejärel komisjonile.

▐

8.   Riigi reguleeriv asutus teeb komisjonile ja
  BERECile
  teatavaks kõik artikli 7 lõike 3 punktide a ja b
  kohaselt vastuvõetud
  lõplikud meetmed.

9.   Kui riigi reguleeriv asutus leiab erandlike asjaolude korral, et on vaja kiiresti tegutseda, et kindlustada konkurentsi ja kaitsta kasutajate huvisid, võib ta erandina lõigetes 3 ja 4 sätestatud korrast võtta viivitamata proportsionaalseid ja ajutisi meetmeid. Riigi reguleeriv asutus teeb kõnealused meetmed koos kõigi põhjendustega viivitamata teatavaks komisjonile, teiste riikide reguleerivatele asutustele ja
  BERECile
  . Riigi reguleeriva asutuse otsus selliste meetmete alaliseks muutmise või nende kohaldamisaja pikendamise kohta peab vastama lõigete 3 ja 4 sätetele.”

| 7. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 7a


  Parandusmeetmete järjekindla kohaldamise kord



  1.
     
  Kui artikli 7 lõike 3 kohase kavandatud meetme eesmärk on kehtestada, muuta või tühistada ettevõtja kohustus vastavalt artiklile 16 koostoimes direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitega 5 ja 9–13a ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikliga 17, võib komisjon artikli 7 lõikes 3 sätestatud perioodi (ühe kuu) jooksul teatada asjaomase riigi reguleerivale asutusele ja BERECile põhjused, miks ta arvab, et meetme eelnõu oleks takistuseks ühtsele turule, või et tal on tõsiseid kahtlusi selle vastavuse osas ühenduse õigusnormidele. Sellisel juhul ei võeta meetme eelnõud vastu kolme kuu jooksul alates komisjonilt teatamise saamisest.




  Sellise teatamise puudumise korral võib asjaomase riigi reguleeriv asutus võtta meetme eelnõu vastu, arvestades täiel määral komisjoni, BEREC või mis tahes teise riigi reguleeriva asutuse märkustega.




  2.
     
  Lõikes 1 viidatud kolmekuulise ajavahemiku jooksul teevad komisjon, BEREC ja asjaomase riigi reguleeriv asutus tihedat koostööd, et leida kõige sobivam ja tõhusam meede artiklis 8 sätestatud eesmärkide täitmiseks, arvestades samas täiel määral turuosaliste arvamustega ja vajadusega tagada õigusaktide järjekindel kohaldamine.




  3.
     
  Kuue nädala jooksul alates lõikes 1 viidatud kolmekuulise perioodi algusest avaldab BEREC oma koosseisu häälteenamusega arvamuse kõnealuses lõikes osutatud komisjoni teatamise kohta, milles märgib, kas meetme eelnõud tuleks muuta või see tuleks tagasi võtta, ning esitab vajaduse korral selleks konkreetsed ettepanekud. Nimetatud põhjendatud arvamus avalikustatakse.




  4.
     
  Kui BEREC jagab oma arvamuses komisjoni tõsiseid kahtlusi, teeb ta tihedat koostööd asjaomaste riikide reguleerivate asutustega eesmärgiga määrata kindlaks asjakohaseim ja tulemuslikem meede. Enne lõikes 1 osutatud kolmekuulise perioodi lõppemist võib riigi reguleeriv asutus:










  a) | oma meetme eelnõud muuta või see tagasi võtta, võttes täiel määral arvesse lõikes 1 osutatud komisjoni teatamist ning BERECi arvamust ja soovitust; |
| --- | --- | --- |

7.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 7a

Parandusmeetmete järjekindla kohaldamise kord

1.
     
  Kui artikli 7 lõike 3 kohase kavandatud meetme eesmärk on kehtestada, muuta või tühistada ettevõtja kohustus vastavalt artiklile 16 koostoimes direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitega 5 ja 9–13a ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikliga 17, võib komisjon artikli 7 lõikes 3 sätestatud perioodi (ühe kuu) jooksul teatada asjaomase riigi reguleerivale asutusele ja BERECile põhjused, miks ta arvab, et meetme eelnõu oleks takistuseks ühtsele turule, või et tal on tõsiseid kahtlusi selle vastavuse osas ühenduse õigusnormidele. Sellisel juhul ei võeta meetme eelnõud vastu kolme kuu jooksul alates komisjonilt teatamise saamisest.

Sellise teatamise puudumise korral võib asjaomase riigi reguleeriv asutus võtta meetme eelnõu vastu, arvestades täiel määral komisjoni, BEREC või mis tahes teise riigi reguleeriva asutuse märkustega.

2.
     
  Lõikes 1 viidatud kolmekuulise ajavahemiku jooksul teevad komisjon, BEREC ja asjaomase riigi reguleeriv asutus tihedat koostööd, et leida kõige sobivam ja tõhusam meede artiklis 8 sätestatud eesmärkide täitmiseks, arvestades samas täiel määral turuosaliste arvamustega ja vajadusega tagada õigusaktide järjekindel kohaldamine.

3.
     
  Kuue nädala jooksul alates lõikes 1 viidatud kolmekuulise perioodi algusest avaldab BEREC oma koosseisu häälteenamusega arvamuse kõnealuses lõikes osutatud komisjoni teatamise kohta, milles märgib, kas meetme eelnõud tuleks muuta või see tuleks tagasi võtta, ning esitab vajaduse korral selleks konkreetsed ettepanekud. Nimetatud põhjendatud arvamus avalikustatakse.

4.
     
  Kui BEREC jagab oma arvamuses komisjoni tõsiseid kahtlusi, teeb ta tihedat koostööd asjaomaste riikide reguleerivate asutustega eesmärgiga määrata kindlaks asjakohaseim ja tulemuslikem meede. Enne lõikes 1 osutatud kolmekuulise perioodi lõppemist võib riigi reguleeriv asutus:

a)

oma meetme eelnõud muuta või see tagasi võtta, võttes täiel määral arvesse lõikes 1 osutatud komisjoni teatamist ning BERECi arvamust ja soovitust;

| b) | oma meetme eelnõu juurde jääda. |
| --- | --- |

b)

oma meetme eelnõu juurde jääda.

5.
     
  Kui BEREC ei jaga komisjoni tõsiseid kahtlusi või ei esita arvamust, või kui riigi reguleeriv asutus muudab oma eelnõud või jääb oma eelnõu juurde vastavalt lõikele 4, võib komisjon ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud kolmekuulise perioodi lõppemist ning võttes täiel määral arvesse BERECi arvamust, kui see on esitatud:

| a) | esitada soovituse, milles nõutakse, et asjaomase riigi reguleeriv asutus muudaks oma meetme eelnõud või võtaks selle tagasi ning antakse soovituse põhjendused, eelkõige juhul, kui BEREC ei jaga komisjoni tõsiseid kahtlusi, ja sellega seonduvad konkreetsed ettepanekud; |
| --- | --- |

a)

esitada soovituse, milles nõutakse, et asjaomase riigi reguleeriv asutus muudaks oma meetme eelnõud või võtaks selle tagasi ning antakse soovituse põhjendused, eelkõige juhul, kui BEREC ei jaga komisjoni tõsiseid kahtlusi, ja sellega seonduvad konkreetsed ettepanekud;

| b) | teha otsuse oma reservatsioonide tagasivõtmise kohta vastavalt lõikele 1. |
| --- | --- |

b)

teha otsuse oma reservatsioonide tagasivõtmise kohta vastavalt lõikele 1.

6.
     
  Asjaomase riigi reguleeriv asutus edastab komisjonile ja BERECile vastuvõetud lõpliku meetme ühe kuu jooksul alates lõike 5 punkti a kohasest komisjoni soovituse väljaandmisest või lõike 5 punkti b kohasest reservatsioonide tagasivõtmisest.

Ajavahemikku võib pikendada, et võimaldada riigi reguleerival asutusel avaliku konsultatsiooni läbiviimist vastavalt artiklile 6.

7.
     
  Kui riigi reguleeriv asutus otsustab kõike 5 punkti a kohaselt antud soovituse alusel meetme eelnõud mitte muuta või tagasi võtta, siis esitab ta oma põhjenduse.

8.
     
  Riigi reguleeriv asutus võib meetme eelnõu tagasi võtta menetluse mis tahes etapis.

Artikkel 7b

Rakendussätted

1.   Pärast avalikku konsultatsiooni ja konsulteerimist riikide reguleerivate asutustega ning võttes täiel määral arvesse
  BERECi
  arvamust, võib komisjon vastu võtta artikliga 7 seotud soovitused ja/või suunised, millega määratakse kindlaks artikli 7 lõike 3 kohaste teatiste vorm, sisu ja üksikasjalikkuse tase, olukorrad, kus teatamist ei nõuta, ning tähtaegade arvutamine.

2.   Lõikes 1 nimetatud meetmed võetakse vastu artikli 22 lõikes 2 osutatud nõuandemenetluse kohaselt.”

| 8. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui raadiosagedusi käsitlevas artiklis 9 ei ole sätestatud teisiti, võtavad liikmesriigid täiel määral arvesse seda, et reguleerimine peab olema tehnoloogiliselt neutraalne, ning tagavad, et käesolevas direktiivis ja eridirektiivides määratletud reguleerimisülesandeid, eelkõige tõhusa konkurentsi tagamiseks kavandatud ülesandeid täites võtavad seda arvesse ka riigi reguleerivad asutused.” |
| --- | --- | --- |

8.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui raadiosagedusi käsitlevas artiklis 9 ei ole sätestatud teisiti, võtavad liikmesriigid täiel määral arvesse seda, et reguleerimine peab olema tehnoloogiliselt neutraalne, ning tagavad, et käesolevas direktiivis ja eridirektiivides määratletud reguleerimisülesandeid, eelkõige tõhusa konkurentsi tagamiseks kavandatud ülesandeid täites võtavad seda arvesse ka riigi reguleerivad asutused.”

| b) | lõike 2
  punktid a ja b
  asendatakse järgmisega:






  „a) | tagades, et kasutajad, sealhulgas puuetega kasutajad, eakad kasutajad ja sotsiaalsete erivajadustega kasutajad saavad maksimaalselt kasu nii valiku, hinna kui ka kvaliteedi näol; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2
  punktid a ja b
  asendatakse järgmisega:

„a)

tagades, et kasutajad, sealhulgas puuetega kasutajad, eakad kasutajad ja sotsiaalsete erivajadustega kasutajad saavad maksimaalselt kasu nii valiku, hinna kui ka kvaliteedi näol;

| b) | tagades, et elektroonilise side sektoris ei moonutata ega piirata konkurentsi, sealhulgas sisu edastusel;”; |
| --- | --- |

b)

tagades, et elektroonilise side sektoris ei moonutata ega piirata konkurentsi, sealhulgas sisu edastusel;”;

| c) | lõike 2 punkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõike 2 punkt c jäetakse välja;

| d) | lõike 3 punkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

d)

lõike 3 punkt c jäetakse välja;

| e) | lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | tehes koostööd omavahel ning komisjoni ja
  BERECiga
  , et tagada järjekindla reguleerimistava areng ning käesoleva direktiivi ja eridirektiivide järjekindel kohaldamine.” |
| --- | --- | --- |

e)

lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

tehes koostööd omavahel ning komisjoni ja
  BERECiga
  , et tagada järjekindla reguleerimistava areng ning käesoleva direktiivi ja eridirektiivide järjekindel kohaldamine.”

| f) | lõike 4 punkt e asendatakse järgmisega:






  „e) | pöörates tähelepanu konkreetsete sotsiaalsete rühmade, eelkõige puuetega kasutajate, eakate kasutajate ja sotsiaalsete erivajadustega kasutajate vajadustele;” |
| --- | --- | --- |

f)

lõike 4 punkt e asendatakse järgmisega:

„e)

pöörates tähelepanu konkreetsete sotsiaalsete rühmade, eelkõige puuetega kasutajate, eakate kasutajate ja sotsiaalsete erivajadustega kasutajate vajadustele;”

| g) | lõikele 4 lisatakse punktid g ja h:








  „
  g) | edendades lõppkasutajate võimalust pääseda juurde nende valitud teabele ja seda levitada või kasutada rakendusi ja teenuseid; |
| --- | --- | --- |

g)

lõikele 4 lisatakse punktid g ja h:

„
  g)

edendades lõppkasutajate võimalust pääseda juurde nende valitud teabele ja seda levitada või kasutada rakendusi ja teenuseid;

| h) | kohaldades põhimõtet, mille kohaselt ei tohi ühtegi lõppkasutaja põhiõiguste- ja vabaduste piirangut kehtestada ilma kohtu eelneva otsuseta, eelkõige kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11 sõna- ja infovabaduse kohta, välja arvatud juhul, kui ohustatakse avalikku julgeolekut, millisel puhul võib kohus teha otsuse hiljem” |
| --- | --- |

h)

kohaldades põhimõtet, mille kohaselt ei tohi ühtegi lõppkasutaja põhiõiguste- ja vabaduste piirangut kehtestada ilma kohtu eelneva otsuseta, eelkõige kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 11 sõna- ja infovabaduse kohta, välja arvatud juhul, kui ohustatakse avalikku julgeolekut, millisel puhul võib kohus teha otsuse hiljem”

| h) | lisatakse järgmine lõige:
  „5.   Riigi reguleerivad asutused kohaldavad lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud üldiste eesmärkide saavutamiseks objektiivseid, läbipaistvaid, mittediskrimineerivaid ja proportsionaalseid reguleerimispõhimõtteid muu hulgas järgmiselt:






  a) | edendades reguleerimise prognoositavust
  , tagades asjakohastel läbivaatamisperioodel järjepidevad reguleerimispõhimõtted
  ; |
| --- | --- | --- |

h)

lisatakse järgmine lõige:

„5.   Riigi reguleerivad asutused kohaldavad lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud üldiste eesmärkide saavutamiseks objektiivseid, läbipaistvaid, mittediskrimineerivaid ja proportsionaalseid reguleerimispõhimõtteid muu hulgas järgmiselt:

a)

edendades reguleerimise prognoositavust
  , tagades asjakohastel läbivaatamisperioodel järjepidevad reguleerimispõhimõtted
  ;

| b) | tagades, et ühesugustes olukordades ei toimu elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvate ettevõtjate diskrimineerimist; |
| --- | --- |

b)

tagades, et ühesugustes olukordades ei toimu elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid pakkuvate ettevõtjate diskrimineerimist;

| c) | kindlustades tarbijate huvides olevat konkurentsi ning edendades vajaduse korral infrastruktuuripõhist konkurentsi; |
| --- | --- |

c)

kindlustades tarbijate huvides olevat konkurentsi ning edendades vajaduse korral infrastruktuuripõhist konkurentsi;

| d) | edendades tulemuslikku investeerimist uutesse ja täiustatud infrastruktuuridesse ning nende infrastruktuuride alast innovatsiooni,
  tagades seejuures, et juurdepääsukohustustes võetakse asjakohaselt arvesse investeerivate ettevõtjate riske, ning võimaldades erinevaid koostöövorme investorite ja juurdepääsu soovivate osapoolte vahel, et hajutada investeerimisriske, tagades samal ajal turukonkurentsi ja mittediskrimineerimise põhimõtte säilitamise
  ; |
| --- | --- |

d)

edendades tulemuslikku investeerimist uutesse ja täiustatud infrastruktuuridesse ning nende infrastruktuuride alast innovatsiooni,
  tagades seejuures, et juurdepääsukohustustes võetakse asjakohaselt arvesse investeerivate ettevõtjate riske, ning võimaldades erinevaid koostöövorme investorite ja juurdepääsu soovivate osapoolte vahel, et hajutada investeerimisriske, tagades samal ajal turukonkurentsi ja mittediskrimineerimise põhimõtte säilitamise
  ;

| e) | võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide erinevates geograafilistes piirkondades valitsevate konkurentsi ja tarbijatega seotud tingimuste eripära; |
| --- | --- |

e)

võttes nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide erinevates geograafilistes piirkondades valitsevate konkurentsi ja tarbijatega seotud tingimuste eripära;

| f) | kehtestades eelregulatsiooni nõuded ainult juhul, kui puudub tõhus ja jätkusuutlik konkurents ning lõdvendades või kaotades sellised nõuded niipea kui
  see tingimus on täidetud
  ”. |
| --- | --- |

f)

kehtestades eelregulatsiooni nõuded ainult juhul, kui puudub tõhus ja jätkusuutlik konkurents ning lõdvendades või kaotades sellised nõuded niipea kui
  see tingimus on täidetud
  ”.

| 9. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 8a


  Raadiospektripoliitika strateegiline planeerimine ja koordineerimine ▐

  1.   Liikmesriigid teevad omavahel ja komisjoniga koostööd raadiospektri kasutamise strateegilisel planeerimisel, koordineerimisel ja ühtlustamisel Euroopa
  Ühenduses
  . Selleks võtavad nad muu hulgas arvesse ELi poliitika majanduslikke, julgeoleku-, tervise ja avalikke huve, sõnavabadust, kultuurilisi, teaduslikke, sotsiaalseid ja tehnilisi aspekte ning raadiospektri kasutajaskondade erinevaid huve, et tagada raadiospektri optimaalne kasutamine ning vältida kahjulikke mõjutusi.
  2.   Liikmesriigid edendavad raadiospektripoliitikaga seotud lähenemisviiside koordineerimist Euroopa
  Ühenduses
  ning vajaduse korral ühtlustatud tingimusi seoses elektroonilise side siseturu loomiseks ja toimimiseks vajaliku raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamisega
  , tehes koostööd omavahel ja komisjoniga.




  3.
     
  Komisjon võib esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusloome ettepanekuid raadiospektripoliitikat käsitlevate mitmeaastaste programmide algatamiseks, võttes täiel määral arvesse komisjoni otsusega 2002/622/EÜ (19) asutatud raadiospektripoliitika töörühma arvamust. Sellistes programmides sätestatakse poliitikasuunad raadiospektri kasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks vastavalt käesoleva direktiivi ning eridirektiivide sätetele.




  4.
     Komisjon võib raadiospektripoliitika töörühma arvamust täiel määral arvesse võttes
  pakkuda Euroopa Parlamendile ja nõukogule välja ühised poliitikaeesmärgid, kui see on vajalik Euroopa Ühenduse huvide tõhusaks kooskõlastamiseks raadiospektrialastes küsimustes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides
  .
  ▐ |
| --- | --- |

9.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 8a

Raadiospektripoliitika strateegiline planeerimine ja koordineerimine ▐

1.   Liikmesriigid teevad omavahel ja komisjoniga koostööd raadiospektri kasutamise strateegilisel planeerimisel, koordineerimisel ja ühtlustamisel Euroopa
  Ühenduses
  . Selleks võtavad nad muu hulgas arvesse ELi poliitika majanduslikke, julgeoleku-, tervise ja avalikke huve, sõnavabadust, kultuurilisi, teaduslikke, sotsiaalseid ja tehnilisi aspekte ning raadiospektri kasutajaskondade erinevaid huve, et tagada raadiospektri optimaalne kasutamine ning vältida kahjulikke mõjutusi.

2.   Liikmesriigid edendavad raadiospektripoliitikaga seotud lähenemisviiside koordineerimist Euroopa
  Ühenduses
  ning vajaduse korral ühtlustatud tingimusi seoses elektroonilise side siseturu loomiseks ja toimimiseks vajaliku raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamisega
  , tehes koostööd omavahel ja komisjoniga.

3.
     
  Komisjon võib esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusloome ettepanekuid raadiospektripoliitikat käsitlevate mitmeaastaste programmide algatamiseks, võttes täiel määral arvesse komisjoni otsusega 2002/622/EÜ (19) asutatud raadiospektripoliitika töörühma arvamust. Sellistes programmides sätestatakse poliitikasuunad raadiospektri kasutuse strateegiliseks planeerimiseks ja ühtlustamiseks vastavalt käesoleva direktiivi ning eridirektiivide sätetele.

4.
     Komisjon võib raadiospektripoliitika töörühma arvamust täiel määral arvesse võttes
  pakkuda Euroopa Parlamendile ja nõukogule välja ühised poliitikaeesmärgid, kui see on vajalik Euroopa Ühenduse huvide tõhusaks kooskõlastamiseks raadiospektrialastes küsimustes pädevates rahvusvahelistes organisatsioonides
  .

▐

| 10. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9


  Raadiosageduste haldamine elektrooniliste sideteenuste puhul

  1.   Võttes arvesse asjaolu, et raadiosagedused on ühiskondlik hüve, millel on oluline sotsiaalne, kultuuriline ja majanduslik väärtus, tagavad liikmesriigid oma territooriumil elektroonilisteks sideteenusteks kasutatavate raadiosageduste tulemusliku haldamise kooskõlas
  artiklitega 8 ja 8a
  . Nad tagavad, et pädevad riigiasutused jaotavad elektroonilisteks sideteenusteks kasutatavat spektrit ja annavad selliste raadiosageduste kasutamise üldlube või individuaalseid kasutusõigusi objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumite põhjal.


  Käesoleva artikli kohaldamisel
  järgivad
  liikmesriigid
  asjaomaseid rahvusvahelisi kokkuleppeid
  , sealhulgas ITU raadioeeskirju,
  ja võivad võtta arvesse avaliku korraga seotud kaalutlusi.
  2.   Liikmesriigid toetavad raadiosageduste kasutuse ühtlustamist ühenduses kooskõlas vajadusega tagada raadiosageduste tõhus ja tulemuslik kasutamine ning pakkuda tarbijatele selliseid hüvesid nagu mastaabisääst ja teenuste koostalitlusvõime. Seda tehes toimivad nad vastavalt
  artiklile 8a ning
  otsusele nr 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitlev otsus).
  3.   Kui teises lõigus ei ole sätestatud teisiti, tagavad liikmesriigid, et
  vastavalt ühenduse õigusaktidele
  riikliku sageduse jaotamise plaani ja ITU raadioeeskirjadega elektrooniliste sideteenuste jaoks kättesaadavaks
  kuulutatud
  raadiosagedustel võib kasutada ükskõik millist liiki elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatavat tehnoloogiat.
  Liikmesriigid võivad elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatava raadiovõrgu või traadita juurdepääsu tehnoloogia liikide osas siiski kehtestada proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid piiranguid, kui see on vajalik:






  a) | kahjulike mõjutuste vältimiseks; |
| --- | --- | --- |

10.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Raadiosageduste haldamine elektrooniliste sideteenuste puhul

1.   Võttes arvesse asjaolu, et raadiosagedused on ühiskondlik hüve, millel on oluline sotsiaalne, kultuuriline ja majanduslik väärtus, tagavad liikmesriigid oma territooriumil elektroonilisteks sideteenusteks kasutatavate raadiosageduste tulemusliku haldamise kooskõlas
  artiklitega 8 ja 8a
  . Nad tagavad, et pädevad riigiasutused jaotavad elektroonilisteks sideteenusteks kasutatavat spektrit ja annavad selliste raadiosageduste kasutamise üldlube või individuaalseid kasutusõigusi objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete kriteeriumite põhjal.

Käesoleva artikli kohaldamisel
  järgivad
  liikmesriigid
  asjaomaseid rahvusvahelisi kokkuleppeid
  , sealhulgas ITU raadioeeskirju,
  ja võivad võtta arvesse avaliku korraga seotud kaalutlusi.

2.   Liikmesriigid toetavad raadiosageduste kasutuse ühtlustamist ühenduses kooskõlas vajadusega tagada raadiosageduste tõhus ja tulemuslik kasutamine ning pakkuda tarbijatele selliseid hüvesid nagu mastaabisääst ja teenuste koostalitlusvõime. Seda tehes toimivad nad vastavalt
  artiklile 8a ning
  otsusele nr 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitlev otsus).

3.   Kui teises lõigus ei ole sätestatud teisiti, tagavad liikmesriigid, et
  vastavalt ühenduse õigusaktidele
  riikliku sageduse jaotamise plaani ja ITU raadioeeskirjadega elektrooniliste sideteenuste jaoks kättesaadavaks
  kuulutatud
  raadiosagedustel võib kasutada ükskõik millist liiki elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatavat tehnoloogiat.

Liikmesriigid võivad elektrooniliste sideteenuste jaoks kasutatava raadiovõrgu või traadita juurdepääsu tehnoloogia liikide osas siiski kehtestada proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid piiranguid, kui see on vajalik:

a)

kahjulike mõjutuste vältimiseks;

| b) | rahvatervise kaitsmiseks elektromagnetväljade eest; |
| --- | --- |

b)

rahvatervise kaitsmiseks elektromagnetväljade eest;

| c) | teenuse tehnilise kvaliteedi tagamiseks; |
| --- | --- |

c)

teenuse tehnilise kvaliteedi tagamiseks;

| d) | raadiosageduste maksimaalse ühiskasutuse tagamiseks; |
| --- | --- |

d)

raadiosageduste maksimaalse ühiskasutuse tagamiseks;

| e) | spektri tõhusa kasutamise kindlustamiseks või |
| --- | --- |

e)

spektri tõhusa kasutamise kindlustamiseks või

| f) | üldistest huvidest lähtuva eesmärgi järgimise tagamiseks vastavalt lõikele 4. |
| --- | --- |

f)

üldistest huvidest lähtuva eesmärgi järgimise tagamiseks vastavalt lõikele 4.

4.   Kui teises lõigus ei ole sätestatud teisiti, tagavad liikmesriigid, et
  vastavalt ühenduse õigusaktidele
  riikliku sageduse jaotamise plaani ja ITU raadioeeskirjadega elektrooniliste sideteenuste jaoks kättesaadavaks
  kuulutatud
  raadiosagedustel võib osutada ükskõik millist liiki elektroonilisi sideteenuseid. Liikmesriigid võivad pakutavate elektrooniliste sideteenuste liikide osas siiski kehtestada proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid piiranguid
  , sealhulgas vajaduse korral ITU raadioeeskirjade nõuete täitmiseks
  .

Meetmed, millega nõutakse elektroonilise sideteenuse osutamist konkreetses elektrooniliste sideteenuste jaoks kättesaadavaks tehtud sagedusalas, peavad olema vajalikud selleks, et täita liikmesriikide poolt ühenduse õiguse kohaselt määratletud üldistest huvidest lähtuvaid eesmärke, mille hulka kuuluvad muu hulgas, kuid mitte ainult:

| a) | inimelu kaitse; |
| --- | --- |

a)

inimelu kaitse;

| b) | sotsiaalse, piirkondliku või territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine; |
| --- | --- |

b)

sotsiaalse, piirkondliku või territoriaalse ühtekuuluvuse edendamine;

| c) | ebatõhusa spektrikasutuse vältimine või |
| --- | --- |

c)

ebatõhusa spektrikasutuse vältimine või

| d) | kultuurilise ja keelelise mitmekülgsuse ning meediakanalite paljususe edendamine, näiteks raadio- ja teleringhäälinguteenuste osutamise kaudu. |
| --- | --- |

d)

kultuurilise ja keelelise mitmekülgsuse ning meediakanalite paljususe edendamine, näiteks raadio- ja teleringhäälinguteenuste osutamise kaudu.

Meetme, millega konkreetses sagedusalas keelatakse mis tahes muude elektrooniliste sideteenuste pakkumine, võib kehtestada üksnes juhul, kui see on vajalik inimelu kaitsega seotud teenuste tagamiseks. Liikmesriigid võivad
  erandjuhtudel
  samuti laiendada nimetatud meetme ulatust muude üldistest huvidest lähtuvate eesmärkide täitmiseks
  , nagu need on liikmesriikide poolt kooskõlas ühenduse õigusega määratletud
  .

5.   Liikmesriigid vaatavad korrapäraselt läbi lõigetes 3 ja 4 osutatud piirangute vajalikkuse ning avaldavad nimetatud läbivaatamiste tulemused.

6.   Lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse elektrooniliste sideteenuste kasutamiseks ette nähtud spektri jaotamise ning raadiosageduste kasutamiseks väljastatud üldlubade ja individuaalsete kasutusõiguste suhtes pärast ... (20).

Hiljemalt ... (20) kehtinud spektrijaotuste, üldlubade ja individuaalsete kasutusõiguste suhtes kohaldatakse artiklit 9a.

7.   Ilma et see piiraks eridirektiivide sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid asjakohaseid siseriiklikke asjaolusid arvesse võttes kehtestada eeskirjad liigse spektrivaru soetamise tõkestamiseks, eelkõige määrates selleks kasutusõiguste valdajatele ranged tähtajad kõnealuste õiguste tõhusaks kasutamiseks ning kohaldades tähtaegade eiramise korral karistusi, sealhulgas rahatrahve või kasutusõiguste tühistamist. Nimetatud eeskirju kehtestatakse ja kohaldatakse proportsionaalsel, mittediskrimineerival ja läbipaistval viisil.”

| 11. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 9a


  Olemasolevate õiguste piirangute läbivaatamine

  1.   Liikmesriigid tagavad, et viie aasta jooksul alates ... (21)

  võivad nad
  enne seda kuupäeva välja antud ja veel vähemalt viie aasta jooksul pärast seda kuupäeva kehtivate raadiosageduste kasutusõiguste
  valdajatel
  esitada pädevale riigiasutusele taotluse nendele õigustele artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaselt seatud piirangud läbi vaadata.
  Enne otsuse vastuvõtmist teatab pädev riigiasutus õiguse valdajale piirangute läbivaatamise tulemused, näidates ära õiguse ulatuse pärast läbivaatamist, ning annab talle mõistliku tähtaja taotluse tagasivõtmiseks.
  Kui õiguse valdaja taotluse tagasi võtab, jääb õigus muutumatuks kuni kehtivusaja lõpuni või eelnimetatud viieaastase tähtaja lõpuni, olenevalt sellest, kumb on varasem.
  2.   Pärast lõikes 1 nimetatud viieaastast tähtaega võtavad liikmesriigid kõik asjakohased meetmed tagamaks, et artikli 9 lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse ka kõikide teiste enne ... (21) jõus olnud üldlubade või individuaalsete kasutusõiguste ja elektroonilisteks sideteenusteks kasutavate raadiospektri jaotamiste suhtes.
  3.   Käesoleva artikli kohaldamisel võtavad liikmesriigid ausa konkurentsi edendamiseks vajalikud meetmed.
  4.   Käesoleva artikli kohaldamiseks vastu võetud meetmed ei tähenda uute kasutusõiguste andmist ja seetõttu ei kohaldata nende suhtes direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artikli 5 lõike 2 asjakohaseid sätteid.

  Artikkel 9b


  Raadiosageduste kasutamise individuaalsete õiguste üleandmine või rentimine

  1.   Liikmesriigid
  tagavad
  ettevõtjatele ▐ võimaluse
  lõike 3 alusel vastu võetud rakendusmeetmetes sätestatud sagedusalades
  neile kuuluvaid raadiosageduste kasutamise individuaalseid õigusi
  raadiosageduste kasutamise õigustega seondutavate tingimuste ja
  siseriiklike menetluste kohaselt teistele ettevõtjatele üle anda või rentida.


  Liikmesriigid võivad ka muude sagedusalade puhul näha ettevõtjatele ette võimaluse neile kuuluvaid raadiosageduste kasutamise individuaalseid õigusi siseriiklike menetluste kohaselt teistele ettevõtjatele üle anda või rentida.


  Raadiosageduste kasutamise individuaalsete õigustega seonduvad tingimused jäävad üleandmise või rentimise järel endiselt kehtima, kui pädev riigiasutus ei ole määranud teisiti.


  Liikmesriigid võivad samuti otsustada, et lõike 1 sätteid ei kohaldata, kui ettevõtja raadiosageduste kasutamise individuaalne õigus oli algselt tasuta saadud.


  2.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja kavatsusest raadiosageduste kasutusõigusi üle anda ja nende õiguste tegelikust üleandmisest teavitatakse siseriiklike menetluste kohaselt individuaalsete kasutusõiguste andmise eest vastutavat pädevat riigiasutust, ning et see teave avaldatakse. Kui raadiosageduse kasutamine on ühtlustatud otsuse nr 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitleva otsuse) või muude ühenduse meetmete kohaldamisega, peab selline üleandmine olema kooskõlas kõnealuse raadiosageduse ühtlustatud kasutamisega.


  3.
     
  Komisjon võib võtta vastu asjakohased rakendusmeetmed, et määrata kindlaks sagedusalad, kus ettevõtjatel lubatakse kasutusõigusi üksteisele üle anda või rentida. Kõnealused meetmed ei hõlma sagedusi, mida kasutatakse ülekandeks.”




  Need tehnilised rakendusmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

11.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 9a

Olemasolevate õiguste piirangute läbivaatamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et viie aasta jooksul alates ... (21)

  võivad nad
  enne seda kuupäeva välja antud ja veel vähemalt viie aasta jooksul pärast seda kuupäeva kehtivate raadiosageduste kasutusõiguste
  valdajatel
  esitada pädevale riigiasutusele taotluse nendele õigustele artikli 9 lõigete 3 ja 4 kohaselt seatud piirangud läbi vaadata.

Enne otsuse vastuvõtmist teatab pädev riigiasutus õiguse valdajale piirangute läbivaatamise tulemused, näidates ära õiguse ulatuse pärast läbivaatamist, ning annab talle mõistliku tähtaja taotluse tagasivõtmiseks.

Kui õiguse valdaja taotluse tagasi võtab, jääb õigus muutumatuks kuni kehtivusaja lõpuni või eelnimetatud viieaastase tähtaja lõpuni, olenevalt sellest, kumb on varasem.

2.   Pärast lõikes 1 nimetatud viieaastast tähtaega võtavad liikmesriigid kõik asjakohased meetmed tagamaks, et artikli 9 lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse ka kõikide teiste enne ... (21) jõus olnud üldlubade või individuaalsete kasutusõiguste ja elektroonilisteks sideteenusteks kasutavate raadiospektri jaotamiste suhtes.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel võtavad liikmesriigid ausa konkurentsi edendamiseks vajalikud meetmed.

4.   Käesoleva artikli kohaldamiseks vastu võetud meetmed ei tähenda uute kasutusõiguste andmist ja seetõttu ei kohaldata nende suhtes direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artikli 5 lõike 2 asjakohaseid sätteid.

Artikkel 9b

Raadiosageduste kasutamise individuaalsete õiguste üleandmine või rentimine

1.   Liikmesriigid
  tagavad
  ettevõtjatele ▐ võimaluse
  lõike 3 alusel vastu võetud rakendusmeetmetes sätestatud sagedusalades
  neile kuuluvaid raadiosageduste kasutamise individuaalseid õigusi
  raadiosageduste kasutamise õigustega seondutavate tingimuste ja
  siseriiklike menetluste kohaselt teistele ettevõtjatele üle anda või rentida.

Liikmesriigid võivad ka muude sagedusalade puhul näha ettevõtjatele ette võimaluse neile kuuluvaid raadiosageduste kasutamise individuaalseid õigusi siseriiklike menetluste kohaselt teistele ettevõtjatele üle anda või rentida.

Raadiosageduste kasutamise individuaalsete õigustega seonduvad tingimused jäävad üleandmise või rentimise järel endiselt kehtima, kui pädev riigiasutus ei ole määranud teisiti.

Liikmesriigid võivad samuti otsustada, et lõike 1 sätteid ei kohaldata, kui ettevõtja raadiosageduste kasutamise individuaalne õigus oli algselt tasuta saadud.

2.   Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja kavatsusest raadiosageduste kasutusõigusi üle anda ja nende õiguste tegelikust üleandmisest teavitatakse siseriiklike menetluste kohaselt individuaalsete kasutusõiguste andmise eest vastutavat pädevat riigiasutust, ning et see teave avaldatakse. Kui raadiosageduse kasutamine on ühtlustatud otsuse nr 676/2002/EÜ (raadiospektrit käsitleva otsuse) või muude ühenduse meetmete kohaldamisega, peab selline üleandmine olema kooskõlas kõnealuse raadiosageduse ühtlustatud kasutamisega.

3.
     
  Komisjon võib võtta vastu asjakohased rakendusmeetmed, et määrata kindlaks sagedusalad, kus ettevõtjatel lubatakse kasutusõigusi üksteisele üle anda või rentida. Kõnealused meetmed ei hõlma sagedusi, mida kasutatakse ülekandeks.”

Need tehnilised rakendusmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| 12. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivad asutused kontrollivad kõigi riiklike numeratsiooniressursside kasutusõiguste andmist ja riiklike numeratsiooniplaanide haldamist. Liikmesriigid tagavad, et kõigi üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste jaoks pakutakse piisavalt numbreid ja numeratsioonialasid. Riigi reguleerivad asutused kehtestavad riiklike numeratsiooniressursside kasutusõiguste andmise objektiivse, läbipaistva ja mittediskrimineeriva korra.
  2.   Riigi reguleerivad asutused tagavad, et riiklike numeratsiooniplaanide ja numeratsioonikorra kohaldamine toimub nii, et kõiki üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajaid koheldakse võrdselt. Eelkõige tagavad liikmesriigid, et ettevõtja, kellele on antud teatava numeratsiooniala kasutusõigus, ei diskrimineeri teisi elektrooniliste sideteenuste osutajaid seoses nende teenustele juurdepääsemiseks vajalike numbrivahemikega.” |
| --- | --- | --- |

12.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivad asutused kontrollivad kõigi riiklike numeratsiooniressursside kasutusõiguste andmist ja riiklike numeratsiooniplaanide haldamist. Liikmesriigid tagavad, et kõigi üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste jaoks pakutakse piisavalt numbreid ja numeratsioonialasid. Riigi reguleerivad asutused kehtestavad riiklike numeratsiooniressursside kasutusõiguste andmise objektiivse, läbipaistva ja mittediskrimineeriva korra.

2.   Riigi reguleerivad asutused tagavad, et riiklike numeratsiooniplaanide ja numeratsioonikorra kohaldamine toimub nii, et kõiki üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutajaid koheldakse võrdselt. Eelkõige tagavad liikmesriigid, et ettevõtja, kellele on antud teatava numeratsiooniala kasutusõigus, ei diskrimineeri teisi elektrooniliste sideteenuste osutajaid seoses nende teenustele juurdepääsemiseks vajalike numbrivahemikega.”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Liikmesriigid toetavad konkreetsete numbrite või numeratsioonialade ühtlustamist ühenduse piires, kui see soodustab nii siseturu toimimist kui ka üleeuroopaliste teenuste arengut. Komisjon võib selles küsimuses võtta asjakohaseid tehnilisi rakendusmeetmeid.


  Need
  meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Liikmesriigid toetavad konkreetsete numbrite või numeratsioonialade ühtlustamist ühenduse piires, kui see soodustab nii siseturu toimimist kui ka üleeuroopaliste teenuste arengut. Komisjon võib selles küsimuses võtta asjakohaseid tehnilisi rakendusmeetmeid.

Need
  meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 13. | Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 teise lõigu esimene taane asendatakse järgmisega:






  „– | tegutseb
  lihtsate,
  tõhusate, läbipaistvate ja üldsusele kättesaadavate menetluste kohaselt, mida kohaldatakse diskrimineerimata ja viivitusteta, ning teeb oma otsuse igal juhul hiljemalt kuus kuud pärast avalduse esitamist, välja arvatud sundvõõrandamisega seotud juhtumite korral, ja” |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 teise lõigu esimene taane asendatakse järgmisega:

„–

tegutseb
  lihtsate,
  tõhusate, läbipaistvate ja üldsusele kättesaadavate menetluste kohaselt, mida kohaldatakse diskrimineerimata ja viivitusteta, ning teeb oma otsuse igal juhul hiljemalt kuus kuud pärast avalduse esitamist, välja arvatud sundvõõrandamisega seotud juhtumite korral, ja”

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke ja/või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad jäävad riigi- või kohalike asutuste omandisse või nimetatud asutused säilitavad kontrolli nende üle, siis tagavad liikmesriigid, et lõikes 1 osutatud õiguste andmise funktsioon ja omandi või kontrolliga seotud toimingud on üksteisest struktuuriliselt tõhusalt lahutatud.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke ja/või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad jäävad riigi- või kohalike asutuste omandisse või nimetatud asutused säilitavad kontrolli nende üle, siis tagavad liikmesriigid, et lõikes 1 osutatud õiguste andmise funktsioon ja omandi või kontrolliga seotud toimingud on üksteisest struktuuriliselt tõhusalt lahutatud.”

| 14. | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12


  Elektrooniliste sidevõrkude pakkujate ühispaiknemine ning võrgu osade ja seotud vahendite ühiskasutus

  1.   Kui elektroonilisi sidevõrke pakkuval ettevõtjal on riigi õigusnormide kohaselt õigus paigaldada vahendeid avaliku või eraomandi peale, kohale või alla või kasutada vara sundvõõrandamise või avalikuks kasutamiseks määramise menetlust, on riigi reguleerival asutusel õigus
  , võttes täiel määral arvesse proportsionaalsuse põhimõtet,
  muuta selliste vahendite või vara, sealhulgas ehitiste või ehitistesse sissepääsude,
  hoonesisese juhtmestiku
  , mastide, antennide, tornide ja muude tugikonstruktsioonide, kaablikanalite, juhtmete, pääseluukide, kaablikappide ▐ ühine kasutamine kohustuslikuks.
  2.   Liikmesriigid võivad nõuda, et lõikes 1 nimetatud õiguste valdajad kasutaksid ühiselt vahendeid või vara (kaasa arvatud füüsiline ühispaiknemine) või võtaksid meetmeid riiklike ehitustööde kooskõlastamiseks, et kaitsta keskkonda, rahvatervist ja avalikku julgeolekut, ning järgiksid linnade või maapiirkondade planeerimiseesmärke
  ning
  alles pärast asjakohase kestusega avalikku konsultatsiooni, mille käigus kõikidele huvitatud isikutele antakse võimalus esitada oma seisukohad. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada eeskirju vahendite või vara ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta.


  3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pärast nõuetekohase kestusega avalikku arutelu, mille käigus antakse kõigile huvitatud isikutele võimalus esitada oma seisukohad, on riigi reguleerivatel asutustel on samuti volitused muuta lõikes 1 osutatud õiguste valdajatele ja/või juhtmestiku omanikule kohustuslikuks hoonesisese juhtmestiku ühiskasutamine või väljaspool hoonet asuva juhtmestiku ühiskasutamine esimese kontsentratsioonipunktini või jaotuspunktini, kui see on põhjendatud seetõttu, et sellise infrastruktuuri dubleerimine on majanduslikult ebatõhus või füüsiliselt raskendatud. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada eeskirju vahendite või vara ühiskasutusest tulenevate kulude (mida vajaduse korral kohandatakse vastavalt riskile) jaotamise kohta.



  4.   Liikmesriigid
  tagavad
  , et
  pädevad riigiasutused võivad nõuda, et
  ettevõtjad esitavad pädeva asutuse taotluse korral vajaliku teabe, et nimetatud asutus saaks koos riigi reguleeriva asutusega koostada üksikasjaliku loendi lõikes 1 nimetatud vahendite liigi, kättesaadavuse ja geograafilise asukoha kohta ning teha selle huvitatud isikutele kättesaadavaks.

  5.   Meetmed, mida riigi reguleeriv asutus
  käesoleva artikli
  alusel võtab, peavad olema objektiivsed, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed.
  Vajaduse korral viiakse need meetmed ellu kohalike asutustega koordineeritult.” |
| --- | --- |

14.

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Elektrooniliste sidevõrkude pakkujate ühispaiknemine ning võrgu osade ja seotud vahendite ühiskasutus

1.   Kui elektroonilisi sidevõrke pakkuval ettevõtjal on riigi õigusnormide kohaselt õigus paigaldada vahendeid avaliku või eraomandi peale, kohale või alla või kasutada vara sundvõõrandamise või avalikuks kasutamiseks määramise menetlust, on riigi reguleerival asutusel õigus
  , võttes täiel määral arvesse proportsionaalsuse põhimõtet,
  muuta selliste vahendite või vara, sealhulgas ehitiste või ehitistesse sissepääsude,
  hoonesisese juhtmestiku
  , mastide, antennide, tornide ja muude tugikonstruktsioonide, kaablikanalite, juhtmete, pääseluukide, kaablikappide ▐ ühine kasutamine kohustuslikuks.

2.   Liikmesriigid võivad nõuda, et lõikes 1 nimetatud õiguste valdajad kasutaksid ühiselt vahendeid või vara (kaasa arvatud füüsiline ühispaiknemine) või võtaksid meetmeid riiklike ehitustööde kooskõlastamiseks, et kaitsta keskkonda, rahvatervist ja avalikku julgeolekut, ning järgiksid linnade või maapiirkondade planeerimiseesmärke
  ning
  alles pärast asjakohase kestusega avalikku konsultatsiooni, mille käigus kõikidele huvitatud isikutele antakse võimalus esitada oma seisukohad. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada eeskirju vahendite või vara ühiskasutusest tulenevate kulude jaotamise kohta.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pärast nõuetekohase kestusega avalikku arutelu, mille käigus antakse kõigile huvitatud isikutele võimalus esitada oma seisukohad, on riigi reguleerivatel asutustel on samuti volitused muuta lõikes 1 osutatud õiguste valdajatele ja/või juhtmestiku omanikule kohustuslikuks hoonesisese juhtmestiku ühiskasutamine või väljaspool hoonet asuva juhtmestiku ühiskasutamine esimese kontsentratsioonipunktini või jaotuspunktini, kui see on põhjendatud seetõttu, et sellise infrastruktuuri dubleerimine on majanduslikult ebatõhus või füüsiliselt raskendatud. Selline ühiskasutus- või koordineerimiskord võib sisaldada eeskirju vahendite või vara ühiskasutusest tulenevate kulude (mida vajaduse korral kohandatakse vastavalt riskile) jaotamise kohta.

4.   Liikmesriigid
  tagavad
  , et
  pädevad riigiasutused võivad nõuda, et
  ettevõtjad esitavad pädeva asutuse taotluse korral vajaliku teabe, et nimetatud asutus saaks koos riigi reguleeriva asutusega koostada üksikasjaliku loendi lõikes 1 nimetatud vahendite liigi, kättesaadavuse ja geograafilise asukoha kohta ning teha selle huvitatud isikutele kättesaadavaks.

5.   Meetmed, mida riigi reguleeriv asutus
  käesoleva artikli
  alusel võtab, peavad olema objektiivsed, läbipaistvad, mittediskrimineerivad ja proportsionaalsed.
  Vajaduse korral viiakse need meetmed ellu kohalike asutustega koordineeritult.”

| 15. | Lisatakse järgmine peatükk:
  „IIIa peatükk
  VÕRKUDE JA TEENUSTE TURVALISUS JA TERVIKLUS

  Artikkel 13a


  Turvalisus ja terviklus

  1.   Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad asjakohased tehnilised ja organisatsioonilised meetmed, et asjakohaselt maandada võrkude ja teenuste turvalisusega seotud riske. Tehnika taset arvesse võttes tagatakse nende meetmetega olemasolevale ohule vastav turvalisuse tase. Eelkõige võetakse meetmeid selleks, et vältida ja minimeerida turvalisusega seotud vahejuhtumite mõju kasutajatele ja vastastikku seotud võrkudele.
  2.   Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke pakkuvad ettevõtjad võtavad asjakohased meetmed oma võrkude tervikluse tagamiseks, et seeläbi kindlustada nende võrkude kaudu osutatavate teenuste jätkumine.
  3.   Liikmesriik tagab, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad teatavad pädevale riigi reguleerivale asutusele kõikidest turvalisuse rikkumistest või tervikluse kadudest, mis on olulisel määral mõjutanud võrkude või teenuste toimimist.
  ▐ Asjaomase riigi reguleeriv asutus
  teavitab vajaduse korral
  teiste liikmesriikide reguleerivaid asutusi ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametit (ENISA). Kui asjaomane riigi reguleeriv asutus leiab, et avalik huvi nõuab rikkumise avalikustamist, võib ta teavitada üldsust või nõuda asjaomastelt ettevõtjatelt üldsuse teavitamist.
  Asjaomane riigi reguleeriv asutus esitab kord aastas komisjonile ja ENISAle koondaruande käesoleva lõike kohaselt saadud teadetest ja võetud meetmetest.
  4.   Võttes täiel määral arvesse ENISA arvamust, võib komisjon lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud meetmete ühtlustamiseks võtta vastu vajalikke tehnilisi rakendusmeetmeid, sealhulgas teatamise asjaolusid, vormi ja korda käsitlevaid meetmeid. Nimetatud tehnilised rakendusmeetmed põhinevad võimalikult suurel määral Euroopa ja rahvusvahelistel standarditel ning nad ei takista liikmesriikidel võtmast vastu lisanõudeid lõigetes 1 ja 2 esitatud eesmärkide saavutamiseks.
  Need rakendusmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

  Artikkel 13b


  Rakendamine ja jõustamine

  1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 13a rakendamiseks on pädevatel riigi reguleerivatel asutustel ║ volitused anda üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatele ettevõtjatele siduvaid suuniseid
  , sealhulgas rakendamise ajaliste piirangute kohta
  .
  2.   Liikmesriigid tagavad, et pädevatel riigi reguleerivatel asutustel on volitused üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatelt ettevõtjatelt nõuda, et nad:






  a) | esitaksid oma teenuste ja võrkude turvalisuse ja
  /või
  tervikluse hindamiseks vajaliku teabe, sealhulgas dokumenteeritud turvalisuseeskirjad; ning |
| --- | --- | --- |

15.

Lisatakse järgmine peatükk:

„IIIa peatükk

VÕRKUDE JA TEENUSTE TURVALISUS JA TERVIKLUS

Artikkel 13a

Turvalisus ja terviklus

1.   Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad võtavad asjakohased tehnilised ja organisatsioonilised meetmed, et asjakohaselt maandada võrkude ja teenuste turvalisusega seotud riske. Tehnika taset arvesse võttes tagatakse nende meetmetega olemasolevale ohule vastav turvalisuse tase. Eelkõige võetakse meetmeid selleks, et vältida ja minimeerida turvalisusega seotud vahejuhtumite mõju kasutajatele ja vastastikku seotud võrkudele.

2.   Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke pakkuvad ettevõtjad võtavad asjakohased meetmed oma võrkude tervikluse tagamiseks, et seeläbi kindlustada nende võrkude kaudu osutatavate teenuste jätkumine.

3.   Liikmesriik tagab, et üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvad ettevõtjad teatavad pädevale riigi reguleerivale asutusele kõikidest turvalisuse rikkumistest või tervikluse kadudest, mis on olulisel määral mõjutanud võrkude või teenuste toimimist.

▐ Asjaomase riigi reguleeriv asutus
  teavitab vajaduse korral
  teiste liikmesriikide reguleerivaid asutusi ning Euroopa Võrgu- ja Infoturbeametit (ENISA). Kui asjaomane riigi reguleeriv asutus leiab, et avalik huvi nõuab rikkumise avalikustamist, võib ta teavitada üldsust või nõuda asjaomastelt ettevõtjatelt üldsuse teavitamist.

Asjaomane riigi reguleeriv asutus esitab kord aastas komisjonile ja ENISAle koondaruande käesoleva lõike kohaselt saadud teadetest ja võetud meetmetest.

4.   Võttes täiel määral arvesse ENISA arvamust, võib komisjon lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud meetmete ühtlustamiseks võtta vastu vajalikke tehnilisi rakendusmeetmeid, sealhulgas teatamise asjaolusid, vormi ja korda käsitlevaid meetmeid. Nimetatud tehnilised rakendusmeetmed põhinevad võimalikult suurel määral Euroopa ja rahvusvahelistel standarditel ning nad ei takista liikmesriikidel võtmast vastu lisanõudeid lõigetes 1 ja 2 esitatud eesmärkide saavutamiseks.

Need rakendusmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 13b

Rakendamine ja jõustamine

1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 13a rakendamiseks on pädevatel riigi reguleerivatel asutustel ║ volitused anda üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatele ettevõtjatele siduvaid suuniseid
  , sealhulgas rakendamise ajaliste piirangute kohta
  .

2.   Liikmesriigid tagavad, et pädevatel riigi reguleerivatel asutustel on volitused üldkasutatavaid sidevõrke või üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatelt ettevõtjatelt nõuda, et nad:

a)

esitaksid oma teenuste ja võrkude turvalisuse ja
  /või
  tervikluse hindamiseks vajaliku teabe, sealhulgas dokumenteeritud turvalisuseeskirjad; ning

| b) | telliksid pädeva sõltumatu asutuse või pädeva riigiasutuse läbi viidava turvaauditi ning teeksid selle tulemused riigi reguleerivale asutusele kättesaadavaks. Auditi läbiviimisega seotud kulud katab ettevõtja. |
| --- | --- |

b)

telliksid pädeva sõltumatu asutuse või pädeva riigiasutuse läbi viidava turvaauditi ning teeksid selle tulemused riigi reguleerivale asutusele kättesaadavaks. Auditi läbiviimisega seotud kulud katab ettevõtja.

3.   Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerival asutusel on kõik vajalikud volitused rikkumiste
  , samuti nende võrkude turvalisusele ja terviklusele avalduvate mõjude
  uurimiseks.

4.   Eeltoodud sätted ei piira käesoleva direktiivi artikli 3 kohaldamist.”

| 16. | Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui ettevõtjal on konkreetsel turul
  (esimene turg)
  märkimisväärne turujõud, võib teda käsitada märkimisväärset turujõudu omavana ka tihedalt seotud turul
  (teine turg)
  , kui seosed kahe turu vahel on sellised, et turujõud
  esimesel
  turul võib kanduda üle teisele
  turule
  , suurendades seal ettevõtja turujõudu. Seega võib
  teisel
  turul kohaldada sellist turujõudu takistavaid meetmeid vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitele 9, 10, 11 ja 13 ning kui kõnealused meetmed osutuvad ebapiisavaks, võib kehtestada direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17 kohased meetmed.” |
| --- | --- |

16.

Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui ettevõtjal on konkreetsel turul
  (esimene turg)
  märkimisväärne turujõud, võib teda käsitada märkimisväärset turujõudu omavana ka tihedalt seotud turul
  (teine turg)
  , kui seosed kahe turu vahel on sellised, et turujõud
  esimesel
  turul võib kanduda üle teisele
  turule
  , suurendades seal ettevõtja turujõudu. Seega võib
  teisel
  turul kohaldada sellist turujõudu takistavaid meetmeid vastavalt direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artiklitele 9, 10, 11 ja 13 ning kui kõnealused meetmed osutuvad ebapiisavaks, võib kehtestada direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17 kohased meetmed.”

| 17. | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Turgude kindlaksmääramise ja määratlemise kord” |
| --- | --- | --- |

17.

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Turgude kindlaksmääramise ja määratlemise kord”

| b) | lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Pärast avalikku konsultatsiooni
  , sealhulgas
  riikide reguleerivate asutustega ▐
  ,
  ning võttes täiel määral arvesse
  BERECi
  arvamust, võtab komisjon vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele vastu soovituse asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta (edaspidi „soovitus”). Soovituses määratakse kindlaks need toote- ja teenuseturud elektroonilise side sektoris, mille omadused võivad õigustada eridirektiivides sätestatud regulatiivsete kohustuste kehtestamist, ilma et see konkreetsetel juhtudel piiraks turgude määratlemist konkurentsiõiguse alusel. Komisjon määratleb turge konkurentsiõiguse põhimõtete kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Pärast avalikku konsultatsiooni
  , sealhulgas
  riikide reguleerivate asutustega ▐
  ,
  ning võttes täiel määral arvesse
  BERECi
  arvamust, võtab komisjon vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele vastu soovituse asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta (edaspidi „soovitus”). Soovituses määratakse kindlaks need toote- ja teenuseturud elektroonilise side sektoris, mille omadused võivad õigustada eridirektiivides sätestatud regulatiivsete kohustuste kehtestamist, ilma et see konkreetsetel juhtudel piiraks turgude määratlemist konkurentsiõiguse alusel. Komisjon määratleb turge konkurentsiõiguse põhimõtete kohaselt.”

| c) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Soovitust ja suuniseid täies ulatuses arvesse võttes määratleb riigi reguleeriv asutus kooskõlas konkurentsiõiguse põhimõtetega riigi olukorrale vastavad asjaomased turud, eelkõige riigi territooriumil paiknevad asjaomased geograafilised turud. Riigi reguleeriv asutus järgib artiklites 6 ja 7 esitatud korda, enne kui asub määratlema turge, mis erinevad soovituses kindlaksmääratud turgudest.” |
| --- | --- |

c)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Soovitust ja suuniseid täies ulatuses arvesse võttes määratleb riigi reguleeriv asutus kooskõlas konkurentsiõiguse põhimõtetega riigi olukorrale vastavad asjaomased turud, eelkõige riigi territooriumil paiknevad asjaomased geograafilised turud. Riigi reguleeriv asutus järgib artiklites 6 ja 7 esitatud korda, enne kui asub määratlema turge, mis erinevad soovituses kindlaksmääratud turgudest.”

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Pärast konsulteerimist
  , sealhulgas
  riikide reguleerivate asutustega
  ,
  võib komisjon, võttes täiel määral arvesse
  BERECi
  arvamust, võtta vastavalt
  artikli 22 lõikes 3
  osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu otsuse, milles määratakse kindlaks riikidevahelised turud.” |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Pärast konsulteerimist
  , sealhulgas
  riikide reguleerivate asutustega
  ,
  võib komisjon, võttes täiel määral arvesse
  BERECi
  arvamust, võtta vastavalt
  artikli 22 lõikes 3
  osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu otsuse, milles määratakse kindlaks riikidevahelised turud.”

| 18. | Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Riigi reguleeriv asutus analüüsib soovituses kindlaksmääratud turge arvesse võttes asjaomaseid turge, võttes täiel määral arvesse suuniseid. Liikmesriigid tagavad, et selline analüüs toimub vajaduse korral koostöös riigi konkurentsiasutusega.
  2.   Kui riigi reguleeriv asutus peab käesoleva artikli lõigete 3 või 4 või direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17 või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 8 alusel kindlaks tegema, kas kehtestada, säilitada, muuta või tühistada ettevõtjate suhtes kohaldatavaid kohustusi, otsustab ta käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud turuanalüüsi põhjal, kas asjaomasel turul on toimiv konkurents.” |
| --- | --- | --- |

18.

Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Riigi reguleeriv asutus analüüsib soovituses kindlaksmääratud turge arvesse võttes asjaomaseid turge, võttes täiel määral arvesse suuniseid. Liikmesriigid tagavad, et selline analüüs toimub vajaduse korral koostöös riigi konkurentsiasutusega.

2.   Kui riigi reguleeriv asutus peab käesoleva artikli lõigete 3 või 4 või direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17 või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 8 alusel kindlaks tegema, kas kehtestada, säilitada, muuta või tühistada ettevõtjate suhtes kohaldatavaid kohustusi, otsustab ta käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud turuanalüüsi põhjal, kas asjaomasel turul on toimiv konkurents.”

| b) | lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmistega:
  „4.   Kui riigi reguleeriv asutus teeb kindlaks, et asjaomane turg ei toimi konkurentsinõuete kohaselt, määrab ta kindlaks ettevõtjad, kellel on kas üksi või teistega ühiselt kõnealusel turul märkimisväärne turujõud artikli 14 kohaselt, ning riigi reguleeriv asutus kehtestab sellistele ettevõtjatele käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud vajalikud regulatiivsed erikohustused või säilitab või muudab juba kehtivaid kohustusi.
  5.   Artikli 15 lõikes 4 osutatud otsuses kindlaksmääratud riikidevaheliste turgude puhul teevad asjaomaste riikide reguleerivad asutused turuanalüüsi ühiselt, võttes täiel määral arvesse suuniseid, ja otsustavad kooskõlastatult käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud regulatiivsete kohustuste kehtestamise, säilitamise, muutmise või tühistamise.
  6.   Lõigete 3 ja 4 kohaselt võetud meetmete suhtes kohaldatakse artiklites 6 ja 7 osutatud korda. Riigi reguleeriv asutus analüüsib asjaomast turgu ja teatab vastavast meetme eelnõust vastavalt artiklile 7:






  a) | kolme aasta jooksul alates asjaomase turuga seotud eelmise meetme vastuvõtmisest. Erandkorras võib seda ajavahemikku pikendada
  veel kuni kolmeks aastaks
  , kui riigi reguleeriv asutus on komisjoni põhjendatud pikendamiskavatsusest teavitanud ja komisjon ei ole ühe kuu jooksul teate saamisest selle suhtes vastuväiteid esitanud; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmistega:

„4.   Kui riigi reguleeriv asutus teeb kindlaks, et asjaomane turg ei toimi konkurentsinõuete kohaselt, määrab ta kindlaks ettevõtjad, kellel on kas üksi või teistega ühiselt kõnealusel turul märkimisväärne turujõud artikli 14 kohaselt, ning riigi reguleeriv asutus kehtestab sellistele ettevõtjatele käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud vajalikud regulatiivsed erikohustused või säilitab või muudab juba kehtivaid kohustusi.

5.   Artikli 15 lõikes 4 osutatud otsuses kindlaksmääratud riikidevaheliste turgude puhul teevad asjaomaste riikide reguleerivad asutused turuanalüüsi ühiselt, võttes täiel määral arvesse suuniseid, ja otsustavad kooskõlastatult käesoleva artikli lõikes 2 nimetatud regulatiivsete kohustuste kehtestamise, säilitamise, muutmise või tühistamise.

6.   Lõigete 3 ja 4 kohaselt võetud meetmete suhtes kohaldatakse artiklites 6 ja 7 osutatud korda. Riigi reguleeriv asutus analüüsib asjaomast turgu ja teatab vastavast meetme eelnõust vastavalt artiklile 7:

a)

kolme aasta jooksul alates asjaomase turuga seotud eelmise meetme vastuvõtmisest. Erandkorras võib seda ajavahemikku pikendada
  veel kuni kolmeks aastaks
  , kui riigi reguleeriv asutus on komisjoni põhjendatud pikendamiskavatsusest teavitanud ja komisjon ei ole ühe kuu jooksul teate saamisest selle suhtes vastuväiteid esitanud;

| b) | kahe aasta jooksul alates asjaomaseid turge käsitleva muudetud soovituse vastuvõtmisest turu puhul, millest ei ole komisjonile varem teatatud, või |
| --- | --- |

b)

kahe aasta jooksul alates asjaomaseid turge käsitleva muudetud soovituse vastuvõtmisest turu puhul, millest ei ole komisjonile varem teatatud, või

| c) | liiduga ühinenud uute liikmesriikide puhul kahe aasta jooksul alates ühinemisest.” |
| --- | --- |

c)

liiduga ühinenud uute liikmesriikide puhul kahe aasta jooksul alates ühinemisest.”

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  „7.   Kui riigi reguleeriv asutus ei ole soovituses kindlaks määratud asjaomase turu analüüsi lõpule viinud artikli 16 lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul, aitab
  BEREC
  asjaomasel riigi reguleerival asutusel viimase taotlusel viia lõpule analüüs konkreetse turu ning konkreetsete kohustuste kohta, mis tuleks kehtestada. Nimetatud abi toel teatab asjaomane riigi reguleeriv asutus kuue kuu jooksul komisjonile meetme eelnõust vastavalt artiklile 7.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„7.   Kui riigi reguleeriv asutus ei ole soovituses kindlaks määratud asjaomase turu analüüsi lõpule viinud artikli 16 lõikes 6 sätestatud tähtaja jooksul, aitab
  BEREC
  asjaomasel riigi reguleerival asutusel viimase taotlusel viia lõpule analüüs konkreetse turu ning konkreetsete kohustuste kohta, mis tuleks kehtestada. Nimetatud abi toel teatab asjaomane riigi reguleeriv asutus kuue kuu jooksul komisjonile meetme eelnõust vastavalt artiklile 7.”

| 19. | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1
  esimeses
  lauses asendatakse sõnad
  „standardite”
  sõnadega
  „mittekohustuslike standardite”
  ; |
| --- | --- | --- |

19.

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1
  esimeses
  lauses asendatakse sõnad
  „standardite”
  sõnadega
  „mittekohustuslike standardite”
  ;

| b) | lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Selliste standardite ja/või spetsifikaatide puudumise korral soodustavad liikmesriigid Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU),
  Euroopa postiside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents (CEPT)
  , Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) vastuvõetud rahvusvaheliste standardite või soovituste rakendamist.” |
| --- | --- |

b)

lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Selliste standardite ja/või spetsifikaatide puudumise korral soodustavad liikmesriigid Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU),
  Euroopa postiside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents (CEPT)
  , Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) ja Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) vastuvõetud rahvusvaheliste standardite või soovituste rakendamist.”

| c) | lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:
  „4.   Kui komisjon kavatseb teatavate standardite ja/või spetsifikaatide rakendamise kohustuslikuks muuta, avaldab ta sellekohase teatise Euroopa Liidu Teatajas ja palub kõigil asjaomastel pooltel esitada oma avalik arvamus. Komisjon võtab vastu asjakohased rakendusmeetmed ja muudab asjaomaste standardite rakendamise kohustuslikuks, viidates neile kui kohustuslikele standarditele Euroopa Liidu Teatajas avaldatud standardite ja/või spetsifikaatide nimekirjas.
  5.   Kui komisjon leiab, et lõikes 1 osutatud standardid ja/või spetsifikatsioonid ei aita enam kaasa ühtlustatud elektrooniliste sideteenuste osutamisele või et nad ei vasta enam tarbijate vajadustele või pidurdavad tehnoloogia arengut, eemaldab komisjon need lõikes 1 osutatud standardite ja/või spetsifikaatide nimekirjast vastavalt
  artikli 22 lõikes 2
  osutatud nõuandemenetlusele.” |
| --- | --- |

c)

lõiked 4 ja 5 asendatakse järgmisega:

„4.   Kui komisjon kavatseb teatavate standardite ja/või spetsifikaatide rakendamise kohustuslikuks muuta, avaldab ta sellekohase teatise Euroopa Liidu Teatajas ja palub kõigil asjaomastel pooltel esitada oma avalik arvamus. Komisjon võtab vastu asjakohased rakendusmeetmed ja muudab asjaomaste standardite rakendamise kohustuslikuks, viidates neile kui kohustuslikele standarditele Euroopa Liidu Teatajas avaldatud standardite ja/või spetsifikaatide nimekirjas.

5.   Kui komisjon leiab, et lõikes 1 osutatud standardid ja/või spetsifikatsioonid ei aita enam kaasa ühtlustatud elektrooniliste sideteenuste osutamisele või et nad ei vasta enam tarbijate vajadustele või pidurdavad tehnoloogia arengut, eemaldab komisjon need lõikes 1 osutatud standardite ja/või spetsifikaatide nimekirjast vastavalt
  artikli 22 lõikes 2
  osutatud nõuandemenetlusele.”

| d) | lõikes 6 asendatakse sõnad „eemaldab komisjon need lõikes 1 osutatud standardite ja/või spetsifikaatide nimekirjast artikli 22 lõikes 3 osutatud korras” sõnadega „võtab komisjon asjakohased rakendusmeetmed ja eemaldab need standardid ja/või spetsifikaadid lõikes 1 osutatud nimekirjast”; |
| --- | --- |

d)

lõikes 6 asendatakse sõnad „eemaldab komisjon need lõikes 1 osutatud standardite ja/või spetsifikaatide nimekirjast artikli 22 lõikes 3 osutatud korras” sõnadega „võtab komisjon asjakohased rakendusmeetmed ja eemaldab need standardid ja/või spetsifikaadid lõikes 1 osutatud nimekirjast”;

| e) | lisatakse järgmine lõige:
  „6a.   Lõigetes 4 ja 6 nimetatud rakendusmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

e)

lisatakse järgmine lõige:

„6a.   Lõigetes 4 ja 6 nimetatud rakendusmeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 20. | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse punkt c:






  „c) | digitaaltelevisiooniteenuste ja -seadmete pakkujad teeksid koostööd koostalitlusvõimeliste televisiooniteenuste pakkumiseks puuetega lõppkasutajatele.” |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse punkt c:

„c)

digitaaltelevisiooniteenuste ja -seadmete pakkujad teeksid koostööd koostalitlusvõimeliste televisiooniteenuste pakkumiseks puuetega lõppkasutajatele.”

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| 21. | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19


  Ühtlustamiskord

  1.   Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiivi artikli 9 ning direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artiklite 6 ja 8 kohaldamist, võib komisjon juhul, kui ta leiab, et käesolevas direktiivis sätestatud reguleerimisülesannete erinev täitmine riikide reguleerivate asutuste poolt võib takistada siseturu toimimist, võtta
  BERECi
  arvamust täiel määral arvestades vastu soovituse
  või otsuse
  käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätete ühtlustatud kohaldamise kohta, et aidata kaasa artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamisele.
  2.   Lõikes 1 sätestatud soovitust andes toimib komisjon vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.
  Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleeriv asutus võtab oma ülesannete täitmisel neid soovitusi täiel määral arvesse. Kui riigi reguleeriv asutus otsustab soovitust mitte järgida, teatab ta sellest komisjonile ja põhjendab oma seisukohta.


  3.
     
  Lõike 1 kohaselt vastu võetavad otsused võivad üksnes hõlmata ühtlustatud või kooskõlastatud lähenemisviisi kindlaksmääramist järgmiste küsimuste lahendamise eesmärgil:










  a) | reguleerimispõhimõtete ebajärjekindel rakendamine riigi reguleerivate asutuste poolt artiklite 15 ja 16 kohaldamisel elektroonilise side turgude reguleerimise suhtes, kui see takistab siseturgu. Sellised otsused ei viita artikli 7a alusel riigi reguleerivate asutuste poolt edastatud eriteatamistele.



  Sellisel juhul teeb komisjon üksnes otsuse eelnõu ettepaneku:







  — | vähemalt kaks aastat pärast komisjoni samateemalise soovituse vastuvõtmist ning |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Ühtlustamiskord

1.   Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiivi artikli 9 ning direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artiklite 6 ja 8 kohaldamist, võib komisjon juhul, kui ta leiab, et käesolevas direktiivis sätestatud reguleerimisülesannete erinev täitmine riikide reguleerivate asutuste poolt võib takistada siseturu toimimist, võtta
  BERECi
  arvamust täiel määral arvestades vastu soovituse
  või otsuse
  käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätete ühtlustatud kohaldamise kohta, et aidata kaasa artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamisele.

2.   Lõikes 1 sätestatud soovitust andes toimib komisjon vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud nõuandemenetlusele.

Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleeriv asutus võtab oma ülesannete täitmisel neid soovitusi täiel määral arvesse. Kui riigi reguleeriv asutus otsustab soovitust mitte järgida, teatab ta sellest komisjonile ja põhjendab oma seisukohta.

3.
     
  Lõike 1 kohaselt vastu võetavad otsused võivad üksnes hõlmata ühtlustatud või kooskõlastatud lähenemisviisi kindlaksmääramist järgmiste küsimuste lahendamise eesmärgil:

a)

reguleerimispõhimõtete ebajärjekindel rakendamine riigi reguleerivate asutuste poolt artiklite 15 ja 16 kohaldamisel elektroonilise side turgude reguleerimise suhtes, kui see takistab siseturgu. Sellised otsused ei viita artikli 7a alusel riigi reguleerivate asutuste poolt edastatud eriteatamistele.

—

vähemalt kaks aastat pärast komisjoni samateemalise soovituse vastuvõtmist ning

| — | võttes täiel määral arvesse BEREC arvamust sellise otsuse vastuvõtmise kohta, mille BEREC esitab kolme kuu jooksul alates komisjoni taotlusest; |
| --- | --- |

—

võttes täiel määral arvesse BEREC arvamust sellise otsuse vastuvõtmise kohta, mille BEREC esitab kolme kuu jooksul alates komisjoni taotlusest;

| b) | numbrite, sealhulgas numbrivahemikud, numbrite ja tunnuste liikuvus, numbrite ja aadresside translatsioonisüsteemid ning hädaabiteenuste kättesaadavus numbril 112; |
| --- | --- |

b)

numbrite, sealhulgas numbrivahemikud, numbrite ja tunnuste liikuvus, numbrite ja aadresside translatsioonisüsteemid ning hädaabiteenuste kättesaadavus numbril 112;

4.
     
  Lõikes 1 nimetatud otsus, mille eesmärk on täiendamise teel muuta käesoleva direktiivi väheolulisi osi, võetakse vastu artikli 22 lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

5.   
  BEREC
  võib omal algatusel komisjonile soovitada, kas meede tuleks lõike 1 kohaselt vastu võtta või mitte.”

| 22. | Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui tekib vaidlus seoses käesoleva direktiivi või eridirektiivide alusel kehtivate kohustustega liikmesriigis elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvate ettevõtjate vahel või sellise ettevõtja ja liikmesriigi muude ettevõtjate vahel, kes saavad kasu käesolevast direktiivist või eridirektiividest tulenevatest juurdepääsu ja/või vastastikuse sidumise kohustustest, teeb asjaomase riigi reguleeriv asutus ühe poole taotlusel ja ilma et see piiraks lõike 2 sätete kohaldamist, siduva otsuse vaidluse lahendamiseks nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul nelja kuu jooksul, kui tegemist ei ole erandlike asjaoludega. Asjaomane liikmesriik nõuab, et kõik pooled teeksid riigi reguleeriva asutusega tihedat koostööd.” |
| --- | --- |

22.

Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui tekib vaidlus seoses käesoleva direktiivi või eridirektiivide alusel kehtivate kohustustega liikmesriigis elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvate ettevõtjate vahel või sellise ettevõtja ja liikmesriigi muude ettevõtjate vahel, kes saavad kasu käesolevast direktiivist või eridirektiividest tulenevatest juurdepääsu ja/või vastastikuse sidumise kohustustest, teeb asjaomase riigi reguleeriv asutus ühe poole taotlusel ja ilma et see piiraks lõike 2 sätete kohaldamist, siduva otsuse vaidluse lahendamiseks nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul nelja kuu jooksul, kui tegemist ei ole erandlike asjaoludega. Asjaomane liikmesriik nõuab, et kõik pooled teeksid riigi reguleeriva asutusega tihedat koostööd.”

| 23. | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21


  Piiriüleste vaidlusküsimuste lahendamine

  1.   Kui eri liikmesriikides paiknevate poolte vahel tekib käesoleva direktiivi või eridirektiivide alusel vaidlus ja kui vaidlus kuulub rohkem kui ühe liikmesriigi reguleeriva asutuse pädevusse, kohaldatakse lõigete 2, 3 ja 4 sätteid.
  2.   Iga vaidluspool võib suunata vaidlusküsimuse asjaomaste riikide reguleerivatele asutustele. Pädevad riikide reguleerivad asutused kooskõlastavad oma tegevuse
  ning neil on õigus konsulteerida BEREC-ga
  , et lahendada vaidlus
  järjepidevalt
  artiklis 8 sätestatud eesmärkide kohaselt.


  Kohustused, mille riigi reguleeriv asutus vaidluse lahendamisel ettevõtjatele kehtestab, peavad vastama käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätetele.


  Sellise vaidluse lahendamiseks pädev riigi reguleeriv asutus võib taotleda, et
  BEREC
  võtaks vastu arvamuse meetmete kohta, mida tuleks raamdirektiivi ja/või eridirektiivide sätete alusel võtta, et vaidlus lahendada.
  Kui
  BERECile
  on esitatud vastav taotlus, ootavad kõik vaidluse mis tahes aspekti osas pädevust omavad riikide reguleerivad asutused enne vaidluse lahendamiseks meetmete võtmist ära
  BERECi
  arvamuse. See ei välista riikide reguleerivatel asutustel võtta vajaduse korral kiireid meetmeid.
  Kui riigi reguleeriv asutus kehtestab vaidlusküsimuse lahendamisel ettevõtjale kohustusi, peavad need olema kooskõlas käesoleva direktiivi või eridirektiivide sätetega ning arvestama täiel määral
  BERECi
  vastu võetud arvamusega.
  3.   Liikmesriigid võivad sätestada, et pädevad riikide reguleerivad asutused võivad ühiselt keelduda vaidluse lahendamisest, kui on olemas muid mehhanisme, nagu vahendus, mis aitaksid paremini kaasa vaidluse kiirele lahendamisele artikli 8 sätete kohaselt.
  Nad teatavad sellest pooltele viivitamata. Kui vaidlust ei ole nelja kuu jooksul lahendatud ja kui kaebuse esitanud pool ei ole vaidlusküsimust kohtusse andnud ning kui üks pool seda taotleb, kooskõlastavad riikide reguleerivad asutused oma tegevuse, et lahendada vaidlusküsimus artikli 8 sätete kohaselt, võttes seejuures täiel määral arvesse
  BERECi
  vastu võetud arvamust.
  4.   Lõikes 2 sätestatud kord ei takista kumbagi poolt kohtule hagi esitamast.” |
| --- | --- |

23.

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Piiriüleste vaidlusküsimuste lahendamine

1.   Kui eri liikmesriikides paiknevate poolte vahel tekib käesoleva direktiivi või eridirektiivide alusel vaidlus ja kui vaidlus kuulub rohkem kui ühe liikmesriigi reguleeriva asutuse pädevusse, kohaldatakse lõigete 2, 3 ja 4 sätteid.

2.   Iga vaidluspool võib suunata vaidlusküsimuse asjaomaste riikide reguleerivatele asutustele. Pädevad riikide reguleerivad asutused kooskõlastavad oma tegevuse
  ning neil on õigus konsulteerida BEREC-ga
  , et lahendada vaidlus
  järjepidevalt
  artiklis 8 sätestatud eesmärkide kohaselt.

Kohustused, mille riigi reguleeriv asutus vaidluse lahendamisel ettevõtjatele kehtestab, peavad vastama käesoleva direktiivi ja eridirektiivide sätetele.

Sellise vaidluse lahendamiseks pädev riigi reguleeriv asutus võib taotleda, et
  BEREC
  võtaks vastu arvamuse meetmete kohta, mida tuleks raamdirektiivi ja/või eridirektiivide sätete alusel võtta, et vaidlus lahendada.

Kui
  BERECile
  on esitatud vastav taotlus, ootavad kõik vaidluse mis tahes aspekti osas pädevust omavad riikide reguleerivad asutused enne vaidluse lahendamiseks meetmete võtmist ära
  BERECi
  arvamuse. See ei välista riikide reguleerivatel asutustel võtta vajaduse korral kiireid meetmeid.

Kui riigi reguleeriv asutus kehtestab vaidlusküsimuse lahendamisel ettevõtjale kohustusi, peavad need olema kooskõlas käesoleva direktiivi või eridirektiivide sätetega ning arvestama täiel määral
  BERECi
  vastu võetud arvamusega.

3.   Liikmesriigid võivad sätestada, et pädevad riikide reguleerivad asutused võivad ühiselt keelduda vaidluse lahendamisest, kui on olemas muid mehhanisme, nagu vahendus, mis aitaksid paremini kaasa vaidluse kiirele lahendamisele artikli 8 sätete kohaselt.

Nad teatavad sellest pooltele viivitamata. Kui vaidlust ei ole nelja kuu jooksul lahendatud ja kui kaebuse esitanud pool ei ole vaidlusküsimust kohtusse andnud ning kui üks pool seda taotleb, kooskõlastavad riikide reguleerivad asutused oma tegevuse, et lahendada vaidlusküsimus artikli 8 sätete kohaselt, võttes seejuures täiel määral arvesse
  BERECi
  vastu võetud arvamust.

4.   Lõikes 2 sätestatud kord ei takista kumbagi poolt kohtule hagi esitamast.”

| 24. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 21a


  Karistused

  Liikmesriigid sätestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi ja eridirektiivide alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ette nähtud karistused peavad olema
  asjakohased,
  tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt ... (22) ja teatavad viivitamata kõigist nende sätete edaspidistest muudatustest.” |
| --- | --- |

24.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 21a

Karistused

Liikmesriigid sätestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi ja eridirektiivide alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ette nähtud karistused peavad olema
  asjakohased,
  tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt ... (22) ja teatavad viivitamata kõigist nende sätete edaspidistest muudatustest.”

| 25. | Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:
  ▐







  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- | --- |

25.

Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:

▐

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

| b) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 4 jäetakse välja.

| 26. | Artikkel 27 jäetakse välja. |
| --- | --- |

26.

Artikkel 27 jäetakse välja.

| 27. | I lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

27.

I lisa jäetakse välja.

| 28. | II lisa asendatakse järgmisega:

  „II LISA
  Kriteeriumid, mida riikide reguleerivatel asutustel tuleb kasutada ühise turgu valitseva seisundi hindamisel artikli 14 lõike 2 teise lõigu kohaselt
  Kahel või enamal ettevõtjal on ühine turgu valitsev seisund artikli 14 tähenduses isegi kui nende vahel ei ole struktuurilisi ega muid seoseid, kuid nad tegutsevad turul, mida iseloomustab tõhusa konkurentsi puudumine ja kus ükski ettevõtja ei oma märkimisväärset turujõudu. Vastavalt
  kohaldatavale ühenduse õigusele ning Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikale
  ühise turgu valitseva seisundi kohta võib selline olukord esineda juhul, kui turg on kontsentreeritud ja vastab teatavatele omadustele, millest järgmised võivad olla kõige asjakohasemad
  elektroonilise
  side valdkonnas:






  — | nõudluse vähene elastsus; |
| --- | --- | --- |

28.

II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

Kriteeriumid, mida riikide reguleerivatel asutustel tuleb kasutada ühise turgu valitseva seisundi hindamisel artikli 14 lõike 2 teise lõigu kohaselt

Kahel või enamal ettevõtjal on ühine turgu valitsev seisund artikli 14 tähenduses isegi kui nende vahel ei ole struktuurilisi ega muid seoseid, kuid nad tegutsevad turul, mida iseloomustab tõhusa konkurentsi puudumine ja kus ükski ettevõtja ei oma märkimisväärset turujõudu. Vastavalt
  kohaldatavale ühenduse õigusele ning Euroopa Ühenduste Kohtu kohtupraktikale
  ühise turgu valitseva seisundi kohta võib selline olukord esineda juhul, kui turg on kontsentreeritud ja vastab teatavatele omadustele, millest järgmised võivad olla kõige asjakohasemad
  elektroonilise
  side valdkonnas:

—

nõudluse vähene elastsus;

| — | sarnased turuosad; |
| --- | --- |

—

sarnased turuosad;

| — | turuletuleku suured õiguslikud või majanduslikud takistused; |
| --- | --- |

—

turuletuleku suured õiguslikud või majanduslikud takistused;

| — | vertikaalne integratsioon koos ühise varustamisest keeldumisega; |
| --- | --- |

—

vertikaalne integratsioon koos ühise varustamisest keeldumisega;

| — | tasakaalustava ostujõu puudumine; |
| --- | --- |

—

tasakaalustava ostujõu puudumine;

| — | tõenäolise konkurentsi puudumine. |
| --- | --- |

—

tõenäolise konkurentsi puudumine.

Eespool esitatud loetelu on soovituslik ja mittetäielik ning nimetatud kriteeriumid ei ole kumuleeruvad. Loetelu eesmärk on pigem illustreerida seda, mis liiki tõendeid võib kasutada väidetava ühise valitseva seisundi olemasolu tõestamiseks. ▐”

Artikkel 2

Artikkel 2

Direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) muudatused

Direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) muudatused

Direktiivi 2002/19/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:
  „a)   „juurdepääs”– vahendite ja/või teenuste kättesaadavaks tegemine teistele ettevõtjatele määratletud tingimustel kas ainuõiguse alusel või mitte, eesmärgiga pakkuda elektroonilisi sideteenuseid, sealhulgas kui neid kasutatakse infoühiskonna teenuste või ringhäälingu-sisuteenuste osutamiseks. Muu hulgas hõlmab see järgmist: juurdepääs võrguelementidele ja nendega seotud vahenditele, millega võib kaasneda seadmete ühendamine paiksete või mittepaiksete vahenditega (eelkõige hõlmab see juurdepääsu kliendiliinile ning kliendiliini vahendusel teenuste osutamiseks vajalikele vahenditele ja teenustele); juurdepääs füüsilisele infrastruktuurile, sealhulgas hoonetele, kaablikanalisatsioonile ja mastidele; juurdepääs vajalikele tarkvarasüsteemidele, sealhulgas kasutuse tugisüsteemidele; juurdepääs eeltellimise, teenuste osutamise, tellimise, tehnilise hoolduse ja remondi taotluste ning arvelduse teabesüsteemidele või andmebaasidele; juurdepääs numbrite transleerimisele või samaväärset funktsiooni pakkuvatele süsteemidele; juurdepääs paiksetele ja mobiiltelefonivõrkudele, eelkõige rändluseks; juurdepääs digitaaltelevisiooniteenuste tingimusjuurdepääsu süsteemidele; juurdepääs virtuaalvõrguteenustele;” |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)   „juurdepääs”– vahendite ja/või teenuste kättesaadavaks tegemine teistele ettevõtjatele määratletud tingimustel kas ainuõiguse alusel või mitte, eesmärgiga pakkuda elektroonilisi sideteenuseid, sealhulgas kui neid kasutatakse infoühiskonna teenuste või ringhäälingu-sisuteenuste osutamiseks. Muu hulgas hõlmab see järgmist: juurdepääs võrguelementidele ja nendega seotud vahenditele, millega võib kaasneda seadmete ühendamine paiksete või mittepaiksete vahenditega (eelkõige hõlmab see juurdepääsu kliendiliinile ning kliendiliini vahendusel teenuste osutamiseks vajalikele vahenditele ja teenustele); juurdepääs füüsilisele infrastruktuurile, sealhulgas hoonetele, kaablikanalisatsioonile ja mastidele; juurdepääs vajalikele tarkvarasüsteemidele, sealhulgas kasutuse tugisüsteemidele; juurdepääs eeltellimise, teenuste osutamise, tellimise, tehnilise hoolduse ja remondi taotluste ning arvelduse teabesüsteemidele või andmebaasidele; juurdepääs numbrite transleerimisele või samaväärset funktsiooni pakkuvatele süsteemidele; juurdepääs paiksetele ja mobiiltelefonivõrkudele, eelkõige rändluseks; juurdepääs digitaaltelevisiooniteenuste tingimusjuurdepääsu süsteemidele; juurdepääs virtuaalvõrguteenustele;”

| b) | punkt e asendatakse järgmisega:
  „e)   „kliendiliin”– füüsiline ahel, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti
  jaotajaga
  või samaväärse vahendiga üldkasutatavas paikses elektroonilises sidevõrgus.” |
| --- | --- |

b)

punkt e asendatakse järgmisega:

„e)   „kliendiliin”– füüsiline ahel, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti
  jaotajaga
  või samaväärse vahendiga üldkasutatavas paikses elektroonilises sidevõrgus.”

jaotajaga

| 2. | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Üldkasutatavate sidevõrkude operaatoritel on õigus ja direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artikli 4 kohast luba omavate teiste ettevõtjate taotluse korral ka kohustus pidada vastastikust sidumist käsitlevaid läbirääkimisi üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamiseks, et tagada teenuste osutamine ja koostalitlusvõime kogu ühenduses. Operaatorid pakuvad teistele ettevõtjatele juurdepääsu ja vastastikust sidumist tingimustel, mis on kooskõlas riigi reguleeriva asutuse poolt artiklite 5, 6, 7 ja 8 sätete kohaselt kehtestatud kohustustega.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Üldkasutatavate sidevõrkude operaatoritel on õigus ja direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artikli 4 kohast luba omavate teiste ettevõtjate taotluse korral ka kohustus pidada vastastikust sidumist käsitlevaid läbirääkimisi üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamiseks, et tagada teenuste osutamine ja koostalitlusvõime kogu ühenduses. Operaatorid pakuvad teistele ettevõtjatele juurdepääsu ja vastastikust sidumist tingimustel, mis on kooskõlas riigi reguleeriva asutuse poolt artiklite 5, 6, 7 ja 8 sätete kohaselt kehtestatud kohustustega.”

| 3. | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:








  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 osutatud eesmärkide saavutamiseks soodustavad riikide reguleerivad asutused kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega piisavat juurdepääsu ja vastastikust sidumist ning teenuste koostalitlusvõimet ja vajaduse korral tagavad selle, täites oma kohustusi viisil, mis aitab kaasa tõhususele, püsivale konkurentsile, tõhusale investeerimisele ja innovatsioonile ning millest on lõppkasutajatel kõige rohkem kasu.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

lõiget

muudetakse järgmiselt:

i)

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 osutatud eesmärkide saavutamiseks soodustavad riikide reguleerivad asutused kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega piisavat juurdepääsu ja vastastikust sidumist ning teenuste koostalitlusvõimet ja vajaduse korral tagavad selle, täites oma kohustusi viisil, mis aitab kaasa tõhususele, püsivale konkurentsile, tõhusale investeerimisele ja innovatsioonile ning millest on lõppkasutajatel kõige rohkem kasu.”

| ii) | lisatakse punkt ab:










  „ab) | põhjendatud juhtudel ja kui see on vajalik, kehtestada kohustusi ettevõtjatele, kes kontrollivad juurdepääsu lõppkasutajatele, teha nende teenused koostalitlusvõimelisteks.” |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

lisatakse punkt ab:

lisatakse punkt ab:

„ab)

„ab)

põhjendatud juhtudel ja kui see on vajalik, kehtestada kohustusi ettevõtjatele, kes kontrollivad juurdepääsu lõppkasutajatele, teha nende teenused koostalitlusvõimelisteks.”

põhjendatud juhtudel ja kui see on vajalik, kehtestada kohustusi ettevõtjatele, kes kontrollivad juurdepääsu lõppkasutajatele, teha nende teenused koostalitlusvõimelisteks.”

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõike 1 kohaselt kehtestatud kohustused on objektiivsed, läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning neid rakendatakse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv)
  artiklites 6, 7 ja 7a
  sätestatud korras.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõike 1 kohaselt kehtestatud kohustused on objektiivsed, läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning neid rakendatakse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv)
  artiklites 6, 7 ja 7a
  sätestatud korras.”

artiklites 6, 7 ja 7a

| c) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõige 3 jäetakse välja;

| d) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „3.   Seoses lõikes 1 nimetatud juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega tagavad liikmesriigid, et riigi reguleeriv asutus on volitatud sekkuma omal algatusel, kui see on põhjendatud, et tagada direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamine kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega ja direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 6 ja 7 ning 20 ja 21 nimetatud korras.” |
| --- | --- |

d)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Seoses lõikes 1 nimetatud juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega tagavad liikmesriigid, et riigi reguleeriv asutus on volitatud sekkuma omal algatusel, kui see on põhjendatud, et tagada direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamine kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega ja direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 6 ja 7 ning 20 ja 21 nimetatud korras.”

| 4. | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Pidades silmas turu ja tehnoloogia arengut, võib komisjon võtta vastu rakendusmeetmeid I lisa muutmiseks. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Pidades silmas turu ja tehnoloogia arengut, võib komisjon võtta vastu rakendusmeetmeid I lisa muutmiseks. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

osutatud

| 5. | Artikkel 7 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5.

Artikkel 7 jäetakse välja.

| 6. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „artiklites 9–13” sõnadega „artiklites 9 kuni 13a”; |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „artiklites 9–13” sõnadega „artiklites 9 kuni 13a”;

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimest lõiku muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses taandes asendatakse sõnad „artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning artikli 6” sõnadega „artikli 5 lõike 1 ning artikli 6”; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

—

esimeses taandes asendatakse sõnad „artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning artikli 6” sõnadega „artikli 5 lõike 1 ning artikli 6”;

| — | teises taandes asendatakse sõnad „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/66/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset telekommunikatsioonisektoris) (23) sõnadega „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (24) |
| --- | --- |

—

teises taandes asendatakse sõnad „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/66/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset telekommunikatsioonisektoris) (23) sõnadega „Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv)) (24)

23

24

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui riigi reguleeriv asutus kavatseb erandlike asjaolude korral kehtestada märkimisväärse turujõuga operaatoritele muid juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega seotud kohustusi kui need, mis on sätestatud käesoleva direktiivi artiklites 9 kuni 13, esitab ta komisjonile sellekohase taotluse. Komisjon võtab täiel määral arvesse
  elektroonilise side sektori
  Euroopa reguleerivate asutuste
  ühendatud ameti
  (║
  BEREC
  ) (25) arvamust. Komisjon otsustab vastavalt artikli 14 lõikele 2, kas lubada või keelata riigi reguleerival asutusel selliste meetmete võtmine. |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui riigi reguleeriv asutus kavatseb erandlike asjaolude korral kehtestada märkimisväärse turujõuga operaatoritele muid juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega seotud kohustusi kui need, mis on sätestatud käesoleva direktiivi artiklites 9 kuni 13, esitab ta komisjonile sellekohase taotluse. Komisjon võtab täiel määral arvesse
  elektroonilise side sektori
  Euroopa reguleerivate asutuste
  ühendatud ameti
  (║
  BEREC
  ) (25) arvamust. Komisjon otsustab vastavalt artikli 14 lõikele 2, kas lubada või keelata riigi reguleerival asutusel selliste meetmete võtmine.

elektroonilise side sektori

ühendatud ameti

BEREC

25

| 7. | Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Riigi reguleerivad asutused võivad artikli 8 sätete kohaselt kehtestada vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsuga seotud läbipaistvuskohustusi ja nõuda, et operaatorid muudaksid avalikuks teatava teabe, näiteks raamatupidamisandmed, tehnospetsifikaadid, võrgu omadused, pakkumis- ja kasutamistingimused, sealhulgas
  kõik tingimused, mis piiravad juurdepääsu teenustele ja rakendustele ja/või nende kasutamist, kui sellised tingimused on kooskõlas ühenduse õigusega liikmesriikides lubatud
  , ning hinnad.” |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Riigi reguleerivad asutused võivad artikli 8 sätete kohaselt kehtestada vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsuga seotud läbipaistvuskohustusi ja nõuda, et operaatorid muudaksid avalikuks teatava teabe, näiteks raamatupidamisandmed, tehnospetsifikaadid, võrgu omadused, pakkumis- ja kasutamistingimused, sealhulgas
  kõik tingimused, mis piiravad juurdepääsu teenustele ja rakendustele ja/või nende kasutamist, kui sellised tingimused on kooskõlas ühenduse õigusega liikmesriikides lubatud
  , ning hinnad.”

kõik tingimused, mis piiravad juurdepääsu teenustele ja rakendustele ja/või nende kasutamist, kui sellised tingimused on kooskõlas ühenduse õigusega liikmesriikides lubatud

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Olenemata lõikest 3 tagavad riigi reguleerivad asutused, et kui operaatoril on artikli 12 alusel kohustusi seoses juurdepääsuga hulgimüügivõrgu infrastruktuurile, ▐ avaldatakse vähemalt II lisas sätestatud elemente sisaldav standardpakkumine.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Olenemata lõikest 3 tagavad riigi reguleerivad asutused, et kui operaatoril on artikli 12 alusel kohustusi seoses juurdepääsuga hulgimüügivõrgu infrastruktuurile, ▐ avaldatakse vähemalt II lisas sätestatud elemente sisaldav standardpakkumine.”

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon võib teha II lisas vajalikke muudatusi, et kohandada seda tehnoloogia ja turu arenguga. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Käesoleva lõike sätete rakendamisel võib komisjoni abistada
  BEREC
  .” |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon võib teha II lisas vajalikke muudatusi, et kohandada seda tehnoloogia ja turu arenguga. Need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Käesoleva lõike sätete rakendamisel võib komisjoni abistada
  BEREC
  .”

BEREC

| 8. | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | võimaldada kolmandatele isikutele juurdepääs teatavatele võrguelementidele ja/või vahenditele, kaasa arvatud juurdepääs võrguelementidele, mis ei ole aktiivsed, ja/või eraldatud juurdepääs kliendiliinile, muu hulgas operaatori valiku ja/või eelvaliku ja/või abonendiliini edasimüügi pakkumise võimaldamine;” |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

võimaldada kolmandatele isikutele juurdepääs teatavatele võrguelementidele ja/või vahenditele, kaasa arvatud juurdepääs võrguelementidele, mis ei ole aktiivsed, ja/või eraldatud juurdepääs kliendiliinile, muu hulgas operaatori valiku ja/või eelvaliku ja/või abonendiliini edasimüügi pakkumise võimaldamine;”

| b) | lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:






  „f) | pakkuda ühispaiknemist või muid seotud vahendite ühiskasutusviise ▐;” |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt f asendatakse järgmisega:

„f)

pakkuda ühispaiknemist või muid seotud vahendite ühiskasutusviise ▐;”

| c) | lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  „j) | pakkuda juurdepääsu seotud teenustele, nagu näiteks identifitseerimise, asukoha ja kohaloleku teenusele.” |
| --- | --- | --- |

c)

lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

„j)

pakkuda juurdepääsu seotud teenustele, nagu näiteks identifitseerimise, asukoha ja kohaloleku teenusele.”

| d) | lõike 2 sissejuhatus ja punkt a asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui riigi reguleerivad asutused kaaluvad lõikes 1 osutatud kohustusi, ja eelkõige kui nad hindavad kuidas sellised kohustused oleksid proportsionaalsed direktiivis 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) sätestatud eesmärkidega, võtavad nad eelkõige arvesse järgmiseid tegureid:






  a) | konkureerivate vahendite kasutamise või paigaldamise tehniline ja majanduslik teostatavus, pidades silmas turusuundumuste tempot ja võttes arvesse asjaomase vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsu laadi ja liiki, sealhulgas muude juurdepääsutoodete (näiteks juurdepääs kaablikanalisatsioonile) teostatavust;” |
| --- | --- | --- |

d)

lõike 2 sissejuhatus ja punkt a asendatakse järgmisega:

„2.   Kui riigi reguleerivad asutused kaaluvad lõikes 1 osutatud kohustusi, ja eelkõige kui nad hindavad kuidas sellised kohustused oleksid proportsionaalsed direktiivis 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) sätestatud eesmärkidega, võtavad nad eelkõige arvesse järgmiseid tegureid:

a)

konkureerivate vahendite kasutamise või paigaldamise tehniline ja majanduslik teostatavus, pidades silmas turusuundumuste tempot ja võttes arvesse asjaomase vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsu laadi ja liiki, sealhulgas muude juurdepääsutoodete (näiteks juurdepääs kaablikanalisatsioonile) teostatavust;”

| e) | lõike 2
  punktid c ja d
  asendatakse järgmisega:






  „
  c) | vahendi omaniku esialgse investeeringu suurus, võttes arvesse tehtud riiklikke investeeringuid ja investeerimisega kaasnevaid riske; |
| --- | --- | --- |

e)

lõike 2
  punktid c ja d
  asendatakse järgmisega:

punktid c ja d

„
  c)

c)

vahendi omaniku esialgse investeeringu suurus, võttes arvesse tehtud riiklikke investeeringuid ja investeerimisega kaasnevaid riske;

vahendi omaniku esialgse investeeringu suurus, võttes arvesse tehtud riiklikke investeeringuid ja investeerimisega kaasnevaid riske;

| d) | vajadus kaitsta konkurentsi pika aja jooksul,
  pöörates eelkõige tähelepanu
  majanduslikult
  tõhusale
  infrastruktuuril
  põhinevale konkurentsile
  ;” |
| --- | --- |

d)

vajadus kaitsta konkurentsi pika aja jooksul,
  pöörates eelkõige tähelepanu
  majanduslikult
  tõhusale
  infrastruktuuril
  põhinevale konkurentsile
  ;”

pöörates eelkõige tähelepanu

tõhusale

põhinevale konkurentsile

| f) | lisatakse lõige 3 järgmiselt:
  „3.   Kui operaatorile kehtestatakse kohustus pakkuda juurdepääsu vastavalt käesoleva artikli sätetele, võib riigi reguleeriv asutus kehtestada vajaduse korral tehnilised või kasutustingimused, mida sellise juurdepääsu pakkuja ja/või selle kasutaja peavad täitma, et tagada võrgu normaalne töö. Konkreetsete tehniliste standardite või spetsifikatsioonide järgimise kohustus peab olema kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikliga 17 kehtestatud standardite ja spetsifikatsioonidega.” |
| --- | --- |

f)

lisatakse lõige 3 järgmiselt:

„3.   Kui operaatorile kehtestatakse kohustus pakkuda juurdepääsu vastavalt käesoleva artikli sätetele, võib riigi reguleeriv asutus kehtestada vajaduse korral tehnilised või kasutustingimused, mida sellise juurdepääsu pakkuja ja/või selle kasutaja peavad täitma, et tagada võrgu normaalne töö. Konkreetsete tehniliste standardite või spetsifikatsioonide järgimise kohustus peab olema kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikliga 17 kehtestatud standardite ja spetsifikatsioonidega.”

| 9. | Artikli 13 ║ lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Riigi reguleeriv asutus võib artikli 8 kohaselt kehtestada kulude katmise ja hinnakontrolliga seotud kohustusi, sealhulgas kuludele orienteeritud hindade kohustusi ja kuluarvestussüsteeme käsitlevaid kohustusi teatavat liiki vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsu pakkumise puhul, kui turuanalüüs näitab, et tulemusliku konkurentsi puudumine võimaldaks asjaomasel operaatoril säilitada ülemäära kõrgeid hindu või hindu kokku suruda ja sellega lõpptarbijaid kahjustada. Selleks et julgustada operaatoreid tegema investeeringuid, sealhulgas järgmise põlvkonna võrkudesse, võtavad riigi reguleerivad asutused arvesse operaatorite investeeringuid ja võimaldavad neil otstarbekalt kasutatud kapitalilt mõistlikku kasumit saada, võttes arvesse
  kõiki
  riske
  , mis on omased eelkõige konkreetsele uuele investeerimisvõrgustiku projektile
  .”;
  ▐ |
| --- | --- |

9.

Artikli 13 ║ lõige 1 asendatakse järgmisega:

Artikli

„1.   Riigi reguleeriv asutus võib artikli 8 kohaselt kehtestada kulude katmise ja hinnakontrolliga seotud kohustusi, sealhulgas kuludele orienteeritud hindade kohustusi ja kuluarvestussüsteeme käsitlevaid kohustusi teatavat liiki vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsu pakkumise puhul, kui turuanalüüs näitab, et tulemusliku konkurentsi puudumine võimaldaks asjaomasel operaatoril säilitada ülemäära kõrgeid hindu või hindu kokku suruda ja sellega lõpptarbijaid kahjustada. Selleks et julgustada operaatoreid tegema investeeringuid, sealhulgas järgmise põlvkonna võrkudesse, võtavad riigi reguleerivad asutused arvesse operaatorite investeeringuid ja võimaldavad neil otstarbekalt kasutatud kapitalilt mõistlikku kasumit saada, võttes arvesse
  kõiki
  riske
  , mis on omased eelkõige konkreetsele uuele investeerimisvõrgustiku projektile
  .”;

kõiki

, mis on omased eelkõige konkreetsele uuele investeerimisvõrgustiku projektile

▐

| 10. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 13a


  Funktsioonipõhine eraldamine

  1.   Kui riigi reguleeriv asutus jõuab seisukohale, et artiklite 9 kuni 13 alusel kehtestatud asjakohaste kohustustega ei ole suudetud saavutada tõhusat konkurentsi ning et teatud juurdepääsutoodete
  turgudega seoses on
  hulgimüügiks pakkumisel ▐ tuvastatud märkimisväärsed ja püsivad konkurentsiprobleemid/turutõrked, võib ta erandmeetmena ja artikli 8 lõike 3 teise lõigu sätete kohaselt kehtestada vertikaalselt integreeritud ettevõtjatele kohustuse anda asjaomaste juurdepääsutoodete hulgimüügiks pakkumisega seotud tegevus üle sõltumatule majandusüksusele.
  See sõltumatu majandusüksus peab kõikidele ettevõtjatele, sealhulgas emaettevõtja teistele majandusüksustele pakkuma juurdepääsutooteid ja -teenuseid samade tähtaegade ja tingimustega, sealhulgas samade hindade ja teenuse tasemega ning kasutades samu süsteeme ja protsesse.
  2.   Kui riigi reguleeriv asutus kavatseb kehtestada funktsioonipõhise eraldamise kohustuse, esitab ta komisjonile ettepaneku, mis sisaldab:






  a) | tõendeid, mis kinnitavad lõikes 1 osutatud riigi reguleeriva asutuse seisukohta; |
| --- | --- | --- |

10.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 13a

Artikkel 13a

Funktsioonipõhine eraldamine

Funktsioonipõhine eraldamine

1.   Kui riigi reguleeriv asutus jõuab seisukohale, et artiklite 9 kuni 13 alusel kehtestatud asjakohaste kohustustega ei ole suudetud saavutada tõhusat konkurentsi ning et teatud juurdepääsutoodete
  turgudega seoses on
  hulgimüügiks pakkumisel ▐ tuvastatud märkimisväärsed ja püsivad konkurentsiprobleemid/turutõrked, võib ta erandmeetmena ja artikli 8 lõike 3 teise lõigu sätete kohaselt kehtestada vertikaalselt integreeritud ettevõtjatele kohustuse anda asjaomaste juurdepääsutoodete hulgimüügiks pakkumisega seotud tegevus üle sõltumatule majandusüksusele.

turgudega seoses on

See sõltumatu majandusüksus peab kõikidele ettevõtjatele, sealhulgas emaettevõtja teistele majandusüksustele pakkuma juurdepääsutooteid ja -teenuseid samade tähtaegade ja tingimustega, sealhulgas samade hindade ja teenuse tasemega ning kasutades samu süsteeme ja protsesse.

2.   Kui riigi reguleeriv asutus kavatseb kehtestada funktsioonipõhise eraldamise kohustuse, esitab ta komisjonile ettepaneku, mis sisaldab:

a)

tõendeid, mis kinnitavad lõikes 1 osutatud riigi reguleeriva asutuse seisukohta;

| b) | põhjendatud hinnangut, mille kohaselt on tõhusa ja püsiva infrastruktuuripõhise konkurentsi võimalus mõistliku aja jooksul väike või olematu; |
| --- | --- |

b)

põhjendatud hinnangut, mille kohaselt on tõhusa ja püsiva infrastruktuuripõhise konkurentsi võimalus mõistliku aja jooksul väike või olematu;

| c) | analüüsi seoses prognoositava mõjuga reguleerivale asutusele, ettevõtjale,
  eelkõige eraldatud ettevõtja tööjõule ning elektroonilise side sektorile tervikuna,
  ja kogu sektorisse investeerimise motivatsioonile, eelkõige pidades silmas vajadust tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, ning mõjuga teistele sidusrühmadele, sealhulgas prognoositava mõjuga konkurentsile ning võimalike kaasnevate mõjudega tarbijatele. |
| --- | --- |

c)

analüüsi seoses prognoositava mõjuga reguleerivale asutusele, ettevõtjale,
  eelkõige eraldatud ettevõtja tööjõule ning elektroonilise side sektorile tervikuna,
  ja kogu sektorisse investeerimise motivatsioonile, eelkõige pidades silmas vajadust tagada sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, ning mõjuga teistele sidusrühmadele, sealhulgas prognoositava mõjuga konkurentsile ning võimalike kaasnevate mõjudega tarbijatele.

eelkõige eraldatud ettevõtja tööjõule ning elektroonilise side sektorile tervikuna,

| d) | põhjenduste analüüsi, mis kinnitavad, et kõnealune kohustus on kõige tõhusam vahend tuvastatud konkurentsiprobleemide/turutõrgetega tegelemiseks võetavate parandusmeetmete jõustamiseks. |
| --- | --- |

d)

d)

põhjenduste analüüsi, mis kinnitavad, et kõnealune kohustus on kõige tõhusam vahend tuvastatud konkurentsiprobleemide/turutõrgetega tegelemiseks võetavate parandusmeetmete jõustamiseks.

põhjenduste analüüsi, mis kinnitavad, et kõnealune kohustus on kõige tõhusam vahend tuvastatud konkurentsiprobleemide/turutõrgetega tegelemiseks võetavate parandusmeetmete jõustamiseks.

3.   Meetme eelnõu peab sisaldama järgmisi osi:

| a) | eraldamise täpne laad ja tase, märkides eelkõige ära eraldiseisva majandusüksuse õigusliku seisundi; |
| --- | --- |

a)

eraldamise täpne laad ja tase, märkides eelkõige ära eraldiseisva majandusüksuse õigusliku seisundi;

| b) | andmed eraldiseisva majandusüksuse varade ning tema pakutavate toodete või teenuste kohta; |
| --- | --- |

b)

andmed eraldiseisva majandusüksuse varade ning tema pakutavate toodete või teenuste kohta;

| c) | haldamise kord, millega tagatakse eraldiseisva majandusüksuse värvatavate töötajate sõltumatus, ning vastav tasustamise struktuur; |
| --- | --- |

c)

haldamise kord, millega tagatakse eraldiseisva majandusüksuse värvatavate töötajate sõltumatus, ning vastav tasustamise struktuur;

| d) | kohustuste täitmist tagavad eeskirjad; |
| --- | --- |

d)

kohustuste täitmist tagavad eeskirjad;

| e) | eeskirjad, millega tagatakse töökorra läbipaistvus eelkõige teiste sidusrühmade jaoks; |
| --- | --- |

e)

eeskirjad, millega tagatakse töökorra läbipaistvus eelkõige teiste sidusrühmade jaoks;

| f) | täitmise tagamiseks ette nähtud järelevalveprogramm, kaasa arvatud iga-aastase aruande avaldamine. |
| --- | --- |

f)

täitmise tagamiseks ette nähtud järelevalveprogramm, kaasa arvatud iga-aastase aruande avaldamine.

4.   Kui komisjon on vastavalt artikli 8 lõikele 3 meetme eelnõu kohta otsuse teinud, viib riigi reguleeriv asutus läbi juurdepääsuvõrguga seotud eri turgude kooskõlastatud analüüsi direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 16 sätestatud korras. Oma hinnangu alusel kehtestab, säilitab, muudab või tühistab riigi reguleeriv asutus kohustusi vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklitele 6 ja 7.

5.   Ettevõtjale, kelle suhtes rakendatakse funktsioonipõhist eraldamist, võib kehtestada artiklites 9 kuni 13 sätestatud kohustusi igal konkreetsel turul, kus ta on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 16 tunnistatud märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks, või muid kohustusi, milleks komisjon annab loa vastavalt artikli 8 lõikele 3.

Artikkel 13b

Artikkel 13b

Vertikaalselt integreeritud ettevõtja poolne vabatahtlik eraldamine

Vertikaalselt integreeritud ettevõtja poolne vabatahtlik eraldamine

1.   Ettevõtjad, kes on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 16 tunnistatud ühel või mitmel asjaomasel turul märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks, teatavad riigi reguleerivale asutusele eelnevalt ja õigeaegselt, et riigi reguleeriv asutus saaks hinnata kavandatava tehingu mõju, oma kavatsusest anda oma kohaliku juurdepääsuvõrgu varad või oluline osa neist üle teisele omanikule kuuluvale eraldiseisvale majandusüksusele või luua eraldiseisev majandusüksus, et pakkuda kõikidele jaeturul tegutsejatele, sealhulgas tema enda jaeüksustele, täiesti võrdseid juurdepääsutooteid.

Ettevõtjad teavitavad riigi reguleerivat asutust ka nimetatud kavatsuse mis tahes muutumisest ning eraldamisprotsessi lõpptulemusest.

2.   Riigi reguleeriv asutus hindab kavandatava tehingu mõju olemasolevatele direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) kohastele reguleerivatele kohustustele.

Selleks viib riigi reguleeriv asutus läbi juurdepääsuvõrguga seotud erinevate asjaomaste turgude kooskõlastatud analüüsi vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 16 sätestatud turuanalüüsi korrale.

Oma hinnangu alusel kehtestab, säilitab, muudab või tühistab riigi reguleeriv asutus kohustusi vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklitele 6 ja 7.

3.   Juriidiliselt ja/või oma tegevuses eraldiseisvale majandusüksusele võib kehtestada artiklites 9 kuni 13 sätestatud kohustusi igal konkreetsel turul, kus ta on vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 16 tunnistatud märkimisväärse turujõuga ettevõtjaks, või muid kohustusi, milleks komisjon annab loa vastavalt artikli 8 lõikele 3.”

| 11. | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- | --- |

11.

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

| b) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 4 jäetakse välja.

| 12. | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

12.

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

| b) | mõiste a asendatakse järgmisega:
  „a)   kliendi alamliin– kliendiliini osa, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti, mis asub abonendi ruumides, kontsentratsioonipunkti või määratud vahepealse juurdepääsupunktiga üldkasutatavas paikses elektroonilises sidevõrgus;” |
| --- | --- |

b)

mõiste a asendatakse järgmisega:

„a)   kliendi alamliin– kliendiliini osa, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti, mis asub abonendi ruumides, kontsentratsioonipunkti või määratud vahepealse juurdepääsupunktiga üldkasutatavas paikses elektroonilises sidevõrgus;”

| c) | mõiste c asendatakse järgmisega:
  „c)   täielikult eraldatud juurdepääs kliendiliinile– kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs
  olulise turujõuga
  operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, millega võimaldatakse kasutada võrgu kogu infrastruktuuri;” |
| --- | --- |

c)

mõiste c asendatakse järgmisega:

„c)   täielikult eraldatud juurdepääs kliendiliinile– kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs
  olulise turujõuga
  operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, millega võimaldatakse kasutada võrgu kogu infrastruktuuri;”

olulise turujõuga

| d) | mõiste d asendatakse järgmisega:
  „d)   ühisjuurdepääs kliendiliinile– kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs
  olulise turujõuga
  operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, millega võimaldatakse kasutada võrgu infrastruktuuri teatud osa, näiteks osa sagedusest või samalaadset osa;” |
| --- | --- |

d)

mõiste d asendatakse järgmisega:

„d)   ühisjuurdepääs kliendiliinile– kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs
  olulise turujõuga
  operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, millega võimaldatakse kasutada võrgu infrastruktuuri teatud osa, näiteks osa sagedusest või samalaadset osa;”

olulise turujõuga

| e) | A osa punktid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „1. | Võrguelemendid, millele juurdepääsu pakutakse, hõlmavad eelkõige järgmisi elemente koos asjakohaste seotud vahenditega:






  a) | eraldatud juurdepääs kliendiliinile (täielikult eraldatud ja ühisjuurdepääs); |
| --- | --- | --- | --- |

e)

A osa punktid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.

Võrguelemendid, millele juurdepääsu pakutakse, hõlmavad eelkõige järgmisi elemente koos asjakohaste seotud vahenditega:

a)

eraldatud juurdepääs kliendiliinile (täielikult eraldatud ja ühisjuurdepääs);

| b) | eraldatud juurdepääs kliendiliini alamliinile (täielikult eraldatud ja ühisjuurdepääs), sealhulgas vajaduse korral juurdepääs
  võrguelementidele, mis ei ole aktiivsed
  tagasiühenduse
  võrkude väljaarendamisel
  ; |
| --- | --- |

b)

eraldatud juurdepääs kliendiliini alamliinile (täielikult eraldatud ja ühisjuurdepääs), sealhulgas vajaduse korral juurdepääs
  võrguelementidele, mis ei ole aktiivsed
  tagasiühenduse
  võrkude väljaarendamisel
  ;

võrguelementidele, mis ei ole aktiivsed

võrkude väljaarendamisel

| c) | vajaduse korral kaablikanalisatsioon, mis võimaldab võtta kasutusele juurdepääsuvõrke. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral kaablikanalisatsioon, mis võimaldab võtta kasutusele juurdepääsuvõrke.

| 2. | Teave füüsilise juurdepääsu asukohtade, sealhulgas kaablikapid ja jaotlad, paiknemise kohta ning kliendiliinide, alamliinide, ja tagasiühenduse seadmete kättesaadavuse kohta juurdepääsuvõrgu eri osades ning vajaduse korral teave kaablikanalisatsioonide asukoha ja kaablikanalisatsioonide kättesaadavuse kohta. |
| --- | --- |

2.

Teave füüsilise juurdepääsu asukohtade, sealhulgas kaablikapid ja jaotlad, paiknemise kohta ning kliendiliinide, alamliinide, ja tagasiühenduse seadmete kättesaadavuse kohta juurdepääsuvõrgu eri osades ning vajaduse korral teave kaablikanalisatsioonide asukoha ja kaablikanalisatsioonide kättesaadavuse kohta.

| 3. | Kliendiliinidele ja alamliinidele juurdepääsu ja nende kasutamise tehnilised tingimused, sealhulgas juhtmete keerdpaari ja/või kiudoptiliste kaablite ja/või samaväärsete kaablite, kaablijaoturite ja seonduvate seadmete tehnilised omadused ning vajaduse korral kaablikanalisatsioonidele juurdepääsu tehnilised tingimused.” |
| --- | --- |

3.

Kliendiliinidele ja alamliinidele juurdepääsu ja nende kasutamise tehnilised tingimused, sealhulgas juhtmete keerdpaari ja/või kiudoptiliste kaablite ja/või samaväärsete kaablite, kaablijaoturite ja seonduvate seadmete tehnilised omadused ning vajaduse korral kaablikanalisatsioonidele juurdepääsu tehnilised tingimused.”

| f) | B osa punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Teave
  olulise turujõuga
  operaatori asjakohaste olemasolevate asukohtade või seadmete asukohtade ja nende kavandatava ajakohastamise kohta (26)”. |
| --- | --- | --- |

f)

B osa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Teave
  olulise turujõuga
  operaatori asjakohaste olemasolevate asukohtade või seadmete asukohtade ja nende kavandatava ajakohastamise kohta (26)”.

olulise turujõuga

26

Artikkel 3

Artikkel 3

Direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) muudatused

Direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) muudatused

Direktiivi 2002/20/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kasutatakse ka järgmist mõistet:
  „üldluba”–
  liikmesriigi loodud õiguslik raamistik, millega tagatakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumise õigused ja kehtestatakse sektorispetsiifilised kohustused, mida võib kohaldada kõigi või teatud liiki elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste suhtes vastavalt käesolevale direktiivile.”– |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kasutatakse ka järgmist mõistet:

„üldluba”–

liikmesriigi loodud õiguslik raamistik, millega tagatakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste pakkumise õigused ja kehtestatakse sektorispetsiifilised kohustused, mida võib kohaldada kõigi või teatud liiki elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste suhtes vastavalt käesolevale direktiivile.”–

| 2. | Artikli 3 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:




  „Sellistelt ettevõtetelt, kes osutavad piiriüleseid elektroonilisi sideteenuseid mitmes liikmesriigis asuvatele ettevõtetele, ei nõuta iga asjaomase liikmesriigi kohta rohkem kui ühte teatamismenetlust.” |
| --- | --- |

2.

2.

Artikli 3 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

Artikli 3 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:

„Sellistelt ettevõtetelt, kes osutavad piiriüleseid elektroonilisi sideteenuseid mitmes liikmesriigis asuvatele ettevõtetele, ei nõuta iga asjaomase liikmesriigi kohta rohkem kui ühte teatamismenetlust.”

„Sellistelt ettevõtetelt, kes osutavad piiriüleseid elektroonilisi sideteenuseid mitmes liikmesriigis asuvatele ettevõtetele, ei nõuta iga asjaomase liikmesriigi kohta rohkem kui ühte teatamismenetlust.”

| 3. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5


  Raadiosageduste ja numbrite kasutamise õigused

  1.   Liikmesriigid hõlbustavad raadiosageduste kasutamist üldloa alusel. Liikmesriigid võivad
  vajaduse korral
  anda individuaalseid kasutusõigusi:






  — | kahjulike mõjutuste vältimiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Artikkel 5

Raadiosageduste ja numbrite kasutamise õigused

Raadiosageduste ja numbrite kasutamise õigused

1.   Liikmesriigid hõlbustavad raadiosageduste kasutamist üldloa alusel. Liikmesriigid võivad
  vajaduse korral
  anda individuaalseid kasutusõigusi:

vajaduse korral

—

kahjulike mõjutuste vältimiseks;

| — | teenuse tehnilise kvaliteedi tagamiseks; |
| --- | --- |

—

teenuse tehnilise kvaliteedi tagamiseks;

| — | spektri tõhusa kasutamise kindlustamiseks või |
| --- | --- |

—

spektri tõhusa kasutamise kindlustamiseks või

| — | liikmesriikide poolt määratletud muude üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks kooskõlas ühenduse õigusega. |
| --- | --- |

—

liikmesriikide poolt määratletud muude üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks kooskõlas ühenduse õigusega.

2.   Kui tuleb anda raadiosageduste ja numbrite kasutamiseks individuaalseid õigusi, annavad liikmesriigid sellised õigused taotluse korral igale ettevõtjale võrkude või teenuste pakkumiseks artiklis 3 nimetatud üldloa alusel, võttes arvesse käesoleva direktiivi artiklite 6 ja 7 ning artikli 11 lõike 1 punkti c sätteid ning muid eeskirju, millega tagatakse kõnealuste vahendite tulemuslik kasutamine kooskõlas direktiiviga 2002/21/EÜ (raamdirektiiv).

Piiramata liikmesriigi eelnevalt määratletud konkreetseid kriteeriume, mille alusel antakse õigusi raadiosageduste kasutamiseks raadio või televisiooni sisuteenuste pakkujatele üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamiseks kooskõlas ühenduse õigusega, antakse raadiosageduste ja numbrite kasutamiseks õigusi avatud, objektiivse, läbipaistva, mittediskrimineeriva ja proportsionaalse menetlusega ning raadiosageduste puhul vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9 sätetele. Avatud menetluse nõudest võib teha erandi juhul, kui raadiosageduste kasutamise individuaalsete õiguste andmine raadio või televisiooni sisuteenuste pakkujatele on vajalik, et saavutada liikmesriigi poolt määratletud üldist huvi pakkuv eesmärk kooskõlas ühenduse õigusega.

Kasutusõiguste andmisel täpsustavad liikmesriigid, kas ja millistel tingimustel võib õiguste valdaja neid õigusi üle anda. Raadiosageduste puhul peab see säte olema kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv)
  artiklitega 9 ja 9b
  .

artiklitega 9 ja 9b

Kui liikmesriigid annavad kasutusõiguse piiratud ajavahemikuks, peab kõnealuse ajavahemiku kestus olema vastavuses asjaomase teenusega, arvestades taotletavat eesmärki
  , võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust võimaldada investeeringu puhul asjakohane amortisatsiooniperiood
  .

, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust võimaldada investeeringu puhul asjakohane amortisatsiooniperiood

Kui
  individuaalsed
  raadiosageduste kasutamise
  õigused
  on antud ▐ kümneks
  või enamaks
  aastaks ning
  neid
  ei tohi teistele ettevõtjatele üle anda ega rentida, nagu on lubatud direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 9b,
  tagab
  pädev riigiasutus
  , et raadiosageduste kasutamise individuaalsete õiguste andmise kriteeriume loa kehtivusaja jooksul ikka kohaldatakse ja järgitakse,
  eelkõige õiguse valdaja põhjendatud taotlusel ▐. Kui
  kõnealuseid
  kriteeriumeid enam ei kohaldata, muudetakse individuaalne kasutusõigus
  etteteatamisega ja pärast mõistlikku ajavahemikku
  raadiosageduste kasutamise üldloaks või muudetakse see teistele ettevõtjatele vabalt üleantavaks või renditavaks vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklile 9b.

individuaalsed

õigused

või enamaks

neid

tagab

, et raadiosageduste kasutamise individuaalsete õiguste andmise kriteeriume loa kehtivusaja jooksul ikka kohaldatakse ja järgitakse,

kõnealuseid

etteteatamisega ja pärast mõistlikku ajavahemikku

3.   Kasutusõiguste andmist käsitlevad otsused võetakse vastu, edastatakse ja avalikustatakse võimalikult kiiresti pärast seda, kui riigi reguleeriv asutus on täidetud taotluse kätte saanud, riigi numeratsiooniplaanist eriotstarbeks eraldatud numbrite puhul kolme nädala jooksul ja riigi sagedusplaanist elektrooniliste sideteenuste pakkumiseks eraldatud raadiosageduste puhul kuue nädala jooksul. Viimasena nimetatud tähtaeg ei piira raadiosageduste või orbitaalpositsioonide kasutamist käsitlevate kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete kohaldamist.

4.   Kui pärast konsulteerimist huvitatud isikutega direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 6 kohaselt on otsustatud, et erandliku majandusliku väärtusega numbrite kasutamise õigusi antakse ainult konkurentsil või võrdlustel põhineva valikukorra alusel, võivad liikmesriigid pikendada maksimaalselt kolme nädala pikkust tähtaega veel kolme nädala võrra.

Raadiosageduste puhul kohaldatakse konkurentsil või võrdlustel põhineva valikukorra suhtes artiklit 7.

5.   Liikmesriigid ei piira antavate kasutusõiguste hulka, kui see ei ole vajalik raadiosageduste tõhusa kasutamise tagamiseks artikli 7 kohaselt.

6.   Pädevad riigi asutused tagavad raadiosageduste tõhusa ja tulemusliku kasutamise direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 8 lõike 2 ja artikli 9 lõike 2 kohaselt. Nad tagavad samuti, et raadiosageduste kasutamise õiguste üleandmine või kogumine ei moonuta konkurentsi. Selleks võib liikmesriik võtta asjakohaseid meetmeid, nagu volituste andmine raadiosageduste kasutamise õiguste müügiks või rentimiseks.”

| 4. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkumise üldloa ning raadiosageduste ja numbrite kasutamise õigusi võib siduda ainult I lisas loetletud tingimustega. Need tingimused peavad olema mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad ning raadiosageduste kasutusõiguste osas peavad need vastama direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9 sätetele.” |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkumise üldloa ning raadiosageduste ja numbrite kasutamise õigusi võib siduda ainult I lisas loetletud tingimustega. Need tingimused peavad olema mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja läbipaistvad ning raadiosageduste kasutusõiguste osas peavad need vastama direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9 sätetele.”

| b) | lõikes 2 asendatakse sõnad „direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklite 16, 17, 18 ja 19” sõnadega „direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17”; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse sõnad „direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklite 16, 17, 18 ja 19” sõnadega „direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 17”;

| c) | lõikes 3 asendatakse sõna „lisa” sõnadega „I lisa”. |
| --- | --- |

c)

lõikes 3 asendatakse sõna „lisa” sõnadega „I lisa”.

| 5. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui liikmesriik kaalub, kas piirata raadiosageduste kasutamiseks antavate kasutusõiguste hulka või kas olemasolevaid õigusi pikendada, juhul kui õiguste tingimustes ei ole seda sätestatud, siis ta muu hulgas:” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

5.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„1.   Kui liikmesriik kaalub, kas piirata raadiosageduste kasutamiseks antavate kasutusõiguste hulka või kas olemasolevaid õigusi pikendada, juhul kui õiguste tingimustes ei ole seda sätestatud, siis ta muu hulgas:”

| ii) | punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | avaldab kõik kasutusõiguste andmist piiravad või kasutusõiguste pikendamist käsitlevad otsused koos põhjendustega;” |
| --- | --- | --- |

ii)

punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

avaldab kõik kasutusõiguste andmist piiravad või kasutusõiguste pikendamist käsitlevad otsused koos põhjendustega;”

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui raadiosageduste kasutamise õiguste andmist tuleb piirata, annavad liikmesriigid selliseid õigusi objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete valikukriteeriumide põhjal. Kõigi selliste valikukriteeriumide puhul tuleb asjakohaselt arvesse võtta direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide ja kõnealuse direktiivi artiklis 9 sätestatud nõuete täitmise saavutamist.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui raadiosageduste kasutamise õiguste andmist tuleb piirata, annavad liikmesriigid selliseid õigusi objektiivsete, läbipaistvate, mittediskrimineerivate ja proportsionaalsete valikukriteeriumide põhjal. Kõigi selliste valikukriteeriumide puhul tuleb asjakohaselt arvesse võtta direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide ja kõnealuse direktiivi artiklis 9 sätestatud nõuete täitmise saavutamist.”

| c) | lõikes 5 asendatakse sõnad „artikli 9” sõnadega „artikli 9b”. |
| --- | --- |

c)

lõikes 5 asendatakse sõnad „artikli 9” sõnadega „artikli 9b”.

| 6. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „1.   Riigi reguleerivad asutused kontrollivad ja jälgivad üldloa või kasutusõiguse tingimuste ning artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste täitmist vastavalt artiklile 11.
  Riigi reguleerival asutusel on õigus nõuda, et üldloa alusel elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvad või raadiosageduste või numbrite kasutamise õigustega ettevõtjad esitaksid kooskõlas artikliga 11 kogu teabe, mis on vajalik üldloa või kasutusõiguste tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste täitmise kontrollimiseks.
  2.   Kui riigi reguleeriv asutus leiab, et ettevõtja ei täida üht või mitut üldloa või kasutusõiguste tingimust või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustusi, teavitab ta ettevõtjat sellest ja annab ettevõtjale võimaluse esitada mõistliku aja jooksul oma seisukoht.
  3.   Asjaomasel asutusel on õigus nõuda, et lõikes 2 nimetatud rikkumine lõpetataks viivitamatult või mõistliku aja jooksul, ning ta võtab täitmise tagamiseks asjakohased ja proportsionaalsed meetmed.
  Seoses sellega annavad liikmesriigid asjaomastele asutustele
  järgmised
  volitused
  :










  a) | määrata vajaduse korral
  hoiatav
  rahatrahv
  , mis võib sisaldada karistusmakseid, millel on tagasiulatav jõud; ning |
| --- | --- | --- | --- |

6.

6.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„1.   Riigi reguleerivad asutused kontrollivad ja jälgivad üldloa või kasutusõiguse tingimuste ning artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste täitmist vastavalt artiklile 11.

Riigi reguleerival asutusel on õigus nõuda, et üldloa alusel elektroonilisi sidevõrke või -teenuseid pakkuvad või raadiosageduste või numbrite kasutamise õigustega ettevõtjad esitaksid kooskõlas artikliga 11 kogu teabe, mis on vajalik üldloa või kasutusõiguste tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste täitmise kontrollimiseks.

2.   Kui riigi reguleeriv asutus leiab, et ettevõtja ei täida üht või mitut üldloa või kasutusõiguste tingimust või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustusi, teavitab ta ettevõtjat sellest ja annab ettevõtjale võimaluse esitada mõistliku aja jooksul oma seisukoht.

3.   Asjaomasel asutusel on õigus nõuda, et lõikes 2 nimetatud rikkumine lõpetataks viivitamatult või mõistliku aja jooksul, ning ta võtab täitmise tagamiseks asjakohased ja proportsionaalsed meetmed.

Seoses sellega annavad liikmesriigid asjaomastele asutustele
  järgmised
  volitused
  :

järgmised

:

a)

a)

määrata vajaduse korral
  hoiatav
  rahatrahv
  , mis võib sisaldada karistusmakseid, millel on tagasiulatav jõud; ning

hoiatav

, mis võib sisaldada karistusmakseid, millel on tagasiulatav jõud; ning

| b) | anda korraldus lõpetada või edasi lükata sellise teenuse või teenuste paketi osutamine, mis võib põhjustada konkurentsi tõsist kahjustamist, kuni vastavuse saavutamiseni juurdepääsukohustustega, mis on kehtestatud vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohasele turuanalüüsile. |
| --- | --- |

b)

b)

anda korraldus lõpetada või edasi lükata sellise teenuse või teenuste paketi osutamine, mis võib põhjustada konkurentsi tõsist kahjustamist, kuni vastavuse saavutamiseni juurdepääsukohustustega, mis on kehtestatud vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohasele turuanalüüsile.

anda korraldus lõpetada või edasi lükata sellise teenuse või teenuste paketi osutamine, mis võib põhjustada konkurentsi tõsist kahjustamist, kuni vastavuse saavutamiseni juurdepääsukohustustega, mis on kehtestatud vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohasele turuanalüüsile.

Meetmed ja nende põhjused teatatakse asjaomasele ettevõtjale viivitamata ning määratakse mõistlik tähtaeg, mille jooksul ettevõtja peab meetme täitma.”

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Olenemata lõigete 2 ja 3 sätetest annavad liikmesriigid asjaomasele asutusele volitused määrata vajaduse korral ettevõtjatele rahatrahv, kui nad ei ole riigi reguleeriva asutuse sätestatud mõistliku aja jooksul esitanud teavet vastavalt käesoleva artikli 11 lõike 1 punkti a või b või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 9 alusel kehtestatud kohustustele.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Olenemata lõigete 2 ja 3 sätetest annavad liikmesriigid asjaomasele asutusele volitused määrata vajaduse korral ettevõtjatele rahatrahv, kui nad ei ole riigi reguleeriva asutuse sätestatud mõistliku aja jooksul esitanud teavet vastavalt käesoleva artikli 11 lõike 1 punkti a või b või direktiivi 2002/19/EÜ (juurdepääsu käsitlev direktiiv) artikli 9 alusel kehtestatud kohustustele.”

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui üldloa või kasutusõiguste tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste raske või korduva rikkumise korral ei ole käesoleva artikli lõikes 3 osutatud täitmise tagamiseks võetud meetmed andnud tulemusi, võivad riigi reguleerivad asutused takistada ettevõtjal elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkumist või peatada või tühistada kasutusõigused. Rikkumise aja eest võib määrata tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone ja karistusi, isegi kui rikkumine on hiljem lõpetatud.” |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui üldloa või kasutusõiguste tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste raske või korduva rikkumise korral ei ole käesoleva artikli lõikes 3 osutatud täitmise tagamiseks võetud meetmed andnud tulemusi, võivad riigi reguleerivad asutused takistada ettevõtjal elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkumist või peatada või tühistada kasutusõigused. Rikkumise aja eest võib määrata tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid sanktsioone ja karistusi, isegi kui rikkumine on hiljem lõpetatud.”

| d) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Kui asjaomasel asutusel on tõendeid üldloa või kasutusõiguse tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste rikkumise kohta, mille näol on tegemist vahetu ja suure ohuga avalikule korrale, julgeolekule või rahvatervisele või mis võivad põhjustada tõsiseid majanduslikke või toimimisprobleeme teistele elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkujatele või kasutajatele või muudele raadiospektri kasutajatele, võib asjaomane asutus lõigete 2, 3 ja 5 sätetest olenemata võtta kiireloomulisi ajutisi meetmeid olukorra heastamiseks enne lõpliku otsuse tegemist. Pärast seda antakse kõnealusele ettevõtjale mõistlik võimalus oma seisukoha väljendamiseks ja heastamisettepanekute tegemiseks. Vajaduse korral võib asjaomane asutus kiita heaks ajutised meetmed kestusega kuni kolm kuud, ent kui jõustamismenetlusi ei ole veel lõpule viidud, võib kestust pikendada maksimaalselt veel kolme kuu võrra.” |
| --- | --- |

d)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Kui asjaomasel asutusel on tõendeid üldloa või kasutusõiguse tingimuste või artikli 6 lõikes 2 nimetatud erikohustuste rikkumise kohta, mille näol on tegemist vahetu ja suure ohuga avalikule korrale, julgeolekule või rahvatervisele või mis võivad põhjustada tõsiseid majanduslikke või toimimisprobleeme teistele elektrooniliste sidevõrkude või -teenuste pakkujatele või kasutajatele või muudele raadiospektri kasutajatele, võib asjaomane asutus lõigete 2, 3 ja 5 sätetest olenemata võtta kiireloomulisi ajutisi meetmeid olukorra heastamiseks enne lõpliku otsuse tegemist. Pärast seda antakse kõnealusele ettevõtjale mõistlik võimalus oma seisukoha väljendamiseks ja heastamisettepanekute tegemiseks. Vajaduse korral võib asjaomane asutus kiita heaks ajutised meetmed kestusega kuni kolm kuud, ent kui jõustamismenetlusi ei ole veel lõpule viidud, võib kestust pikendada maksimaalselt veel kolme kuu võrra.”

| 7. | Artikli 11 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | käesoleva direktiivi I lisa A osa tingimuste 1 ja 2, B osa tingimuste 2 ja 6 ja C osa tingimuste 2 ja 7 täitmise ja artikli 6 lõikes 2 nimetatud kohustuste täitmise kontrollimine süstemaatiliselt või üksikjuhtude kaupa;” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

7.

Artikli 11 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

käesoleva direktiivi I lisa A osa tingimuste 1 ja 2, B osa tingimuste 2 ja 6 ja C osa tingimuste 2 ja 7 täitmise ja artikli 6 lõikes 2 nimetatud kohustuste täitmise kontrollimine süstemaatiliselt või üksikjuhtude kaupa;”

| b) | punktis b asendatakse sõna „lisas” sõnadega „I lisas”; |
| --- | --- |

b)

punktis b asendatakse sõna „lisas” sõnadega „I lisas”;

| c) | lisatakse järgmised punktid:






  „g) | raadiosageduste tulemusliku kasutamise kindlustamine ja nende tõhusa haldamise tagamine; |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse järgmised punktid:

„g)

raadiosageduste tulemusliku kasutamise kindlustamine ja nende tõhusa haldamise tagamine;

| h) | tulevase võrgu või teenuse selliste arengute hindamine, mis võiksid mõjutada konkurentidele kättesaadavaks tehtud hulgimüügiteenuseid.” |
| --- | --- |

h)

tulevase võrgu või teenuse selliste arengute hindamine, mis võiksid mõjutada konkurentidele kättesaadavaks tehtud hulgimüügiteenuseid.”

| d) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Esimese lõigu punktides a, b, d, e, f, g ja h nimetatud teavet ei tohi nõuda enne turulepääsemist või turulepääsu eeltingimusena.” |
| --- | --- |

d)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Esimese lõigu punktides a, b, d, e, f, g ja h nimetatud teavet ei tohi nõuda enne turulepääsemist või turulepääsu eeltingimusena.”

| 8. | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 14


  Õiguste ja kohustuste muutmine

  1.   Liikmesriigid tagavad, et üldlubade, kasutusõiguste ja seadmete paigaldamise õigustega seotud õigusi, tingimusi ja korda saab muuta ainult objektiivselt põhjendatud juhtudel ja proportsionaalselt, võttes vajaduse korral arvesse üleantavate raadiosageduste kasutusõiguste suhtes kohaldatavaid eritingimusi. Kui kavandatud muudatused on väikesed ja nendes on üldloas või õiguse valdajaga kokku lepitud, teatatakse asjakohasel viisil kavatsusest teha selliseid muudatusi ja huvitatud isikutele ning kasutajatele ja tarbijatele antakse piisavalt aega (vähemalt neli nädalat, kui tegemist ei ole erandlike asjaoludega), et nad saaksid väljendada oma seisukohti kavandatud muudatuste kohta.
  2.   Liikmesriigid ei piira ega tühista seadmete paigaldamise õigusi ega raadiosageduste kasutamise õigusi enne selliste õiguste kehtivusaja lõppemist, kui piiramine või tühistamine ei ole põhjendatud või kohaldatav I lisa ja õiguste tühistamise kompenseerimist käsitlevate siseriiklike sätete kohaselt.” |
| --- | --- |

8.

8.

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Artikkel 14

Õiguste ja kohustuste muutmine

Õiguste ja kohustuste muutmine

1.   Liikmesriigid tagavad, et üldlubade, kasutusõiguste ja seadmete paigaldamise õigustega seotud õigusi, tingimusi ja korda saab muuta ainult objektiivselt põhjendatud juhtudel ja proportsionaalselt, võttes vajaduse korral arvesse üleantavate raadiosageduste kasutusõiguste suhtes kohaldatavaid eritingimusi. Kui kavandatud muudatused on väikesed ja nendes on üldloas või õiguse valdajaga kokku lepitud, teatatakse asjakohasel viisil kavatsusest teha selliseid muudatusi ja huvitatud isikutele ning kasutajatele ja tarbijatele antakse piisavalt aega (vähemalt neli nädalat, kui tegemist ei ole erandlike asjaoludega), et nad saaksid väljendada oma seisukohti kavandatud muudatuste kohta.

2.   Liikmesriigid ei piira ega tühista seadmete paigaldamise õigusi ega raadiosageduste kasutamise õigusi enne selliste õiguste kehtivusaja lõppemist, kui piiramine või tühistamine ei ole põhjendatud või kohaldatav I lisa ja õiguste tühistamise kompenseerimist käsitlevate siseriiklike sätete kohaselt.”

| 9. | Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid tagavad, et kogu asjaomane teave üldlubade, kasutusõiguste ja seadmete paigaldamisega seotud õiguste, tingimuste, korra, haldus- ja muude tasude ning otsuste kohta avaldatakse ja seda ajakohastatakse asjakohaselt, et kõigil huvitatud isikutel oleks kõnealust teavet kerge kätte saada.” |
| --- | --- |

9.

9.

Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid tagavad, et kogu asjaomane teave üldlubade, kasutusõiguste ja seadmete paigaldamisega seotud õiguste, tingimuste, korra, haldus- ja muude tasude ning otsuste kohta avaldatakse ja seda ajakohastatakse asjakohaselt, et kõigil huvitatud isikutel oleks kõnealust teavet kerge kätte saada.”

| 10. | Artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9a kohaldamist, viivad liikmesriigid 31. detsembril 2009 kehtivad üldload ja individuaalsed kasutusõigused vastavusse käesoleva direktiivi artiklitega 5, 6, 7 ja I lisaga hiljemalt kahe aasta jooksul käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.
  2.   Kui lõike 1 kohaldamisega kaasneks kehtivast üldloast ja individuaalsetest kasutusõigustest tulenevate õiguste vähendamine või kohustuste pikendamine, võivad liikmesriigid pikendada kõnealuste lubade ja õiguste kehtivust maksimaalselt 30. septembrini 2012, kui see ei mõjuta teisi ühenduse õiguse kohaselt tegutsevaid ettevõtjaid. Liikmesriigid teatavad sellisest pikendamisest ja selle põhjustest komisjonile.” |
| --- | --- |

10.

10.

Artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 9a kohaldamist, viivad liikmesriigid 31. detsembril 2009 kehtivad üldload ja individuaalsed kasutusõigused vastavusse käesoleva direktiivi artiklitega 5, 6, 7 ja I lisaga hiljemalt kahe aasta jooksul käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast.

2.   Kui lõike 1 kohaldamisega kaasneks kehtivast üldloast ja individuaalsetest kasutusõigustest tulenevate õiguste vähendamine või kohustuste pikendamine, võivad liikmesriigid pikendada kõnealuste lubade ja õiguste kehtivust maksimaalselt 30. septembrini 2012, kui see ei mõjuta teisi ühenduse õiguse kohaselt tegutsevaid ettevõtjaid. Liikmesriigid teatavad sellisest pikendamisest ja selle põhjustest komisjonile.”

| 11. | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule. |
| --- | --- |

11.

11.

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule.

Artikkel 4

Artikkel 4

Kehtetuks tunnistamine

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 2887/2000 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Artikkel 5

Ülevõtmine

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ...
   (27). Nad edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.

...

27

sätete

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates ... (28).

28

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 6

Artikkel 6

Jõustumine

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 7

Artikkel 7

Adressaadid

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 50.

1

(2)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 51.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 24. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 16. veebruari 2009. aasta ühine seisukoht (
  ELT C 103 E, 5.5.2009, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta seisukoht.

3

16. veebruari 2009. aasta

ELT C 103 E, 5.5.2009, lk 1)

6. mai 2009. aasta

(4)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

4

(5)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.

5

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

6

(7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.

7

(8)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

8

(9)  ELT L ...

9

(10)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

10

(11)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

11

(12)  

  EÜT L 198, 27.7.2002, lk 49.

12

EÜT L 198, 27.7.2002, lk 49.

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 460/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 1).

13

(14)  
  Komisjoni 11. veebruari 2003. aasta soovitus elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, kus saab kohaldada eelreguleerimist, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (ELT L 114, 8.5.2003, lk 45).

14

Komisjoni 11. veebruari 2003. aasta soovitus elektroonilise side sektori asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta, kus saab kohaldada eelreguleerimist, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (ELT L 114, 8.5.2003, lk 45).

(15)  EÜT L 336, 30.12.2000, lk 4.

15

(16)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

16

(17)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37”.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009, [millega luuakse
  elektroonilise side
  Euroopa reguleerivate asutuste
  ühendatud amet (BEREC) ja büroo
  ].”

18

elektroonilise side

ühendatud amet (BEREC) ja büroo

(19)  EÜT L 198, 27.7.2002, lk 49.”

19

(20)  Käesoleva direktiivi ║ ülevõtmise kuupäev.

20

Käesoleva

(21)  Käesoleva direktiivi ║ ülevõtmise kuupäev.

21

Käesoleva

(22)  Käesoleva direktiivi ║ ülevõtmise kuupäev.

22

Käesoleva

(23)  EÜT L 24, 30.1.1998, lk 1.”

23

(24)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.”;

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrus (EÜ) nr .../2009, [millega luuakse
  elektroonilise side
  Euroopa reguleerivate asutuste
  ühendatud amet (BEREC) ja büroo
  ].”

25

elektroonilise side

ühendatud amet (BEREC) ja büroo

(26)  
  Avaliku julgeoleku huvides võib käesoleva teabe kättesaadavust piirata ainult huvitatud pooltega.

26

Avaliku julgeoleku huvides võib käesoleva teabe kättesaadavust piirata ainult huvitatud pooltega.

(27)  
  18 kuud pärast muutmisakti vastuvõtmist.

27

18 kuud pärast muutmisakti vastuvõtmist.

(28)  
  Esimeses lõigus osutatud kuupäevale järgnevast päevast.

28

Esimeses lõigus osutatud kuupäevale järgnevast päevast.

Kolmapäev, 6. mai 2009LISA

Direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Esimene lõik asendatakse järgmise pealdisega:
  „Käesolevas lisas loetletud tingimuste näol on tegemist maksimumtingimustega, mida võib siduda üldlubadega (A osa), raadiosageduste kasutamise õigustega (B osa) ja numbrite kasutamise õigustega (C osa) vastavalt artikli 6 lõikele 1 ja artikli 11 lõike 1 punktile a direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 5, 6, 7, 8 ja 9 lubatud piirides.” |
| --- | --- |

1.

Esimene lõik asendatakse järgmise pealdisega:

„Käesolevas lisas loetletud tingimuste näol on tegemist maksimumtingimustega, mida võib siduda üldlubadega (A osa), raadiosageduste kasutamise õigustega (B osa) ja numbrite kasutamise õigustega (C osa) vastavalt artikli 6 lõikele 1 ja artikli 11 lõike 1 punktile a direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 5, 6, 7, 8 ja 9 lubatud piirides.”

| 2. | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Lõppkasutajate juurdepääs riigi numeratsiooniplaani numbritele, Euroopa numeratsioonivälja numbritele, rahvusvahelistele tasuta numbritele ja teiste liikmesriikide numeratsiooniplaanide numbritele, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav, ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) kohased tingimused.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Lõppkasutajate juurdepääs riigi numeratsiooniplaani numbritele, Euroopa numeratsioonivälja numbritele, rahvusvahelistele tasuta numbritele ja teiste liikmesriikide numeratsiooniplaanide numbritele, kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav, ning direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) kohased tingimused.”;

| b) | punkt 7 asendatakse järgmisega:






  „7. | Elektroonilise side sektoris kehtiv isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/58/EÜ (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (1). |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 7 asendatakse järgmisega:

„7.

Elektroonilise side sektoris kehtiv isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/58/EÜ (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (1).

| c) | punkt 8 asendatakse järgmisega:






  „8. | Elektroonilise side sektoris kehtivad tarbijakaitse eeskirjad, kaasa arvatud direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) kohased tingimused ning puuetega kasutajate juurdepääsu tingimused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 7.”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8.

Elektroonilise side sektoris kehtivad tarbijakaitse eeskirjad, kaasa arvatud direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) kohased tingimused ning puuetega kasutajate juurdepääsu tingimused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 7.”;

| d) | punktis 11 asendatakse sõnad „direktiiviga 97/66/EÜ” sõnadega „direktiiviga 2002/58/EÜ”; |
| --- | --- |

d)

punktis 11 asendatakse sõnad „direktiiviga 97/66/EÜ” sõnadega „direktiiviga 2002/58/EÜ”;

| e) | lisatakse järgmine punkt:






  „11a. | Kasutustingimused seoses ametiasutuste teadetega üldsusele, millega hoiatatakse üldsust vahetu ohu eest või kõrvaldatakse suurõnnetuste tagajärgi.”; |
| --- | --- | --- |

e)

lisatakse järgmine punkt:

„11a.

Kasutustingimused seoses ametiasutuste teadetega üldsusele, millega hoiatatakse üldsust vahetu ohu eest või kõrvaldatakse suurõnnetuste tagajärgi.”;

| f) | punkt 12 asendatakse järgmisega:






  „12. | Kasutustingimused katastroofide või üleriigilise hädaolukorra ajal, et tagada side hädaabiteenistuste ja ametiasutuste vahel.”; |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 12 asendatakse järgmisega:

„12.

Kasutustingimused katastroofide või üleriigilise hädaolukorra ajal, et tagada side hädaabiteenistuste ja ametiasutuste vahel.”;

| g) | punkt 16 asendatakse järgmisega:






  „16. | Üldkasutatavate võrkude kaitstus loata juurdepääsu eest direktiivi 2002/58/EÜ (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) kohaselt.”; |
| --- | --- | --- |

g)

punkt 16 asendatakse järgmisega:

„16.

Üldkasutatavate võrkude kaitstus loata juurdepääsu eest direktiivi 2002/58/EÜ (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) kohaselt.”;

| h) | lisatakse punkt 19:






  „19. | Üldsusele kättesaadavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatele
  üldkasutatavate sidevõrkude teenusepakkujatele
  kehtestatud läbipaistvuse kohustused, et tagada läbivühenduvus kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega,
  kõikide tingimuste
  avalikustamine,
  mis piiravad juurdepääsu teenustele ja rakendustele ja/või nende kasutamist, kui sellised tingimused on kooskõlas ühenduse õigusega liikmesriikides lubatud,
  ning, kui see on vajalik ja proportsionaalne, riigi reguleerivate asutuste juurdepääs sellisele teabele, et kontrollida sellise avalikustamise täpsust.” |
| --- | --- | --- |

h)

lisatakse punkt 19:

„19.

Üldsusele kättesaadavaid elektroonilisi sideteenuseid pakkuvatele
  üldkasutatavate sidevõrkude teenusepakkujatele
  kehtestatud läbipaistvuse kohustused, et tagada läbivühenduvus kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide ja põhimõtetega,
  kõikide tingimuste
  avalikustamine,
  mis piiravad juurdepääsu teenustele ja rakendustele ja/või nende kasutamist, kui sellised tingimused on kooskõlas ühenduse õigusega liikmesriikides lubatud,
  ning, kui see on vajalik ja proportsionaalne, riigi reguleerivate asutuste juurdepääs sellisele teabele, et kontrollida sellise avalikustamise täpsust.”

| 3. | B osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Kohustus pakkuda teenust või kasutada teatavat liiki tehnoloogiat, mille jaoks sageduse kasutamise õigused on antud, sealhulgas vajaduse korral levialaga seotud nõuded ja kvaliteedinõuded.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

B osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Kohustus pakkuda teenust või kasutada teatavat liiki tehnoloogiat, mille jaoks sageduse kasutamise õigused on antud, sealhulgas vajaduse korral levialaga seotud nõuded ja kvaliteedinõuded.”;

| b) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Sageduste tõhus ja tulemuslik kasutamine kooskõlas direktiiviga 2002/21/EÜ (raamdirektiiv).”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Sageduste tõhus ja tulemuslik kasutamine kooskõlas direktiiviga 2002/21/EÜ (raamdirektiiv).”;

| c) | lisatakse punkt 9:






  „9. | Raadiosageduste katselise kasutamisega seotud erikohustused.” |
| --- | --- | --- |

c)

lisatakse punkt 9:

„9.

Raadiosageduste katselise kasutamisega seotud erikohustused.”

| 4. | C lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Selle teenuse kindlaksmääramine, mille jaoks numbrit kasutatakse, sealhulgas kõnealuse teenuse osutamisega seotud nõuded ning kahtluste vältimiseks tariifipõhimõtted ja maksimumhinnad, mida saab kohaldada konkreetse numbrivahemiku puhul, et tagada tarbijakaitse kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 8 lõike 4 punktiga b.” |
| --- | --- | --- |

4.

C lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Selle teenuse kindlaksmääramine, mille jaoks numbrit kasutatakse, sealhulgas kõnealuse teenuse osutamisega seotud nõuded ning kahtluste vältimiseks tariifipõhimõtted ja maksimumhinnad, mida saab kohaldada konkreetse numbrivahemiku puhul, et tagada tarbijakaitse kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 8 lõike 4 punktiga b.”

---

(1)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.”;

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/309 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/309

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo ***II

P6_TA(2009)0362

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon nõukogu ühise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse telekommunikatsioonisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühm (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

2010/C 212 E/42

(Kaasotsustamismenetlus: teine lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse nõukogu ühist seisukohta (16498/1/2008 – C6-0067/2009);

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (KOM(2007)0699) suhtes;

võttes arvesse komisjoni muudetud ettepanekut (KOM(2008)0720);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2;

võttes arvesse kodukorra artiklit 62;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A6-0271/2009),

| 1. | kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab ühise seisukoha muudetud kujul heaks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 24. september 2008, P6_TA(2008)0450.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009P6_TC2-COD(2007)0249

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud amet (BEREC) ja büroo

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 1211/2009) lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/310 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/310

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Sagedusalad, mis reserveeritakse liikuva kärgside jaoks ***I

P6_TA(2009)0363

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

2010/C 212 E/43

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0762);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0452/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit (A6-0276/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0214

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 87/372/EMÜ sagedusalade kohta, mis reserveeritakse üleeuroopalise üldkasutatava digitaalse maismaa liikuva kärgside kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/114/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/311 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/311

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdne kohtlemine ***I

P6_TA(2009)0364

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 86/613/EMÜ (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

2010/C 212 E/44

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0636);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 141 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0341/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning õiguskomisjoni arvamusi (A6-0258/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0192

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 141 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ║

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/613/EMÜ (füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega)
   (4) kindlustab, et liikmesriigid kohaldaksid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate või nende tegevuses osalevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet. Seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja neid abistavate abikaasadega ei ole direktiiv 86/613/EMÜ olnud eriti tulemuslik; direktiivi reguleerimisala tuleks uuesti läbi vaadata, sest soolist diskrimineerimist ja ahistamist tuleb ette ka palgatöö välistes valdkondades. Direktiiv 86/613/EMÜ tuleks selguse huvides asendada käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/613/EMÜ (füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega)
   (4) kindlustab, et liikmesriigid kohaldaksid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate või nende tegevuses osalevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet. Seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja neid abistavate abikaasadega ei ole direktiiv 86/613/EMÜ olnud eriti tulemuslik; direktiivi reguleerimisala tuleks uuesti läbi vaadata, sest soolist diskrimineerimist ja ahistamist tuleb ette ka palgatöö välistes valdkondades. Direktiiv 86/613/EMÜ tuleks selguse huvides asendada käesoleva direktiiviga.

| (2) | Oma 1. märtsi 2006. aasta teatises pealkirjaga„Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010” (5) teatas komisjon, et soolise võrdõiguslikkuse tagamise parandamiseks vaatab ta läbi ELi olemasolevad soolise võrdõiguslikkuse alased õigusaktid, mis ei kuulunud 2005. aastal uuesti sõnastamisele, et vajaduse korral neid ajakohastada, uuendada ja uuesti sõnastada. Uuesti sõnastamine ei hõlmanud direktiivi 86/613/EMÜ. |
| --- | --- |

(2)

Oma 1. märtsi 2006. aasta teatises pealkirjaga„Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006-2010” (5) teatas komisjon, et soolise võrdõiguslikkuse tagamise parandamiseks vaatab ta läbi ELi olemasolevad soolise võrdõiguslikkuse alased õigusaktid, mis ei kuulunud 2005. aastal uuesti sõnastamisele, et vajaduse korral neid ajakohastada, uuendada ja uuesti sõnastada. Uuesti sõnastamine ei hõlmanud direktiivi 86/613/EMÜ.

| (3) | Nõukogu 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldustes pealkirjaga„Naiste ja meeste tasakaalustatud roll töökohtade, majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse huvides” (6) kutsus nõukogu komisjoni üles kaaluma vajadust ║ direktiiv 86/613/EMÜ läbi vaadata, et tagada füüsilisest isikust ettevõtjate ja neid abistavate abikaasade emaduse ja isadusega seotud õigused. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldustes pealkirjaga„Naiste ja meeste tasakaalustatud roll töökohtade, majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse huvides” (6) kutsus nõukogu komisjoni üles kaaluma vajadust ║ direktiiv 86/613/EMÜ läbi vaadata, et tagada füüsilisest isikust ettevõtjate ja neid abistavate abikaasade emaduse ja isadusega seotud õigused.

| (4) | Euroopa Parlament on komisjoni järjekindlalt üles kutsunud direktiivi 86/613/EMÜ läbi vaatama, eriti selleks, et
  tugevdada füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitset raseduse ja sünnituse puhul ning
  parandada abistavate abikaasade olukorda põllumajanduses
  , käsitöönduses, kaubanduses, väikese ja keskmise suurusega ettevõtetes ning vabakutselistes ametites
  . |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlament on komisjoni järjekindlalt üles kutsunud direktiivi 86/613/EMÜ läbi vaatama, eriti selleks, et
  tugevdada füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitset raseduse ja sünnituse puhul ning
  parandada abistavate abikaasade olukorda põllumajanduses
  , käsitöönduses, kaubanduses, väikese ja keskmise suurusega ettevõtetes ning vabakutselistes ametites
  .

| (5) | Euroopa Parlament tegi oma 21. veebruari 1997. aasta resolutsioonis füüsilisest isikust ettevõtjate abistavate abikaasade olukorra kohta (7) ettepaneku registreerida kohustuslikus korras abistavad abikaasad, et nad ei oleks enam nähtamatud töötajad, ja kohustada liikmesriike võimaldama abistavatele abikaasadele liitumist füüsilisest isikust ettevõtjate haigus-, invaliidsus- ja vanaduskindlustusskeemidega. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Parlament tegi oma 21. veebruari 1997. aasta resolutsioonis füüsilisest isikust ettevõtjate abistavate abikaasade olukorra kohta (7) ettepaneku registreerida kohustuslikus korras abistavad abikaasad, et nad ei oleks enam nähtamatud töötajad, ja kohustada liikmesriike võimaldama abistavatele abikaasadele liitumist füüsilisest isikust ettevõtjate haigus-, invaliidsus- ja vanaduskindlustusskeemidega.

| (6) | Teatises „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” (8) kinnitas komisjon vajadust võtta meetmeid seoses meeste ja naiste erineva osakaaluga ettevõtjate hulgas ning paremini ühitada töö ja eraelu. |
| --- | --- |

(6)

Teatises „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” (8) kinnitas komisjon vajadust võtta meetmeid seoses meeste ja naiste erineva osakaaluga ettevõtjate hulgas ning paremini ühitada töö ja eraelu.

| (7) | Võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks on vastu võetud juba mitmeid füüsilisest isikust ettevõtjate tegevust käsitlevaid õigusakte, eelkõige nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiiv 79/7/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (10). Käesolevat direktiivi ei tuleks seega kohaldada teiste direktiividega juba hõlmatud valdkondades. |
| --- | --- |

(7)

Võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks on vastu võetud juba mitmeid füüsilisest isikust ettevõtjate tegevust käsitlevaid õigusakte, eelkõige nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiiv 79/7/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas (9) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (uuestisõnastamine) (10). Käesolevat direktiivi ei tuleks seega kohaldada teiste direktiividega juba hõlmatud valdkondades.

| (8) | Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada füüsilisest isikust ettevõtjate ja neid abistavate abikaasade suhtes, kui mõlemad osalevad äritegevuses. |
| --- | --- |

(8)

Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada füüsilisest isikust ettevõtjate ja neid abistavate abikaasade suhtes, kui mõlemad osalevad äritegevuses.

| (9) | Abistavatele abikaasadele on vaja anda selgelt sõnastatud tööalane staatus ja määratleda nende õigused. |
| --- | --- |

(9)

Abistavatele abikaasadele on vaja anda selgelt sõnastatud tööalane staatus ja määratleda nende õigused.

| (10) | Direktiivi ei tuleks kohaldada küsimuste suhtes, mis on hõlmatud muude direktiividega, millega rakendatakse meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet, eriti nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega
   (11). Eelkõige kohaldatakse direktiivi 2004/113/EÜ artiklit 5 kindlustuse ja seonduvate finantsteenuste suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivi ei tuleks kohaldada küsimuste suhtes, mis on hõlmatud muude direktiividega, millega rakendatakse meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet, eriti nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega
   (11). Eelkõige kohaldatakse direktiivi 2004/113/EÜ artiklit 5 kindlustuse ja seonduvate finantsteenuste suhtes.

| (11) | Soolise diskrimineerimise vältimiseks tuleks käesolevat direktiivi kohaldada nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise suhtes. Ahistamist ja seksuaalset ahistamist tuleks käsitleda diskrimineerimisena ning sellepärast peaksid need olema keelatud. |
| --- | --- |

(11)

Soolise diskrimineerimise vältimiseks tuleks käesolevat direktiivi kohaldada nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise suhtes. Ahistamist ja seksuaalset ahistamist tuleks käsitleda diskrimineerimisena ning sellepärast peaksid need olema keelatud.

| (12) | Asutamislepingu artikli 141 lõike 4 kohaselt võivad liikmesriigid säilitada või võtta meetmeid, mis sätestavad erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ja ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris. Põhimõtteliselt ei tuleks praktikas võrdsuse saavutamisele suunatud
  positiivseid
  meetmeid käsitleda naiste ja meeste võrdse kohtlemise õiguspõhimõtte rikkumisena. |
| --- | --- |

(12)

Asutamislepingu artikli 141 lõike 4 kohaselt võivad liikmesriigid säilitada või võtta meetmeid, mis sätestavad erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ja ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris. Põhimõtteliselt ei tuleks praktikas võrdsuse saavutamisele suunatud
  positiivseid
  meetmeid käsitleda naiste ja meeste võrdse kohtlemise õiguspõhimõtte rikkumisena.

| (13) | Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul tähendab võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine, et ei tohi esineda diskrimineerimist seoses äritegevuse või füüsilisest isikust ettevõtja muud laadi tegevuse alustamise,
  juhtimise,
  sisseseade hankimise või tegevuse laiendamisega. |
| --- | --- |

(13)

Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul tähendab võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine, et ei tohi esineda diskrimineerimist seoses äritegevuse või füüsilisest isikust ettevõtja muud laadi tegevuse alustamise,
  juhtimise,
  sisseseade hankimise või tegevuse laiendamisega.

| (14) | Abikaasade või elukaaslaste (kui neid tunnustatakse liikmesriigi õiguse alusel) ühise äriühingu asutamise tingimustega tuleb tagada, et ei esineks diskrimineerimist perekonnaseisu alusel.
  Käesolevas direktiivis tuleks mõisteid „perekonnaseis” ja „pereettevõte” tõlgendada vastavalt kooselu tunnustamisele Euroopa Kohtu asjaomastes otsustes. |
| --- | --- |

(14)

Abikaasade või elukaaslaste (kui neid tunnustatakse liikmesriigi õiguse alusel) ühise äriühingu asutamise tingimustega tuleb tagada, et ei esineks diskrimineerimist perekonnaseisu alusel.
  Käesolevas direktiivis tuleks mõisteid „perekonnaseis” ja „pereettevõte” tõlgendada vastavalt kooselu tunnustamisele Euroopa Kohtu asjaomastes otsustes.

| (15) | Arvestades nende panust pereettevõttes, peaks abistavatel abikaasadel olema ▐ õigus samale kaitse tasemele, mis on füüsilisest isikust ettevõtjatel, vastavalt füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavatele tingimustele ▐. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid selle valiku võimaldamiseks. Igal juhul peaks ▐ abistava abikaasa kaitse tase olema proportsionaalne
  tema
  osalemisega
  füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses
  pereettevõtte
  raames
  . |
| --- | --- |

(15)

Arvestades nende panust pereettevõttes, peaks abistavatel abikaasadel olema ▐ õigus samale kaitse tasemele, mis on füüsilisest isikust ettevõtjatel, vastavalt füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavatele tingimustele ▐. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid selle valiku võimaldamiseks. Igal juhul peaks ▐ abistava abikaasa kaitse tase olema proportsionaalne
  tema
  osalemisega
  füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses
  pereettevõtte
  raames
  .

| (16) | Rasedate füüsilisest isikust ettevõtjate ja abistavate abikaasade majandusliku ja füüsilise haavatavuse tõttu on vaja anda neile õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele, mille üht osa tuleks käsitleda kohustuslikuna. Liikmesriikidele jääb pädevus kehtestada sotsiaalkindlustusmaksete suurus ning kogu toetuste ja maksete kord, eeldusel et järgitakse käesoleva direktiivi minimaalseid ettekirjutusi. Võttes arvesse füüsilisest isikust ettevõtjate ja abistavate abikaasade konkreetset olukorda, tuleks neile jätta lõplik valik küsimuses, kas kasutada rasedus- ja sünnituspuhkust või mitte. |
| --- | --- |

(16)

Rasedate füüsilisest isikust ettevõtjate ja abistavate abikaasade majandusliku ja füüsilise haavatavuse tõttu on vaja anda neile õigus rasedus- ja sünnituspuhkusele, mille üht osa tuleks käsitleda kohustuslikuna. Liikmesriikidele jääb pädevus kehtestada sotsiaalkindlustusmaksete suurus ning kogu toetuste ja maksete kord, eeldusel et järgitakse käesoleva direktiivi minimaalseid ettekirjutusi. Võttes arvesse füüsilisest isikust ettevõtjate ja abistavate abikaasade konkreetset olukorda, tuleks neile jätta lõplik valik küsimuses, kas kasutada rasedus- ja sünnituspuhkust või mitte.

| (17) | Füüsilisest isikust ettevõtjate tegevuse eripära arvesse võtmiseks peaks naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatel ja abistavatel abikaasadel olema võimaluse piires
  lisaks rahalisele toetusele õigus
  kasutada
  rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal ajutise asendamise teenust
  . |
| --- | --- |

(17)

Füüsilisest isikust ettevõtjate tegevuse eripära arvesse võtmiseks peaks naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatel ja abistavatel abikaasadel olema võimaluse piires
  lisaks rahalisele toetusele õigus
  kasutada
  rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal ajutise asendamise teenust
  .

| (18) | Hoolekandesüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamine, eeskätt paremate stiimulite, parema juhtimise ja hindamise ning rahastamiskavadele prioriteetide seadmise kaudu, on omandanud otsustava tähtsuse Euroopa sotsiaalmudeli pikaajalise rahandusliku jätkusuutlikkuse tagamise seisukohalt. ▐ |
| --- | --- |

(18)

Hoolekandesüsteemide tõhususe ja tulemuslikkuse suurendamine, eeskätt paremate stiimulite, parema juhtimise ja hindamise ning rahastamiskavadele prioriteetide seadmise kaudu, on omandanud otsustava tähtsuse Euroopa sotsiaalmudeli pikaajalise rahandusliku jätkusuutlikkuse tagamise seisukohalt. ▐

| (19) | Isikutele, keda on sooliselt diskrimineeritud, tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus liikmesriigi sätestatud tingimustel astuda menetlusse kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse siseriiklike menetlusnormide kohaldamist. |
| --- | --- |

(19)

Isikutele, keda on sooliselt diskrimineeritud, tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus liikmesriigi sätestatud tingimustel astuda menetlusse kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse siseriiklike menetlusnormide kohaldamist.

| (20) | Füüsilisest isikust ettevõtjate ja abistavate abikaasade kaitset soolise diskrimineerimise vastu tuleks tugevdada igas liikmesriigis sellise asutuse ▐ määramisega, mille pädevuses on asjaomaste probleemide analüüsimine, võimalike lahenduste uurimine ja kannatanutele praktilise abi andmine. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Füüsilisest isikust ettevõtjate ja abistavate abikaasade kaitset soolise diskrimineerimise vastu tuleks tugevdada igas liikmesriigis sellise asutuse ▐ määramisega, mille pädevuses on asjaomaste probleemide analüüsimine, võimalike lahenduste uurimine ja kannatanutele praktilise abi andmine. ▐

| (21) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühtlase diskrimineerimisevastase kaitstuse taseme tagamine kõikides liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(21)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühtlase diskrimineerimisevastase kaitstuse taseme tagamine kõikides liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse raamistik füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate või füüsilisest isikust ettevõtja tegevusele kaasa aitavate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks kõikides liikmesriikides direktiividega 2006/54/EÜ ║ ja 79/7/EMÜ hõlmamata küsimustes.

2.   Käesolev direktiiv hõlmab füüsilisest isikust ettevõtjaid ja neid abistavaid abikaasasid.

3.   Meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega on endiselt hõlmatud direktiiviga 2004/113/EÜ.

Artikkel 2

Mõisted

║ Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „füüsilisest isikust ettevõtjad”– kõik isikud, kes vastavalt liikmesriigi õiguses sätestatud tingimustele tegelevad oma nimel ettevõtlusega, sealhulgas põllumehed
  ,
  vabakutselised
  , käsitöölised, kaubandusettevõtjad ning muud väike- ja keskmise suurusega ettevõtjad
  ;

b)   „abistavad abikaasad”– füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasad või – kui neid tunnustatakse liikmesriigi õiguse alusel – elukaaslased, kes vastavalt liikmesriigi õiguses sätestatud tingimustele osalevad pidevalt füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses, täites samu või abiülesandeid, olemata ettevõtjaga töösuhetes või tema äripartnerid;

c)   „otsene diskrimineerimine”– kui ühte isikut koheldakse soo tõttu halvemini, kui koheldakse, on koheldud või koheldaks teist isikut samalaadses olukorras;

d)   „kaudne diskrimineerimine”– kui väliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab ühest soost isikud ebasoodsamasse olukorda, võrreldes teisest soost isikutega, välja arvatud juhul, kui kõnealusel sättel, kriteeriumil või taval on objektiivselt põhjendatav õigustatud eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;

e)   „ahistamine”– kui esineb isiku sooga seotud soovimatu käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on selle isiku väärikuse alandamine ja ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine;

f)   „seksuaalne ahistamine”– kui esineb seksuaalse olemusega mis tahes soovimatu sõnaline, mittesõnaline või füüsiline käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna.

Artikkel 3

Pereettevõtted

Liikmesriigid tagavad, et abikaasade või elukaaslaste (kui neid tunnustatakse liikmesriigi õiguse alusel) ühise äriühingu asutamise tingimustes ei esineks diskrimineerimist perekonnaseisu alusel. Kõiki abikaasade ja elukaaslaste (kui neid tunnustatakse liikmesriigi õiguse alusel) asutatud ühiseid ettevõtteid tunnustatakse „pereettevõttena”. Kooselu tunnustamine põhineb vastavatel Euroopa Kohtu otsustel.

Artikkel 4

Võrdse kohtlemise põhimõte

1.   Võrdse kohtlemise põhimõte tähendab, et puudub igasugune otsene või kaudne sooline diskrimineerimine, eriti perekonnaseisu alusel ning eelkõige seoses äritegevuse alustamise,
  juhtimise,
  sisseseade hankimise või äritegevuse laiendamisega või füüsilisest isikust ettevõtja muud laadi tegevuse alustamise või laiendamisega.

2.   Ahistamist ja seksuaalset ahistamist käsitletakse soolise diskrimineerimisena ja seetõttu on need keelatud. Seda, kas isik tõrjub sellist käitumist või alistub sellele, ei tohi kasutada alusena kõnealust isikut mõjutava otsuse tegemisel.

3.   Korraldust isiku sooliseks diskrimineerimiseks käsitletakse diskrimineerimisena.

Artikkel 5

Positiivsed meetmed

Meeste ja naiste täieliku võrdõiguslikkuse ║ tagamiseks tegelikkuses ei takista võrdse kohtlemise põhimõte ühtki liikmesriiki säilitamast või kehtestamast meetmeid
  , mille eesmärk on näiteks naisettevõtluse edendamine
  , et ära hoida või heastada sooga seotud halvemusi.

Artikkel 6

Äriühingu asutamine

Ilma et see piiraks mõlemale sugupoolele võrdselt kehtivate konkreetsete tingimuste kohaldamist teataval tegevusalal tegutsemiseks, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed selleks, et abikaasade või elukaaslaste (kui viimaseid tunnustatakse liikmesriigi õigusaktide alusel) ühise äriühingu asutamise tingimused ei oleks karmimad kui koos muude isikutega ühise äriühingu asutamise tingimused.

Artikkel 7

Abistavate abikaasade ja elukaaslaste sotsiaalkaitse

Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et abistavatel abikaasadel
  ja elukaaslastel
  oleks ▐ õigus samaväärsele kaitse tasemele, mis on füüsilisest isikust ettevõtjatel, vastavalt füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes kohaldatavatele tingimustele.
  Kui selline õiguste laiendamine ei ole antud liikmesriigi seaduste järgi kohustuslik, antakse see abistavate abikaasade või elukaaslaste taotluse alusel.

Nende meetmetega tagatakse abistavate abikaasade sõltumatu liitumine füüsilisest isikust ettevõtjate olemasolevate haigus-, invaliidsus- ja vanaduskindlustust hõlmavate sotsiaalkindlustusskeemidega tingimusel, et abistavad abikaasad teevad nimetatud skeemidesse sissemakseid samadel alustel nagu füüsilisest isikust ettevõtjad, isegi kui sätestatakse võimalus arvutada abistavate abikaasade sissemaksed kindlasummalisel alusel.

Abistavate abikaasade sotsiaalkindlustusmaksed peaksid sarnaselt neile välja makstavale töötasule olema tegevuskuludena maksudest maha arvestatavad, tingimusel et teenuseid on osutatud nõuetekohaselt ja et tegemist on selliste teenuste eest makstava tavapärase tasuga.

Artikkel 8

Rasedus- ja sünnituspuhkus

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada naissoost füüsilistest isikutest ettevõtjatele ja abistavatele abikaasadele ▐ õigus
  nende erivajadustega kohandatud
  rasedus- ja sünnituspuhkusele
  . Nimetatud puhkuse kestuse peaksid nad saama ise valida, tingimusel et selle kogupikkus ei ületa nõukogu direktiivis 92/85/EMÜ (12)

  sätestatud kestust
  .

2.   Et lõikes 1 osutatud isikud saaksid teostada oma käesolevas artiklis tunnustatud õigusi, võtavad liikmesriigid meetmed, et tagada nendele isikutele piisav toetus rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal.

3.   Lõikes 2 nimetatud toetust peetakse piisavaks, kui see tagab sissetuleku, mis on vähemalt võrdne sellega, mida asjaomane isik saaks liikmesriigi õigusaktidega kehtestatud ülemmäära piires, kui ta katkestaks oma tegevuse tervislikel põhjustel, või, kui selleks puudub õigus, muu liikmesriigi õigusega ettenähtud samaväärne toetus, arvestades liikmesriigi õiguses kehtestatud piirmäärasid
  , kui need piirmäärad ei too kaasa diskrimineerimist
  .

4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ja abistavatele abikaasadele lõikes 2 osutatud
  toetusele lisaks
  juurdepääs ajutise asenduse teenustele või riigis osutatavatele sotsiaalteenustele.

Artikkel 9

Abistavate abikaasade töö tunnustamine

Liikmesriigid peavad välja selgitama, millistel tingimustel abistavate abikaasade töö tunnustamist võib toetada, ja selle väljaselgitamise tulemusel kaaluda kõiki asjakohaseid samme sellise tunnustamise toetamiseks.

Artikkel 10

Õiguste kaitse

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõikidel isikutel, kes leiavad, et nad on võrdse kohtlemise põhimõtte rikkumise tõttu kannatanud kahju, oleks võimalik kasutada
  tõhusat
  kohtu- või haldusmenetlust, ║ sealhulgas liikmesriikide poolt asjakohaseks peetatavatel juhtudel lepitusmenetlust, käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses isegi juhul, kui see suhe, millega väidetav diskrimineerimine kaasnes, on lõppenud.

2.   Liikmesriigid tagavad, et ühendused, organisatsioonid või muud juriidilised isikud, kellel on kooskõlas liikmesriigi õiguses sätestatud kriteeriumidega õigustatud huvi käesoleva direktiivi sätete järgimise tagamiseks, võiksid kaebuse esitaja nõusolekul esineda tema nimel või tema toetuseks kohtu- või haldusmenetluses, mis toimub käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses.

3.   Lõiked 1 ja 2 ei piira riiklike eeskirjade kohaldamist, mis on seotud võrdse kohtlemise põhimõtte küsimuses menetluse algatamise tähtaegadega.

Artikkel 11

Hüvitamine või heastamine

Liikmesriigid võtavad oma õiguskorras meetmed, mis on vajalikud, et tegelikult ja tõhusalt hüvitada või heastada kannatanule käesolevas direktiivis määratletud diskrimineerimise tõttu tekitatud kahju liikmesriigi sätestatud tingimustel viisil, mis on hoiatav ja tekitatud kahjuga proportsionaalne. Hüvitamist või heastamist ei tohi piirata eelnevalt kindlaks määratud ülemmäär.

Artikkel 12

Võrdõiguslikkusega tegelevad asutused

1.   Liikmesriigid määravad asutuse ▐, kelle ülesanne on edendada, analüüsida, jälgida ja toetada kõikide isikute võrdset, soolise diskrimineerimiseta kohtlemist, ja teevad nende asutuste jaoks vajalikud korraldused. Nimetatud
  asutus võib
  moodustada osa asutustest, mis riigi tasandil vastutavad inimõiguste kaitse, üksikisiku õiguste kaitse või võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise eest.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud
  asutuse
  ülesannete hulka kuulub:

| a) | diskrimineerimise all kannatanutele sõltumatu abi osutamine diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel, piiramata seejuures kannatanute ja artikli 10 lõikes 2 osutatud ühenduste, organisatsioonide või muude juriidiliste isikute õigusi; |
| --- | --- |

a)

diskrimineerimise all kannatanutele sõltumatu abi osutamine diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel, piiramata seejuures kannatanute ja artikli 10 lõikes 2 osutatud ühenduste, organisatsioonide või muude juriidiliste isikute õigusi;

| b) | diskrimineerimist käsitleva sõltumatu uurimise korraldamine; |
| --- | --- |

b)

diskrimineerimist käsitleva sõltumatu uurimise korraldamine;

| c) | sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine seoses kõnealuse diskrimineerimise asjaoludega; |
| --- | --- |

c)

sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine seoses kõnealuse diskrimineerimise asjaoludega;

| d) | kättesaadava teabe asjakohasel tasemel vahetamine samalaadsete Euroopa asutustega, nagu näiteks Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut. |
| --- | --- |

d)

kättesaadava teabe asjakohasel tasemel vahetamine samalaadsete Euroopa asutustega, nagu näiteks Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

Artikkel 13

Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine

Liikmesriigid võtavad käesolevas direktiivis osutatud valdkondade õigus- ja haldusnormide, poliitika ja tegevuse väljatöötamisel ja rakendamisel aktiivselt arvesse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse eesmärki.

Artikkel 14

Teabe levitamine

Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi alusel vastu võetud sätted ja juba kehtivad asjakohased sätted tehakse liikmesriikide territooriumil asjaomastele isikutele teatavaks sobival viisil
  , sealhulgas Interneti teel
  .

Artikkel 15

Kaitse tase

Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul selle diskrimineerimisvastase kaitse vähendamist, mis käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas oli liikmesriikides juba varem olemas.

Artikkel 16

Aruanded

1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu olemasoleva teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta hiljemalt ... (13).

Komisjon koostab kokkuvõtliku aruande ja esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt ... (14). Vajaduse korral lisatakse nimetatud aruandele käesoleva direktiivi muudatusettepanekud.

2.   Komisjoni aruandes võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti.

Artikkel 17

Läbivaatamine

Hiljemalt ... (15) vaatab komisjon läbi käesoleva direktiivi kohaldamise ning teeb vajaduse korral muudatusettepanekuid.

Artikkel 18

Rakendamine

1.   Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ... (16). Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   
  Kui erilised raskused seda õigustavad, võib käesoleva direktiivi ▐ järgimiseks lõikes 1 ette nähtud aega liikmesriigi puhul pikendada ... (17).

3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste riiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 19

Miinimumnõuded

Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada õigusnorme, mis kaitsevad võrdse kohtlemise põhimõtet enam kui käesoleva direktiivi sätted.

Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 86/613/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates ... (16).

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 22

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  24. märtsi 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

24. märtsi 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

(2)  ELT C , lk .

2

(3)  Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta seisukoht.

(4)  EÜT L 359, 19.12.1986, lk 56.

4

(5)  KOM(2006)0092.

5

(6)  Dokument SOC 385.

6

(7)  

  EÜT C 85, 17.3.1997, lk 186

  .

7

EÜT C 85, 17.3.1997, lk 186

(8)  KOM(2008)0412.

8

(9)  
  EÜT L 6, 10.1.1979, lk 24.

9

EÜT

(10)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

10

(11)  
  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

11

ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(12)  
  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

12

EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(13)  
  Neli aastat pärast direktiivi vastuvõtmist.

13

Neli aastat

(14)  
  Viis aastat pärast direktiivi vastuvõtmist.

14

Viis aastat

(15)  
  Kuus aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.

15

Kuus aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.

(16)  Kaks aastat alates käesoleva direktiivi vastuvõtmisest.

16

Kaks aastat alates käesoleva direktiivi vastuvõtmisest.

(17)  
  Kolm aastat alates käesoleva direktiivivastuvõtmisest.

17

Kolm aastat alates

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/320 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/320

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomine ***I

P6_TA(2009)0365

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

2010/C 212 E/45

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0867);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 159 kolmandat lõiku, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0518/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0242/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0267

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1927/2006 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 546/2009) lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/321 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/321

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Abikava majanduse elavdamiseks: energeetikaprojektid ***I

P6_TA(2009)0366

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

2010/C 212 E/46

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0035);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artiklit 156 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0049/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A6-0261/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | leiab, et õigusakti ettepanekus märgitud võrdlussumma on mitmeaastase finantsraamistikuga kooskõlas üksnes pärast kõnealuse finantsraamistiku muutmist; |
| --- | --- |

3.

leiab, et õigusakti ettepanekus märgitud võrdlussumma on mitmeaastase finantsraamistikuga kooskõlas üksnes pärast kõnealuse finantsraamistiku muutmist;

| 4. | tuletab meelde, et tuleb vältida igasugust rahaliste vahendite ümberpaigutamist, mis vähendaks teistele ELi poliitikavaldkondadele eraldatud rahalisi vahendeid ja mõjutaks neid valdkondi seega negatiivselt; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et tuleb vältida igasugust rahaliste vahendite ümberpaigutamist, mis vähendaks teistele ELi poliitikavaldkondadele eraldatud rahalisi vahendeid ja mõjutaks neid valdkondi seega negatiivselt;

| 5. | tuletab meelde, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse raames kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) punktiga 37; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et iga-aastane summa otsustatakse iga-aastase eelarvemenetluse raames kooskõlas eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (1) punktiga 37;

| 6. | märgib, et kuna programmi rahastamises on nüüd kokku lepitud, saab õigusloomemenetluse viia lõpule; |
| --- | --- |

6.

märgib, et kuna programmi rahastamises on nüüd kokku lepitud, saab õigusloomemenetluse viia lõpule;

| 7. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009P6_TC1-COD(2009)0010

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega luuakse abikava majanduse elavdamiseks ühenduse finantsabi andmisega energeetikaprojektidele

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (määrus (EÜ) nr 663/2009) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 6. mai 2009LISA

KOMISJONI AVALDUS

„Komisjon rõhutab, et ELi energiapoliitika põhiprioriteetideks on energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad, seda nii keskkonna- kui energia varustuskindluse põhjustel. Selles osas annab määrus panuse kõnealuste prioriteetide täitmisele, toetades märkimisväärselt avamere tuuleenergiaprojekte.

Sellega seoses tuletab komisjon meelde erinevaid energiatõhusust ja taastuvaid energiaallikaid toetavaid uusi algatusi, mida komisjon on välja pakkunud, eelkõige oma Euroopa majanduse elavdamise kavas, mille Euroopa Ülemkogu 2008. aasta detsembris kinnitas. Nendeks on:

| | ERDFi määruse muutmine, et võimaldada energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega seotud investeeringute tegemist kogumahus kuni 8 miljardit eurot kõigi liikmesriikide elamumajandussektorisse. Avaliku ja erasektori partnerlus seoses „Euroopa energiatõhusate ehitiste” algatusega, et edendada loodushoidlike tehnoloogiate ja energiatõhusate süsteemide ja materjalide kasutamist nii uute kui ka renoveeritavate ehitiste puhul. Selle meetme hinnanguline eelarve on 1 miljard eurot: aastatel 2010-2013 kokku 500 miljonit eurot seitsmenda raamprogrammi olemasolevast komisjoni eelarvest ning 500 miljonit eurot tööstusettevõtjatelt. |
| --- | --- |

ERDFi määruse muutmine, et võimaldada energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega seotud investeeringute tegemist kogumahus kuni 8 miljardit eurot kõigi liikmesriikide elamumajandussektorisse. Avaliku ja erasektori partnerlus seoses „Euroopa energiatõhusate ehitiste” algatusega, et edendada loodushoidlike tehnoloogiate ja energiatõhusate süsteemide ja materjalide kasutamist nii uute kui ka renoveeritavate ehitiste puhul. Selle meetme hinnanguline eelarve on 1 miljard eurot: aastatel 2010-2013 kokku 500 miljonit eurot seitsmenda raamprogrammi olemasolevast komisjoni eelarvest ning 500 miljonit eurot tööstusettevõtjatelt.

| | Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga algatus „ELi algatus säästva energia rahastamise kohta”. Selle eesmärgiks on võimaldada energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega seotud investeeringute tegemist linnakeskkonnas. Komisjon rahastab tehnilise abi osutamise rahastamisvahendit, kasutades selleks programmi „Arukas energeetika – Euroopa” (2009. aastaks eraldatakse 15 miljonit eurot). Kõnealust rahastamisvahendit haldab Euroopa Investeerimispank ning sellega lihtsustatakse juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga laenudele, mille mõjud on märkimisväärsed. |
| --- | --- |

Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga algatus „ELi algatus säästva energia rahastamise kohta”. Selle eesmärgiks on võimaldada energiatõhususe ja taastuvate energiaallikatega seotud investeeringute tegemist linnakeskkonnas. Komisjon rahastab tehnilise abi osutamise rahastamisvahendit, kasutades selleks programmi „Arukas energeetika – Euroopa” (2009. aastaks eraldatakse 15 miljonit eurot). Kõnealust rahastamisvahendit haldab Euroopa Investeerimispank ning sellega lihtsustatakse juurdepääsu Euroopa Investeerimispanga laenudele, mille mõjud on märkimisväärsed.

| | ELi institutsionaalsete investorite (keda juhib Euroopa Investeerimispank) loodud turupõhine 2020. aasta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuri investeerimisfond („Marguerite’i fond”). Kõnealune fond teeb investeeringuid energeetika ja kliimamuutuste valdkonnas (TEN-E, säästev energia tootmine, taastuvenergia, uued tehnoloogiad, energiatõhususe alased investeeringud, energiavarustuse kindlus ning keskkonnainfrastruktuur). Komisjon toetab seda algatust. |
| --- | --- |

ELi institutsionaalsete investorite (keda juhib Euroopa Investeerimispank) loodud turupõhine 2020. aasta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuri investeerimisfond („Marguerite’i fond”). Kõnealune fond teeb investeeringuid energeetika ja kliimamuutuste valdkonnas (TEN-E, säästev energia tootmine, taastuvenergia, uued tehnoloogiad, energiatõhususe alased investeeringud, energiavarustuse kindlus ning keskkonnainfrastruktuur). Komisjon toetab seda algatust.

Lisaks vaatab komisjon enne 2009. aasta novembri lõppu läbi energiatõhususe tegevuskava, nagu seda on taotlenud nõukogu (Euroopa Ülemkogu 2009. aasta märtsi kohtumise järeldused) ja Euroopa Parlament (resolutsioon P6_TA(2009)0064).

Eksperdid on üksmeelel, et energiatõhusus on odavaim kättesaadav moodus kasvuhoonegaaside heite vähendamiseks. Komisjon esitab 2009. aasta novembriks üksikasjaliku analüüsi tõkete kohta, mis takistavad energiatõhusust suurendavate investeeringute tegemist. Eelkõige käsitletakse analüüsis seda, kas esineb vajadus suurendada finantsstiimuleid madala intressimääraga laenude ja/või toetuste näol ning kuidas saaks sel eesmärgil kasutada ELi eelarvet; vajadusel lisab komisjon muu hulgas täiendavaid rahalisi vahendeid uuele ja 2010. aastal loodavale ELi energiajulgeoleku ja infrastruktuuri rahastamisvahendile, et rahastada energiatõhusust.

Energiatõhususe tegevuskava läbivaatamisel pöörab komisjon erilist tähelepanu energiatõhususe naabruspoliitika mõõtmele. Komisjon analüüsib, kuidas ta saab naaberriikidele anda finants- ja regulatiivstiimuleid, et need suurendaksid nende tehtavaid investeeringuid energiatõhususe valdkonnas.

Kui komisjon 2010. aastal artiklis 28 ettenähtud määruse rakendamist käsitleva aruande koostamisel leiab, et määruse lisas loetletud projektidele ettenähtud rahalistest vahenditest ei ole 2010. aasta lõpuks osa vahendeid võimalik kasutada, teeb komisjon vajadusel ja geograafiliselt tasakaalustatud viisil ettepaneku määruse muutmiseks, et võimaldada lisaks eelnimetatud algatustele energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate valdkonna projektide rahastamist, kasutades abikõlblikkuskriteeriume, mis on sarnased nendega, mida kohaldatakse käesoleva määruse lisas loetletud projektide suhtes.”

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/323 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/323

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Kapitalinõuete direktiivid ***I

P6_TA(2009)0367

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ ja 2006/49/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskide kontsentreerumise, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

2010/C 212 E/47

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0602);

võttes arvesse komisjoni direktiivi eelnõu (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ teatavaid lisasid seoses riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätetega) ja Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2008. aasta resolutsiooni (1);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 47 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0339/2008);

võttes arvesse 29. aprilli 2009. aasta kirjas nõukogu esindaja võetud kohustust kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A6-0139/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastu võetud tekstid, P6_TA(2008)0607.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0191

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ, millega muudetakse direktiive 2006/48/EÜ, 2006/49/EÜ ja 2007/64/EÜ seoses keskasutustega seotud pankade, teatavate omavahendite kirjete, suure riskikontsentratsiooni, järelevalvesüsteemide ja kriisijuhtimisega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (direktiiv 2009/111/EÜ) lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/324 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/324

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise ühenduse programm ***I

P6_TA(2009)0368

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

2010/C 212 E/48

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0014);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artiklit 95, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0031/2009);

võttes arvesse 6. mai 2009. aasta kirjas nõukogu esindaja võetud kohustust kiita ettepanek muudetud kujul heaks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 251 lõike 2 teise lõigu esimesele taandele;

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ja õiguskomisjoni ning eelarvekomisjoni arvamusi (A6-0246/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | on seisukohal, et õigusakti ettepanekus nimetatud võrdlussumma peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 rubriigi 1a ülemmääraga, ja rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) punktiga 37; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et õigusakti ettepanekus nimetatud võrdlussumma peab olema kooskõlas uue mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 rubriigi 1a ülemmääraga, ja rõhutab, et iga-aastast summat puudutav otsus tehakse iga-aastase eelarvemenetluse käigus kooskõlas 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, Nõukogu ja Komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) (1) punktiga 37;

| 3. | on seisukohal, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 kohaldatakse juhul, kui Euroopa Liidu organitest, mida kaasrahastatakse programmi kaudu, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas, saavad ametid; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 kohaldatakse juhul, kui Euroopa Liidu organitest, mida kaasrahastatakse programmi kaudu, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas, saavad ametid;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 5. | kiidab resolutsioonile lisatud avalduse heaks; |
| --- | --- |

5.

kiidab resolutsioonile lisatud avalduse heaks;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

Kolmapäev, 6. mai 2009P6_TC1-COD(2009)0001

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009, millega kehtestatakse ühenduse programm, mille alusel toetatakse teatavaid tegevusi finantsteenuste, finantsaruandluse ja auditeerimise valdkonnas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti (otsus nr 716/2009/EÜ) lõplikule kujule.)

Kolmapäev, 6. mai 2009LISA

Euroopa Parlamendi avaldus

Finantskriisi süvenemine on rõhutanud vajadust tugevdada kiiresti järelevalvealast lähnemist ja koostööd ELi tasandil. Ühiste infotehnoloogia vahendite ja ühtse järelevalvetava väljatöötamine kolme ELi järelevalvekomitee poolt (CESR, CEBS ja CEIOPS) on kaks vahendit selle eesmärgi saavutamiseks.

Seetõttu kutsuvad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni üles nägema kuni ühenduse programmi (2010–2013) jõustumiseni kolmele ELi järelevalvekomiteele 2009. aastal ette vaherahastamist komisjoni otsusega, järgides üldjoontes järgmist.

| — | Komisjoni vaherahastamine 2009. aastaks määratakse kindlaks siseturu rakendamiseks ja arendamiseks 2009. aastaks ettenähtud vahendite raames eelarverealt 12 02 01. Vaherahastamine toimub seega komisjoni praegusest eelarvest ja vahenditest, mille eelarvepädevad institutsioonid on juba eraldanud siseturu ja teenuste peadirektoraadile 2009. aastaks. Vormiliselt tehakse rahastamisotsus komisjoni otsusega. |
| --- | --- |

—

Komisjoni vaherahastamine 2009. aastaks määratakse kindlaks siseturu rakendamiseks ja arendamiseks 2009. aastaks ettenähtud vahendite raames eelarverealt 12 02 01. Vaherahastamine toimub seega komisjoni praegusest eelarvest ja vahenditest, mille eelarvepädevad institutsioonid on juba eraldanud siseturu ja teenuste peadirektoraadile 2009. aastaks. Vormiliselt tehakse rahastamisotsus komisjoni otsusega.

| — | Komisjon annab kolmele ELi järelevalvekomiteele piiratud meetmetoetust, et rahastada i) järelevalvekomiteede poolt välja töötatavaid valdkondlikke ja valdkonnaüleseid koolitusprojekte ning ii) CESRi puhul konkreetset IT-projekti finantsinstrumentide turge käsitleva direktiiviga (1) ette nähtud tehinguaruandluse vahetamise mehhanismi (TREM) raames, täpsemalt TREMi laiendamist, et see hõlmaks ka börsiväliseid tuletisinstrumente. Kolm ELi järelevalvekomiteed on need strateegilised projektid kindlaks määranud prioriteetsetena. |
| --- | --- |

—

Komisjon annab kolmele ELi järelevalvekomiteele piiratud meetmetoetust, et rahastada i) järelevalvekomiteede poolt välja töötatavaid valdkondlikke ja valdkonnaüleseid koolitusprojekte ning ii) CESRi puhul konkreetset IT-projekti finantsinstrumentide turge käsitleva direktiiviga (1) ette nähtud tehinguaruandluse vahetamise mehhanismi (TREM) raames, täpsemalt TREMi laiendamist, et see hõlmaks ka börsiväliseid tuletisinstrumente. Kolm ELi järelevalvekomiteed on need strateegilised projektid kindlaks määranud prioriteetsetena.

| — | Komisjoni vaherahastamise kogusumma ei ületa 2009. aastal 500 000 eurot ja peaks katma osa ELi järelevalvekomiteede poolt 2009. aastaks kindlaks määratud projektide ja koolituste kuludest. |
| --- | --- |

—

Komisjoni vaherahastamise kogusumma ei ületa 2009. aastal 500 000 eurot ja peaks katma osa ELi järelevalvekomiteede poolt 2009. aastaks kindlaks määratud projektide ja koolituste kuludest.

Komisjoni otsus 2009. aasta vaherahastamise kohta on põhjendatud praegusest finantskriisist tingitud erandliku olukorra tõttu ja kuna kavandatav ühenduse programm jõustub alles alates 2010. aastast. Nimetatud otsusega ei ole kavas luua pretsedenti.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/326 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/326

---

Kolmapäev, 6. mai 2009Loomade kaitse surmamisel *

P6_TA(2009)0369

Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus loomade kaitse kohta surmamisel (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

2010/C 212 E/49

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0553);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 37, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0451/2008);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ja keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A6-0185/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 1 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Pealkiri |
| Ettepanek: nõukogu määrus loomade kaitse kohta surmamisel | Ettepanek: nõukogu määrus loomade kaitse kohta
  tapmisel ja
  surmamisel |
| Muudatusettepanek 2 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 6 |
| (6) | Euroopa Toiduohutusamet on vastu võtnud kaks arvamust teatavate loomaliikide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektide kohta: „Olulisemate kaubanduslike loomaliikide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektid” 2004. aastal ja „Tehistingimustes kaubanduslikul eesmärgil peetavate hirvede, kitsede, küülikute, jaanalindude, partide, hanede ja vuttide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektid” 2006. aastal. Ühenduse õigusakte kõnealuses valdkonnas tuleks ajakohastada, võttes seejuures arvesse nimetatud teaduslikke arvamusi. Ettepanek ei hõlma soovitusi lõpetada järkjärguliselt süsinikdioksiidi kasutamine sigade ja kodulindude puhul
  ning veevannis uimastamine kodulindude puhul
  , sest mõju hindamine näitas, et käesoleval hetkel ei ole need soovitused Euroopa Liidus majanduslikult otstarbekad. Teatavaid soovitusi ei kaasatud ettepanekusse põhjusel, et need käsitlevad tehnilisi parameetreid, mis peaksid olema hõlmatud rakendusmeetmete või heade tavade juhistega. Samuti ei kaasatud ettepanekusse kalakasvandustes kasvatatavate kalade kohta tehtud soovitusi, sest see valdkond vajab täiendavat teaduslikku arvamust ja majanduslikku hindamist. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

Ettepanek: nõukogu määrus loomade kaitse kohta surmamisel

Ettepanek: nõukogu määrus loomade kaitse kohta
  tapmisel ja
  surmamisel

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

(6)

Euroopa Toiduohutusamet on vastu võtnud kaks arvamust teatavate loomaliikide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektide kohta: „Olulisemate kaubanduslike loomaliikide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektid” 2004. aastal ja „Tehistingimustes kaubanduslikul eesmärgil peetavate hirvede, kitsede, küülikute, jaanalindude, partide, hanede ja vuttide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektid” 2006. aastal. Ühenduse õigusakte kõnealuses valdkonnas tuleks ajakohastada, võttes seejuures arvesse nimetatud teaduslikke arvamusi. Ettepanek ei hõlma soovitusi lõpetada järkjärguliselt süsinikdioksiidi kasutamine sigade ja kodulindude puhul
  ning veevannis uimastamine kodulindude puhul
  , sest mõju hindamine näitas, et käesoleval hetkel ei ole need soovitused Euroopa Liidus majanduslikult otstarbekad. Teatavaid soovitusi ei kaasatud ettepanekusse põhjusel, et need käsitlevad tehnilisi parameetreid, mis peaksid olema hõlmatud rakendusmeetmete või heade tavade juhistega. Samuti ei kaasatud ettepanekusse kalakasvandustes kasvatatavate kalade kohta tehtud soovitusi, sest see valdkond vajab täiendavat teaduslikku arvamust ja majanduslikku hindamist.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet on vastu võtnud kaks arvamust teatavate loomaliikide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektide kohta: „Olulisemate kaubanduslike loomaliikide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektid” 2004. aastal ja „Tehistingimustes kaubanduslikul eesmärgil peetavate hirvede, kitsede, küülikute, jaanalindude, partide, hanede ja vuttide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektid” 2006. aastal.
  Loomade tervishoiu ja heaolu teaduskomitee võttis 2001. aastal vastu aruande karusnaha tootmiseks peetavate loomade heaolu kohta, mis hõlmas karusloomakasvandustes kasutatavate surmamismeetodite analüüsi.
  Ühenduse õigusakte kõnealuses valdkonnas tuleks ajakohastada, võttes seejuures arvesse nimetatud teaduslikke arvamusi. Ettepanek ei hõlma soovitusi lõpetada järkjärguliselt süsinikdioksiidi kasutamine sigade ja kodulindude puhul, sest mõju hindamine näitas, et käesoleval hetkel ei ole need soovitused Euroopa Liidus majanduslikult otstarbekad. Teatavaid soovitusi ei kaasatud ettepanekusse põhjusel, et need käsitlevad tehnilisi parameetreid, mis peaksid olema hõlmatud rakendusmeetmete või heade tavade juhistega. Samuti ei kaasatud ettepanekusse kalakasvandustes kasvatatavate kalade kohta tehtud soovitusi, sest see valdkond vajab täiendavat teaduslikku arvamust ja majanduslikku hindamist. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet on vastu võtnud kaks arvamust teatavate loomaliikide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektide kohta: „Olulisemate kaubanduslike loomaliikide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektid” 2004. aastal ja „Tehistingimustes kaubanduslikul eesmärgil peetavate hirvede, kitsede, küülikute, jaanalindude, partide, hanede ja vuttide uimastamise ja surmamise peamiste süsteemide heaoluaspektid” 2006. aastal.
  Loomade tervishoiu ja heaolu teaduskomitee võttis 2001. aastal vastu aruande karusnaha tootmiseks peetavate loomade heaolu kohta, mis hõlmas karusloomakasvandustes kasutatavate surmamismeetodite analüüsi.
  Ühenduse õigusakte kõnealuses valdkonnas tuleks ajakohastada, võttes seejuures arvesse nimetatud teaduslikke arvamusi. Ettepanek ei hõlma soovitusi lõpetada järkjärguliselt süsinikdioksiidi kasutamine sigade ja kodulindude puhul, sest mõju hindamine näitas, et käesoleval hetkel ei ole need soovitused Euroopa Liidus majanduslikult otstarbekad. Teatavaid soovitusi ei kaasatud ettepanekusse põhjusel, et need käsitlevad tehnilisi parameetreid, mis peaksid olema hõlmatud rakendusmeetmete või heade tavade juhistega. Samuti ei kaasatud ettepanekusse kalakasvandustes kasvatatavate kalade kohta tehtud soovitusi, sest see valdkond vajab täiendavat teaduslikku arvamust ja majanduslikku hindamist.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| (15) | Protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta rõhutatakse vajadust austada ühenduse põllumajandus- ja siseturupoliitika kujundamisel ja elluviimisel muu hulgas ka liikmesriikide õigus- ja haldusnorme ning tavasid, eriti kui need on seotud usuliste riituste,
  kultuuritraditsioonide
  ja piirkondliku pärandiga. Seetõttu on asjakohane jätta määruse reguleerimisalast välja
  kultuurisündmused
  , mille puhul vastavuse saavutamine loomade heaolu käsitlevate nõuetega mõjutaks ebasoodsalt kõnealuse sündmuse põhiolemust. |
| --- | --- |

(15)

Protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta rõhutatakse vajadust austada ühenduse põllumajandus- ja siseturupoliitika kujundamisel ja elluviimisel muu hulgas ka liikmesriikide õigus- ja haldusnorme ning tavasid, eriti kui need on seotud usuliste riituste,
  kultuuritraditsioonide
  ja piirkondliku pärandiga. Seetõttu on asjakohane jätta määruse reguleerimisalast välja
  kultuurisündmused
  , mille puhul vastavuse saavutamine loomade heaolu käsitlevate nõuetega mõjutaks ebasoodsalt kõnealuse sündmuse põhiolemust.

| (15) | Protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta rõhutatakse vajadust austada ühenduse põllumajandus- ja siseturupoliitika kujundamisel ja elluviimisel muu hulgas ka liikmesriikide õigus- ja haldusnorme ning tavasid, eriti kui need on seotud usuliste riituste,
  kultuuri- või usulise päritoluga traditsioonide
  ja piirkondliku pärandiga. Seetõttu on asjakohane jätta määruse reguleerimisalast välja
  kultuuri- ja ususündmused ning traditsioonid
  , mille puhul vastavuse saavutamine loomade heaolu käsitlevate nõuetega mõjutaks ebasoodsalt kõnealuse sündmuse põhiolemust. |
| --- | --- |

(15)

Protokollis loomade kaitse ja heaolu kohta rõhutatakse vajadust austada ühenduse põllumajandus- ja siseturupoliitika kujundamisel ja elluviimisel muu hulgas ka liikmesriikide õigus- ja haldusnorme ning tavasid, eriti kui need on seotud usuliste riituste,
  kultuuri- või usulise päritoluga traditsioonide
  ja piirkondliku pärandiga. Seetõttu on asjakohane jätta määruse reguleerimisalast välja
  kultuuri- ja ususündmused ning traditsioonid
  , mille puhul vastavuse saavutamine loomade heaolu käsitlevate nõuetega mõjutaks ebasoodsalt kõnealuse sündmuse põhiolemust.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| (16) | Lisaks viitavad
  kultuuritraditsioonid
  päritud, väljakujunenud või tavadel põhinevale mõtte-, tegutsemis- või käitumismallidele, mis sisaldavad tegelikult ka millegi eelkäijate loodu edasiandmise või omandamise kontseptsiooni. Traditsioonid aitavad luua pikaajalisi sotsiaalseid sidemeid sugupõlvede vahel. Tingimusel, et nimetatud tegevus ei mõjuta loomsete toodete turgu
  ega ole ajendatud tootmistegevusest
  , on asjakohane jätta loomade
  surmamine
  selliste sündmuste ajal käesoleva määruse kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks viitavad
  kultuuritraditsioonid
  päritud, väljakujunenud või tavadel põhinevale mõtte-, tegutsemis- või käitumismallidele, mis sisaldavad tegelikult ka millegi eelkäijate loodu edasiandmise või omandamise kontseptsiooni. Traditsioonid aitavad luua pikaajalisi sotsiaalseid sidemeid sugupõlvede vahel. Tingimusel, et nimetatud tegevus ei mõjuta loomsete toodete turgu
  ega ole ajendatud tootmistegevusest
  , on asjakohane jätta loomade
  surmamine
  selliste sündmuste ajal käesoleva määruse kohaldamisalast välja.

| (16) | Lisaks viitavad
  kultuuri- või usulise päritoluga traditsioonid
  päritud, väljakujunenud või tavadel põhinevale mõtte-, tegutsemis- või käitumismallidele, mis sisaldavad tegelikult ka millegi eelkäijate loodu edasiandmise või omandamise kontseptsiooni. Traditsioonid aitavad luua pikaajalisi sotsiaalseid sidemeid sugupõlvede vahel. Tingimusel, et nimetatud tegevus ei mõjuta loomsete toodete turgu, on asjakohane jätta loomade
  tapmine
  selliste sündmuste ajal käesoleva määruse kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(16)

Lisaks viitavad
  kultuuri- või usulise päritoluga traditsioonid
  päritud, väljakujunenud või tavadel põhinevale mõtte-, tegutsemis- või käitumismallidele, mis sisaldavad tegelikult ka millegi eelkäijate loodu edasiandmise või omandamise kontseptsiooni. Traditsioonid aitavad luua pikaajalisi sotsiaalseid sidemeid sugupõlvede vahel. Tingimusel, et nimetatud tegevus ei mõjuta loomsete toodete turgu, on asjakohane jätta loomade
  tapmine
  selliste sündmuste ajal käesoleva määruse kohaldamisalast välja.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22 a (uus)

| (22 a) | Eespool nimetud uued ülesanded avaldavad paratamatult olulist finantsmõju ELi käitajatele. Käesoleva määrusega kehtestatud eekirjade täitmise tagamiseks tuleks ELi rahalistest vahenditest eraldada piisavat finantstoetust, et liit saavutaks rahvusvahelise juhtrolli loomade heaolu valdkonnas. |
| --- | --- |

(22 a)

Eespool nimetud uued ülesanded avaldavad paratamatult olulist finantsmõju ELi käitajatele. Käesoleva määrusega kehtestatud eekirjade täitmise tagamiseks tuleks ELi rahalistest vahenditest eraldada piisavat finantstoetust, et liit saavutaks rahvusvahelise juhtrolli loomade heaolu valdkonnas.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| (24) | Sõltuvalt sellest, kuidas neid kasutatakse tapa- või surmamistoimingute ajal, toovad mõned uimastamise meetodid kaasa looma surma ilma talle valu tegemata ja põhjustades minimaalset ärritust või kannatusi.
  Seepärast ei ole vaja teha vahet pöördumatute ja pöörduvate uimastamise meetodite vahel. |
| --- | --- |

(24)

Sõltuvalt sellest, kuidas neid kasutatakse tapa- või surmamistoimingute ajal, toovad mõned uimastamise meetodid kaasa looma surma ilma talle valu tegemata ja põhjustades minimaalset ärritust või kannatusi.
  Seepärast ei ole vaja teha vahet pöördumatute ja pöörduvate uimastamise meetodite vahel.

| (24) | Sõltuvalt sellest, kuidas neid kasutatakse tapa- või surmamistoimingute ajal, toovad mõned uimastamise meetodid kaasa looma surma ilma talle valu tegemata ja põhjustades minimaalset ärritust või kannatusi. |
| --- | --- |

(24)

Sõltuvalt sellest, kuidas neid kasutatakse tapa- või surmamistoimingute ajal, toovad mõned uimastamise meetodid kaasa looma surma ilma talle valu tegemata ja põhjustades minimaalset ärritust või kannatusi.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| (32) | Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on ette nähtud loetelud ettevõtetest, kust on lubatud ühendusse importida teatavaid loomseid saadusi. Nimetatud loetelude puhul tuleks arvesse võtta tapamajade suhtes kohaldatavaid üld- ja lisanõudeid, mis on sätestatud käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(32)

Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on ette nähtud loetelud ettevõtetest, kust on lubatud ühendusse importida teatavaid loomseid saadusi. Nimetatud loetelude puhul tuleks arvesse võtta tapamajade suhtes kohaldatavaid üld- ja lisanõudeid, mis on sätestatud käesolevas määruses.

| (32) | Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on ette nähtud loetelud ettevõtetest, kust on lubatud ühendusse importida teatavaid loomseid saadusi. Nimetatud loetelude puhul tuleks arvesse võtta tapamajade suhtes kohaldatavaid üld- ja lisanõudeid, mis on sätestatud käesolevas määruses.
  Komisjon peaks tagama, et siseturu jaoks mõeldud liha ja lihatoodete import kolmandatest riikidest vastaks selle määrusega kehtestatud üldeeskirjadele. |
| --- | --- |

(32)

Määrusega (EÜ) nr 854/2004 on ette nähtud loetelud ettevõtetest, kust on lubatud ühendusse importida teatavaid loomseid saadusi. Nimetatud loetelude puhul tuleks arvesse võtta tapamajade suhtes kohaldatavaid üld- ja lisanõudeid, mis on sätestatud käesolevas määruses.
  Komisjon peaks tagama, et siseturu jaoks mõeldud liha ja lihatoodete import kolmandatest riikidest vastaks selle määrusega kehtestatud üldeeskirjadele.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 33

| (33) | Tapamajad ja nende sisseseade on projekteeritud konkreetsete loomakategooriate ja tootmismahtude jaoks. Kui neid mahtusid ületatakse või kui seadmeid kasutatakse mittesihipäraselt, avaldab see negatiivset mõju loomade heaolule. Seepärast tuleb selliseid aspekte käsitlev teave edastada pädevatele asutustele ja seda tuleb kasutada tapamaja heakskiitmismenetluses. |
| --- | --- |

(33)

Tapamajad ja nende sisseseade on projekteeritud konkreetsete loomakategooriate ja tootmismahtude jaoks. Kui neid mahtusid ületatakse või kui seadmeid kasutatakse mittesihipäraselt, avaldab see negatiivset mõju loomade heaolule. Seepärast tuleb selliseid aspekte käsitlev teave edastada pädevatele asutustele ja seda tuleb kasutada tapamaja heakskiitmismenetluses.

| (33) | Tapamajad ja nende sisseseade on projekteeritud konkreetsete loomakategooriate ja tootmismahtude jaoks. Kui neid mahtusid ületatakse või kui seadmeid kasutatakse mittesihipäraselt, avaldab see negatiivset mõju loomade heaolule. Seepärast tuleb selliseid aspekte käsitlev teave edastada pädevatele asutustele ja seda tuleb kasutada tapamaja heakskiitmismenetluses.
  Väikeste, korrapäraselt kontrollitavate tapamajade suhtes, mille tapavõimsus on kuni 50 loomühikut nädalas või kuni 150 000 ühikut kodulindusid aastas ja mis müüvad toitu peamiselt otse lõpptarbijale, ei ole käesoleva määruse üldpõhimõtete täitmiseks vaja rakendada kulukat loamenetlust. |
| --- | --- |

(33)

Tapamajad ja nende sisseseade on projekteeritud konkreetsete loomakategooriate ja tootmismahtude jaoks. Kui neid mahtusid ületatakse või kui seadmeid kasutatakse mittesihipäraselt, avaldab see negatiivset mõju loomade heaolule. Seepärast tuleb selliseid aspekte käsitlev teave edastada pädevatele asutustele ja seda tuleb kasutada tapamaja heakskiitmismenetluses.
  Väikeste, korrapäraselt kontrollitavate tapamajade suhtes, mille tapavõimsus on kuni 50 loomühikut nädalas või kuni 150 000 ühikut kodulindusid aastas ja mis müüvad toitu peamiselt otse lõpptarbijale, ei ole käesoleva määruse üldpõhimõtete täitmiseks vaja rakendada kulukat loamenetlust.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34 a (uus)

| (34 a) | Tuleb vältida loomade kannatusi, mis on tingitud tapaeelsest hirmust ja stressist. Seetõttu on kohane projekteerida tapamajade konstruktsioon, kavandada tapamajade tootmisprotsess ja koolitada töötajad välja sellisel viisil, et vältida loomade stressist, hirmust ja valust põhjustatud kannatusi mahalaadimise ja tapmise vahel. |
| --- | --- |

(34 a)

Tuleb vältida loomade kannatusi, mis on tingitud tapaeelsest hirmust ja stressist. Seetõttu on kohane projekteerida tapamajade konstruktsioon, kavandada tapamajade tootmisprotsess ja koolitada töötajad välja sellisel viisil, et vältida loomade stressist, hirmust ja valust põhjustatud kannatusi mahalaadimise ja tapmise vahel.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 35

| (35) | Tapamajade konstruktsiooni, planeeringu ja sisseseade suhtes rakendatakse järjepidevalt teaduse ja tehnika arengu saavutusi. Seetõttu on oluline, et ühendus annaks loomade kaitse ühtlase ja kõrge taseme säilitamise eesmärgil komisjonile loa muuta tapamajade konstruktsiooni, planeeringu ja sisseseade suhtes kohaldatavaid nõudeid. |
| --- | --- |

(35)

Tapamajade konstruktsiooni, planeeringu ja sisseseade suhtes rakendatakse järjepidevalt teaduse ja tehnika arengu saavutusi. Seetõttu on oluline, et ühendus annaks loomade kaitse ühtlase ja kõrge taseme säilitamise eesmärgil komisjonile loa muuta tapamajade konstruktsiooni, planeeringu ja sisseseade suhtes kohaldatavaid nõudeid.

| (35) | Tapamajade konstruktsiooni, planeeringu ja sisseseade suhtes rakendatakse järjepidevalt teaduse ja tehnika arengu saavutusi. Seetõttu on oluline, et ühendus annaks loomade kaitse ühtlase ja kõrge taseme säilitamise eesmärgil komisjonile loa muuta tapamajade konstruktsiooni, planeeringu ja sisseseade suhtes kohaldatavaid nõudeid.
  Pidevalt tuleks teha jõupingutusi paremate uimastamismeetodite väljatöötamiseks. Samuti tuleks kiirendada uurimistööd alternatiivide otsimisel ülemääraste tibude tapmisele. |
| --- | --- |

(35)

Tapamajade konstruktsiooni, planeeringu ja sisseseade suhtes rakendatakse järjepidevalt teaduse ja tehnika arengu saavutusi. Seetõttu on oluline, et ühendus annaks loomade kaitse ühtlase ja kõrge taseme säilitamise eesmärgil komisjonile loa muuta tapamajade konstruktsiooni, planeeringu ja sisseseade suhtes kohaldatavaid nõudeid.
  Pidevalt tuleks teha jõupingutusi paremate uimastamismeetodite väljatöötamiseks. Samuti tuleks kiirendada uurimistööd alternatiivide otsimisel ülemääraste tibude tapmisele.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| (37) | Uimastuseta
  surmamisel
  tuleb kannatuste minimaalseks muutmise eesmärgil kõri täpselt läbi lõigata. Lisaks aeglustub loomadel, kelle liikumist pärast kõri läbilõikamist mehaaniliselt ei piirata, tõenäoliselt ka veretustamise protsess, pikendades tarbetult loomade kannatusi. Seetõttu tuleb iga uimastuseta tapetava looma liikumist individuaalselt piirata. |
| --- | --- |

(37)

Uimastuseta
  surmamisel
  tuleb kannatuste minimaalseks muutmise eesmärgil kõri täpselt läbi lõigata. Lisaks aeglustub loomadel, kelle liikumist pärast kõri läbilõikamist mehaaniliselt ei piirata, tõenäoliselt ka veretustamise protsess, pikendades tarbetult loomade kannatusi. Seetõttu tuleb iga uimastuseta tapetava looma liikumist individuaalselt piirata.

| (37) | Uimastuseta
  tapmisel
  tuleb kannatuste minimaalseks muutmise eesmärgil kõri täpselt läbi lõigata. Lisaks aeglustub loomadel, kelle liikumist pärast kõri läbilõikamist mehaaniliselt ei piirata, tõenäoliselt ka veretustamise protsess, pikendades tarbetult loomade kannatusi. Seetõttu tuleb iga uimastuseta tapetava looma liikumist individuaalselt piirata
  ja saavutada kohe pärast kõri läbilõikamist tõhus uimastus
  . |
| --- | --- |

(37)

Uimastuseta
  tapmisel
  tuleb kannatuste minimaalseks muutmise eesmärgil kõri täpselt läbi lõigata. Lisaks aeglustub loomadel, kelle liikumist pärast kõri läbilõikamist mehaaniliselt ei piirata, tõenäoliselt ka veretustamise protsess, pikendades tarbetult loomade kannatusi. Seetõttu tuleb iga uimastuseta tapetava looma liikumist individuaalselt piirata
  ja saavutada kohe pärast kõri läbilõikamist tõhus uimastus
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| (38) | Tapamajades kohaldatakse loomade käitlemise ja nende liikumise piiramise suhtes järjepidevalt teaduse ja tehnilise arengu saavutusi. Seetõttu on oluline, et ühendus annaks komisjonile volituse muuta loomade
  tapaeelset
  käitlemist ja liikumise piiramist käsitlevaid nõudeid, säilitades loomade kaitse ühtlase ja kõrge taseme. |
| --- | --- |

(38)

Tapamajades kohaldatakse loomade käitlemise ja nende liikumise piiramise suhtes järjepidevalt teaduse ja tehnilise arengu saavutusi. Seetõttu on oluline, et ühendus annaks komisjonile volituse muuta loomade
  tapaeelset
  käitlemist ja liikumise piiramist käsitlevaid nõudeid, säilitades loomade kaitse ühtlase ja kõrge taseme.

| (38) | Tapamajades
  ja karusloomakasvatustes
  kohaldatakse loomade käitlemise ja nende liikumise piiramise suhtes järjepidevalt teaduse ja tehnilise arengu saavutusi. Seetõttu on oluline, et ühendus annaks komisjonile volituse muuta loomade
  surmamise eelset
  käitlemist ja liikumise piiramist käsitlevaid nõudeid, säilitades loomade kaitse ühtlase ja kõrge taseme. |
| --- | --- |

(38)

Tapamajades
  ja karusloomakasvatustes
  kohaldatakse loomade käitlemise ja nende liikumise piiramise suhtes järjepidevalt teaduse ja tehnilise arengu saavutusi. Seetõttu on oluline, et ühendus annaks komisjonile volituse muuta loomade
  surmamise eelset
  käitlemist ja liikumise piiramist käsitlevaid nõudeid, säilitades loomade kaitse ühtlase ja kõrge taseme.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt a – alapunkt i

| i) | pädeva asutuse järelevalve all teaduslike ja tehniliste katsete käigus; |
| --- | --- |

i)

pädeva asutuse järelevalve all teaduslike ja tehniliste katsete käigus;

| i) | tegevuse käigus, mille suhtes kohaldatakse nõukogu 24. novembri 1986. aasta direktiivi 86/609/EMÜ katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (1); |
| --- | --- |

i)

tegevuse käigus, mille suhtes kohaldatakse nõukogu 24. novembri 1986. aasta direktiivi 86/609/EMÜ katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitsega seotud liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (1);

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt a – alapunkt ii

| ii) | jahitegevuse käigus; |
| --- | --- |

ii)

jahitegevuse käigus;

| ii) | jahitegevuse
  või sportkalapüügi
  käigus; |
| --- | --- |

ii)

jahitegevuse
  või sportkalapüügi
  käigus;

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt a – alapunkt iv a (uus)

| iv a) | suuremate religioossete pidustuste käigus, millega kaasnevad traditsioonilised ohverdamised isikliku tarbimise eesmärgil, näiteks jõulude ja lihavõtete ajal ning ainult kümne päeva jooksul enne vastavaid kuupäevi; |
| --- | --- |

iv a)

suuremate religioossete pidustuste käigus, millega kaasnevad traditsioonilised ohverdamised isikliku tarbimise eesmärgil, näiteks jõulude ja lihavõtete ajal ning ainult kümne päeva jooksul enne vastavaid kuupäevi;

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| b a) | looduses lastud poolkodustatud hirvede suhtes, mis lähevad töötlemisele jahifarmi rajatises. |
| --- | --- |

b a)

looduses lastud poolkodustatud hirvede suhtes, mis lähevad töötlemisele jahifarmi rajatises.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt b

| b) | „seotud toimingud” – tapmisega seoses ja tapmiseks ettenähtud kohas sooritatavad toimingud, näiteks loomade käitlemine, tapaeelne pidamine, liikumise piiramine, uimastamine ja veretustamine; |
| --- | --- |

b)

„seotud toimingud” – tapmisega seoses ja tapmiseks ettenähtud kohas sooritatavad toimingud, näiteks loomade käitlemine, tapaeelne pidamine, liikumise piiramine, uimastamine ja veretustamine;

| b) | „seotud toimingud” – tapmisega seoses ja tapmiseks ettenähtud kohas sooritatavad toimingud, näiteks loomade käitlemine,
  mahalaadimine
  , tapaeelne pidamine, liikumise piiramine, uimastamine ja veretustamine; |
| --- | --- |

b)

„seotud toimingud” – tapmisega seoses ja tapmiseks ettenähtud kohas sooritatavad toimingud, näiteks loomade käitlemine,
  mahalaadimine
  , tapaeelne pidamine, liikumise piiramine, uimastamine ja veretustamine;

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt b a (uus)

| b a) | „pädev asutus” – liikmesriigi keskasutus, mille ülesanne on tagada käesoleva määruse nõuete järgimine, või mõni muu asutus, millele keskasutus on nimetatud pädevuse delegeerinud; |
| --- | --- |

b a)

„pädev asutus” – liikmesriigi keskasutus, mille ülesanne on tagada käesoleva määruse nõuete järgimine, või mõni muu asutus, millele keskasutus on nimetatud pädevuse delegeerinud;

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt d a (uus)

| d a) | „teadvusetus” – teadvuseta olek, mille puhul ajutegevus on ajutiselt või jäädavalt häiritud ja mille järel loom ei ole võimeline reageerima tavapärastele ärritajatele, sealhulgas valule; |
| --- | --- |

d a)

„teadvusetus” – teadvuseta olek, mille puhul ajutegevus on ajutiselt või jäädavalt häiritud ja mille järel loom ei ole võimeline reageerima tavapärastele ärritajatele, sealhulgas valule;

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt f

| f) | „uimastamine” – tahtlikult käivitatud protsess, mis
  ilma valu tekitamata
  põhjustab teadvuse ja tundlikkuse kaotust, sealhulgas igasugune silmapilkse surmaga lõppev protsess; |
| --- | --- |

f)

„uimastamine” – tahtlikult käivitatud protsess, mis
  ilma valu tekitamata
  põhjustab teadvuse ja tundlikkuse kaotust, sealhulgas igasugune silmapilkse surmaga lõppev protsess;

| f) | „uimastamine” – tahtlikult käivitatud protsess, mis põhjustab teadvuse ja tundlikkuse kaotust, sealhulgas igasugune silmapilkse surmaga lõppev protsess; |
| --- | --- |

f)

„uimastamine” – tahtlikult käivitatud protsess, mis põhjustab teadvuse ja tundlikkuse kaotust, sealhulgas igasugune silmapilkse surmaga lõppev protsess;

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt g

| g) | „riitus” – loomade tapmisega seotud toimingute rida, mis on ette nähtud
  selliste
  usundite raames
  nagu islam või judaism
  ; |
| --- | --- |

g)

„riitus” – loomade tapmisega seotud toimingute rida, mis on ette nähtud
  selliste
  usundite raames
  nagu islam või judaism
  ;

| g) | „riitus” – loomade tapmisega seotud toimingute rida, mis on ette nähtud usundite raames
  või tuleneb teatavatest religioossetest pidustustest
  ; |
| --- | --- |

g)

„riitus” – loomade tapmisega seotud toimingute rida, mis on ette nähtud usundite raames
  või tuleneb teatavatest religioossetest pidustustest
  ;

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt k

| k) | „tapamaja” – ettevõte
  maismaaloomade tapmiseks
  ; |
| --- | --- |

k)

„tapamaja” – ettevõte
  maismaaloomade tapmiseks
  ;

| k) | „tapamaja” – ettevõte
  selliste loomade tapmiseks ja korrastamiseks, mille liha on mõeldud inimtoiduks
  ; |
| --- | --- |

k)

„tapamaja” – ettevõte
  selliste loomade tapmiseks ja korrastamiseks, mille liha on mõeldud inimtoiduks
  ;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – punkt m

| m) | „karusloomad” – imetajate liikidesse kuuluvad loomad, keda kasvatatakse esmajoones karusnaha tootmise eesmärgil, näiteks naaritsad, tuhkrud, rebased, kährikud, nutriad ja tšintšiljad; |
| --- | --- |

m)

„karusloomad” – imetajate liikidesse kuuluvad loomad, keda kasvatatakse esmajoones karusnaha tootmise eesmärgil, näiteks naaritsad, tuhkrud, rebased, kährikud, nutriad ja tšintšiljad;

| m) | „karusloomad” – imetajate liikidesse kuuluvad loomad, keda kasvatatakse esmajoones karusnaha tootmise eesmärgil, näiteks naaritsad, tuhkrud, rebased, pesukarud,
  kährikud,
  nutriad,
  küülikud
  ja tšintšiljad; |
| --- | --- |

m)

„karusloomad” – imetajate liikidesse kuuluvad loomad, keda kasvatatakse esmajoones karusnaha tootmise eesmärgil, näiteks naaritsad, tuhkrud, rebased, pesukarud,
  kährikud,
  nutriad,
  küülikud
  ja tšintšiljad;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt a

| a) | loomadele oleks tagatud füüsiline mugavus ja kaitse, eriti nende hoidmine
  puhtana ja
  termiliselt mugavates tingimustes, ning kukkumise ja libisemise vältimine; |
| --- | --- |

a)

loomadele oleks tagatud füüsiline mugavus ja kaitse, eriti nende hoidmine
  puhtana ja
  termiliselt mugavates tingimustes, ning kukkumise ja libisemise vältimine;

| a) | loomadele oleks tagatud füüsiline mugavus ja kaitse, eriti nende hoidmine termiliselt mugavates tingimustes, ning kukkumise ja libisemise vältimine; |
| --- | --- |

a)

loomadele oleks tagatud füüsiline mugavus ja kaitse, eriti nende hoidmine termiliselt mugavates tingimustes, ning kukkumise ja libisemise vältimine;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt d

| d) | loomadel ei esineks valu,
  hirmu,
  agressiivsuse või muu ebanormaalse käitumise tunnuseid; |
| --- | --- |

d)

loomadel ei esineks valu,
  hirmu,
  agressiivsuse või muu ebanormaalse käitumise tunnuseid;

| d) | loomadel ei esineks valu, agressiivsuse või muu ebanormaalse käitumise tunnuseid; |
| --- | --- |

d)

loomadel ei esineks valu, agressiivsuse või muu ebanormaalse käitumise tunnuseid;

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2 – punkt f

| f) | vältida kahjulikku vastastikust mõju. |
| --- | --- |

f)

vältida kahjulikku vastastikust mõju.

välja jäetud

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Ülemääraste päevavanuste tibude tapmine mis tahes viisil muutub lubamatuks kohe, kui on kättesaadavad asjakohased alternatiivid nende loomade tapmisele.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – esimene lõik

2.   
  Erandina lõikest 1
  võib loomi
  surmata
  ilma eelneva uimastuseta,
  kui riitus näeb ette teistsuguseid meetodeid ja
  eeldusel, et
  surmamine
  toimub tapamajas.

2.   
  Kooskõlas riitusega
  võib loomi
  tappa
  ilma eelneva uimastuseta eeldusel, et
  tapmine
  toimub tapamajas.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – teine lõik

Liikmesriigid võivad siiski otsustada seda erandit mitte kohaldada.

välja jäetud

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1

1.   Uimastamine peab toimuma vastavalt I lisas kirjeldatud meetoditele.

1.   Uimastamine peab toimuma vastavalt I lisas kirjeldatud meetoditele.
  Selleks et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, võib komisjon uusi uimastamismeetodeid heaks kiita Euroopa Toiduohutusameti hinnangu alusel ning artikli 22 lõikes 2 osutatud korra kohaselt.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – esimene lõik

2.   Uimastamise eest vastutav personal peab korrapäraselt läbi viima kontrolle, et veenduda, et loomadel puuduvad teadvuseloleku või tundlikkuse tunnused uimastamisprotsessi lõppemise ja surma
  kinnitamise
  vahelises ajavahemikus.

2.   Uimastamise eest vastutav personal peab korrapäraselt läbi viima kontrolle, et veenduda, et loomadel puuduvad teadvuseloleku või tundlikkuse tunnused uimastamisprotsessi lõppemise ja surma vahelises ajavahemikus.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Veretustamist alustatakse võimalikult kiiresti pärast uimastamist.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3 – teine lõik

Kõigi selliste muudatuste puhul tuleb tagada loomade heaolu tase, mis on vähemalt samaväärne olemasolevate meetodite abil saavutatud tasemega, ja see peab olema tõestatud teaduslike tõendite abil,
  mis on avaldatud rahvusvaheliselt tunnustatud ja teaduslikke eksperthinnanguid sisaldavates asjakohastes ajakirjades
  .

Kõigi selliste muudatuste puhul tuleb tagada loomade heaolu tase, mis on vähemalt samaväärne olemasolevate meetodite abil saavutatud tasemega, ja see peab olema tõestatud
  asjakohaste
  teaduslike tõendite abil.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 4

4.   Ühenduse
  tegevusjuhised
  I lisas kirjeldatud
  meetodite
  kohta võib vastu võtta artikli 22 lõikes 2 osutatud korra kohaselt.

4.   Ühenduse
  suunised
  I lisas kirjeldatud
  meetoditega seotud korra väljatöötamise ja eeskirjade rakendamise
  kohta võib vastu võtta artikli 22 lõikes 2 osutatud korra kohaselt.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 – esimene lõik

2.   Käitajad peavad standardse töökorra koostamise ja rakendamisega tagama
  surmamise
  ja sellega seotud toimingute vastavuse artikli 3 lõikele 1.

2.   Käitajad peavad standardse töökorra koostamise ja rakendamisega tagama
  tapmise
  ja sellega seotud toimingute vastavuse artikli 3 lõikele 1.
  Selleks võib tapamajadele kohaldada määruse (EÜ) nr 852/2004 artiklis 5 ettenähtud korda.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

3.   Standardne töökord tuleb muuta pädevale asutusele kättesaadavaks, kui viimane seda nõuab.

3.   Standardne töökord tuleb muuta pädevale asutusele kättesaadavaks, kui viimane seda nõuab.
  Standardse töökorra muutumise korral teavitatakse riiklikku veterinaararsti kirjalikult.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)

3 a.
     
  Pädev asutus võib standardset töökorda muuta, kui see ei ole selgelt vastavuses käesolevas määruses kehtestatud üldiste eeskirjade ja nõuetega.

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3 b (uus)

3 b.
     
  Lõikeid 1–3 ei kohaldata loomade tapmisele tapamajades, kus ei tapeta üle 50 loomühiku nädalas.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt a

| a) | loomade
  käitlemine ja hooldamine enne nende
  liikumise
  piiramist
  ; |
| --- | --- |

a)

loomade
  käitlemine ja hooldamine enne nende
  liikumise
  piiramist
  ;

| a) | loomade
  ajamine
  liikumise
  piiramise, uimastamise või tapmise eesmärgil
  ; |
| --- | --- |

a)

loomade
  ajamine
  liikumise
  piiramise, uimastamise või tapmise eesmärgil
  ;

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt f

| f) | elusloomade veretustamine. |
| --- | --- |

f)

elusloomade veretustamine.

| f) | elusloomade veretustamine
  ja/või käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud tapmismeetodid
  . |
| --- | --- |

f)

elusloomade veretustamine
  ja/või käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud tapmismeetodid
  .

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2 – punkt f a (uus)

| f a) | karusloomade surmamine. |
| --- | --- |

f a)

karusloomade surmamine.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

3.   
  Karusloomade surmamist peab jälgima isik, kellel on artiklis 18 osutatud pädevustunnistus, mis hõlmab kõiki neid toiminguid, mida sooritatakse nimetatud isiku järelevalve all.

välja jäetud

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – punkt a

| a) | loomakategooriad
  või kaal, mille jaoks seade on ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

loomakategooriad
  või kaal, mille jaoks seade on ette nähtud;

| a) | loomaliigid
  või kaal, mille jaoks seade on ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

loomaliigid
  või kaal, mille jaoks seade on ette nähtud;

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – punkt c a (uus)

| c a) | nende seadmete hoolduse ja kalibreerimise meetodid. |
| --- | --- |

c a)

nende seadmete hoolduse ja kalibreerimise meetodid.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Tapatoimingute ajal
  peavad
  kohapeal olema
  kättesaadavad
  uimastamise
  varuseadmed
  , mida saab viivitamata kasutusele võtta, kui algselt kasutatud uimastamisseade peaks rikki minema.

2.   Tapatoimingute ajal
  peab
  kohapeal olema
  kättesaadav
  uimastamise
  varumeetod
  , mida saab viivitamata kasutusele võtta, kui algselt kasutatud uimastamisseade peaks rikki minema.
  Kui kõnealune uimastamise varumeetod on seotud raskete seadeldistega, on asjakohane kasutada teisaldatavaid seadmeid.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Ühegi looma liikumist ei tohi piirata, kui selle looma uimastamise või tapmise eest vastutav tapamaja töötaja ei ole valmis looma uimastama või tapma.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

Käesoleva määruse II ja III peatükis sätestatud nõuded peavad vastama määruse (EÜ) nr 854/2004 artikli 12 lõike 2 punktis a osutatud eesmärkidele.

Kolmandates riikides heakskiidetud või heakskiitmisele kuuluvate tapamajade või ettevõtete kontrollimisel Euroopa Liitu impordi eesmärgil vastavalt ELi õigusaktidele teevad komisjoni eksperdid kindlaks, et artiklis 5 osutatud elusloomade tapmine toimub tingimustel, mis on seoses loomade heaoluga vähemalt samaväärsed käesolevas määruses ettenähtuga.

Kolmandatest riikidest imporditava lihaga kaasas olevale veterinaarsertifikaadile lisatakse tõend nimetatud nõude täitmise kohta.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a

Impordi kord kolmandatest riikidest

Komisjon tagab, et kolmandatest riikidest pärit liha ja lihatooted, mis on mõeldud tarbimiseks siseturul, on kooskõlas käesoleva määruse sätetega.

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – sissejuhatav osa

2.   Käesoleva määruse kohaldamiseks peab määruse (EÜ) nr 853/2004 artiklis 4 osutatud pädev asutus iga tapamaja puhul heaks kiitma:

2.   Käesoleva määruse kohaldamiseks peab määruse (EÜ) nr 853/2004 artiklis 4 osutatud pädev asutus iga tapamaja puhul,
  mille tapavõimsus on üle 50 loomühiku nädalas või üle 150 000 ühiku kodulindusid aastas,
  heaks kiitma:

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt a

| a) | iga tootmisliini maksimaalse läbilaskevõime; |
| --- | --- |

a)

iga tootmisliini maksimaalse läbilaskevõime;

välja jäetud

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt c

| c) | iga tapaeelse pidamise ala
  maksimaalse mahutavuse
  hobuslaste ning veiste, lammaste, kitsede ja sigade ning kodulindude ja jäneseliste jaoks. |
| --- | --- |

c)

iga tapaeelse pidamise ala
  maksimaalse mahutavuse
  hobuslaste ning veiste, lammaste, kitsede ja sigade ning kodulindude ja jäneseliste jaoks.

| c) | iga tapaeelse pidamise ala
  maksimaalne mahutavus
  hobuslaste ning veiste, lammaste, kitsede ja sigade ning kodulindude,
  silerinnaliste lindude
  ja jäneseliste jaoks. |
| --- | --- |

c)

iga tapaeelse pidamise ala
  maksimaalne mahutavus
  hobuslaste ning veiste, lammaste, kitsede ja sigade ning kodulindude,
  silerinnaliste lindude
  ja jäneseliste jaoks.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2

2.   Käitajad peavad tagama uimastuseta
  surmatavate
  loomade liikumise mehaanilise piiramise.

2.   Käitajad peavad
  vajaduse korral ning ilma uimastuseta toimuva riitusliku tapmise puhul
  tagama uimastuseta
  tapetavate
  loomade liikumise mehaanilise piiramise.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 – punkt e

| e) | elektrivoolu kasutamine, nii et see ei uimasta ega surma loomi kontrollitult, eriti kui kasutatav elektrivool ei läbista peaaju. |
| --- | --- |

e)

elektrivoolu kasutamine, nii et see ei uimasta ega surma loomi kontrollitult, eriti kui kasutatav elektrivool ei läbista peaaju.

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3 – teine lõik

Punkte a ja b ei kohaldata siiski kodulindude puhul kasutatavate köidikahelate suhtes.

Punkte a ja b ei kohaldata siiski kodulindude
  ja jäneseliste
  puhul kasutatavate köidikahelate suhtes.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1

1.   Et kontrollida ja veenduda, et tapetavad loomad on tõhusalt uimastatud ajavahemiku jooksul, mis algab uimastamisprotsessi lõppemisega ja lõpeb surma kinnitamisega, peavad käitajad kehtestama asjakohased seiremenetlused ja neid rakendama.

1.   Et kontrollida ja veenduda, et tapetavad loomad on tõhusalt uimastatud ajavahemiku jooksul, mis algab uimastamisprotsessi lõppemisega ja lõpeb surma kinnitamisega, peavad käitajad kehtestama asjakohased seiremenetlused ja neid rakendama.
  Loomad peavad olema surnud enne, kui rümpa korrastatakse või töödeldakse mis tahes muul potentsiaalselt valu tekitaval viisil.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 4 a (uus)

4 a.
     
  Karusloomakasvatajad peavad loomade surmamisest teavitama eelnevalt pädevat asutust, et riiklikul veterinaararstil oleks võimalik kontrollida, kas käesoleva määrusega kehtestatud nõudeid ja standardset töökorda järgitakse.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5

5.   Ühenduse
  hea tava juhise
  tapamajade
  seiremenetluste
  kohta võib vastu võtta artikli 22 lõikes 2 osutatud korra kohaselt.

5.   Ühenduse
  suunised
  tapamajade
  seiremenetlustega seotud korra väljatöötamise ja eeskirjade rakendamise
  kohta võib vastu võtta artikli 22 lõikes 2 osutatud korra kohaselt.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 5 a (uus)

5 a.
     
  Riiklik veterinaararst kontrollib korrapäraselt eespool nimetatud seiremenetlusi ning standardse töökorra järgimist.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige -1 (uus)

-1.
     
  Käitajad vastutavad käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjade järgimise eest.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1

1.   Käitajad peavad määrama iga tapamaja jaoks loomade heaolu eest vastutava töötaja, kes vastutab käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjade järgimise eest asjaomases tapamajas. Ta annab loomade heaoluga seotud küsimustes aru otse käitajatele.

1.   Käitajad peavad määrama iga tapamaja jaoks loomade heaolu eest vastutava töötaja, kes vastutab käesoleva määrusega kehtestatud eeskirjade järgimise
  kontrolli
  eest asjaomases tapamajas. Ta annab loomade heaoluga seotud küsimustes aru otse käitajatele.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 5

5.   
  Lõikeid 1 ja 4 ei kohaldata tapamajade suhtes
  , kus tapetakse vähem kui 1 000 loomühikut imetajaid või 150 000 ühikut kodulindusid aasta jooksul.

5.   
  Tapamaju
  , kus tapetakse vähem kui 1 000 loomühikut imetajaid või 150 000 ühikut kodulindusid aasta jooksul,
  võib käitada loomade heaolu eest vastutav töötaja, ning pädevustunnistuse saamise menetlust lihtsustatakse vastavalt pädeva asutuse määratletud kirjeldusele
  .

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 1

1.
     
  Loomade arvu vähendamises osalevad käitajad ja pädev asutus peavad enne toimingu alustamist koostama tegevuskava, millega tagatakse vastavus käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele.

Lähtudes oletatava haiguspuhangu ulatuse ja asukoha kohta esitatud hüpoteesidest, peavad ühenduse loomatervist käsitlevates õigusaktides nõutud situatsiooniplaanid eelkõige sisaldama kavandatud surmamise meetodeid ja asjakohast töökorda, mis tagab vastavuse käesolevas määruses sätestatud eeskirjadele.

välja jäetud

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 3

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel ja
  seoses erakordsete asjaoludega
  võib pädev asutus lubada erandi tegemist käesoleva määruse sätetest, kui ta leiab, et nõuete täitmine võib tõenäoliselt mõjutada inimeste tervist
  või
  aeglustada oluliselt haigustõrjet.

3.   Käesoleva artikli kohaldamisel ja
  vääramatu jõu korral
  võib pädev asutus lubada erandi tegemist käesoleva määruse sätetest, kui ta leiab, et nõuete täitmine võib tõenäoliselt mõjutada inimeste tervist
  ,
  aeglustada oluliselt haigustõrjet
  või hoopis kahjustada loomade heaolu
  .

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 15 – lõige 4

4.
     
  Ühe aasta jooksul päras loomade arvu vähendamise toimingu lõpetamist peab lõikes 1 osutatud pädev asutus edastama komisjonile ja muutma avalikkusele kättesaadavaks (eeskätt Interneti kaudu) saavutatud tulemuste hindamisaruande.

Kõnealune aruanne peab sisaldama eeskätt järgmist:

| a) | loomade arvu vähendamise põhjused; |
| --- | --- |

a)

loomade arvu vähendamise põhjused;

| b) | surmatud loomade liik ja arv; |
| --- | --- |

b)

surmatud loomade liik ja arv;

| c) | kasutatud uimastamise ja surmamise meetodid; |
| --- | --- |

c)

kasutatud uimastamise ja surmamise meetodid;

| d) | tekkinud probleemide kirjeldused ja kui see on asjakohane, siis ka lahendused, mis aitasid asjaomaste loomade kannatusi leevendada või minimeerida; |
| --- | --- |

d)

tekkinud probleemide kirjeldused ja kui see on asjakohane, siis ka lahendused, mis aitasid asjaomaste loomade kannatusi leevendada või minimeerida;

| e) | kõik lõike 3 kohaselt tehtud erandid. |
| --- | --- |

e)

kõik lõike 3 kohaselt tehtud erandid.

välja jäetud

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16

Hädatapmise korral peab asjaomaste loomade eest vastutav isik võtma vajalikud meetmed loomade võimalikult kiireks
  surmamiseks
  .

Hädatapmise korral peab asjaomaste loomade eest vastutav isik võtma vajalikud meetmed loomade võimalikult kiireks
  tapmiseks, ilma et see mõjutaks määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa I jao VI peatükis hädatapmise suhtes väljaspool tapamaja kehtestatud tingimuste täitmist
  .

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17

Artikkel 17

Tugikeskused

1.
     
  Iga liikmesriik peab määrama riikliku tugikeskuse (edaspidi „tugikeskus”) järgmiste ülesannete täitmiseks:

| a) | tapamajade heakskiitmiseks vajaliku teadusliku ja tehnilise eksperdiabi andmine; |
| --- | --- |

a)

tapamajade heakskiitmiseks vajaliku teadusliku ja tehnilise eksperdiabi andmine;

| b) | uute uimastamise meetodite hindamine; |
| --- | --- |

b)

uute uimastamise meetodite hindamine;

| c) | käitajate ja muude huvitatud isikute aktiivne toetamine käesoleva määruse rakendamiseks vajalike heade tavade juhiste väljatöötamisel ning selliste juhiste avaldamine ja levitamine ning nende rakendamise seire; |
| --- | --- |

c)

käitajate ja muude huvitatud isikute aktiivne toetamine käesoleva määruse rakendamiseks vajalike heade tavade juhiste väljatöötamisel ning selliste juhiste avaldamine ja levitamine ning nende rakendamise seire;

| d) | käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike juhiste väljatöötamine pädevate asutuste jaoks; |
| --- | --- |

d)

käesoleva määruse kohaldamiseks vajalike juhiste väljatöötamine pädevate asutuste jaoks;

| e) | pädevustunnistusi väljastavate organisatsioonide ja üksuste akrediteerimine vastavalt artiklile 18; |
| --- | --- |

e)

pädevustunnistusi väljastavate organisatsioonide ja üksuste akrediteerimine vastavalt artiklile 18;

| f) | koostöö ja suhtlemine komisjoniga ning teiste tugikeskustega, et jagada tehnilist ja teaduslikku teavet ning parimaid tavasid seoses käesoleva määruse rakendamisega. |
| --- | --- |

f)

koostöö ja suhtlemine komisjoniga ning teiste tugikeskustega, et jagada tehnilist ja teaduslikku teavet ning parimaid tavasid seoses käesoleva määruse rakendamisega.

2.
     
  Ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist peavad liikmesriigid esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele oma tugikeskuse andmed ning muutma selle teabe ka Internetis avalikult kättesaadavaks.

3.
     
  Tugikeskuse võib luua erinevatest üksustest koosneva võrgustikuna, tingimusel et on määratud täitja kõikidele lõikes 1 loetletud ülesannetele vastavalt kõikidele asjaomases liikmesriigis tehtavatele asjakohastele toimingutele.

Liikmesriik võib määrata oma territooriumist väljaspool asuva üksuse täitma ühte või mitut nimetatud ülesannet.

välja jäetud

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1 – punkt b

| b) | väljastab pädevustunnistusi, mis kinnitavad, et on sooritatud sõltumatu lõpueksam, mis hõlmab asjakohaseid loomakategooriaid ja artikli 7 lõikes 2 loetletud toiminguid ning IV lisas esitatud teemasid; |
| --- | --- |

b)

väljastab pädevustunnistusi, mis kinnitavad, et on sooritatud sõltumatu lõpueksam, mis hõlmab asjakohaseid loomakategooriaid ja artikli 7 lõikes 2 loetletud toiminguid ning IV lisas esitatud teemasid;

| b) | tagab, et käesoleva määruse artiklis 6 ette nähtud standardse töökorra väljatöötamise või järgimise eest vastutavad isikud on saanud asjakohase väljaõppe; |
| --- | --- |

b)

tagab, et käesoleva määruse artiklis 6 ette nähtud standardse töökorra väljatöötamise või järgimise eest vastutavad isikud on saanud asjakohase väljaõppe;

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 1 – punkt c

| c) | kiidab heaks punktis a osutatud koolituskursuste õppekavad ning punktis b osutatud eksamite sisu ja läbiviimise korra. |
| --- | --- |

c)

kiidab heaks punktis a osutatud koolituskursuste õppekavad ning punktis b osutatud eksamite sisu ja läbiviimise korra.

välja jäetud

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2

2.   
  Pädev asutus võib delegeerida kursuste korraldamise, kvalifikatsiooni kinnitava eksami läbiviimise ja pädevustunnistuse väljastamise eraldi organisatsioonile või üksusele, mis:

| a) | omab selleks vajalikke kogemusi, personali ja vahendeid; |
| --- | --- |

a)

omab selleks vajalikke kogemusi, personali ja vahendeid;

| b) | on sõltumatu ning tema tegevus seoses pädevustunnistuste väljastamisega ei too kaasa huvide konflikti; |
| --- | --- |

b)

on sõltumatu ning tema tegevus seoses pädevustunnistuste väljastamisega ei too kaasa huvide konflikti;

| c) | on tugikeskuse poolt akrediteeritud. |
| --- | --- |

c)

on tugikeskuse poolt akrediteeritud.

Üksikasjalik teave selliste organisatsioonide ja üksuste kohta tuleb muuta avalikkusele kättesaadavaks, eelkõige Interneti kaudu.

2.   
  Koolitusprogrammid töötab välja ja viib vajaduse korral ka läbi ettevõtja ise või pädeva asutuse poolt selleks volitatud organisatsioon.

See ettevõtja või organisatsioon väljastab nimetatud valdkonna pädevustunnistused.

Pädev asutus võib vajaduse korral välja töötada ja läbi viia koolitusprogramme ja väljastada pädevustunnistusi.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 3 – esimene lõik

3.   
  Pädevustunnistustele peab olema märgitud, milliste loomakategooriate ja artikli 7 lõigetes 2 või 3 loetletud toimingute kohta need kehtivad.

3.   
  Liikmesriigid määravad pädeva asutuse, kelle ülesanne on kinnitada lõikes 2 nimetatud koolitusprogrammide sisu.

Muudatusettepanekud 69 ja 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 - lõige 3 – teine lõik

Pädevustunnistuste kehtivusaeg ei tohi ületada viit aastat.

Pädevustunnistused kehtivad tähtajatult. Pädevustunnistuste omanikud peavad osalema korrapäraselt koolitustel.

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2

2.   Kuni 31. detsembrini 2014 võivad liikmesriigid ette näha, et artiklis 18 osutatud pädevustunnistused väljastatakse ilma eksamita nendele isikutele, kellel on asjaomasel kutsealal vähemalt
  [kümne]aastane pidev
  töökogemus.

2.   Kuni 31. detsembrini 2014 võivad liikmesriigid ette näha, et artiklis 18 osutatud pädevustunnistused väljastatakse ilma eksamita nendele isikutele, kellel on
  asjakohane väljaõpe ja
  asjaomasel kutsealal vähemalt
  12kuune
  töökogemus
  enne käesoleva määruse jõustumist
  .

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. jaanuariks 2013 ELis liikuvate tapamajade kasutamise tingimuste ja eeskirjade kehtestamist käsitleva õigusakti ettepaneku tagamaks, et nendes liikuvates üksustes võetakse tarvitusele kõik abinõud ja ei ohustata loomade heaolu.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I peatükk – tabel 1 – punkt 2 – loomakategooria

Mäletsejad
  kaaluga kuni 10 kg
  , kodulinnud ja jäneselised.

Mäletsejad, kodulinnud ja jäneselised.

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I peatükk – tabel 1 – punkt 2 – põhiparameetrid – teine lõik

Poldi asjakohane kiirus ja läbimõõt vastavalt looma suurusele ja liigile.

Poldi
  (puuteplaadi meetod)
  asjakohane kiirus ja läbimõõt vastavalt looma suurusele ja liigile.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I peatükk – tabel 2 – punkt 2 – nimi

Surmamine
  kogu keha läbiva elektrivooluga

Uimastamine või tapmine aju ja südant või
  kogu keha läbiva elektrivooluga

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I peatükk – tabel 2 – punkt 2 – loomakategooria

Kõik liigid,
  välja arvatud talled ja põrsad eluskaaluga vähem kui 5 kg ja veised
  .

Kõik liigid.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I peatükk – tabel 3 – punkt 2 – loomakategooria

Sead ja kodulinnud.

Sead
  ,
  kodulinnud
  ja karusloomad
  .

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II peatükk – punkt 7 – alapunkt 1 a (uus)

Üle 30 %-lise kontsentratsiooniga süsinikdioksiidi ei kasutata tapamajas kodulindude uimastamiseks ega tapmiseks. Sellist kontsentratsiooni võib kasutada ainult ülemääraste tibude surmamiseks või haigustõrje eesmärgil.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 2.3

| 2.3 | Loomapidamisrajatise ja uimastamispunkti viiva liikumistee vahel peab olema
  tasase põranda ja tugevate seintega
  ootetarandik, et oleks tagatud loomade pidev juurdevool uimastamis- ja tapmiskohta ning et loomaajajad ei peaks loomi pidamistarandikest liigselt kiirustades välja ajama. Ootetarandik peab olema projekteeritud nii, et loomad end kinni ei kiiluks ega üksteist jalge alla ei tallaks. |
| --- | --- |

2.3

Loomapidamisrajatise ja uimastamispunkti viiva liikumistee vahel peab olema
  tasase põranda ja tugevate seintega
  ootetarandik, et oleks tagatud loomade pidev juurdevool uimastamis- ja tapmiskohta ning et loomaajajad ei peaks loomi pidamistarandikest liigselt kiirustades välja ajama. Ootetarandik peab olema projekteeritud nii, et loomad end kinni ei kiiluks ega üksteist jalge alla ei tallaks.

| 2.3 | Loomapidamisrajatise ja uimastamispunkti viiva liikumistee vahel peab olema ootetarandik, et oleks tagatud loomade pidev juurdevool uimastamis- ja tapmiskohta ning et loomaajajad ei peaks loomi pidamistarandikest liigselt kiirustades välja ajama. Ootetarandik peab olema projekteeritud nii, et loomad end kinni ei kiiluks ega üksteist jalge alla ei tallaks. |
| --- | --- |

2.3

Loomapidamisrajatise ja uimastamispunkti viiva liikumistee vahel peab olema ootetarandik, et oleks tagatud loomade pidev juurdevool uimastamis- ja tapmiskohta ning et loomaajajad ei peaks loomi pidamistarandikest liigselt kiirustades välja ajama. Ootetarandik peab olema projekteeritud nii, et loomad end kinni ei kiiluks ega üksteist jalge alla ei tallaks.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 3.2

| 3.2 | Koos löökpoldiga kasutatavad liikumist piiravad sulud peavad olema varustatud seadisega, mis ei lase loomal pead külg- või vertikaalsuunas liigutada. |
| --- | --- |

3.2

välja jäetud

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 3.3

| 3.3 | Veiste liikumise piiramiseks nende selilipööramist või mis tahes muud ebaloomulikku asendit kasutavaid süsteeme ei tohi kasutada. |
| --- | --- |

3.3

välja jäetud

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 4.1 a (uus)

| 4.1 a | Elektrivooluga uimastamise seade on:









  a) | varustatud integreeritud akustilise või optilise signaalseadmega, mis näitab loomale rakendatava toime kestust; |
| --- | --- | --- |

4.1 a

a)

varustatud integreeritud akustilise või optilise signaalseadmega, mis näitab loomale rakendatava toime kestust;

| b) | ühendatud uimastajale selgesti nähtava pinge- ja voolutugevuse mõõteseadmega. |
| --- | --- |

b)

ühendatud uimastajale selgesti nähtava pinge- ja voolutugevuse mõõteseadmega.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 4.2

| 4.2 | Elektriseade peab andma konstantset voolu. |
| --- | --- |

4.2

välja jäetud

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – punkt 7.2

| 7.2 | Rajatised kodulindude jaoks peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et lindudele saaks
  manustada gaasisegu
  ilma neid transportimiskastidest välja laadimata. |
| --- | --- |

7.2

Rajatised kodulindude jaoks peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et lindudele saaks
  manustada gaasisegu
  ilma neid transportimiskastidest välja laadimata.

| 7.2 | Eluskodulindudele tuleks
  manustada gaasisegu
  nende transportimiskastides või konveierilindil. |
| --- | --- |

7.2

Eluskodulindudele tuleks
  manustada gaasisegu
  nende transportimiskastides või konveierilindil.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 1.2

| 1.2 | Loomad tuleb pärast saabumist võimalikult kiiresti maha laadida ja seejärel tarbetu viivituseta tappa.



  Kodulindude ja jäneseliste puhul ei tohi ajaperiood, mis hõlmab transporti koos mahalaadimise ja tapmise vahelise ajavahemikuga, ületada 12 tundi.




  Imetajate puhul, välja arvatud jäneselised, ei tohi transpordile kulunud aeg koos mahalaadimise ja tapmise vahelise ajavahemikuga ületada:










  (a) | 19 tundi võõrutamata loomade puhul; |
| --- | --- | --- |

1.2

Kodulindude ja jäneseliste puhul ei tohi ajaperiood, mis hõlmab transporti koos mahalaadimise ja tapmise vahelise ajavahemikuga, ületada 12 tundi.

Imetajate puhul, välja arvatud jäneselised, ei tohi transpordile kulunud aeg koos mahalaadimise ja tapmise vahelise ajavahemikuga ületada:

(a)

19 tundi võõrutamata loomade puhul;

| (b) | 24 tundi hobuste ja sigade puhul; |
| --- | --- |

(b)

24 tundi hobuste ja sigade puhul;

| (c) | 29 tundi mäletsejate puhul. |
| --- | --- |

(c)

29 tundi mäletsejate puhul.

Kui need ajapiirid on ületatud, tuleb loomad viia tapaeelse pidamise rajatistesse, toita ja seejärel jätkata neile asjakohaste ajavahemike järel mõõdukate toidukoguste andmist. Sellisel juhul tuleb loomad varustada piisavas koguses allapanuga või sellega samaväärse materjaliga, mis tagab kõnealustele liikidele vajaliku ja loomade arvule vastava mugavuse. Selline materjal peab tagama uriini ja fekaalide piisava imendumise.

välja jäetud

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 1.5

Enne muud tüüpi loomi tuleb tappa võõrutamata loomad, lakteerivad lüpsiloomad, teel olles sünnitanud loomad või konteinerites tarnitud loomad. Kui see ei ole võimalik, tuleb võtta meetmeid nende kannatuste leevendamiseks, eelkõige:

| a) | lüpsta lüpsiloomi mitte üle 12-tunniste ajavahemike järel; |
| --- | --- |

a)

lüpsta lüpsiloomi mitte üle 12-tunniste ajavahemike järel;

| b) | kui emasloom on sünnitanud, luua vajalikud tingimused vastsündinu imetamiseks ja tema heaolu tagamiseks; |
| --- | --- |

b)

kui emasloom on sünnitanud, luua vajalikud tingimused vastsündinu imetamiseks ja tema heaolu tagamiseks;

| c) | varustada konteinerites tarnitud loomad veega. |
| --- | --- |

c)

varustada konteinerites tarnitud loomad veega.

välja jäetud

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 1.7 – alapunkt c

| c) | tõsta või vedada looma peast, kõrvadest, jalgadest, sabast või karvadest, põhjustades talle seeläbi tarbetut valu või kannatust; |
| --- | --- |

c)

tõsta või vedada looma peast, kõrvadest, jalgadest, sabast või karvadest, põhjustades talle seeläbi tarbetut valu või kannatust;

| c) | tõsta või vedada looma peast, kõrvadest, jalgadest
  (välja arvatud kodulinde ja jäneselisi)
  , sabast või karvadest, põhjustades talle seeläbi tarbetut valu või kannatust; |
| --- | --- |

c)

tõsta või vedada looma peast, kõrvadest, jalgadest
  (välja arvatud kodulinde ja jäneselisi)
  , sabast või karvadest, põhjustades talle seeläbi tarbetut valu või kannatust;

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 1.8 a (uus)

| 1. 8 a | Elektrivooluga uimastamise seadmeid ei tohi kasutada loomade liikumise piiramiseks, nende paigalhoidmiseks ega liikuma sundimiseks. |
| --- | --- |

1. 8 a

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 1.8 b (uus)

| 1.8 b | Liikumisvõimetuid loomi ei tohi vedada tapmiskohta, vaid tuleb tappa kohapeal. |
| --- | --- |

1.8 b

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 2.1

| 2.1 | Igal loomal peab olema piisavalt ruumi püstitõusmiseks, pikaliheitmiseks ja ümberpööramiseks. |
| --- | --- |

2.1

Igal loomal peab olema piisavalt ruumi püstitõusmiseks, pikaliheitmiseks ja ümberpööramiseks.

| 2.1 | Kui välja arvata veised, keda hoitakse üksikaedikutes ajavahemiku jooksul, mis ei ületa mõistlikke piire, peab
  igal loomal olema piisavalt ruumi püstitõusmiseks, pikaliheitmiseks ja ümberpööramiseks |
| --- | --- |

2.1

Kui välja arvata veised, keda hoitakse üksikaedikutes ajavahemiku jooksul, mis ei ületa mõistlikke piire, peab
  igal loomal olema piisavalt ruumi püstitõusmiseks, pikaliheitmiseks ja ümberpööramiseks

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 2 a (uus)

| 2 a. | Uimastamine poltpüstoliga









  2 a.1 | Poltpüstol tuleb asetada nii, et kuul tungib ajukoorde. Eelkõige keelatakse veiste tulistamine kaelapiirkonda. Lammastel ja kitsedel on lubatud kasutada kaelapiirkonda, kui sarvede tõttu ei ole võimalik pealae kaudu tulistada. Sellisel juhul tuleb lask suunata sarvetüve tagant looma suu suunas ning veretustamisega peab alustama 15 sekundi jooksul pärast tulistamist. |
| --- | --- | --- |

2 a.

2 a.1

Poltpüstol tuleb asetada nii, et kuul tungib ajukoorde. Eelkõige keelatakse veiste tulistamine kaelapiirkonda. Lammastel ja kitsedel on lubatud kasutada kaelapiirkonda, kui sarvede tõttu ei ole võimalik pealae kaudu tulistada. Sellisel juhul tuleb lask suunata sarvetüve tagant looma suu suunas ning veretustamisega peab alustama 15 sekundi jooksul pärast tulistamist.

| 2 a.2 | Poltpüstoli kasutamisel peab uimastaja kontrollima, et polt liiguks pärast iga lasku lõpuni tagasi. Vastasel juhul tuleb seade enne järgmist kasutamist parandada. |
| --- | --- |

2 a.2

Poltpüstoli kasutamisel peab uimastaja kontrollima, et polt liiguks pärast iga lasku lõpuni tagasi. Vastasel juhul tuleb seade enne järgmist kasutamist parandada.

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 2 b (uus)

| 2 b. | Loomade liikumise piiramine



  Looma ei paigutata uimastamissulgu ja tema pead ei asetata liikumist piiravasse seadmesse enne, kui looma uimastav isik on valmis teda uimastama kohe, kui loom on paigutatud uimastamissulgu või tema pea on kinnitatud. |
| --- | --- |

2 b.

Looma ei paigutata uimastamissulgu ja tema pead ei asetata liikumist piiravasse seadmesse enne, kui looma uimastav isik on valmis teda uimastama kohe, kui loom on paigutatud uimastamissulgu või tema pea on kinnitatud.

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 3.1

| 3.1 | Kui loomade uimastamist, neile köidikkettide kinnitamist, nende ülesriputamist ja veretustamist teostab üks inimene, peab ta need toimingud ühe looma juures lõpetama enne, kui alustab samade toimingute sooritamist järgmisel loomal. |
| --- | --- |

3.1

Kui loomade uimastamist, neile köidikkettide kinnitamist, nende ülesriputamist ja veretustamist teostab üks inimene, peab ta need toimingud ühe looma juures lõpetama enne, kui alustab samade toimingute sooritamist järgmisel loomal.

| 3.1 | Kui loomade uimastamist, neile köidikkettide kinnitamist, nende ülesriputamist ja veretustamist teostab üks inimene, peab ta need toimingud ühe looma juures lõpetama enne, kui alustab samade toimingute sooritamist järgmisel loomal.
  Käesolevat nõuet ei kohaldata, kui kasutatakse rühma kaupa uimastamist. |
| --- | --- |

3.1

Kui loomade uimastamist, neile köidikkettide kinnitamist, nende ülesriputamist ja veretustamist teostab üks inimene, peab ta need toimingud ühe looma juures lõpetama enne, kui alustab samade toimingute sooritamist järgmisel loomal.
  Käesolevat nõuet ei kohaldata, kui kasutatakse rühma kaupa uimastamist.

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 3.1 a (uus)

| 3.1 a | Veretustamist tuleb alustada viivitamatult pärast uimastamist ning see tuleb teostada selliselt, et veretustamine oleks kiire, rohke ja täielik. |
| --- | --- |

3.1 a

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 3.2 a (uus)

| 3.2 a | Pärast veresoonte läbilõikamist on kuni veretustamise lõppemiseni keelatud igasugune loomade täiendav käitlemine ja elektristimulatsioon, mida ei tohi teha igal juhul enne:









  a) | 120 sekundi möödumist kalkunite ja hanede puhul; |
| --- | --- | --- |

3.2 a

a)

120 sekundi möödumist kalkunite ja hanede puhul;

| b) | 90 sekundi möödumist muude lindude puhul; |
| --- | --- |

b)

90 sekundi möödumist muude lindude puhul;

| c) | 30 sekundi möödumist uimastatud veiste puhul; |
| --- | --- |

c)

30 sekundi möödumist uimastatud veiste puhul;

| d) | 120 sekundi möödumist uimastamata veiste puhul; |
| --- | --- |

d)

120 sekundi möödumist uimastamata veiste puhul;

| e) | 20 sekundi möödumist lammaste, kitsede, sigade ja hirvede puhul. |
| --- | --- |

e)

20 sekundi möödumist lammaste, kitsede, sigade ja hirvede puhul.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 3.2 b (uus)

| 3.2 b. | Tiine looma tapmisel:









  a) | kui emakas on kahjustamata, tuleb loode jätta emakasse, kuni ta on surnud; |
| --- | --- | --- |

3.2 b.

a)

kui emakas on kahjustamata, tuleb loode jätta emakasse, kuni ta on surnud;

| b) | kahtluse korral või kui looma emakast avastatakse tapmise järel teadvusel olev loode, tuleb see koheselt eemaldada, läbistava poltpüstoliga uimastada ja veretustamise teel surmata. |
| --- | --- |

b)

kahtluse korral või kui looma emakast avastatakse tapmise järel teadvusel olev loode, tuleb see koheselt eemaldada, läbistava poltpüstoliga uimastada ja veretustamise teel surmata.

Tapamajadel peavad olema käepärast sobivad vahendid protseduuri koheseks teostamiseks, kui see peaks olema vajalik.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – punkt 3.3

| 3.3 | Linde ei tohi tappa kaela automaatse läbilõikamise teel, kui ei ole võimalik kindlaks teha, kas automaat on veresooned korralikult läbi lõiganud. Kui kaela automaatse läbilõikamise seade ei toimi tõhusalt, tuleb linnud viivitamata
  surmata
  . |
| --- | --- |

3.3

Linde ei tohi tappa kaela automaatse läbilõikamise teel, kui ei ole võimalik kindlaks teha, kas automaat on veresooned korralikult läbi lõiganud. Kui kaela automaatse läbilõikamise seade ei toimi tõhusalt, tuleb linnud viivitamata
  surmata
  .

| 3.3 | Linde ei tohi tappa kaela automaatse läbilõikamise teel, kui ei ole võimalik kindlaks teha, kas automaat on veresooned korralikult läbi lõiganud. Kui kaela automaatse läbilõikamise seade ei toimi tõhusalt, tuleb linnud viivitamata
  tappa
  . |
| --- | --- |

3.3

Linde ei tohi tappa kaela automaatse läbilõikamise teel, kui ei ole võimalik kindlaks teha, kas automaat on veresooned korralikult läbi lõiganud. Kui kaela automaatse läbilõikamise seade ei toimi tõhusalt, tuleb linnud viivitamata
  tappa
  .

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – punkt f a (uus)

| f a) | karusloomade surmamine.



  Loomade käitlemise ja nende liikumise piiramise praktilised aspektid.




  Uimastamise tehnikate praktilised aspektid.




  Uimastamise ja/või tapmise varumeetodid.




  Uimastamise ja/või tapmise seadmete hooldus.




  Uimastamise tõhususe seire. |
| --- | --- |

f a)

Loomade käitlemise ja nende liikumise piiramise praktilised aspektid.

Uimastamise tehnikate praktilised aspektid.

Uimastamise ja/või tapmise varumeetodid.

Uimastamise ja/või tapmise seadmete hooldus.

Uimastamise tõhususe seire.

---

(1)  

  EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1.

---

Neljapäev, 7. mai 2009

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/347 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/347

---

Neljapäev, 7. mai 2009Euroopa Pagulasfond aastateks 2008-2013 (otsuse nr 573/2007/EÜ muutmine) ***I

P6_TA(2009)0375

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse aastateks 2008–2013 loodavat Euroopa Pagulasfondi käsitlevat otsust nr 573/2007/EÜ seoses teatavate ühenduse meetmete rahastamise lõpetamise ja kõnealuste meetmete rahastamise ülemmäära muutmisega (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

2010/C 212 E/50

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0067);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 63 esimese lõigu punkti 2 alapunkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0070/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0280/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/348 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/348

---

Neljapäev, 7. mai 2009Varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2009)0376

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

2010/C 212 E/51

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0815);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 63 esimese lõigu esimese punkti alapunkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0477/2008);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 80 a lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 4. aprilli 2009. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80 a ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit(A6-0285/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Neljapäev, 7. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0244

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mai 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/.../EÜ , millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 esimese lõigu punkti 1 alapunkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded, (4) tuleb teha hulk sisulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/9/EÜ, millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded, (4) tuleb teha hulk sisulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealune direktiiv uuesti sõnastada.

| (2) | Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes neist sõltumatute asjaolude tõttu taotlevad õiguspäraselt kaitset ühenduses. |
| --- | --- |

(2)

Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes neist sõltumatute asjaolude tõttu taotlevad õiguspäraselt kaitset ühenduses.

| (3) | Oma erakorralisel istungil Tamperes 15. ja 16. oktoobril 1999 otsustas Euroopa Ülemkogu püüelda sellise Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise poole, mis põhineb pagulasseisundit käsitleva 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni (täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga) täielikul kohaldamisel, säilitades seega välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõtte järgimise. |
| --- | --- |

(3)

Oma erakorralisel istungil Tamperes 15. ja 16. oktoobril 1999 otsustas Euroopa Ülemkogu püüelda sellise Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise poole, mis põhineb pagulasseisundit käsitleva 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni (täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga) täielikul kohaldamisel, säilitades seega välja- või tagasisaatmise lubamatuse põhimõtte järgimise.

| (4) | Tampere järeldustes on sätestatud, et Euroopa ühine varjupaigasüsteem peaks lühikeses perspektiivis hõlmama ühiseid miinimumtingimusi varjupaigataotlejate vastuvõtmisele. |
| --- | --- |

(4)

Tampere järeldustes on sätestatud, et Euroopa ühine varjupaigasüsteem peaks lühikeses perspektiivis hõlmama ühiseid miinimumtingimusi varjupaigataotlejate vastuvõtmisele.

| (5) | Miinimumnõuete kehtestamine varjupaigataotlejate vastuvõtmisele on sammuks Euroopa varjupaigapoliitika suunas. |
| --- | --- |

(5)

Miinimumnõuete kehtestamine varjupaigataotlejate vastuvõtmisele on sammuks Euroopa varjupaigapoliitika suunas.

| (6) | Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise esimene etapp, mis peaks pikas perspektiivis viima kogu Euroopa Liidus kehtiva ühise menetluse ja varjupaiga saanud isikute ühetaolise seisundini, on praeguseks lõpule viidud. Euroopa Ülemkogu võttis 4. novembri 2004. aasta kohtumisel vastu Haagi programmi, millega püstitati vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seoses saavutatavad eesmärgid aastateks 2005-2010. Seepärast kutsuti Haagi programmis komisjoni üles lõpetama esimese etapi õigusaktide hindamine ning esitama teise etapi õigusaktid ja meetmed nõukogule ja Euroopa Parlamendile eesmärgiga need enne 2010. aastat vastu võtta. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise esimene etapp, mis peaks pikas perspektiivis viima kogu Euroopa Liidus kehtiva ühise menetluse ja varjupaiga saanud isikute ühetaolise seisundini, on praeguseks lõpule viidud. Euroopa Ülemkogu võttis 4. novembri 2004. aasta kohtumisel vastu Haagi programmi, millega püstitati vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga seoses saavutatavad eesmärgid aastateks 2005-2010. Seepärast kutsuti Haagi programmis komisjoni üles lõpetama esimese etapi õigusaktide hindamine ning esitama teise etapi õigusaktid ja meetmed nõukogule ja Euroopa Parlamendile eesmärgiga need enne 2010. aastat vastu võtta.

| (7) | Pidades silmas tehtud hindamiste tulemusi, on praeguses etapis asjakohane kinnitada direktiivi 2003/9/EÜ aluspõhimõtteid, et tagada varjupaigataotlejate vastuvõtutingimuste parandamine. |
| --- | --- |

(7)

Pidades silmas tehtud hindamiste tulemusi, on praeguses etapis asjakohane kinnitada direktiivi 2003/9/EÜ aluspõhimõtteid, et tagada varjupaigataotlejate vastuvõtutingimuste parandamine.

| (8) | Varjupaigataotlejate võrdse kohtlemise tagamiseks kogu Euroopa Liidus peaks direktiivi kohaldama rahvusvahelise kaitse taotluste menetluste kõikide etappide ja liikide suhtes ning kõikides varjupaigataotlejaid vastuvõtvates kohtades ja asutustes. |
| --- | --- |

(8)

Varjupaigataotlejate võrdse kohtlemise tagamiseks kogu Euroopa Liidus peaks direktiivi kohaldama rahvusvahelise kaitse taotluste menetluste kõikide etappide ja liikide suhtes ning kõikides varjupaigataotlejaid vastuvõtvates kohtades ja asutustes.

| (9) | Liikmesriigid peaksid käesolevat direktiivi rakendades püüdma täielikult tagada lapse huvide ja perekonna ühtsuse olulisuse põhimõtete täitmise kooskõlas ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooniga ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid käesolevat direktiivi rakendades püüdma täielikult tagada lapse huvide ja perekonna ühtsuse olulisuse põhimõtete täitmise kooskõlas ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooniga ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga.

| (10) | Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate isikute kohtlemise osas on liikmesriigid seotud kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistest õigusaktidest, millega nad on ühinenud. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate isikute kohtlemise osas on liikmesriigid seotud kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistest õigusaktidest, millega nad on ühinenud.

| (11) | Varjupaigataotlejate vastuvõtmisele tuleks sätestada miinimumnõuded, mis oleksid
  tavalistes tingimustes
  piisavad, et tagada varjupaigataotlejatele kõikides liikmesriikides väärikas elatustase ning võrreldavad elutingimused ▐. |
| --- | --- |

(11)

Varjupaigataotlejate vastuvõtmisele tuleks sätestada miinimumnõuded, mis oleksid
  tavalistes tingimustes
  piisavad, et tagada varjupaigataotlejatele kõikides liikmesriikides väärikas elatustase ning võrreldavad elutingimused ▐.

| (12) | Varjupaigataotlejate vastuvõtmise tingimuste ühtlustamine peaks aitama piirata varjupaigataotlejate edasist liikumist ühest liikmesriigist teise, mida mõjutavad mitmesugused nende vastuvõtmisega seotud tingimused. |
| --- | --- |

(12)

Varjupaigataotlejate vastuvõtmise tingimuste ühtlustamine peaks aitama piirata varjupaigataotlejate edasist liikumist ühest liikmesriigist teise, mida mõjutavad mitmesugused nende vastuvõtmisega seotud tingimused.

| (13) | Eesmärgiga tagada nii kõikide rahvusvahelise kaitse taotlejate võrdne kohtlemine kui ka kooskõla ELi varjupaigaalaste õigusaktidega, eelkõige nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (5), on asjakohane laiendada direktiivi reguleerimisala, nii et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejaid. |
| --- | --- |

(13)

Eesmärgiga tagada nii kõikide rahvusvahelise kaitse taotlejate võrdne kohtlemine kui ka kooskõla ELi varjupaigaalaste õigusaktidega, eelkõige nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta (5), on asjakohane laiendada direktiivi reguleerimisala, nii et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejaid.

| (14) | Varjupaigataotlejate toimetuleku soodustamiseks ja suurte erinevuste vähendamiseks liikmesriikide vahel on hädavajalik sätestada selged eeskirjad varjupaigataotlejate tööturule juurdepääsu kohta. |
| --- | --- |

(14)

Varjupaigataotlejate toimetuleku soodustamiseks ja suurte erinevuste vähendamiseks liikmesriikide vahel on hädavajalik sätestada selged eeskirjad varjupaigataotlejate tööturule juurdepääsu kohta.

| (15) | Erivajadustega isikute kohene väljaselgitamine ja nende piisav jälgimine peaks olema siseriiklike asutuste esmane eesmärk tagamaks, et selliste isikute vastuvõtmistingimused kujundatakse eraldi nende erivajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Erivajadustega isikute kohene väljaselgitamine ja nende piisav jälgimine peaks olema siseriiklike asutuste esmane eesmärk tagamaks, et selliste isikute vastuvõtmistingimused kujundatakse eraldi nende erivajaduste rahuldamiseks.

| (16) | Varjupaigataotlejate kinnipidamist tuleks kohaldada kooskõlas aluspõhimõttega, et ühtegi isikut ei või kinni pidada üksnes põhjendusega, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset, eelkõige kooskõlas
  liikmesriikidele rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste ja eriti
  pagulasseisundit käsitleva 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni artikliga 31. Eelkõige ei tohiks liikmesriigid määrata karistusi varjupaigataotlejatele ebaseadusliku riiki sisenemise või riigis viibimise eest ning kõik liikumispiirangud tuleks kehtestada üksnes vajaduse korral. Seepärast peaks varjupaigataotlejate kinnipidamine olema võimalik ainult direktiiviga ette nähtud väga selgelt kindlaksmääratud erandolukorras ning lähtuma nii sellise kinnipidamise viisi kui ka eesmärgi puhul vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõttest. Kui varjupaigataotlejat peetakse kinni, peaks tal olema õigus pöörduda oma õiguste kaitseks siseriikliku kohtu poole. |
| --- | --- |

(16)

Varjupaigataotlejate kinnipidamist tuleks kohaldada kooskõlas aluspõhimõttega, et ühtegi isikut ei või kinni pidada üksnes põhjendusega, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset, eelkõige kooskõlas
  liikmesriikidele rahvusvahelisest õigusest tulenevate kohustuste ja eriti
  pagulasseisundit käsitleva 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni artikliga 31. Eelkõige ei tohiks liikmesriigid määrata karistusi varjupaigataotlejatele ebaseadusliku riiki sisenemise või riigis viibimise eest ning kõik liikumispiirangud tuleks kehtestada üksnes vajaduse korral. Seepärast peaks varjupaigataotlejate kinnipidamine olema võimalik ainult direktiiviga ette nähtud väga selgelt kindlaksmääratud erandolukorras ning lähtuma nii sellise kinnipidamise viisi kui ka eesmärgi puhul vajaduse ja proportsionaalsuse põhimõttest. Kui varjupaigataotlejat peetakse kinni, peaks tal olema õigus pöörduda oma õiguste kaitseks siseriikliku kohtu poole.

| (17) | Kinnipeetud taotlejaid tuleks kohelda täielikult inimväärikust austades ja nende vastuvõtmistingimused tuleks nende vajaduste rahuldamiseks eraldi kujundada. Eelkõige peaksid liikmesriigid tagama ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni artikli 37 kohaldamise. |
| --- | --- |

(17)

Kinnipeetud taotlejaid tuleks kohelda täielikult inimväärikust austades ja nende vastuvõtmistingimused tuleks nende vajaduste rahuldamiseks eraldi kujundada. Eelkõige peaksid liikmesriigid tagama ÜRO 1989. aasta lapse õiguste konventsiooni artikli 37 kohaldamise.

| (18) | Selliste minimaalsete menetlustagatiste järgimise kindlustamiseks, mis seisnevad võimaluses võtta ühendust õigusabi andvate organisatsioonide või isikurühmadega, tuleks jagada teavet selliste organisatsioonide ja isikurühmade kohta. |
| --- | --- |

(18)

Selliste minimaalsete menetlustagatiste järgimise kindlustamiseks, mis seisnevad võimaluses võtta ühendust õigusabi andvate organisatsioonide või isikurühmadega, tuleks jagada teavet selliste organisatsioonide ja isikurühmade kohta.

| (19) | Vastuvõtusüsteemi kuritarvitamise võimalikkust tuleks piirata, täpsustades olukorrad, kus võib varjupaigataotlejate vastuvõtutingimusi kitsendada või kõnealuse vastuvõtu tühistada, tagades samal ajal kõikidele varjupaigataotlejatele väärika elatustaseme. |
| --- | --- |

(19)

Vastuvõtusüsteemi kuritarvitamise võimalikkust tuleks piirata, täpsustades olukorrad, kus võib varjupaigataotlejate vastuvõtutingimusi kitsendada või kõnealuse vastuvõtu tühistada, tagades samal ajal kõikidele varjupaigataotlejatele väärika elatustaseme.

| (20) | Tagada tuleks siseriiklike vastuvõtusüsteemide ja liikmesriikide vahel varjupaigataotlejate vastuvõtmise vallas tehtava koostöö tõhusus. |
| --- | --- |

(20)

Tagada tuleks siseriiklike vastuvõtusüsteemide ja liikmesriikide vahel varjupaigataotlejate vastuvõtmise vallas tehtava koostöö tõhusus.

| (21) | Pädevaid asutusi tuleks julgustada kasutama varjupaigataotlejate vastuvõtmisel rohkem omavahelist kooskõlastamist ning seepärast tuleks edendada kohalike omavalitsuste ja majutuskeskuste vahel harmoonilisi suhteid. |
| --- | --- |

(21)

Pädevaid asutusi tuleks julgustada kasutama varjupaigataotlejate vastuvõtmisel rohkem omavahelist kooskõlastamist ning seepärast tuleks edendada kohalike omavalitsuste ja majutuskeskuste vahel harmoonilisi suhteid.

| (22) | Miinimumnõuete olemusest tulenevalt on liikmesriikidel õigus kehtestada või säilitada kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes, kes paluvad liikmesriigilt rahvusvahelist kaitset, soodsamad sätted. |
| --- | --- |

(22)

Miinimumnõuete olemusest tulenevalt on liikmesriikidel õigus kehtestada või säilitada kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes, kes paluvad liikmesriigilt rahvusvahelist kaitset, soodsamad sätted.

| (23) | Samas vaimus on liikmesriigid kutsutud üles kohaldama käesoleva direktiivi sätteid seoses menetlustega, mille raames otsustatakse muus kui direktiivist 2004/83/EÜ tulenevas vormis antava kaitse taotluste rahuldamine. |
| --- | --- |

(23)

Samas vaimus on liikmesriigid kutsutud üles kohaldama käesoleva direktiivi sätteid seoses menetlustega, mille raames otsustatakse muus kui direktiivist 2004/83/EÜ tulenevas vormis antava kaitse taotluste rahuldamine.

| (24) | Selleks et varjupaigataotlejate vastuvõtmise miinimumnõuded sisaldaksid kõiki täiustusi, tuleks proportsionaalselt suurendada Euroopa Liidu eraldatud rahalisi vahendeid, et katta nimetatud täiustamiste kulud, eriti liikmesriikides
  ,
  kelle riiklik varjupaigasüsteem on eelkõige riigi geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu sattunud erilise ja ebaproportsionaalse surve alla. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et varjupaigataotlejate vastuvõtmise miinimumnõuded sisaldaksid kõiki täiustusi, tuleks proportsionaalselt suurendada Euroopa Liidu eraldatud rahalisi vahendeid, et katta nimetatud täiustamiste kulud, eriti liikmesriikides
  ,
  kelle riiklik varjupaigasüsteem on eelkõige riigi geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu sattunud erilise ja ebaproportsionaalse surve alla.

| (25) | Käesoleva direktiivi täitmist tuleks hinnata korrapäraste ajavahemike tagant. |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva direktiivi täitmist tuleks hinnata korrapäraste ajavahemike tagant.

| (26) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuete kehtestamist liikmesriikides, ║ ei ole võimalik täielikult saavutada liikmesriikidel endil ning see oleks meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(26)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuete kehtestamist liikmesriikides, ║ ei ole võimalik täielikult saavutada liikmesriikidel endil ning see oleks meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (27) | Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (harta) tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püüab käesolev direktiiv tagada inimväärikuse täielikku austamist ning edendada kõnealuse harta artiklite 1,
  4,
  6, 7, 18, 24 ja 47 kohaldamist ning sellest tuleks lähtuda ka direktiivi rakendamisel. |
| --- | --- |

(27)

Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (harta) tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püüab käesolev direktiiv tagada inimväärikuse täielikku austamist ning edendada kõnealuse harta artiklite 1,
  4,
  6, 7, 18, 24 ja 47 kohaldamist ning sellest tuleks lähtuda ka direktiivi rakendamisel.

| (28) | Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist. |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasemast direktiivist.

| (29) | Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas nimetatud direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajaga, |
| --- | --- |

(29)

Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas nimetatud direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I PEATÜKK

EESMÄRK, MÕISTED JA KOHALDAMISALA

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva direktiivi eesmärk on sätestada liikmesriikides varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   ‘rahvusvahelise kaitse taotlus’– rahvusvahelise kaitse taotlus direktiivi 2004/83/EÜ
  artikli 2 punkti g
  tähenduses;

b)   ‘taotleja’ või ‘varjupaigataotleja’– kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud;

c)   ‘pereliikmed’– järgmised taotleja perekonnaliikmed, kes viibivad rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise ajal samas liikmesriigis eeldusel, et perekond oli olemas juba päritoluriigis:

d)   ‘menetlused’ ja ‘edasikaebamine’– liikmesriikide poolt oma siseriiklikus õiguses kehtestatud menetlused ja edasikaebeõigus;

e)   ‘alaealine’– alla 18aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik;

f)   ‘saatjata alaealine’– alaealine, kes saabub liikmesriigi territooriumile tema eest seadusjärgselt või tavakohaselt vastutava täiskasvanuta, niikaua kui selline täiskasvanu ei ole teda tegelikult oma hoole alla võtnud; see mõiste hõlmab ka alaealist, kes on jäänud saatjata pärast sisenemist liikmesriikide territooriumile;

g)   ‘vastuvõtutingimused’– nende meetmete kogum, mida liikmesriigid tagavad kooskõlas käesoleva direktiiviga varjupaigataotlejatele;

h)   ‘materiaalsed vastuvõtutingimused’– vastuvõtutingimused, mis hõlmavad majutust, toitu ja rõivaid, mida antakse loonusena või rahaliste toetuste või maksedokumentidena või nende kolme kombinatsioonina, ning päevarahana;

i)   ‘kinnipidamine’– liikmesriigi korraldusel varjupaigataotleja hoidmine teatavas kohas, kus varjupaigataotlejalt on võetud liikumisvabadus;

j)   ‘majutuskeskus’– mis tahes koht, mida kasutatakse varjupaigataotlejate kollektiivseks majutamiseks.

Artikkel 3

Kohaldamisala

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes, kes esitavad liikmesriigi territooriumil, sealhulgas piiril või transiiditsoonis, rahvusvahelise kaitse taotluse, niikaua kuni neil on lubatud viibida sellel territooriumil, ning samuti tema pereliikmete suhtes, kui nad on vastavalt siseriiklikule õigusele selle rahvusvahelise kaitse taotlusega hõlmatud.

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata liikmesriikide välisesindustele esitatud diplomaatilise või territoriaalse varjupaiga taotluste korral.

3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata, kui kohaldatakse nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiivi 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (6).

4.   Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada käesolevat direktiivi seoses menetlustega, mille raames otsustatakse muus kui direktiivist 2004/83/EÜ tulenevas vormis antava kaitse taotluste rahuldamine.

Artikkel 4

Soodsamad sätted

Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada soodsamad sätted varjupaigataotlejate ja nende lähisugulaste vastuvõtutingimuste kohta olukorras, kus lähisugulased viibivad samas liikmesriigis ja on varjupaigataotleja ülalpidamisel, või humanitaarsetel põhjustel, kui need sätted on käesoleva direktiiviga ühildatavad.

II PEATÜKK

ÜLDSÄTTED VASTUVÕTUTINGIMUSTE KOHTA

Artikkel 5

Teave

1.   Liikmesriigid teatavad varjupaigataotlejatele mõistliku aja jooksul, mis ei ületa 15 päeva alates rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisest pädevale asutusele, vähemalt mis tahes kehtestatud hüvistest ning vastuvõtutingimustega seotud kohustustest, mida nad peavad täitma.

Liikmesriigid tagavad, et varjupaigataotlejatele antakse teavet organisatsioonide või isikurühmade kohta, mis annavad konkreetset õigusabi, ning organisatsioonide kohta, mis võivad anda neile abi või teavet seoses olemasolevate vastuvõtutingimustega, kaasa arvatud tervishoiuga.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud teavet antakse kirjalikult ning
  varjupaigataotlejale arusaadavas keeles või
  keeles, mille puhul on põhjust
  eeldada
  , et varjupaigataotleja seda mõistab. Vajaduse korral võib seda teavet anda ka suuliselt.

Artikkel 6

Dokumentatsioon

1.   Liikmesriigid tagavad, et kolme päeva jooksul pärast varjupaigataotluse esitamist pädevale asutusele antakse taotlejale tema nimeline dokument, mis tõendab tema pagulasseisundit või tunnistab, et tal on tema taotluse läbivaatamise ajal lubatud viibida liikmesriigi territooriumil.

▐ Käesoleva direktiivi alusel varjupaigataotlejatele ettenähtud õigustele ja hüvitistele
  juurdepääsu andmiseks ei nõuta täiendavaid dokumente
  .

Kui esimeses lõigus osutatud dokumendi omanikul ei ole lubatud liikmesriigi territooriumil või osal sellest vabalt liikuda, peab ka see dokumendis ära näidatud olema.

2.   Liikmesriigid võivad käesoleva artikli kohaldamise välistada, kui varjupaigataotleja on kinni peetud, ja rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise ajal, kui see esitati piiril, või kui toimub menetlus otsustamaks, kas taotluse esitajal on õigus siseneda seaduslikult liikmesriigi territooriumile. Erijuhtudel võivad liikmesriigid anda taotlejatele nende rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise ajal muid dokumente, mis on samaväärsed lõikes 1 osutatuga.

3.   Lõikes 1 osutatud dokument ei pruugi tõendada varjupaigataotleja isikut.

4.   Liikmesriigid võtavad vastu meetmed, mida on vaja selleks, et tagada varjupaigataotlejatele lõikes 1 osutatud dokument, mis peab kehtima seni, kuni varjupaigataotlejal on lubatud viibida asjaomase liikmesriigi territooriumil või piiril.

5.   Liikmesriigid võivad anda varjupaigataotlejatele reisidokumendi tõsistel humanitaarsetel põhjustel, mis nõuavad varjupaigataotleja viibimist mõnes teises riigis.

Artikkel 7

Elukoht ja liikumisvabadus

1.   Varjupaigataotlejad võivad liikuda vabalt vastuvõtva liikmesriigi territooriumil või selle poolt kindlaksmääratud alal. See kindlaksmääratud ala ei mõjuta eraelu puutumatust ning lubab tagada piisava juurdepääsu kõikidele käesolevast direktiivist tulenevatele hüvitistele.

2.   Liikmesriigid võivad üldsuse, avaliku korra või vastava vajaduse korral määrata varjupaigataotluste kiire ja tõhusa läbivaatamise huvides kindlaks varjupaigataotlejate elukoha.

3.   Liikmesriigid võivad ette näha, et materiaalsete vastuvõtutingimuste kohaldamiseks peab taotleja tegelikult elama teatavas kohas, mille määravad kindlaks liikmesriigid ise. Vastav otsus, mis võib olla üldist laadi, tuleb teha iga juhtumi puhul eraldi ning see peab olema ette nähtud siseriiklike õigusaktidega.

4.
     
  Vajaduse korral, näiteks õiguslikel põhjustel või avaliku korra huvides, võivad liikmesriigid paigutada taotleja teatavasse kohta vastavalt oma siseriiklikule õigusele.

5.   Liikmesriigid näevad ette võimaluse anda varjupaigataotlejatele ajutine luba lahkuda lõigetes 2 ja 3 osutatud elukohast ja/või lõikes 1 osutatud kindlaksmääratult alalt. Vastav otsus tehakse iga juhtumi puhul eraldi, objektiivsetel alustel ning erapooletult ja eitava otsuse korral põhjendatakse.

Varjupaigataotlejalt ei nõuta luba kohtumiseks ameti- ja kohtuasutustega, kui tema kohaleilmumine neisse on vajalik.

6.   Liikmesriigid nõuavad varjupaigataotlejatelt, et nad teataksid pädevatele asutustele võimalikult kiiresti oma hetkel kehtiva aadressi ning selle mis tahes muutumise.

Artikkel 8

Kinnipidamine

1.   Liikmesriigid ei pea isikut kinni üksnes põhjendusega, et ta on rahvusvahelise kaitse taotleja kooskõlas nõukogu 1. detsembri 2005. aasta direktiiviga 2005/85/EÜ liikmesriikides pagulasseisundi omistamise ja äravõtmise menetluse miinimumnõuete kohta
   (7).

2.   Liikmesriigid võivad vajaduse korral ja iga juhtumi individuaalsel hindamise alusel pidada taotlejat kinni asjaomases asutuses kooskõlas siseriikliku õigusega, kui muid, leebemaid sunnimeetmeid ei saa tõhusalt kasutada. Taotlejat võib pidada kinni ainult asjaomases asutuses:

| a) | selleks, et määrata kindlaks või tuvastada tema isik või kodakondsus või seda kontrollida; |
| --- | --- |

a)

selleks, et määrata kindlaks või tuvastada tema isik või kodakondsus või seda kontrollida;

| b) | selleks, et määrata kindlaks tema rahvusvahelise kaitse taotluse aluseks olevad asjaolud, mis muus olukorras võiksid kaduda; |
| --- | --- |

b)

selleks, et määrata kindlaks tema rahvusvahelise kaitse taotluse aluseks olevad asjaolud, mis muus olukorras võiksid kaduda;

| c) | selleks, et otsustada menetluse raames tema õiguse üle siseneda riigi territooriumile; |
| --- | --- |

c)

selleks, et otsustada menetluse raames tema õiguse üle siseneda riigi territooriumile;

| d) | siis, kui seda nõuab riikliku julgeoleku või avalik korra kaitsmine. |
| --- | --- |

d)

siis, kui seda nõuab riikliku julgeoleku või avalik korra kaitsmine.

Käesolev lõige ei piira artikli 11 kohaldamist.

3.   Liikmesriigid tagavad, et siseriiklike õigusaktidega oleksid ette nähtud eeskirjad, mis käsitlevad kinnipidamise alternatiive, nagu korrapärane ilmumine ametiasutustesse, tagatismakse tasumine või keeld lahkuda kindlaksmääratud kohast.

Artikkel 9

Tagatised kinnipeetud varjupaigataotlejatele

1.   Kinnipidamine määratakse lühimaks võimalikuks ajavahemikuks. Eelkõige ei või artikli 8 lõike 2 punktide a, b või c kohane kinnipidamine ületada aega, mida on mõistlikult vaja varjupaigataotleja kodakondsuse
  või isiku
  või tema avalduse aluseks olevate asjaolude kohta teabe saamiseks vajaliku menetluse lõpule viimiseks või asjakohase menetluse toimetamiseks, et otsustada taotleja õiguse üle siseneda riigi territooriumile.

Sellised menetlused tuleks läbi viia nõuetekohase hoolikusega. Menetluse
  viivitused, mida ei ole põhjustanud varjupaigataotleja, ei õigusta kinnipidamise jätkamist.

2.   Kinnipidamise määrab kohtuasutus. Kiireloomulistel juhtudel võib selle määrata haldusasutus, kuid sellisel juhul peab kohtuasutus kinnitama kinnipidamismääruse 72 tunni jooksul alates kinnipidamise algusest. Kui kohtuasutus peab kinnipidamist ebaseaduslikuks või kui otsust ei ole 72 tunni jooksul tehtud, vabastatakse asjaomane varjupaigataotleja kohe.

3.   Kinnipidamismäärus on kirjalik. Kinnipidamismääruses esitatakse selle aluseks olevad faktilised ja õiguslikud põhjendused ning määratakse kindlaks kinnipidamise maksimaalne ajavahemik.

4.   Kinnipeetud varjupaigataotlejatele teatatakse kohe kinnipidamise põhjused, kinnipidamise maksimaalne kestus ja siseriiklikes õigusaktides kinnipidamismääruse vaidlustamiseks sätestatud menetlused
  varjupaigataotlejale arusaadavas keeles võ
  keeles, mille puhul on põhjust
  eeldada
  , et varjupaigataotleja seda mõistab.

5.   Jätkuva kinnipidamise vaatab kohtuasutus mõistliku ajavahemiku järel läbi kas asjaomase varjupaigataotleja taotlusel või ametiülesande korras.

Kinnipidamist ei või põhjendamatult pikendada.

6.   Liikmesriigid tagavad
  , et soovi korral antakse tasuta vajalikku õigusabi
  ja/või
  esindatakse taotlejat seadusjärgselt vastavalt direktiivi 2005/85/EÜ artikli 15 lõigetele 3 kuni 6
  .

Sellistel juhtudel nähakse õigusabi ja/või seadusjärgse esindamise võimaldamise kord ette siseriiklikus õiguses.

Artikkel 10

Kinnipidamistingimused

1.   Liikmesriigid ei või kinnipeetud varjupaigataotlejaid hoida tavalises kinnipidamisasutuses. Kinnipidamine võib toimuda ainult spetsiaalsetes kinnipidamiskohtades.

Kinnipeetud varjupaigataotlejaid hoitakse lahus muudest kolmandate riikide kodanikest, kes ei ole esitanud rahvusvahelise kaitse taotlust, välja arvatud siis, kui see on vajalik perekonna ühtsuse tagamiseks ja taotleja on sellega nõus.

2.   Liikmesriigid tagavad kinnipeetud varjupaigataotlejatele võimaluse võtta ühendust seadusliku esindaja
  , pereliikmete, sotsiaal- ja usutöötajatega
  , sealhulgas saada neile külastusõigus. ÜRO pagulaste ülemvolinikul (UNHCR) ning muudel asjakohastel ja pädevatel riiklikel, rahvusvahelistel ja valitsusvälistel organisatsioonidel ja organitel on samuti võimalus suhelda taotlejatega kinnipidamiskohtades ja neid külastada.

3.
     
  Liikmesriigid tagavad, et kinnipeetud varjupaigataotlejatel on vajaduse korral kättesaadav asjakohane ravi ja psühholoogiline nõustamine.

4.   Liikmesriigid tagavad, et kinnipeetud varjupaigataotlejatele esitatakse kohe ajakohastatud teavet nende kinnipidamiskohas kehtivate eeskirjade kohta ning nende õiguste ja kohustuste kohta
  varjupaigataotlejale arusaadavas keeles või
  keeles, mille puhul on põhjust
  eeldada
  , et varjupaigataotleja seda mõistab.

Artikkel 11

Haavatavate rühmade ja erivajadustega isikute kinnipidamine

1.   Alaealisi peetakse kinni ainult siis, kui see on nende huvides vastavalt artikli 23 lõikes 2 sätestatule, ja alles pärast seda, kui on võetud arvesse nende olukorra käesoleva artikli ║ lõike 5 kohase individuaalse uurimise põhjal tehtud järeldusi.

Saatjata alaealisi ei või kinni pidada.

2.   Kinnipeetud alaealistel peab olema õigus puhkusele, sealhulgas õigus tegelda nende eale kohaste mängude ja huvitegevusega
  ning tegevusega vabas õhus
  .

3.   Kinnipeetud perekondadele võimaldatakse eraldi majutus, mis tagab piisava privaatsuse.

4.   Naissoost varjupaigataotlejate kinnipidamisel tagavad liikmesriigid, et neid majutatakse meessoost varjupaigataotlejatest eraldi, välja arvatud siis, kui nad on pereliikmed ja igaüks neist on sellega nõus.

5.   Erivajadustega inimesi kinni ei peeta, välja arvatud siis, kui kvalifitseeritud
  ja sõltumatu
  töötaja tunnistab nende olukorra individuaalsel uurimisel, et selline kinnipidamine ei kahjusta nende tervist, sealhulgas vaimset tervist ja heaolu.

Erivajadustega isikute kinnipidamisel tagavad liikmesriigid pideva järelevalve ja piisava toetuse.

Artikkel 12

Pered

Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et säilitada võimalikult suurel määral nende territooriumil viibiva perekonna ühtsus, kui asjaomane liikmesriik annab varjupaigataotlejatele majutuse. Selliseid meetmeid rakendatakse varjupaigataotleja nõusolekul.

Artikkel 13

Arstlik läbivaatus

Liikmesriigid võivad rahva tervisega seotud põhjustel nõuda varjupaigataotlejatel arstliku läbivaatuse läbimist.

Artikkel 14

Alaealiste koolitamine ja õpetamine

1.   Liikmesriigid võivad anda varjupaigataotlejate alaealistele lastele ja alaealistest varjupaigataotlejatele juurdepääsu oma haridussüsteemile sarnastel tingimustel oma kodanikega seniks, kuni väljasaatmismeedet nende või nende vanemate suhtes ei pöörata tegelikult täitmisele. Sellist õpet võib anda majutuskeskustes.

Liikmesriigid ei keela juurdepääsu keskharidusele üksnes põhjendusega, et alaealine on jõudnud täisikka.

2.   
  Juurdepääs
  haridussüsteemile
  tuleb tagada nii kiiresti kui võimalik pärast seda, kui alaealise poolt või tema nimel on esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus, ning mingil juhul
  ei lükata
  seda
  edasi rohkem kui kolm kuud kuupäevast, mil ║ rahvusvahelise kaitse taotlus esitati.

Vajaduse korral võimaldatakse ajutist ettevalmistavat koolitust, sealhulgas keelekoolitust, et hõlbustada alaealiste juurdepääsu liikmesriigi haridussüsteemile, ja /või erikoolitust, et integreerida neid kõnealusesse süsteemi.

3.   Kui lõikes 1 osutatud juurdepääs haridussüsteemile ei ole alaealise eriolukorra tõttu võimalik, peab liikmesriik pakkuma muid haridusvõimalusi kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavaga.

Artikkel 15

Tööhõive

1.   Liikmesriigid tagavad taotlejale juurdepääsu tööturule hiljemalt kuus kuud pärast rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise kuupäeva.

2.   Liikmesriigid määravad kindlaks tingimused, mille järgi anda taotlejale juurdepääs oma tööturule kooskõlas siseriiklike õigusaktidega, ilma et nad piiraksid põhjendamatult varjupaigataotleja juurdepääsu tööturule.

3.   Kui tavapärases menetluses tehtud eitava otsuse vastu esitatud edasikaebusel on edasilükkav toime, ei tühistata edasikaebemenetluste ajal juurdepääsu tööturule nii kaua, kuni edasikaebuse kohta avaldatakse eitav otsus.

Artikkel 16

Kutseõpe

Liikmesriigid võivad anda varjupaigataotlejatele juurdepääsu kutseõppele olenemata sellest, kas neil on või ei ole juurdepääs tööturule.

Juurdepääs töölepinguga seotud kutseharidusele sõltub sellest, mil määral on varjupaigataotlejal kooskõlas artikliga 15 juurdepääs tööturule.

Artikkel 17

Materiaalsete vastuvõtutingimuste ja tervishoiu üldised eeskirjad

1.   Liikmesriigid tagavad, et materiaalsed vastuvõtutingimused on taotlejatele nende rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise ajal olemas.

2.   Liikmesriigid tagavad, et materiaalsed vastuvõtutingimused võimaldavad ║ taotlejale piisava elatustaseme, mis tagab neile toimetuleku ja kaitseb nende füüsilist ja vaimset tervist.

Liikmesriigid tagavad, et kõnealune elatustase vastab kooskõlas artikliga 22 erivajadustega isikute eriolukorrale ning kinnipeetud isikute olukorrale.

3.   Liikmesriigid võivad seada kõikide või mõnede materiaalsete vastuvõtutingimuste tagamise eelduseks selle, et taotlejal ei ole küllaldaselt vahendeid oma tervisele vastava ja toimetulekuks vajaliku elatustaseme tagamiseks.

4.   Liikmesriigid võivad taotlejatelt nõuda, et nad kataksid vastuvõtutingimuste ja käesolevas direktiivis ettenähtud tervishoiukulud või osaleksid nende katmisel kooskõlas lõikega 3, kui neil on küllaldaselt vahendeid, näiteks kui nad on mõistliku aja jooksul teinud tööd.

Kui selgub, et varjupaigataotlejal oli ajal, mil tema eest kaeti tema vastuvõtutingimuste ja tervishoiukulusid, küllaldaselt vahendeid, et katta nende põhivajaduste kulusid ise, võivad liikmesriigid nõuda varjupaigataotlejalt nende kulude hüvitamist.

5.
     
  Materiaalsed vastuvõtutingimused tagatakse loonusena, rahalise toetuse või maksedokumentidena või nende kombinatsioonina.

Kui liikmesriigid tagavad materiaalsed vastuvõtutingimused rahalise toetuse või maksedokumentidena, määratakse makstavad summad kindlaks selles artiklis sätestatud põhimõtete kohaselt.

Artikkel 18

Materiaalsete vastuvõtutingimuste üksikasjalikud eeskirjad

1.   Kui majutust pakutakse loonusena, toimub see ühes järgmistest vormidest või nende kombinatsioonina:

| a) | ruumid, mida kasutatakse taotlejate majutamiseks ajal, mil vaadatakse läbi nende piiril esitatud rahvusvahelise kaitse taotlusi; |
| --- | --- |

a)

ruumid, mida kasutatakse taotlejate majutamiseks ajal, mil vaadatakse läbi nende piiril esitatud rahvusvahelise kaitse taotlusi;

| b) | majutuskeskused, mis tagavad küllaldase elatustaseme; |
| --- | --- |

b)

majutuskeskused, mis tagavad küllaldase elatustaseme;

| c) | eramud, korterid, hotellid või muud taotlejate majutamiseks kohandatud ruumid. |
| --- | --- |

c)

eramud, korterid, hotellid või muud taotlejate majutamiseks kohandatud ruumid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et taotlejatele, kellele on antud lõike 1 punktides a-c osutatud majutus, tagatakse:

| a) | kaitse nende pereelule; |
| --- | --- |

a)

kaitse nende pereelule;

| b) | võimalus suhelda sugulaste, õigusnõustajate ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku ║ ning liikmesriikide tunnustatud valitsusväliste organisatsioonide ║ esindajatega. |
| --- | --- |

b)

võimalus suhelda sugulaste, õigusnõustajate ja ÜRO pagulaste ülemvoliniku ║ ning liikmesriikide tunnustatud valitsusväliste organisatsioonide ║ esindajatega.

Liikmesriigid arvestavad taotlejate puhul lõike 1 punktides a ja b osutatud ruumides ja majutuskeskustes sooliste ja vanuseliste küsimustega ning erivajadustega isikute olukorraga.

Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid inimeste kuritarvitamise ja soolise vägivalla, sealhulgas seksuaalse väärkohtlemise ärahoidmiseks lõike 1 punktides a ja b osutatud ruumides ja majutuskeskustes.

3.   Liikmesriigid tagavad, et taotlejate alaealised lapsed või alaealised taotlejad paigutatakse kokku oma vanematega või nende eest seadusjärgselt või tavakohaselt vastutava täiskasvanud pereliikmega, juhul kui see on asjaomaste alaealiste huvides.

4.   Liikmesriigid tagavad, et taotlejad viiakse üle ühest majutuskohast teise üksnes vajaduse korral. Liikmesriigid näevad taotlejatele ette võimaluse teavitada oma õigusnõustajaid oma üleviimisest ja uuest aadressist.

5.   Majutuskeskustes töötavad isikud on saanud asjakohast koolitust ning nad on mis tahes teabe puhul, mida nad oma töö käigus saavad, kohustatud järgima siseriiklikus õiguses määratletud konfidentsiaalsuse põhimõtet.

6.   Liikmesriigid võivad kaasata taotlejaid keskuse elanike nõuandekogu või nõukoguna materiaalsete vahendite haldamisse ja mittemateriaalsete eluaspektide korraldamisse keskuses.

7.   Varjupaigataotlejate õigusnõustajatele ning ÜRO pagulaste ülemvoliniku või tema poolt määratud ja asjaomase liikmesriigi tunnustatud valitsusväliste organisatsioonide esindajatele antakse juurdepääs majutuskeskustesse ning muudele majutuskohtadele, et nad saaksid varjupaigataotlejaid abistada. Seda juurdepääsu võib piirata üksnes seoses kõnealuste keskuste ja kohtade ning varjupaigataotlejate turvalisusega.

8.   Liikmesriigid võivad nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel mõistlikuks ja võimalikult lühikeseks ajaks määrata kindlaks materiaalsete vastuvõtutingimuste üksikasjalikud eeskirjad, mis erinevad käesolevas artiklis ettenähtutest, kui:

| a) | on vaja viia läbi taotleja erivajaduste esmane hindamine, |
| --- | --- |

a)

on vaja viia läbi taotleja erivajaduste esmane hindamine,

| b) | tavaliselt olemasolevad majutusvõimalused on ajutiselt ammendatud, |
| --- | --- |

b)

tavaliselt olemasolevad majutusvõimalused on ajutiselt ammendatud,

| c) | varjupaigataotleja on vahi all või teda hoitakse piiriületuspunktis. |
| --- | --- |

c)

varjupaigataotleja on vahi all või teda hoitakse piiriületuspunktis.

Kõnealused erinevad tingimused peavad igal juhul katma põhivajadused.

Artikkel 19

Tervishoid

1.   Liikmesriigid tagavad, et taotlejad saavad vajalikku meditsiinilist abi, mis hõlmab vähemalt esmaabi ja haiguste või vaimsete häirete põhiravi.

2.   Liikmesriigid tagavad erivajadustega taotlejatele vajaliku arsti- või muu abi, sealhulgas vajaduse korral asjakohase vaimse tervise abi ▐.

Artikkel 20

Piinamise ohvrid

Liikmesriigid tagavad, et piinamise ohvrid suunatakse kiiresti nende olukorrale vastavasse tervishoiuasutusse.

III PEATÜKK

MATERIAALSETE VASTUVÕTUTINGIMUSTE KITSENDAMINE VÕI TÜHISTAMINE

Artikkel 21

Materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamine või tühistamine

1.   Liikmesriigid võivad materiaalseid vastuvõtutingimusi kitsendada ║ kui varjupaigataotleja:

| a) | lahkub pädeva asutuse määratud elukohast sellele teatamata või ilma pädeva asutuse loata, kui on nõutav sellise loa taotlemine, või |
| --- | --- |

a)

lahkub pädeva asutuse määratud elukohast sellele teatamata või ilma pädeva asutuse loata, kui on nõutav sellise loa taotlemine, või

| b) | ei täida aruandekohustusi või teabe andmise nõuet või nõuet ilmuda siseriiklikus õiguses sätestatud mõistliku aja jooksul varjupaigamenetlusega seoses isiklikele vestlustele või |
| --- | --- |

b)

ei täida aruandekohustusi või teabe andmise nõuet või nõuet ilmuda siseriiklikus õiguses sätestatud mõistliku aja jooksul varjupaigamenetlusega seoses isiklikele vestlustele või

| c) | on selles liikmesriigis juba esitanud varjupaigataotluse. |
| --- | --- |

c)

on selles liikmesriigis juba esitanud varjupaigataotluse.

Kui varjupaigataotleja leitakse või ta teatab endast vabatahtlikult pädevale asutusele, võetakse kadumise põhjuste põhjal vastu nõuetekohaselt põhjendatud otsus kõikide või mõnede kitsendatud materiaalsete vastuvõtutingimuste tagamise ennistamise kohta;

2.   Liikmesriigid võivad kitsendada või tühistada materiaalseid vastuvõtutingimusi, kui taotleja on varjanud rahaliste vahendite olemasolu ning on seetõttu materiaalsete vastuvõtutingimuste arvel aluselt rikastunud.

3.   Liikmesriigid võivad määrata kindlaks karistused, mida kohaldatakse majutuskeskuste sisekorraeeskirjade tõsise rikkumise või tõsiselt vägivaldse käitumise korral.

4.   Otsused materiaalsete vastuvõtutingimuste kitsendamise või tühistamise kohta või lõigetes 1-3 osutatud karistuste kohta tehakse igal juhtumi puhul eraldi, objektiivselt ja erapooletult ning põhjendatakse. Neid tehakse asjaomase isiku eriolukorda arvesse võttes, eriti artikliga 22 hõlmatud isikute puhul, pidades kinni proportsionaalsuse põhimõttest. Liikmesriigid tagavad igal juhul toimetulekuks vajaliku elatustaseme, juurdepääsu esmaabile ja haiguste või vaimsete häirete põhiravi.

5.   Liikmesriigid tagavad, et materiaalseid vastuvõtutingimusi ei kitsendata ega tühistata enne, kui eitav otsus on vastu võetud.

IV PEATÜKK

SÄTTED ERIVAJADUSTEGA ISIKUTE KOHTA

Artikkel 22

Üldpõhimõte

1.   Liikmesriigid võtavad siseriiklikes õigusaktides, millega rakendatakse käesolevat direktiivi, arvesse erivajadustega isikute eriolukorda. Haavatavaid isikuid, nagu alaealisi, saatjata alaealisi, puudega inimesi, vanureid, rasedaid, alaealiste lastega üksikvanemaid, inimkaubanduse ohvreid
  , naiste suguelundite moonutamise ohvreid
  , vaimsete häiretega isikuid ning piinatud või vägistatud isikuid või isikuid, kelle suhtes on tarvitatud muud psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda, peetakse alati erivajadustega isikuteks.

2.   Liikmesriigid kehtestavad siseriiklikus õiguses menetlused, et selgitada kohe pärast rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist välja, kas taotlejal on erivajadusi ja näidata ära selliste vajaduste laad. Kehtestatavate menetlustega tagatakse
  piisav
  toetus erivajadustega isikutele kogu varjupaigamenetluse jooksul ja nähakse ette nende olukorra asjakohane järelevalve.

Artikkel 23

Alaealised

1.   Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi alaealistega seotud sätteid täites silmas eelkõige lapse huvisid. Liikmesriigid tagavad lapse füüsiliseks, vaimseks, hingeliseks, kõlbeliseks ja sotsiaalseks arenguks piisava elatustaseme.

2.   Lapse huve hinnates arvestavad liikmesriigid piisavalt järgmiste teguritega:

| a) | perekonna taasühinemise võimalused; |
| --- | --- |

a)

perekonna taasühinemise võimalused;

| b) | alaealise heaolu ja sotsiaalne areng, arvestades eelkõige alaealise etnilist, religioosset, kultuurilist ja keelelist tausta; |
| --- | --- |

b)

alaealise heaolu ja sotsiaalne areng, arvestades eelkõige alaealise etnilist, religioosset, kultuurilist ja keelelist tausta;

| c) | ohutus- ja turvalisuskaalutlused, eelkõige siis, kui on oht, et laps on inimkaubanduse ohver; |
| --- | --- |

c)

ohutus- ja turvalisuskaalutlused, eelkõige siis, kui on oht, et laps on inimkaubanduse ohver;

| d) | alaealise seisukoht vastavalt tema vanusele ja küpsusele. |
| --- | --- |

d)

alaealise seisukoht vastavalt tema vanusele ja küpsusele.

3.   Liikmesriigid tagavad. et alaealistel on võimalus artikli 18 lõike 1 punktides a ja b osutatud ruumides ja majutuskeskustes puhkusele, sealhulgas võimalus tegelda nende eale kohaste mängude ja huvitegevusega.

4.   Liikmesriigid tagavad juurdepääsu raviteenustele nendele alaealistele, kes on langenud mis tahes kuritarvitamise, hooletusse jätmise, ekspluateerimise, piinamise või julma, ebainimliku ja alandava kohtlemise ohvriks või kes on saanud relvastatud konfliktides kannatada, ning tagavad, et välja töötatakse asjakohane vaimse tervise abi ja vajaduse korral on tagatud kvalifitseeritud nõustamine.

Artikkel 24

Saatjata alaealised

1.   Liikmesriigid võtavad ▐ meetmeid, et tagada saatjata alaealistele vajalik esindus seadusliku eestkostja kaudu.
  Eeskostja määratakse selleks, et nõustada ja kaitsta last ning tagada, et kõik otsused tehakse lapse parimates huvides. Eestkostjal peavad olema vajalikud teadmised lastehoiu valdkonnas, selleks et tagada lapse huvide kaitsmine ning lapse õigusalaste, sotsiaalsete, tervishoiualaste, psühholoogiliste, materiaalsete ja haridusalaste vajadustega nõuetekohane arvestamine. Asutused ja üksikisikud, kelle huvid võivad sattuda lapse huvidega vastuollu, ei saa eestkostjaks olla.
  Asjaomased ametiasutused viivad korrapäraselt läbi hindamisi.

2.   Rahvusvahelise kaitse taotluse esitavad saatjata alaealised paigutatakse alates hetkest, mil nad territooriumile lubatakse, kuni hetkeni, mil nad on kohustatud ║ liikmesriigist, millele nad rahvusvahelise kaitse taotluse esitasid või kus seda läbi vaadatakse, lahkuma:

| a) | täisealiste sugulaste juurde; |
| --- | --- |

a)

täisealiste sugulaste juurde;

| b) | kasuperekonda; |
| --- | --- |

b)

kasuperekonda;

| c) | majutuskeskustesse, kus on erivõimalused alaealiste jaoks; |
| --- | --- |

c)

majutuskeskustesse, kus on erivõimalused alaealiste jaoks;

| d) | muudesse alaealistele sobivatesse majutuskohtadesse. |
| --- | --- |

d)

muudesse alaealistele sobivatesse majutuskohtadesse.

Liikmesriigid võivad paigutada alaealisi alates 16. eluaastast täiskasvanud varjupaigataotlejate majutuskeskustesse.

Võimaluse korral hoitakse õdesid-vendi koos, võttes arvesse asjaomase alaealise huvisid ning eriti tema vanust ja küpsust. Alaealiste elukohta muudetakse võimalikult vähe.

3.   Liikmesriigid kehtestavad õigusaktidega menetlused saatjata alaealiste pereliikmete leidmiseks. Nad alustavad võimalikult kiiresti saatjata alaealise perekonna otsimist pärast rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist, kaitstes samas tema huvisid. Kui alaealise või tema lähisugulaste elu või puutumatus on ohus, eriti kui viimased on jäänud oma päritolumaale, tuleb tagada, et teavet nende isikute kohta kogutakse, töödeldakse ja levitatakse konfidentsiaalselt, et vältida nende julgeoleku ohustamist.

4.   Saatjata alaealistega töötavad isikud on saanud ja saavad jätkuvalt asjakohast koolitust selliste alaealiste vajaduste kohta ning nad on mis tahes teabe puhul, mida nad oma töö käigus saavad, kohustatud järgima siseriiklikus õiguses määratletud konfidentsiaalsuse põhimõtet.

Artikkel 25

Piinamise või vägivalla ohvrid

1.   Liikmesriigid tagavad, et isikud, keda on piinatud või vägistatud või kelle suhtes on kasutatud muud tõsist vägivalda, saavad sellise vägivalla põhjustatud kahjude likvideerimiseks vajalikku abi, eelkõige juurdepääsu taastusraviteenustele, mis peaksid võimaldama meditsiinilise ja psühholoogilise ravi saamist.

2.   Piinamise
  , vägistamise või muu tõsise vägivalla
  ohvritega töötavad isikud on saanud ja saavad jätkuvalt asjakohast koolitust piinamise ohvrite vajaduste kohta ning nad on mis tahes teabe puhul, mida nad oma töö käigus saavad, kohustatud järgima siseriiklikus õiguses määratletud konfidentsiaalsuse eeskirju.

V PEATÜKK

EDASIKAEBUSED

Artikkel 26

Edasikaebused

1.   Liikmesriigid tagavad, et käesolevast direktiivist tulenevate hüvitiste andmise, tühistamise või kitsendamisega seotud eitavate otsuste või artikli 7 järgsete otsuste vastu, mis mõjutavad varjupaigataotlejaid isiklikult, võib esitada edasikaebuse siseriiklikus õiguses ettenähtud korra kohaselt. Vähemalt viimases astmes tagatakse võimalus esitada kohtule edasikaebus või taotleda kohtu kaudu asja uut läbivaatamist nii faktilistes kui ka õigusküsimustes.

2.   Liikmesriigid tagavad
  , et soovi korral antakse tasuta vajalikku õigusabi ja/või esindatakse taotlejat seadusjärgselt vastavalt direktiivi 2005/85/EÜ artikli 15 lõigetele 3 kuni 6
  .

Sellistel juhtudel nähakse õigusabi ja/või seadusjärgse esindamise võimaldamise kord ette siseriiklikus õiguses.

VI PEATÜKK

MEETMED VASTUVÕTUSÜSTEEMI TÕHUSUSE PARANDAMISEKS

Artikkel 27

Pädevad asutused

Liikmesriigid teatavad komisjonile direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest vastutavate asutuste andmed. Liikmesriigid teavitavad komisjoni selliste asutuste andmete muutumisest.

Artikkel 28

Juhtimine, järelevalve ja kontroll

1.   Liikmesriigid kehtestavad mehhanismid, mis tagavad nõuetekohaselt riigi põhiseaduslikku korda järgides vastuvõtutingimuste asjakohase taseme juhtimise, järelevalve ja kontrolli korraldamise.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile asjakohase teabe vastavalt I lisas ettenähtud vormile igal aastal alates [...].

Artikkel 29

Töötajad ja vahendid

1.   Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et käesolevat direktiivi rakendavad ametiasutused ja muud organisatsioonid on saanud vajalikku põhikoolitust nii mees- kui ka naissoost taotlejate vajaduste kohta.

2.   Liikmesriigid eraldavad vajalikke vahendeid seoses käesoleva direktiivi rakendamiseks jõustatud siseriiklike õigusnormidega.

VII PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 30

Aruanded

Komisjon annab hiljemalt [...] Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru käesoleva direktiivi kohaldamisest ning teeb vajaduse korral ettepanekuid selle muutmiseks.

Liikmesriigid saadavad komisjonile [...] kogu aruande koostamiseks asjakohase teabe, sealhulgas artikli 28 lõikega 2 ettenähtud statistilised andmed.

Pärast aruannet annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamisest aru vähemalt iga viie aasta järel.

Artikkel 31

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid jõustavad artiklite [...] [artiklid, mida on sisuliselt muudetud võrreldes varasema direktiiviga] ja I lisa täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt [kuupäev]. Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.

Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. Samuti lisavad nad märkuse, et kehtivates õigusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas nende poolt vastuvõetavate peamiste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 32

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 2003/9/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates [käesoleva direktiivi artikli 31 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevale järgnevast päevast ], ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi seoses käesoleva direktiivi siseriiklikkusse õigusesse ülevõtmise tähtajaga, mis on sätestatud II lisa B osas.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt III lisa vastavustabelile.

Artikkel 33

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikleid [...] [artiklid, mida ei muudetud võrreldes varasema direktiiviga] ja I lisa kohaldatakse alates [käesoleva direktiivi artikli 31 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevale järgnevast päevast].

Artikkel 34

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

[...]

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta seisukoht.

(4)  ELT L 31, 6.2.2003, lk 18.

4

(5)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12
  .

5

12

(6)  EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12.

6

(7)  ELT L 326, 13.12.2005, lk 13.

7

Neljapäev, 7. mai 2009I LISA

Iga-aastane aruandlusvorm teabe esitamiseks, mida liikmesriikidelt nõutakse direktiivi [.../.../EÜ] artikli 28 lõikega 2.

| 1. | Esitage oma liikmesriigis praegu direktiivi [.../.../EÜ] artikli 3 lõikes 1 sätestatud vastuvõtutingimustega hõlmatud isikute koguarv, lisades nende soolise ja vanuselise jaotuse. Iga sellise isiku puhul märkige, kas ta on varjupaigataotleja või direktiivi [.../.../EÜ] artikli 2 punktis c määratletud pereliige. |
| --- | --- |

1.

Esitage oma liikmesriigis praegu direktiivi [.../.../EÜ] artikli 3 lõikes 1 sätestatud vastuvõtutingimustega hõlmatud isikute koguarv, lisades nende soolise ja vanuselise jaotuse. Iga sellise isiku puhul märkige, kas ta on varjupaigataotleja või direktiivi [.../.../EÜ] artikli 2 punktis c määratletud pereliige.

| 2. | Direktiivi [.../.../EÜ] artikli 22 põhjal palun esitage statistilised andmed väljaselgitatud erivajadustega varjupaigataotlejate arvu kohta, jagades kõnealused isikud järgmistesse rühmadesse:






  — | saatjata alaealised |
| --- | --- | --- |

2.

Direktiivi [.../.../EÜ] artikli 22 põhjal palun esitage statistilised andmed väljaselgitatud erivajadustega varjupaigataotlejate arvu kohta, jagades kõnealused isikud järgmistesse rühmadesse:

—

saatjata alaealised

| — | puudega inimesed |
| --- | --- |

—

puudega inimesed

| — | vanurid |
| --- | --- |

—

vanurid

| — | rasedad |
| --- | --- |

—

rasedad

| — | alaealiste lastega üksikvanemad |
| --- | --- |

—

alaealiste lastega üksikvanemad

| — | piinatud või vägistatud isikud või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda |
| --- | --- |

—

piinatud või vägistatud isikud või isikud, kelle suhtes on tarvitatud muud psühholoogilist, füüsilist või seksuaalset vägivalda

| — | inimkaubanduse ohvrid |
| --- | --- |

—

inimkaubanduse ohvrid

| — | vaimse tervise probleemidega inimesed |
| --- | --- |

—

vaimse tervise probleemidega inimesed

| — | muu (täpsustada) |
| --- | --- |

—

muu (täpsustada)

| 3. | Esitage üksikasjalik teave direktiivi [.../.../EÜ] artiklis 6 sätestatud dokumentide kohta, sealhulgas nende dokumentide liigi, nimetuse ja vormi kohta. |
| --- | --- |

3.

Esitage üksikasjalik teave direktiivi [.../.../EÜ] artiklis 6 sätestatud dokumentide kohta, sealhulgas nende dokumentide liigi, nimetuse ja vormi kohta.

| 4. | Märkige seoses direktiivi [.../.../EÜ] artikliga 15 selliste varjupaigataotlejate koguarv, kellel on Teie liikmesriigis juurdepääs tööturule, lisades praegu töötavate isikute koguarvu, liigitatuna majandusvaldkondade kaupa. Kui tööturule juurdepääsuga seonduvad konkreetsed tingimused, kirjeldage neid üksikasjalikult. |
| --- | --- |

4.

Märkige seoses direktiivi [.../.../EÜ] artikliga 15 selliste varjupaigataotlejate koguarv, kellel on Teie liikmesriigis juurdepääs tööturule, lisades praegu töötavate isikute koguarvu, liigitatuna majandusvaldkondade kaupa. Kui tööturule juurdepääsuga seonduvad konkreetsed tingimused, kirjeldage neid üksikasjalikult.

| 5. | Kirjeldage seoses direktiivi [.../.../EÜ] artikli 17 lõikega 5 üksikasjalikult materiaalsete vastuvõtutingimuste laadi, sealhulgas nende väärtust rahas ja nende pakkumise viisi (st milliseid vastuvõtutingimusi tagatakse loonusena või maksedokumentidena või nende kombinatsioonina), ja märkige varjupaigataotlejatele makstava päevaraha suurus.
   
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Kirjeldage seoses direktiivi [.../.../EÜ] artikli 17 lõikega 5 üksikasjalikult materiaalsete vastuvõtutingimuste laadi, sealhulgas nende väärtust rahas ja nende pakkumise viisi (st milliseid vastuvõtutingimusi tagatakse loonusena või maksedokumentidena või nende kombinatsioonina), ja märkige varjupaigataotlejatele makstava päevaraha suurus.

▐

Neljapäev, 7. mai 2009II LISA

A   osa

Kehtetuks tunnistatud direktiiv

(osutatud artiklis 32)

| Nõukogu direktiiv 2003/9/EÜ | (ELT L 31, 6.2.2003, lk 18) |
| --- | --- |

Nõukogu direktiiv 2003/9/EÜ

(ELT L 31, 6.2.2003, lk 18)

B   osa

Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaeg

(osutatud artiklis 31)

| Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg |
| --- | --- |
| 2003/9/EÜ | 6. veebruar 2005 |

Direktiiv

Ülevõtmise tähtaeg

2003/9/EÜ

6. veebruar 2005

Neljapäev, 7. mai 2009III LISA

Vastavustabel

| Direktiiv 2003/9/EÜ | Käesolev direktiiv |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2, sissejuhatavad sõnad | Artikkel 2, sissejuhatavad sõnad |
| Artikli 2 punkt a | — |
| Artikli 2 punkt b | Artikli 2 punkt a |
| Artikli 2 punkt c | Artikli 2 punkt b |
| Artikli 2 punkti d sissejuhatav sõna ning alapunktid i ja ii | Artikli 2 punkti c sissejuhatav sõna ning alapunktid i ja ii |
| — | Artikli 2 punkti c alapunktid iii, iv, v ja vi |
| Artikli 2 punktid e ja f | — |
| Artikli 2 punkt g | Artikli 2 punkt d |
| — | Artikli 2 punkt e |
| Artikli 2 punkt h | Artikli 2 punkt f |
| Artikli 2 punkt i | Artikli 2 punkt g |
| Artikli 2 punkt j | Artikli 2 punkt h |
| Artikli 2 punkt k | Artikli 2 punkt i |
| Artikli 2 punkt l | Artikli 2 punkt j |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikli 6 lõike 1 esimene lõik | Artikli 6 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 6 lõike 1 teine lõik | Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik |
| Artikli 6 lõiked 2–5 | Artikli 6 lõiked 2–5 |
| Artikli 7 lõiked 1 ja 2 | Artikli 7 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 7 lõige 3 | — |
| Artikli 7 lõige 4 ║ | Artikli 7 lõige 3 ║ |
| — | Artikli 7 lõige 4 |
| Artikli 7 lõiked 5 ja 6 | Artikli 7 lõiked 5 ja 6 |
| — | Artikkel 8 |
| — | Artikkel 9 |
| — | Artikkel 10 |
| — | Artikkel 11 |
| Artikkel 8 | Artikkel 12 |
| Artikkel 9 | Artikkel 13 |
| Artikli 10 lõike 1 esimene lõik | Artikli 14 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 10 lõike 1 teine lõik | — |
| Artikli 10 lõike 1 kolmas lõik | Artikli 14 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 10 lõige 2 | Artikli 14 lõike 2 esimene lõik |
| — | Artikli 14 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 10 lõige 3 | Artikli 14 lõige 3 |
| Artikli 11 lõige 1 | — |
| — | Artikli 15 lõige 1 |
| Artikli 11 lõiked 2 ja 3 | Artikli 15 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 11 lõige 4 | — |
| Artikkel 12 | Artikkel 16 |
| Artikkel 13 ▐ | Artikkel 17 ▐ |
| Artikli 14 lõige 1 | Artikli 18 lõige 1 |
| Artikli 14 lõike 2 sissejuhatavad sõnad ja esimene lõik | Artikli 18 lõike 2 sissejuhatavad sõnad ja esimene lõik |
| — | Artikli 18 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 14 lõike 2 teine lõik | Artikli 18 lõike 2 kolmas lõik |
| Artikli 14 lõiked 3–7 | Artikli 18 lõiked 3–7 |
| Artikli 14 lõike 8 sissejuhatavad sõnad | Artikli 18 lõike 8 sissejuhatavad sõnad |
| Artikli 14 lõike 8 esimese lõigu esimene taane | Artikli 18 lõike 8 esimese lõigu punkt a |
| Artikli 14 lõike 8 esimese lõigu teine taane | — |
| Artikli 14 lõike 8 esimese lõigu kolmas ja neljas taane | Artikli 18 lõike 8 esimese lõigu punktid b ja c |
| Artikli 14 lõike 8 teine lõik | Artikli 18 lõike 8 teine lõik |
| Artikkel 15 | Artikkel 19 |
| | Artikkel 20 |
| Artikli 16 lõike 1 sissejuhatavad sõnad | Artikli 21 lõike 1 sissejuhatav osa |
| Artikli 16 lõike 1 punkt a | — |
| Artikli 16 lõike 1 punkti a esimene, teine ja kolmas taane | Artikli 21 lõike 1 punktid a, b ja c |
| Artikli 16 lõike 1 punkt b ║ | — |
| — | Artikli 21 lõige 2 ║ |
| Artikli 16 lõige 2 | — |
| Artikli 16 lõiked 3–5 | Artikli 21 lõiked 3–5 |
| Artikli 17 lõige 1 | Artikli 22 lõike 1 esimene lõik |
| | Artikli 22 lõike 1 teine lõik |
| Artikli 17 lõige 2 | — |
| — | Artikli 22 lõige 2 |
| Artikli 18 lõige 1 | Artikli 23 lõige 1 |
| — | Artikli 23 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 18 lõige 2 | Artikli 23 lõige 4 |
| Artikkel 19 | Artikkel 24 |
| Artikkel 20 | Artikli 25 lõige 1 |
| — | Artikli 25 lõige 2 |
| Artikli 21 lõige 1 | Artikli 26 lõige 1 |
| — | Artikli 26 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 21 lõige 2 | Artikli 26 lõike 2 teine lõik |
| Artikkel 22 | — |
| — | Artikkel 27 |
| Artikkel 23 | Artikli 28 lõige 1 |
| — | Artikli 28 lõige 2 |
| Artikkel 24 | Artikkel 29 |
| Artikkel 25 | Artikkel 30 |
| Artikkel 26 | Artikkel 31 |
| — | Artikkel 32 |
| Artikkel 27 | Artikli 33 esimene lõik |
| — | Artikli 33 teine lõik |
| Artikkel 28 | Artikkel 34 |
| — | I lisa |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Direktiiv 2003/9/EÜ

Käesolev direktiiv

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2, sissejuhatavad sõnad

Artikkel 2, sissejuhatavad sõnad

Artikli 2 punkt a

—

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt c

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punkti d sissejuhatav sõna ning alapunktid i ja ii

Artikli 2 punkti c sissejuhatav sõna ning alapunktid i ja ii

—

Artikli 2 punkti c alapunktid iii, iv, v ja vi

Artikli 2 punktid e ja f

—

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt d

—

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt f

Artikli 2 punkt i

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt j

Artikli 2 punkt h

Artikli 2 punkt k

Artikli 2 punkt i

Artikli 2 punkt l

Artikli 2 punkt j

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik

Artikli 6 lõike 1 esimene lõik

Artikli 6 lõike 1 teine lõik

Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 6 lõiked 2–5

Artikli 6 lõiked 2–5

Artikli 7 lõiked 1 ja 2

Artikli 7 lõiked 1 ja 2

Artikli 7 lõige 3

—

Artikli 7 lõige 4 ║

Artikli 7 lõige 3 ║

—

Artikli 7 lõige 4

Artikli 7 lõiked 5 ja 6

Artikli 7 lõiked 5 ja 6

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

—

Artikkel 10

—

Artikkel 11

Artikkel 8

Artikkel 12

Artikkel 9

Artikkel 13

Artikli 10 lõike 1 esimene lõik

Artikli 14 lõike 1 esimene lõik

Artikli 10 lõike 1 teine lõik

—

Artikli 10 lõike 1 kolmas lõik

Artikli 14 lõike 1 teine lõik

Artikli 10 lõige 2

Artikli 14 lõike 2 esimene lõik

—

Artikli 14 lõike 2 teine lõik

Artikli 10 lõige 3

Artikli 14 lõige 3

Artikli 11 lõige 1

—

—

Artikli 15 lõige 1

Artikli 11 lõiked 2 ja 3

Artikli 15 lõiked 2 ja 3

Artikli 11 lõige 4

—

Artikkel 12

Artikkel 16

Artikkel 13 ▐

Artikkel 17 ▐

Artikli 14 lõige 1

Artikli 18 lõige 1

Artikli 14 lõike 2 sissejuhatavad sõnad ja esimene lõik

Artikli 18 lõike 2 sissejuhatavad sõnad ja esimene lõik

—

Artikli 18 lõike 2 teine lõik

Artikli 14 lõike 2 teine lõik

Artikli 18 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 14 lõiked 3–7

Artikli 18 lõiked 3–7

Artikli 14 lõike 8 sissejuhatavad sõnad

Artikli 18 lõike 8 sissejuhatavad sõnad

Artikli 14 lõike 8 esimese lõigu esimene taane

Artikli 18 lõike 8 esimese lõigu punkt a

Artikli 14 lõike 8 esimese lõigu teine taane

—

Artikli 14 lõike 8 esimese lõigu kolmas ja neljas taane

Artikli 18 lõike 8 esimese lõigu punktid b ja c

Artikli 14 lõike 8 teine lõik

Artikli 18 lõike 8 teine lõik

Artikkel 15

Artikkel 19

Artikkel 20

Artikli 16 lõike 1 sissejuhatavad sõnad

Artikli 21 lõike 1 sissejuhatav osa

Artikli 16 lõike 1 punkt a

—

Artikli 16 lõike 1 punkti a esimene, teine ja kolmas taane

Artikli 21 lõike 1 punktid a, b ja c

Artikli 16 lõike 1 punkt b ║

—

—

Artikli 21 lõige 2 ║

Artikli 16 lõige 2

—

Artikli 16 lõiked 3–5

Artikli 21 lõiked 3–5

Artikli 17 lõige 1

Artikli 22 lõike 1 esimene lõik

Artikli 22 lõike 1 teine lõik

Artikli 17 lõige 2

—

—

Artikli 22 lõige 2

Artikli 18 lõige 1

Artikli 23 lõige 1

—

Artikli 23 lõiked 2 ja 3

Artikli 18 lõige 2

Artikli 23 lõige 4

Artikkel 19

Artikkel 24

Artikkel 20

Artikli 25 lõige 1

—

Artikli 25 lõige 2

Artikli 21 lõige 1

Artikli 26 lõige 1

—

Artikli 26 lõike 2 esimene lõik

Artikli 21 lõige 2

Artikli 26 lõike 2 teine lõik

Artikkel 22

—

—

Artikkel 27

Artikkel 23

Artikli 28 lõige 1

—

Artikli 28 lõige 2

Artikkel 24

Artikkel 29

Artikkel 25

Artikkel 30

Artikkel 26

Artikkel 31

—

Artikkel 32

Artikkel 27

Artikli 33 esimene lõik

—

Artikli 33 teine lõik

Artikkel 28

Artikkel 34

—

I lisa

—

II lisa

—

III lisa

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/370 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/370

---

Neljapäev, 7. mai 2009Kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku poolt mõnes liikmesriigis esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2009)0377

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

2010/C 212 E/52

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0820);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 63 punkti 1 alapunkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0474/2008);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilise kasutamise kohta (1);

võttes arvesse õiguskomisjoni 3. aprilli 2009. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile vastavalt kodukorra artikli 80 a lõikele 3;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80a ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0284/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ja nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Neljapäev, 7. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0243

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (uuesti sõnastatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 63 esimese lõigu punkti 1 alapunkti a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrusesse (EÜ) nr 343/2003 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest)
   (4) tuleb teha olulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealune määrus uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrusesse (EÜ) nr 343/2003 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest)
   (4) tuleb teha olulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks kõnealune määrus uuesti sõnastada.

| (2) | Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes neist sõltumatute asjaolude tõttu taotlevad õiguspäraselt kaitset ühenduses. |
| --- | --- |

(2)

Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes neist sõltumatute asjaolude tõttu taotlevad õiguspäraselt kaitset ühenduses.

| (3) | Oma erakorralisel kohtumisel Tamperes 15. ja 16. oktoobril 1999 otsustas Euroopa Ülemkogu püüelda sellise Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise poole, mis põhineb pagulasseisundit käsitleva 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni (mida on täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga) täielikul kohaldamisel, millega tagatakse, et kedagi ei sunnita naasma riiki, kus teda ohustab tagakiusamine, st kohaldatakse tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet. Selles suhtes peetakse liikmesriike, kes kõik järgivad tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, kolmandate riikide kodanikele turvalisteks riikideks, ilma et see mõjutaks käesolevas määruses sätestatud vastutuskriteeriume. |
| --- | --- |

(3)

Oma erakorralisel kohtumisel Tamperes 15. ja 16. oktoobril 1999 otsustas Euroopa Ülemkogu püüelda sellise Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise poole, mis põhineb pagulasseisundit käsitleva 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsiooni (mida on täiendatud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga) täielikul kohaldamisel, millega tagatakse, et kedagi ei sunnita naasma riiki, kus teda ohustab tagakiusamine, st kohaldatakse tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet. Selles suhtes peetakse liikmesriike, kes kõik järgivad tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, kolmandate riikide kodanikele turvalisteks riikideks, ilma et see mõjutaks käesolevas määruses sätestatud vastutuskriteeriume.

| (4) | Tampere kohtumise järeldustes tõdetakse ka, et see süsteem peaks lühiajaliselt hõlmama selget ja toimivat menetlust varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramiseks. |
| --- | --- |

(4)

Tampere kohtumise järeldustes tõdetakse ka, et see süsteem peaks lühiajaliselt hõlmama selget ja toimivat menetlust varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramiseks.

| (5) | Selline menetlus peaks põhinema liikmesriikide ja asjaomaste isikute seisukohast erapooletutel ja õiglastel kriteeriumidel. Eelkõige peaks see võimaldama kiiresti määrata vastutav liikmesriik, et tagada tegelik juurdepääs rahvusvahelise kaitse seisundi kindlakstegemise menetlusele ja mitte seada ohtu rahvusvahelise kaitse taotluste kiire menetlemise eesmärki. |
| --- | --- |

(5)

Selline menetlus peaks põhinema liikmesriikide ja asjaomaste isikute seisukohast erapooletutel ja õiglastel kriteeriumidel. Eelkõige peaks see võimaldama kiiresti määrata vastutav liikmesriik, et tagada tegelik juurdepääs rahvusvahelise kaitse seisundi kindlakstegemise menetlusele ja mitte seada ohtu rahvusvahelise kaitse taotluste kiire menetlemise eesmärki.

| (6) | Kuna Euroopa ühise varjupaigasüsteemi järkjärgulise juurutamise lõpptulemuseks peaks olema ühine menetlus ja pagulaste ühesugune õiguslik seisund kogu liidus, on praeguses järgus asjakohane kogemuste põhjal vajalikke täiustusi tehes kinnitada põhimõtteid, mis on aluseks Dublinis 15. juunil 1990 allkirjastatud konventsioonile mõnes Euroopa ühenduste liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kohta (Dublini konventsioon), mille rakendamine on edendanud varjupaigapoliitika ühtlustamist. |
| --- | --- |

(6)

Kuna Euroopa ühise varjupaigasüsteemi järkjärgulise juurutamise lõpptulemuseks peaks olema ühine menetlus ja pagulaste ühesugune õiguslik seisund kogu liidus, on praeguses järgus asjakohane kogemuste põhjal vajalikke täiustusi tehes kinnitada põhimõtteid, mis on aluseks Dublinis 15. juunil 1990 allkirjastatud konventsioonile mõnes Euroopa ühenduste liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kohta (Dublini konventsioon), mille rakendamine on edendanud varjupaigapoliitika ühtlustamist.

| (7) | Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise esimene etapp on nüüd lõpule viidud ║. 4. novembri 2004. aasta istungil võttis Euroopa Ülemkogu vastu Haagi programmi, milles sätestatakse eesmärgid, mida tuleb vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ajavahemikul 2005–2010 saavutada. Sellega seoses kutsuti Haagi programmis komisjoni üles lõpetama esimese etapi õigusaktide hindamine ning esitama teise etapi õigusaktid ja meetmed nõukogule ja Euroopa Parlamendile, et need saaks vastu võtta enne 2010. aastat. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise esimene etapp on nüüd lõpule viidud ║. 4. novembri 2004. aasta istungil võttis Euroopa Ülemkogu vastu Haagi programmi, milles sätestatakse eesmärgid, mida tuleb vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal ajavahemikul 2005–2010 saavutada. Sellega seoses kutsuti Haagi programmis komisjoni üles lõpetama esimese etapi õigusaktide hindamine ning esitama teise etapi õigusaktid ja meetmed nõukogule ja Euroopa Parlamendile, et need saaks vastu võtta enne 2010. aastat.

| (8) | Varjupaigaküsimustega tegelevatele liikmesriikide ametkondadele tuleks igapäevaste otseste vajadustega toimetulekuks anda konkreetset abi. Selles valdkonnas on põhjapaneva tähtsusega ... määrusega (EÜ) nr .../...

   (5)

  loodav varjupaigaküsimuste Euroopa tugiamet. |
| --- | --- |

(8)

Varjupaigaküsimustega tegelevatele liikmesriikide ametkondadele tuleks igapäevaste otseste vajadustega toimetulekuks anda konkreetset abi. Selles valdkonnas on põhjapaneva tähtsusega ... määrusega (EÜ) nr .../...

   (5)

  loodav varjupaigaküsimuste Euroopa tugiamet.

| (9) | Hindamiste tulemusi arvestades on praeguses etapis asjakohane kinnitada määruse (EÜ) nr 343/2003 põhimõtteid, tehes samal ajal kogemuste põhjal vajalikke parandusi, et tõhustada süsteemi ja kõnealuse menetluse alusel rahvusvahelise kaitse taotlejatele pakutavat kaitset. |
| --- | --- |

(9)

Hindamiste tulemusi arvestades on praeguses etapis asjakohane kinnitada määruse (EÜ) nr 343/2003 põhimõtteid, tehes samal ajal kogemuste põhjal vajalikke parandusi, et tõhustada süsteemi ja kõnealuse menetluse alusel rahvusvahelise kaitse taotlejatele pakutavat kaitset.

| (10) | Selleks et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate ja sellise kaitse alla võetud isikute võrdne kohtlemine ning kooskõla ELi kehtiva varjupaigaõigustikuga, eelkõige nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) (6), on asjakohane laiendada käesoleva määruse kohaldamisala, et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejad ja sellise kaitse alla võetud isikuid. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate ja sellise kaitse alla võetud isikute võrdne kohtlemine ning kooskõla ELi kehtiva varjupaigaõigustikuga, eelkõige nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud või kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) (6), on asjakohane laiendada käesoleva määruse kohaldamisala, et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejad ja sellise kaitse alla võetud isikuid.

| (11) | Selleks et tagada kõigi varjupaigataotlejate võrdne kohtlemine, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi ║.../.../EÜ║ [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded]
   (7) kohaldada vastutava liikmesriigi määramise menetluse suhtes, mida reguleeritakse käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada kõigi varjupaigataotlejate võrdne kohtlemine, tuleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... direktiivi ║.../.../EÜ║ [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded]
   (7) kohaldada vastutava liikmesriigi määramise menetluse suhtes, mida reguleeritakse käesoleva määrusega.

| (12) | Vastavalt 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonile ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartale peaksid liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamisel esmatähtsaks pidama lapse huvisid. Lisaks tuleks saatjata alaealiste jaoks sätestada konkreetsed menetluslikud tagatised nende eriti kaitsetu olukorra tõttu. |
| --- | --- |

(12)

Vastavalt 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsioonile ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartale peaksid liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamisel esmatähtsaks pidama lapse huvisid. Lisaks tuleks saatjata alaealiste jaoks sätestada konkreetsed menetluslikud tagatised nende eriti kaitsetu olukorra tõttu.

| (13) | Vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartale peaksid liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamisel esmatähtsaks pidama austust perekonna ühtsuse vastu. |
| --- | --- |

(13)

Vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartale peaksid liikmesriigid käesoleva määruse kohaldamisel esmatähtsaks pidama austust perekonna ühtsuse vastu.

| (14) | Ühe pere liikmete rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemine koos ühes liikmesriigis võimaldab tagada taotluste põhjaliku läbivaatamise, nende suhtes tehtavate otsuste omavahelise kooskõla ja selle, et pereliikmeid üksteisest ei lahutata. |
| --- | --- |

(14)

Ühe pere liikmete rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemine koos ühes liikmesriigis võimaldab tagada taotluste põhjaliku läbivaatamise, nende suhtes tehtavate otsuste omavahelise kooskõla ja selle, et pereliikmeid üksteisest ei lahutata.

| (15) | Selleks et tagada perekonna ühtsuse ning lapse huvide esikohale seadmise põhimõtte täielik austamine, peaks sõltuvussuhe taotleja ja tema laiendatud perekonna vahel raseduse, emaduse, tervisliku seisundi või kõrge vanaduse tõttu olema siduv vastutava liikmesriigi määramise kriteerium. Kui taotleja on saatjata alaealine, peaks mõnes muus liikmesriigis viibiva ja sellise taotleja eest hoolitseda võiva sugulase olemasolu olema samuti siduv vastutava liikmesriigi määramise kriteerium. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada perekonna ühtsuse ning lapse huvide esikohale seadmise põhimõtte täielik austamine, peaks sõltuvussuhe taotleja ja tema laiendatud perekonna vahel raseduse, emaduse, tervisliku seisundi või kõrge vanaduse tõttu olema siduv vastutava liikmesriigi määramise kriteerium. Kui taotleja on saatjata alaealine, peaks mõnes muus liikmesriigis viibiva ja sellise taotleja eest hoolitseda võiva sugulase olemasolu olema samuti siduv vastutava liikmesriigi määramise kriteerium.

| (16) | Liikmesriikidel peaks olema võimalus teha vastutuskriteeriumidest erandeid, eelkõige humaansetel ja inimliku kaastundega seotud põhjustel, ning vaadata läbi selles või mõnes muus liikmesriigis esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus, isegi kui see liikmesriik ei vastuta määruses sätestatud siduvate kriteeriumide alusel sellise taotluse läbivaatamise eest, tingimusel et asjaomane liikmesriik ja taotleja on sellega nõus. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriikidel peaks olema võimalus teha vastutuskriteeriumidest erandeid, eelkõige humaansetel ja inimliku kaastundega seotud põhjustel, ning vaadata läbi selles või mõnes muus liikmesriigis esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus, isegi kui see liikmesriik ei vastuta määruses sätestatud siduvate kriteeriumide alusel sellise taotluse läbivaatamise eest, tingimusel et asjaomane liikmesriik ja taotleja on sellega nõus.

| (17) | Selleks et hõlbustada rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramist, tuleks korraldada taotlejaga vestlus ja ▐ suuliselt teavitada taotlejat käesoleva määruse kohaldamisest. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et hõlbustada rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramist, tuleks korraldada taotlejaga vestlus ja ▐ suuliselt teavitada taotlejat käesoleva määruse kohaldamisest.

| (18) | Arvestades eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47, tuleks vastutavale liikmesriigile üleandmise otsustega seoses ette näha õiguslikud tagatised ja õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, et tagada asjaomaste isikute õiguste tõhus kaitse. |
| --- | --- |

(18)

Arvestades eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 47, tuleks vastutavale liikmesriigile üleandmise otsustega seoses ette näha õiguslikud tagatised ja õigus tõhusale õiguskaitsevahendile, et tagada asjaomaste isikute õiguste tõhus kaitse.

| (19) | Kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga peaks tõhus õiguskaitsevahend hõlmama nii käesoleva määruse kohaldamise kui ka selle liikmesriigi õigusliku ja tegeliku olukorra hindamist, kuhu taotleja üle antakse, et oleks tagatud rahvusvahelise õiguse järgimine. |
| --- | --- |

(19)

Kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtupraktikaga peaks tõhus õiguskaitsevahend hõlmama nii käesoleva määruse kohaldamise kui ka selle liikmesriigi õigusliku ja tegeliku olukorra hindamist, kuhu taotleja üle antakse, et oleks tagatud rahvusvahelise õiguse järgimine.

| (20) | Käesolevas määruses ei tohiks mõistel „kinnipidamine” olla karistuslikku kaastähendust, vaid selle all tuleks mõista üksnes ajutist haldusmeedet isiku kinnipidamiseks. |
| --- | --- |

(20)

Käesolevas määruses ei tohiks mõistel „kinnipidamine” olla karistuslikku kaastähendust, vaid selle all tuleks mõista üksnes ajutist haldusmeedet isiku kinnipidamiseks.

| (21) | Varjupaigataotlejate kinnipidamist tuleks kohaldada kooskõlas põhimõttega, et isikut ei tohiks pidada kinni ainult sel põhjusel, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset. Eelkõige tuleb varjupaigataotlejate kinnipidamisel kohaldada Genfi konventsiooni artiklit 31
  , hoida neid haldusasutuse vastuvõtukeskustes ja mitte karistusasutustes
  ning järgida selgelt määratletud erandjuhte ja tagatisi, mis on ette nähtud direktiiviga ║.../.../EÜ║, [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded]. Lisaks tuleks piirata kinnipidamise kasutamist vastutavale liikmesriigile üleandmise eesmärgil ning võetud meetmete ja taotletavate eesmärkide suhtes kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(21)

Varjupaigataotlejate kinnipidamist tuleks kohaldada kooskõlas põhimõttega, et isikut ei tohiks pidada kinni ainult sel põhjusel, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset. Eelkõige tuleb varjupaigataotlejate kinnipidamisel kohaldada Genfi konventsiooni artiklit 31
  , hoida neid haldusasutuse vastuvõtukeskustes ja mitte karistusasutustes
  ning järgida selgelt määratletud erandjuhte ja tagatisi, mis on ette nähtud direktiiviga ║.../.../EÜ║, [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded]. Lisaks tuleks piirata kinnipidamise kasutamist vastutavale liikmesriigile üleandmise eesmärgil ning võetud meetmete ja taotletavate eesmärkide suhtes kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet.

| (22) | Kooskõlas komisjoni 2. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1560/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003) (8) tohib üleandmist vastutavale liikmesriigile teostada kas vabatahtlikkuse alusel, järelevalve all toimuva lahkumisena või saatjaga. Liikmesriigid peaksid soodustama vabatahtlikkuse alusel toimuvaid üleandmisi ning tagama, et järelevalve all toimuvad või saatjaga üleandmised toimuksid inimlikult, austades täielikult põhiõigusi ja inimväärikust. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas komisjoni 2. septembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 1560/2003 (millega kehtestatakse üksikasjalikud rakenduseeskirjad määrusele (EÜ) nr 343/2003) (8) tohib üleandmist vastutavale liikmesriigile teostada kas vabatahtlikkuse alusel, järelevalve all toimuva lahkumisena või saatjaga. Liikmesriigid peaksid soodustama vabatahtlikkuse alusel toimuvaid üleandmisi ning tagama, et järelevalve all toimuvad või saatjaga üleandmised toimuksid inimlikult, austades täielikult põhiõigusi ja inimväärikust.

| (23) | Sellise sisepiirideta ala järkjärguline rajamine, kus isikute vaba liikumine on tagatud ║ asutamislepingu kohaselt, ja kolmandate riikide kodanike sisenemise ja viibimise tingimusi käsitlevate ühenduse põhimõtete väljatöötamine, kaasa arvatud ühised jõupingutused välispiiride haldamisel, eeldavad tasakaalu loomist vastutuskriteeriumide vahel solidaarse vastutuse vaimus. |
| --- | --- |

(23)

Sellise sisepiirideta ala järkjärguline rajamine, kus isikute vaba liikumine on tagatud ║ asutamislepingu kohaselt, ja kolmandate riikide kodanike sisenemise ja viibimise tingimusi käsitlevate ühenduse põhimõtete väljatöötamine, kaasa arvatud ühised jõupingutused välispiiride haldamisel, eeldavad tasakaalu loomist vastutuskriteeriumide vahel solidaarse vastutuse vaimus.

| (24) | Käesoleva määruse kohaldamine võib teatavatel asjaoludel põhjustada lisakoormust liikmesriikide jaoks, kes on eriti kiiret tegutsemist nõudvas olukorras, millega kaasneb eriti suur koormus nende vastuvõtuvõimele, varjupaigasüsteemile või infrastruktuurile. Selliste juhtude jaoks on vaja kehtestada tõhus menetlus, mille kohaselt saaks üleandmised asjaomasele liikmesriigile ajutiselt peatada ja pakkuda rahalist abi olemasolevate ELi rahastamisvahendite kaudu. Dublini süsteemi raames toimuvate üleandmiste ajutise peatamisega saab seega kaasa aidata suurema solidaarsuse saavutamisele liikmesriikidega, kelle varjupaigasüsteemile langeb eelkõige nende geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu osaks eriti suur koormus. |
| --- | --- |

(24)

Käesoleva määruse kohaldamine võib teatavatel asjaoludel põhjustada lisakoormust liikmesriikide jaoks, kes on eriti kiiret tegutsemist nõudvas olukorras, millega kaasneb eriti suur koormus nende vastuvõtuvõimele, varjupaigasüsteemile või infrastruktuurile. Selliste juhtude jaoks on vaja kehtestada tõhus menetlus, mille kohaselt saaks üleandmised asjaomasele liikmesriigile ajutiselt peatada ja pakkuda rahalist abi olemasolevate ELi rahastamisvahendite kaudu. Dublini süsteemi raames toimuvate üleandmiste ajutise peatamisega saab seega kaasa aidata suurema solidaarsuse saavutamisele liikmesriikidega, kelle varjupaigasüsteemile langeb eelkõige nende geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu osaks eriti suur koormus.

| (25) | Et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate piisav kaitse kõigis liikmesriikides, tuleks üleandmiste peatamise menetlust kohaldada ka juhul, kui komisjon on seisukohal, et rahvusvahelise kaitse taotlejate kaitse tase teatavas liikmesriigis ei vasta ühenduse varjupaigaõiguses sätestatule, eelkõige seoses vastuvõtutingimustega
  , kvalifitseerumisega rahvusvahelist kaitset vajava isikuna
  ja juurdepääsuga varjupaigamenetlusele. |
| --- | --- |

(25)

Et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate piisav kaitse kõigis liikmesriikides, tuleks üleandmiste peatamise menetlust kohaldada ka juhul, kui komisjon on seisukohal, et rahvusvahelise kaitse taotlejate kaitse tase teatavas liikmesriigis ei vasta ühenduse varjupaigaõiguses sätestatule, eelkõige seoses vastuvõtutingimustega
  , kvalifitseerumisega rahvusvahelist kaitset vajava isikuna
  ja juurdepääsuga varjupaigamenetlusele.

| (26) | Üleandmiste peatamise menetlus on erandlik abinõu, et lahendada eriti pakilisi olukordi, või kui on tegemist püsivate kaitsealaste probleemidega. |
| --- | --- |

(26)

Üleandmiste peatamise menetlus on erandlik abinõu, et lahendada eriti pakilisi olukordi, või kui on tegemist püsivate kaitsealaste probleemidega.

| (27) | Komisjon peaks korrapäraselt kontrollima Euroopa ühise varjupaigasüsteemi pikaajalise arengu ja ühtlustamise täiustamise suunas tehtavaid edusamme ja seda, mil määral solidaarsusmeetmed ja üleandmiste peatamise menetluse kättesaadavus hõlbustavad neid edusamme, ning teavitama sellest.




  Kuna Dublini süsteemi eesmärk ei olnud vastutuse võrdne jaotamine rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise eest ning kuna mitmed liikmesriigid puutuvad eelkõige oma geograafilise asendi tõttu rändevoogudega rohkem kokku, on oluline kaaluda ja pakkuda siduvaid vahendeid nii liikmesriikidevahelise solidaarsuse kui ka kaitse kõrgema taseme tagamiseks. Kõnealuste vahenditega tuleks eelkõige soodustada varjupaigaküsimustega tegelevate ekspertide lähetamist teistest liikmesriikidest liikmesriikidesse, kellel lasub eriline koormus ning kus taotlejatel puudub piisav kaitse, ning juhul, kui liikmesriigi vastuvõtuvõime ei ole piisav, soodustada rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamist teistesse liikmesriikidesse, tingimusel et huvitatud isikud on sellega nõus ja see toimub nende põhiõigusi austades. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon peaks korrapäraselt kontrollima Euroopa ühise varjupaigasüsteemi pikaajalise arengu ja ühtlustamise täiustamise suunas tehtavaid edusamme ja seda, mil määral solidaarsusmeetmed ja üleandmiste peatamise menetluse kättesaadavus hõlbustavad neid edusamme, ning teavitama sellest.

Kuna Dublini süsteemi eesmärk ei olnud vastutuse võrdne jaotamine rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise eest ning kuna mitmed liikmesriigid puutuvad eelkõige oma geograafilise asendi tõttu rändevoogudega rohkem kokku, on oluline kaaluda ja pakkuda siduvaid vahendeid nii liikmesriikidevahelise solidaarsuse kui ka kaitse kõrgema taseme tagamiseks. Kõnealuste vahenditega tuleks eelkõige soodustada varjupaigaküsimustega tegelevate ekspertide lähetamist teistest liikmesriikidest liikmesriikidesse, kellel lasub eriline koormus ning kus taotlejatel puudub piisav kaitse, ning juhul, kui liikmesriigi vastuvõtuvõime ei ole piisav, soodustada rahvusvahelise kaitse saajate ümberpaigutamist teistesse liikmesriikidesse, tingimusel et huvitatud isikud on sellega nõus ja see toimub nende põhiõigusi austades.

| (28) | Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldavad liikmesriigid isikuandmete töötlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (9). |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva määruse kohaldamisel kohaldavad liikmesriigid isikuandmete töötlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (9).

| (29) | Taotlejate isikuandmete, sealhulgas delikaatsete tervisealaste andmete vahetamisel enne üleandmist tagatakse, et pädevad varjupaigaasutused pakuvad taotlejatele piisavat abi ning tagavad taotlejatele pakutava kaitse ja õiguste järjepidevuse. Selleks et tagada kõnealuses olukorras olevate taotlejate andmete kaitse, tuleks kehtestada erisäte kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ. |
| --- | --- |

(29)

Taotlejate isikuandmete, sealhulgas delikaatsete tervisealaste andmete vahetamisel enne üleandmist tagatakse, et pädevad varjupaigaasutused pakuvad taotlejatele piisavat abi ning tagavad taotlejatele pakutava kaitse ja õiguste järjepidevuse. Selleks et tagada kõnealuses olukorras olevate taotlejate andmete kaitse, tuleks kehtestada erisäte kooskõlas direktiiviga 95/46/EÜ.

| (30) | Käesoleva määruse kohaldamist saab hõlbustada ja tõhustada liikmesriikide vaheliste kahepoolsete kokkulepete abil, millega parandatakse suhtlust pädevate ametkondade vahel, lühendatakse menetlustähtaegu, lihtsustatakse vastuvõtmis- või tagasivõtmispalvete menetlemist või kehtestatakse menetlused üleandmise teostamiseks. |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määruse kohaldamist saab hõlbustada ja tõhustada liikmesriikide vaheliste kahepoolsete kokkulepete abil, millega parandatakse suhtlust pädevate ametkondade vahel, lühendatakse menetlustähtaegu, lihtsustatakse vastuvõtmis- või tagasivõtmispalvete menetlemist või kehtestatakse menetlused üleandmise teostamiseks.

| (31) | Tuleks tagada määrusega (EÜ) nr 343/2003 loodud vastutava liikmesriigi määramise süsteemi ja käesoleva määrusega loodud süsteemi vaheline järjepidevus. Samamoodi tuleks tagada käesoleva määruse ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr ║.../...║ [mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../... (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusa kohaldamise eesmärgil] (10) omavaheline kooskõla. |
| --- | --- |

(31)

Tuleks tagada määrusega (EÜ) nr 343/2003 loodud vastutava liikmesriigi määramise süsteemi ja käesoleva määrusega loodud süsteemi vaheline järjepidevus. Samamoodi tuleks tagada käesoleva määruse ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr ║.../...║ [mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../... (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusa kohaldamise eesmärgil] (10) omavaheline kooskõla.

| (32) | Määrusega (EÜ) nr ║.../...║ [(mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../..., millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, tõhusa kohaldamise eesmärgil)] kehtestatud Eurodac-süsteemi toimimine ja eelkõige nimetatud määruse artiklite 6 ja 10 rakendamine peaks hõlbustama käesoleva määruse kohaldamist. |
| --- | --- |

(32)

Määrusega (EÜ) nr ║.../...║ [(mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../..., millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, tõhusa kohaldamise eesmärgil)] kehtestatud Eurodac-süsteemi toimimine ja eelkõige nimetatud määruse artiklite 6 ja 10 rakendamine peaks hõlbustama käesoleva määruse kohaldamist.

| (33) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta) (11) loodud viisainfosüsteemi toimimine ja eelkõige nimetatud määruse artiklite 21 ja 22 rakendamine peaks hõlbustama käesoleva määruse kohaldamist. |
| --- | --- |

(33)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 767/2008 (mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta) (11) loodud viisainfosüsteemi toimimine ja eelkõige nimetatud määruse artiklite 21 ja 22 rakendamine peaks hõlbustama käesoleva määruse kohaldamist.

| (34) | Käesoleva määrusega hõlmatud isikute kohtlemisel on liikmesriigid seotud kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistest õigusaktidest, millega nad on ühinenud. |
| --- | --- |

(34)

Käesoleva määrusega hõlmatud isikute kohtlemisel on liikmesriigid seotud kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelistest õigusaktidest, millega nad on ühinenud.

| (35) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (12). |
| --- | --- |

(35)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (12).

| (36) | Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu saatjata alaealisi ja ülalpeetavate sugulaste taasühinemist käsitlevate sätete rakendamise tingimused ja kord ning üleandmise teostamise kriteeriumid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(36)

Eelkõige tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu saatjata alaealisi ja ülalpeetavate sugulaste taasühinemist käsitlevate sätete rakendamise tingimused ja kord ning üleandmise teostamise kriteeriumid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (37) | Määruse (EÜ) nr 343/2003 rakendamiseks vajalikud meetmed on vastu võetud määrusega (EÜ) nr 1560/2003. Määruse (EÜ) nr 1560/2003 teatavad sätted tuleks inkorporeerida käesolevasse määrusesse selguse huvides või seepärast, et need võivad kaasa aidata üldeesmärgi saavutamisele. Eelkõige on nii liikmesriikide kui ka asjaomase varjupaigataotleja seisukohast oluline kehtestada üldine kord lahenduse leidmiseks juhul, kui liikmesriigid kohaldavad käesolevat määrust erinevalt. Seepärast on õigustatud määruses (EÜ) nr 1560/2003 sätestatud humanitaarklausli kohaldamisega seotud vaidluste lahendamise menetluse inkorporeerimine käesolevasse määrusesse ja selle kohaldamisala laiendamine kogu käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

(37)

Määruse (EÜ) nr 343/2003 rakendamiseks vajalikud meetmed on vastu võetud määrusega (EÜ) nr 1560/2003. Määruse (EÜ) nr 1560/2003 teatavad sätted tuleks inkorporeerida käesolevasse määrusesse selguse huvides või seepärast, et need võivad kaasa aidata üldeesmärgi saavutamisele. Eelkõige on nii liikmesriikide kui ka asjaomase varjupaigataotleja seisukohast oluline kehtestada üldine kord lahenduse leidmiseks juhul, kui liikmesriigid kohaldavad käesolevat määrust erinevalt. Seepärast on õigustatud määruses (EÜ) nr 1560/2003 sätestatud humanitaarklausli kohaldamisega seotud vaidluste lahendamise menetluse inkorporeerimine käesolevasse määrusesse ja selle kohaldamisala laiendamine kogu käesolevale määrusele.

| (38) | Et järelevalve käesoleva määruse kohaldamise üle oleks tõhus, tuleks seda hinnata korrapäraste ajavahemike tagant. |
| --- | --- |

(38)

Et järelevalve käesoleva määruse kohaldamise üle oleks tõhus, tuleks seda hinnata korrapäraste ajavahemike tagant.

| (39) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning järgitakse eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas║ tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva määrusega tagada harta artikliga 18 tagatud varjupaigaõiguse täielik järgimine ja edendada nimetatud harta artiklite 1, 4, 7, 24 ja 47 kohaldamist, ning käesolevat määrust tuleks rakendada sellele vastavalt. |
| --- | --- |

(39)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ning järgitakse eeskätt Euroopa Liidu põhiõiguste hartas║ tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva määrusega tagada harta artikliga 18 tagatud varjupaigaõiguse täielik järgimine ja edendada nimetatud harta artiklite 1, 4, 7, 24 ja 47 kohaldamist, ning käesolevat määrust tuleks rakendada sellele vastavalt.

| (40) | Kuna kavandatud meetme eesmärki, milleks on mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt hästi saavutada ja kuna meetme ulatust ja mõju silmas pidades saab seda paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks, |
| --- | --- |

(40)

Kuna kavandatud meetme eesmärki, milleks on mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kehtestamine, ei suuda liikmesriigid piisavalt hästi saavutada ja kuna meetme ulatust ja mõju silmas pidades saab seda paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

SISU JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesolevas määruses sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „kolmanda riigi kodanik” - isik, kes ei ole liidu kodanik ║ asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ning kellel ei ole ühenduse vaba liikumise õigust, nagu see on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (13) artikli 2 punktis 5; |
| --- | --- |

a)

„kolmanda riigi kodanik” - isik, kes ei ole liidu kodanik ║ asutamislepingu artikli 17 lõike 1 tähenduses ning kellel ei ole ühenduse vaba liikumise õigust, nagu see on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 562/2006 (13) artikli 2 punktis 5;

| b) | „rahvusvahelise kaitse taotlus” - direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis g määratletud rahvusvahelise kaitse taotlus; |
| --- | --- |

b)

„rahvusvahelise kaitse taotlus” - direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis g määratletud rahvusvahelise kaitse taotlus;

| c) | „taotleja” või „varjupaigataotleja” - kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud; |
| --- | --- |

c)

„taotleja” või „varjupaigataotleja” - kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud;

| d) | „rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamine” - rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamine või taotluse üle otsustamine pädevate asutuste poolt kooskõlas nõukogu direktiiviga 2005/85/EÜ (14), välja arvatud menetlused vastutava liikmesriigi määramiseks käesoleva määruse ja direktiivi 2004/83/EÜ kohaselt; |
| --- | --- |

d)

„rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamine” - rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamine või taotluse üle otsustamine pädevate asutuste poolt kooskõlas nõukogu direktiiviga 2005/85/EÜ (14), välja arvatud menetlused vastutava liikmesriigi määramiseks käesoleva määruse ja direktiivi 2004/83/EÜ kohaselt;

| e) | „rahvusvahelise kaitse taotluse tagasivõtmine” - toimingud, millega taotleja lõpetab rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisega algatatud menetluse kooskõlas direktiiviga 2005/85/EÜ kas selgesti väljendatult või vaikimisi; |
| --- | --- |

e)

„rahvusvahelise kaitse taotluse tagasivõtmine” - toimingud, millega taotleja lõpetab rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisega algatatud menetluse kooskõlas direktiiviga 2005/85/EÜ kas selgesti väljendatult või vaikimisi;

| f) | „rahvusvahelise kaitse alla võetud isik” - kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on tunnistatud direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletud rahvusvahelist kaitset vajavaks isikuks; |
| --- | --- |

f)

„rahvusvahelise kaitse alla võetud isik” - kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on tunnistatud direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletud rahvusvahelist kaitset vajavaks isikuks;

| g) | „alaealine” - alla 18aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik; |
| --- | --- |

g)

„alaealine” - alla 18aastane kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik;

| h) | „saatjata alaealine” - alaealine, kes saabub liikmesriigi territooriumile tema eest õigusjärgselt või tavakohaselt vastutava täiskasvanuta, niikaua kui selline täiskasvanu ei ole teda tegelikult oma hoole alla võtnud; see mõiste hõlmab ka alaealist, kes on pärast liikmesriikide territooriumile sisenemist jäänud saatjata; |
| --- | --- |

h)

„saatjata alaealine” - alaealine, kes saabub liikmesriigi territooriumile tema eest õigusjärgselt või tavakohaselt vastutava täiskasvanuta, niikaua kui selline täiskasvanu ei ole teda tegelikult oma hoole alla võtnud; see mõiste hõlmab ka alaealist, kes on pärast liikmesriikide territooriumile sisenemist jäänud saatjata;

| i) | „pereliikmed” - järgmised taotleja perekonna liikmed, kes viibivad liikmesriikide territooriumil, eeldusel et perekond oli juba olemas päritoluriigis:






  — | varjupaigataotleja abikaasa või temaga püsivas suhtes olev vabaabielukaaslane, kui asjaomase liikmesriigi õigusaktide või tava kohaselt koheldakse vabaabielupaare välismaalasi käsitlevate õigusaktide alusel võrdväärselt abielus paaridega; |
| --- | --- | --- |

i)

„pereliikmed” - järgmised taotleja perekonna liikmed, kes viibivad liikmesriikide territooriumil, eeldusel et perekond oli juba olemas päritoluriigis:

—

varjupaigataotleja abikaasa või temaga püsivas suhtes olev vabaabielukaaslane, kui asjaomase liikmesriigi õigusaktide või tava kohaselt koheldakse vabaabielupaare välismaalasi käsitlevate õigusaktide alusel võrdväärselt abielus paaridega;

| — | esimeses taandes osutatud paaride või taotleja alaealised lapsed, tingimusel et nad ei ole abielus ja sõltumata sellest, kas riikliku õiguse tähenduses on nad sündinud abielust või väljaspool abielu või on nad lapsendatud; |
| --- | --- |

—

esimeses taandes osutatud paaride või taotleja alaealised lapsed, tingimusel et nad ei ole abielus ja sõltumata sellest, kas riikliku õiguse tähenduses on nad sündinud abielust või väljaspool abielu või on nad lapsendatud;

| — | esimeses taandes osutatud paaride või taotleja alaealised abielus olevad lapsed, sõltumata sellest, kas riikliku õiguse tähenduses on nad sündinud abielust või väljaspool abielu või on nad lapsendatud
  ja tingimusel, et nende abikaasa ei ole nendega kaasas
  , kui nende huvides on elada koos taotlejaga; |
| --- | --- |

—

esimeses taandes osutatud paaride või taotleja alaealised abielus olevad lapsed, sõltumata sellest, kas riikliku õiguse tähenduses on nad sündinud abielust või väljaspool abielu või on nad lapsendatud
  ja tingimusel, et nende abikaasa ei ole nendega kaasas
  , kui nende huvides on elada koos taotlejaga;

| — | taotleja isa, ema või eestkostja, kui taotleja on alaealine ja vallaline või kui ta on alaealine ja abielus
  ja tema abikaasa ei ole temaga kaasas
  , kuid tema huvides on elada koos oma isa, ema või eestkostjaga; |
| --- | --- |

—

taotleja isa, ema või eestkostja, kui taotleja on alaealine ja vallaline või kui ta on alaealine ja abielus
  ja tema abikaasa ei ole temaga kaasas
  , kuid tema huvides on elada koos oma isa, ema või eestkostjaga;

| — | taotleja alaealine vallaline õde või vend, kui taotleja on alaealine ja vallaline või kui taotleja või tema õde või vend on alaealine ja abielus
  ja tema abikaasa ei ole temaga kaasas
  , kuid nendest ühe või enama huvides on elada koos; |
| --- | --- |

—

taotleja alaealine vallaline õde või vend, kui taotleja on alaealine ja vallaline või kui taotleja või tema õde või vend on alaealine ja abielus
  ja tema abikaasa ei ole temaga kaasas
  , kuid nendest ühe või enama huvides on elada koos;

| j) | „elamisluba” - liikmesriigi asutuste väljaantud luba, millega lubatakse kolmanda riigi kodanikul või kodakondsuseta isikul viibida liikmesriigi territooriumil, sealhulgas dokumendid, mille põhjal lubatakse territooriumil viibida ajutise kaitse korra raames või seni, kuni väljasaatmiskorralduse täitmist takistavad asjaolud lõppevad, välja arvatud viisad ja elamisload, mis on välja antud tähtaja vältel, mis on vajalik vastutava liikmesriigi määramiseks käesoleva määruse kohaselt, või rahvusvahelise kaitse või elamisloataotluse läbivaatamise tähtaja vältel; |
| --- | --- |

j)

„elamisluba” - liikmesriigi asutuste väljaantud luba, millega lubatakse kolmanda riigi kodanikul või kodakondsuseta isikul viibida liikmesriigi territooriumil, sealhulgas dokumendid, mille põhjal lubatakse territooriumil viibida ajutise kaitse korra raames või seni, kuni väljasaatmiskorralduse täitmist takistavad asjaolud lõppevad, välja arvatud viisad ja elamisload, mis on välja antud tähtaja vältel, mis on vajalik vastutava liikmesriigi määramiseks käesoleva määruse kohaselt, või rahvusvahelise kaitse või elamisloataotluse läbivaatamise tähtaja vältel;

| k) | „viisa” - liikmesriigi luba või otsus, mida nõutakse selles või mitmes liikmesriigis läbisõiduks või viibimise eesmärgil sisenemiseks. Viisa liik määratakse kindlaks järgmiste määratluste kohaselt:






  i) | „pikaajaline viisa” - liikmesriigi luba või otsus, mida on vaja, et siseneda sellesse liikmesriiki eesmärgiga viibida seal rohkem kui kolm kuud; |
| --- | --- | --- |

k)

„viisa” - liikmesriigi luba või otsus, mida nõutakse selles või mitmes liikmesriigis läbisõiduks või viibimise eesmärgil sisenemiseks. Viisa liik määratakse kindlaks järgmiste määratluste kohaselt:

i)

„pikaajaline viisa” - liikmesriigi luba või otsus, mida on vaja, et siseneda sellesse liikmesriiki eesmärgiga viibida seal rohkem kui kolm kuud;

| ii) | „lühiajaline viisa” - liikmesriigi luba või otsus, mida on vaja, et siseneda sellesse või mitmesse liikmesriiki eesmärgiga viibida seal kuni kolm kuud; |
| --- | --- |

ii)

„lühiajaline viisa” - liikmesriigi luba või otsus, mida on vaja, et siseneda sellesse või mitmesse liikmesriiki eesmärgiga viibida seal kuni kolm kuud;

| iii) | „transiidiviisa” - liikmesriigi luba või otsus, mida on vaja, et sõita läbi selle või mitme liikmesriigi territooriumi, välja arvatud lennujaamatransiit; |
| --- | --- |

iii)

„transiidiviisa” - liikmesriigi luba või otsus, mida on vaja, et sõita läbi selle või mitme liikmesriigi territooriumi, välja arvatud lennujaamatransiit;

| iv) | „lennujaama transiidiviisa” - luba või otsus, millega võimaldatakse kolmanda riigi kodanikul, kellelt nõutakse just sellist viisat, viibida rahvusvahelise lennu kahe osa vahelise vahemaandumise või ümberistumise ajal lennujaama transiidialal, pääsemata asjaomase liikmesriigi territooriumile; |
| --- | --- |

iv)

„lennujaama transiidiviisa” - luba või otsus, millega võimaldatakse kolmanda riigi kodanikul, kellelt nõutakse just sellist viisat, viibida rahvusvahelise lennu kahe osa vahelise vahemaandumise või ümberistumise ajal lennujaama transiidialal, pääsemata asjaomase liikmesriigi territooriumile;

| l) | „põgenemisoht” – üksikjuhul esinevad põhjused, mis tuginevad õigusaktiga kehtestatud objektiivsetele kriteeriumidele ning annavad alust arvata, et taotleja või kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kelle suhtes kohaldatakse üleandmisotsust, võib põgeneda. |
| --- | --- |

l)

„põgenemisoht” – üksikjuhul esinevad põhjused, mis tuginevad õigusaktiga kehtestatud objektiivsetele kriteeriumidele ning annavad alust arvata, et taotleja või kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kelle suhtes kohaldatakse üleandmisotsust, võib põgeneda.

II   PEATÜKK

ÜLDPÕHIMÕTTED JA TAGATISED

Artikkel 3

Juurdepääs rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise menetlusele

1.   Liikmesriigid vaatavad läbi selliste kolmanda riigi kodanike või kodakondsuseta isikute rahvusvahelise kaitse taotlused, kes taotlevad rahvusvahelist kaitset mõne liikmesriigi territooriumil, sealhulgas piiril või transiidialal. Taotluse vaatab läbi üks liikmesriik, kelleks on käesoleva määruse III peatükis sätestatud kriteeriumide kohaselt vastutav liikmesriik.

2.   Kui käesolevas määruses loetletud kriteeriumide põhjal ei saa rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutavat liikmesriiki määrata, vastutab taotluse läbivaatamise eest esimene liikmesriik, kellele rahvusvahelise kaitse taotlus esitati.

3.   Iga liikmesriik säilitab õiguse saata varjupaigataotleja turvalisse kolmandasse riiki vastavalt direktiivis 2005/85/EÜ sätestatud eeskirjadele ja tagatistele.

Artikkel 4

Õigus saada teavet

1.   Rahvusvahelise kaitse taotluse saamise korral teavitavad liikmesriigi pädevad asutused varjupaigataotlejat käesoleva määruse kohaldamisest ning eelkõige järgmisest:

| a) | käesoleva määruse eesmärgid ja mõnes muus liikmesriigis uue taotluse esitamisega kaasnevad tagajärjed; |
| --- | --- |

a)

käesoleva määruse eesmärgid ja mõnes muus liikmesriigis uue taotluse esitamisega kaasnevad tagajärjed;

| b) | vastutava liikmesriigi määramise kriteeriumid ja nende tähtsusjärjestus; |
| --- | --- |

b)

vastutava liikmesriigi määramise kriteeriumid ja nende tähtsusjärjestus;

| c) | üldine menetlus ja tähtajad, mida liikmesriigid peavad järgima; |
| --- | --- |

c)

üldine menetlus ja tähtajad, mida liikmesriigid peavad järgima;

| d) | menetluse võimalikud tulemused ja nendega kaasnevad tagajärjed; |
| --- | --- |

d)

menetluse võimalikud tulemused ja nendega kaasnevad tagajärjed;

| e) | üleandmisotsuse vaidlustamise võimalus; |
| --- | --- |

e)

üleandmisotsuse vaidlustamise võimalus;

| f) | asjaolu, et pädevad asutused võivad vahetada isikuga seotud andmeid üksnes selleks, et täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

f)

asjaolu, et pädevad asutused võivad vahetada isikuga seotud andmeid üksnes selleks, et täita käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi;

| g) | õigus tutvuda temaga seotud andmetega ning õigus taotleda temaga seotud ebakorrektsete andmete parandamist või temaga seotud ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist
  ja
  nimetatud õiguste kasutamise
  kord, sealhulgas artiklis 34 osutatud asutuste
  ja ▐ nende riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed, kes vaatavad läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi. |
| --- | --- |

g)

õigus tutvuda temaga seotud andmetega ning õigus taotleda temaga seotud ebakorrektsete andmete parandamist või temaga seotud ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist
  ja
  nimetatud õiguste kasutamise
  kord, sealhulgas artiklis 34 osutatud asutuste
  ja ▐ nende riiklike andmekaitseasutuste kontaktandmed, kes vaatavad läbi isikuandmete kaitset käsitlevaid kaebusi.

2.   Lõikes 1 osutatud teave esitatakse kirjalikult keeles, millest taotleja
  saab aru või
  on kõigi eelduste kohaselt võimeline aru saama. Sel eesmärgil kasutavad liikmesriigid ühist teabelehte, mis on koostatud lõike 3 kohaselt.

Et taotleja teavet täielikult mõistaks, esitatakse see ▐ ka suuliselt vestlusel, mis korraldatakse artikli 5 kohaselt.

Liikmesriigid esitavad teabe sobival viisil, võttes arvesse taotleja vanust.

3.   Ühine teabeleht, mis sisaldab vähemalt lõikes 1 osutatud teavet, koostatakse vastavalt artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 5

Vestlus taotlejaga

1.   Käesoleva määruse kohaselt vastutava liikmesriigi määramise menetlust teostav liikmesriik
  kutsub taotleja vestlusele
  , mida juhib isik, kes on selleks riiklike õigusaktide kohaselt pädev.

2.   Taotlejaga peetava vestluse eesmärk on hõlbustada vastutava liikmesriigi määramist, eelkõige võimaldada taotlejal esitada asjakohast teavet, mida on vaja vastutava liikmesriigi õigeks määramiseks, ning teavitada suuliselt taotlejat käesoleva määruse kohaldamisest.

3.   Vestlus taotlejaga toimub aegsasti pärast rahvusvahelise kaitse taotluse saamist ja igal juhul enne sellise otsuse tegemist, milles käsitletakse taotleja artikli 25 lõike 1 kohast üleandmist vastutavale liikmesriigile.

4.   Vestlus taotlejaga toimub keeles, millest taotleja
  saab aru või
  on kõigi eelduste kohaselt võimeline aru saama ja milles ta on võimeline suhtlema. Vajaduse korral valivad liikmesriigid tõlgi, kes on võimeline tagama taotleja ja vestlust juhtiva isiku asjakohase suhtlemise.

5.   Vestlus taotlejaga toimub tingimustes, millega on tagatud nõuetekohane konfidentsiaalsus.

6.   Taotlejaga vestlust korraldav liikmesriik koostab lühikese kirjaliku aruande, mis sisaldab taotleja vestlusel esitatud peamist teavet, ning teeb selle aruande koopia taotlejale kättesaadavaks. Aruanne lisatakse artikli 25 lõike 1 kohaselt üleandmisotsusele.

Artikkel 6

Alaealiste suhtes kehtivad tagatised

1.   Liikmesriigid peavad kõigi käesolevas määruses sätestatud menetluste puhul esmatähtsaks eelkõige lapse huvisid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et esindaja
  direktiivi 2005/85/EÜ artikli 2 punkti i tähenduses
  esindab ja/või abistab saatjata alaealist kõigis käesolevas määruses sätestatud menetlustes. Nimetatud esindaja võib olla ka direktiivi ║.../.../EÜ║ [(millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded)] artiklis 24 osutatud esindaja.

3.   Lapse huvisid hinnates teevad liikmesriigid omavahel tihedat koostööd ja võtavad nõuetekohaselt arvesse eelkõige järgmisi tegureid:

| a) | perekonna taasühinemise võimalused; |
| --- | --- |

a)

perekonna taasühinemise võimalused;

| b) | alaealise heaolu ja sotsiaalne areng, võttes eelkõige arvesse alaealise etnilist päritolu ning usulist, kultuurilist ja keelelist tausta; |
| --- | --- |

b)

alaealise heaolu ja sotsiaalne areng, võttes eelkõige arvesse alaealise etnilist päritolu ning usulist, kultuurilist ja keelelist tausta;

| c) | ohutus- ja julgeolekukaalutlused, eelkõige juhul, kui last ähvardab oht langeda inimkaubanduse ohvriks; |
| --- | --- |

c)

ohutus- ja julgeolekukaalutlused, eelkõige juhul, kui last ähvardab oht langeda inimkaubanduse ohvriks;

| d) | alaealise seisukohad vastavalt tema vanusele ja küpsusele. |
| --- | --- |

d)

alaealise seisukohad vastavalt tema vanusele ja küpsusele.

4.   Liikmesriigid kehtestavad ▐ menetluse saatjata alaealise liikmesriikides viibivate pereliikmete või muude sugulaste leidmiseks
  , kasutades vajaduse korral rahvusvaheliste või muude asjaomaste organisatsioonide abi
  . Liikmesriigid hakkavad saatjata alaealise pereliikmeid või teisi sugulasi otsima võimalikult kiiresti pärast rahvusvahelise kaitse taotluse saamist, kaitstes samal ajal saatjata alaealise huvisid.

5.   Artiklis 34 osutatud pädevad asutused, kes menetlevad saatjata alaealistega seotud taotlusi, saavad asjakohast koolitust alaealiste erivajaduste kohta.

6.
     
  Käesoleva määruse kohaldamisel ja direktiivi 2005/85/EÜ artiklis 17 sätestatud tingimustel võivad liikmesriigid saatjata alaealiste vanuse kindlakstegemiseks teha arstlikke läbivaatusi.

Arstlike läbivaatuste tegemisel tagavad liikmesriigid, et neid teostatakse asjakohaselt ja põhjalikult, nagu näevad ette teaduse ja eetika standardid.

III   PEATÜKK

VASTUTAVA LIIKMESRIIGI MÄÄRAMISE KRITEERIUMID

Artikkel 7

Kriteeriumide tähtsusjärjestus

1.   Vastutava liikmesriigi määramise kriteeriume kohaldatakse käesolevas peatükis esitatud järjestuses.

2.   Käesolevas peatükis esitatud kriteeriumide kohaselt määratakse vastutav liikmesriik olukorra põhjal, mis valitses hetkel, mil varjupaigataotleja esitas esimest korda rahvusvahelise kaitse taotluse mõnele liikmesriigile.

▐

Artikkel 8

Saatjata alaealised

1.   Kui taotleja on saatjata alaealine, vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest liikmesriik, kus viibib seaduslikult mõni tema pereliige, tingimusel et see on alaealise huvides.

2.   Kui taotleja on saatjata alaealine, kelle
  ükski pereliige artikli 2 punkti i tähenduses ei viibi seaduslikult mõnes muus liikmesriigis, kuid kelle mõni muu
  sugulane, kes saab tema eest hoolitseda, viibib seaduslikult mõnes muus liikmesriigis, vastutab see liikmesriik taotluse läbivaatamise eest, tingimusel et see on alaealise huvides.

3.   Kui taotleja pereliikmed või muud sugulased viibivad seaduslikult mitmes liikmesriigis, määratakse taotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik alaealise huvidest lähtudes.

4.   Pereliikme või muu sugulase puudumise korral vastutab taotluse läbivaatamise eest liikmesriik, kus alaealine esitas oma ▐ rahvusvahelise kaitse taotluse, tingimusel et see on alaealise huvides.

5.   Lõigete 2 ja 3 rakendamise tingimused ja korra võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmiseks määruse täiendamise teel võetakse vastu artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Artikkel 9

Pereliikmed, kes on võetud rahvusvahelise kaitse alla

Kui varjupaigataotlejal on pereliige, kellel on lubatud elada rahvusvahelise kaitse alla võetud isikuna mõnes liikmesriigis, sõltumata sellest, kas perekond oli päritoluriigis juba olemas, vastutab see liikmesriik rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, tingimusel et asjaomased isikud on väljendanud sellist soovi kirjalikult.

Artikkel 10

Rahvusvahelist kaitset taotlevad pereliikmed

Kui varjupaigataotlejal on mõnes liikmesriigis pereliige, kelle rahvusvahelise kaitse taotluse suhtes ei ole selles liikmesriigis veel esimest sisulist otsust tehtud, vastutab see liikmesriik rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, tingimusel et asjaomased isikud on väljendanud sellist soovi kirjalikult.

Artikkel 11

Ülalpeetavad sugulased

1.   Kui varjupaigataotleja sõltub sugulase abist kas raseduse, vastsündinud lapse, raske haiguse, raske puude või vanaduse tõttu või kui sugulane sõltub samadel põhjustel taotleja abist, vastutab see liikmesriik taotluse läbivaatamise eest, keda peetakse kõige asjakohasemaks neid koos hoidma või taasühendama, tingimusel et päritoluriigis olid perekondlikud sidemed olemas ja asjaomased isikud on väljendanud sellist soovi kirjalikult. Kõige asjakohasema liikmesriigi määramisel võetakse arvesse asjaomaste isikute huvisid, näiteks asjaolu, kas ülalpeetav isik on võimeline reisima.

2.   Lõike 1 rakendamise tingimused ja korra võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid määruse täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 12

Pereliikmete taotluste menetlemine

Kui ühe perekonna mitu liiget esitavad rahvusvahelise kaitse taotlused samas liikmesriigis ühel ajal või piisavalt väikese ajavahega, et vastutava liikmesriigi määramise menetlusi saaks teostada üheskoos, ja kui käesolevas määruses sätestatud kriteeriumide kohaldamise tagajärjel oleksid nad üksteisest eraldatud, määratakse vastutav liikmesriik järgmiste sätete alusel:

| a) | ühe perekonna kõigi liikmete rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise eest vastutab liikmesriik, kes kriteeriumide kohaselt vastutab suurima arvu pereliikmete taotluste läbivaatamise eest; |
| --- | --- |

a)

ühe perekonna kõigi liikmete rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise eest vastutab liikmesriik, kes kriteeriumide kohaselt vastutab suurima arvu pereliikmete taotluste läbivaatamise eest;

| b) | muul juhul vastutab taotluste läbivaatamise eest liikmesriik, kes kriteeriumide kohaselt vastutab vanima pereliikme taotluse läbivaatamise eest. |
| --- | --- |

b)

muul juhul vastutab taotluste läbivaatamise eest liikmesriik, kes kriteeriumide kohaselt vastutab vanima pereliikme taotluse läbivaatamise eest.

Artikkel 13

Elamisloa või viisa väljaandmine

1.   Kui varjupaigataotlejal on kehtiv elamisluba, vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest elamisloa väljaandnud liikmesriik.

2.   Kui varjupaigataotlejal on kehtiv viisa, vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest viisa väljaandnud liikmesriik, välja arvatud juhul, kui viisa anti välja mõne muu liikmesriigi nimel või kirjalikul loal. Sel juhul vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest kõnealune muu liikmesriik. Kui liikmesriik küsib esmalt nõu mõne muu liikmesriigi keskasutuselt, eeskätt julgeolekuga seotud põhjustel, ei käsitleta keskasutuse vastust kirjaliku loana käesoleva sätte tähenduses.

3.   Kui varjupaigataotlejal on mitu kehtivat elamisluba või viisat, mille on välja andnud erinevad liikmesriigid, vastutavad liikmesriigid rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest järgmises järjestuses:

| a) | liikmesriik, kes andis välja pikima kehtivusajaga elamisloa, või kehtivusaegade samasuse korral liikmesriik, kes andis välja elamisloa, mille kehtivusaeg lõpeb kõige hiljem; |
| --- | --- |

a)

liikmesriik, kes andis välja pikima kehtivusajaga elamisloa, või kehtivusaegade samasuse korral liikmesriik, kes andis välja elamisloa, mille kehtivusaeg lõpeb kõige hiljem;

| b) | sama liiki viisade puhul liikmesriik, kes andis välja viisa, mille kehtivusaeg lõpeb kõige hiljem; |
| --- | --- |

b)

sama liiki viisade puhul liikmesriik, kes andis välja viisa, mille kehtivusaeg lõpeb kõige hiljem;

| c) | eri liiki viisade puhul liikmesriik, kes andis välja pikima kehtivusajaga viisa, või kehtivusaegade samasuse korral liikmesriik, kes andis välja viisa, mille kehtivusaeg lõpeb kõige hiljem. |
| --- | --- |

c)

eri liiki viisade puhul liikmesriik, kes andis välja pikima kehtivusajaga viisa, või kehtivusaegade samasuse korral liikmesriik, kes andis välja viisa, mille kehtivusaeg lõpeb kõige hiljem.

4.   Kui varjupaigataotlejal on vaid üks või mitu elamisluba, mille kehtivusaeg on lõppenud vähem kui kaks aastat tagasi, või üks viisa või mitu viisat, mille kehtivusaeg on lõppenud vähem kui kuus kuud tagasi, ja mõni nimetatud dokumentidest on tal võimaldanud siseneda mõne liikmesriigi territooriumile, kehtivad lõiked 1-3 seni, kuni taotleja ei ole liikmesriikide territooriumilt lahkunud.

Kui varjupaigataotlejal on üks või mitu elamisluba, mille kehtivusaeg on lõppenud rohkem kui kaks aastat tagasi, või üks viisa või mitu viisat, mille kehtivusaeg on lõppenud rohkem kui kuus kuud tagasi, ja mõni nimetatud dokumentidest on tal võimaldanud siseneda mõne liikmesriigi territooriumile ja ta ei ole liikmesriikide territooriumilt lahkunud, vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest liikmesriik, kus taotlus esitati.

5.   Asjaolu, et elamisluba või viisa anti välja väljamõeldud või vale identiteedi või valede, võltsitud või kehtetute dokumentide alusel, ei välista vastutust liikmesriigi jaoks, kes elamisloa või viisa välja andis. Elamisloa või viisa väljaandnud liikmesriik ei ole siiski vastutav, kui ta suudab tõendada, et pärast elamisloa või viisa väljaandmist pandi toime pettus.

Artikkel 14

Liikmesriiki sisenemine ja/või seal viibimine

1.   Kui käesoleva määruse artikli 22 lõikes 3 osutatud kahes loendis kirjeldatud otseste või kaudsete tõendite, sealhulgas määruse (EÜ) nr ║.../...║ [(mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../... (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusa kohaldamise eesmärgil)] III peatükis osutatud andmete põhjal tehakse kindlaks, et varjupaigataotleja on kolmandast riigist maismaa, mere või õhu kaudu tulles ebaseaduslikult ületanud mõne liikmesriigi piiri, vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest liikmesriik, kuhu sel viisil siseneti. Vastutus lõpeb 12 kuu möödumisel ebaseadusliku piiriületuse päevast.

2.   Kui liikmesriiki ei saa või enam ei saa käsitleda lõike 1 kohaselt vastutavana ja kui artikli 22 lõikes 3 osutatud kahes loendis kirjeldatud otseste või kaudsete tõendite põhjal tehakse kindlaks, et varjupaigataotleja, kes on sisenenud liikmesriikide territooriumile ebaseaduslikult või kelle sisenemise asjaolusid ei saa kindlaks teha, on enne rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist elanud vähemalt viis kuud järjest mõnes liikmesriigis, vastutab see liikmesriik rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest.

Kui liikmesriike, kus taotleja on elanud vähemalt viis kuud järjest, on mitu, vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest liikmesriik, kus ta viimati on elanud.

Artikkel 15

Viisavaba sisenemine liikmesriiki

1.   Kui kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik siseneb mõne liikmesriigi territooriumile, kus temalt viisat ei nõuta, vastutab see liikmesriik tema rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest.

2.   Lõikes 1 sätestatud põhimõte ei kehti, kui kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik esitab oma rahvusvahelise kaitse taotluse mõnes muus liikmesriigis, kus temalt samuti ei nõuta territooriumile sisenemiseks viisat. Sel juhul vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest kõnealune muu liikmesriik.

Artikkel 16

Avalduse esitamine lennuvälja rahvusvahelisel transiidialal

Kui kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik esitab rahvusvahelise kaitse taotluse mõne liikmesriigi lennujaama rahvusvahelisel transiidialal, vastutab taotluse läbivaatamise eest nimetatud liikmesriik.

IV   PEATÜKK

KAALUTLUSÕIGUST KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 17

Kaalutlusõigust käsitlevad sätted

1.   Erandina artikli 3 lõikest 1 võib iga liikmesriik eelkõige humaansetel ja inimliku kaastundega seotud põhjustel otsustada läbi vaadata rahvusvahelise kaitse taotluse, mille on talle esitanud kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, isegi kui käesolevas määruses sätestatud kriteeriumide kohaselt ei vastuta ta selle läbivaatamise eest, tingimusel et taotleja on sellega nõus.

Sel juhul muutub see liikmesriik vastutavaks liikmesriigiks käesoleva määruse tähenduses ja võtab endale sellise vastutusega seotud kohustused. Vajaduse korral teatab ta sellest varem vastutanud liikmesriigile, vastutava liikmesriigi määramise menetlust teostavale liikmesriigile või liikmesriigile, kellel on palutud taotleja vastu või tagasi võtta, kasutades selleks määruse (EÜ) nr 1560/2003 artikliga 18 loodud elektroonilist sidevõrku „Dublinet”.

Käesoleva lõike kohaselt vastutuse võtnud liikmesriik edastab määruse (EÜ) nr ║.../...║ [(mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../... (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusa kohaldamise eesmärgil)] artikli 6 lõike 3 kohaselt viivitamata Eurodac-i kaudu teate vastutuse võtmise kohta.

2.   Liikmesriik, kus rahvusvahelise kaitse taotlus esitati ja kes teostab vastutava liikmesriigi määramise menetlust, või vastutav liikmesriik võib igal ajal mõnelt muult liikmesriigilt paluda taotleja vastuvõtmist, et pereliikmeid ja muid sugulasi kokku viia humaansetel põhjustel, lähtudes eeskätt perekondlikest või kultuurilistest kaalutlustest, isegi kui selline liikmesriik ei ole ║ artiklites 8 kuni 12 sätestatud kriteeriumide kohaselt vastutav liikmesriik. See eeldab asjaomaste isikute kirjalikku nõusolekut.

Vastuvõtmispalve sisaldab kogu materjali, mis on palve esitajaks oleva liikmesriigi valduses ning mis on vajalik selleks, et palve saajaks olev liikmesriik saaks olukorda hinnata.

Palve saajaks olev liikmesriik kontrollib, esitatud humaanseid põhjusi ja teeb palve suhtes otsuse kahe kuu jooksul pärast selle saamist. Palve tagasilükkamise otsuses esitatakse otsuse aluseks olevad põhjused.

Kui palve saajaks olev liikmesriik palve rahuldab, läheb vastutus taotluse läbivaatamise eest talle üle.

V   PEATÜKK

VASTUTAVA LIIKMESRIIGI KOHUSTUSED

Artikkel 18

Vastutava liikmesriigi kohustused

1.   Käesoleva määruse kohaselt rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik on kohustatud:

| a) | võtma artiklites 21, 22 ja 28 sätestatud tingimustel vastu varjupaigataotleja, kes on esitanud taotluse mõnes muus liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

võtma artiklites 21, 22 ja 28 sätestatud tingimustel vastu varjupaigataotleja, kes on esitanud taotluse mõnes muus liikmesriigis;

| b) | võtma artiklites 23, 24 ja 28 sätestatud tingimustel tagasi taotleja, kelle taotlus on läbivaatamisel ja kes on esitanud taotluse mõnes muus liikmesriigis või kes viibib elamisloata mõne muu liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

b)

võtma artiklites 23, 24 ja 28 sätestatud tingimustel tagasi taotleja, kelle taotlus on läbivaatamisel ja kes on esitanud taotluse mõnes muus liikmesriigis või kes viibib elamisloata mõne muu liikmesriigi territooriumil;

| c) | võtma artiklites 23, 24 ja 28 sätestatud tingimustel tagasi taotleja, kes on läbivaatamise käigus taotluse tagasi võtnud ja esitanud taotluse mõnes muus liikmesriigis; |
| --- | --- |

c)

võtma artiklites 23, 24 ja 28 sätestatud tingimustel tagasi taotleja, kes on läbivaatamise käigus taotluse tagasi võtnud ja esitanud taotluse mõnes muus liikmesriigis;

| d) | võtma artiklites 23, 24 ja 28 sätestatud tingimustel tagasi kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku, kelle taotlus on tagasi lükatud ja kes on esitanud taotluse mõnes muus liikmesriigis või kes viibib elamisloata mõne muu liikmesriigi territooriumil. |
| --- | --- |

d)

võtma artiklites 23, 24 ja 28 sätestatud tingimustel tagasi kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku, kelle taotlus on tagasi lükatud ja kes on esitanud taotluse mõnes muus liikmesriigis või kes viibib elamisloata mõne muu liikmesriigi territooriumil.

2.   Vastutav liikmesriik vaatab kõikidel lõike 1 punktides a–d osutatud juhtudel taotleja esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbi või viib selle läbivaatamise artikli 2 punkti d tähenduses lõpule. Kui vastutav liikmesriik on katkestanud taotluse läbivaatamise pärast seda, kui taotleja on oma taotluse tagasi võtnud, tunnistab ta taotluse läbivaatamise katkestamise otsuse kehtetuks ja viib taotluse läbivaatamise artikli 2 punkti d tähenduses lõpule.

Artikkel 19

Kohustuste äralangemine

1.   Kui liikmesriik annab taotlejale välja elamisloa, lähevad artikli 18 lõikes 1 täpsustatud kohustused üle sellele liikmesriigile.

2.   Artikli 18 lõikes 1 täpsustatud kohustused langevad ära, kui taotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik suudab taotleja või muu artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isiku vastuvõtmise või tagasivõtmise palve saamise korral tõendada, et asjaomane isik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud vähemalt kolmeks kuuks, välja arvatud juhul, kui asjaomasel isikul on vastutava liikmesriigi väljaantud kehtiv elamisluba.

Sellise eemalviibimise järel esitatud taotlust käsitatakse uue taotlusena, mille suhtes kohaldatakse uut vastutava liikmesriigi määramise menetlust.

3.   Artikli 18 lõike 1 punktides c ja d täpsustatud kohustused langevad ära, kui taotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik suudab taotleja või muu artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isiku tagasivõtmise palve saamise korral tõendada, et asjaomane isik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud pärast taotluse tagasivõtmist või tagasilükkamist tehtud tagasisaatmisotsuse või antud väljasaatmiskorralduse kohaselt.

Tegeliku väljasaatmise järel esitatud taotlust käsitatakse uue taotlusena, mille suhtes kohaldatakse uut vastutava liikmesriigi määramise menetlust.

VI   PEATÜKK

VASTUVÕTMISE JA TAGASIVÕTMISE MENETLUS

I   jagu

Menetluse alustamine

Artikkel 20

Menetluse alustamine

1.   Käesoleva määruse kohaselt algab vastutava liikmesriigi määramine niipea, kui rahvusvahelise kaitse taotlus on esimest korda esitatud mõnele liikmesriigile.

2.   Rahvusvahelise kaitse taotlus loetakse esitatuks, kui taotleja esitatud vorm või asutuste koostatud protokoll on laekunud asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele. Kui taotlus ei ole tehtud kirjalikult, peaks tahteavalduse ja protokolli koostamise vaheline aeg olema võimalikult lühike.

3.   Käesoleva määruse kohaldamisel ei või varjupaigataotlejaga kaasasoleva ja artikli 2 punktis i esitatud pereliikme määratlusele vastava alaealise olukorda käsitleda tema vanema või eestkostja omast eraldi ning seda käsitleb liikmesriik, kes vastutab kõnealuse vanema või eestkostja rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest, isegi kui alaealine ise ei ole varjupaigataotleja, tingimusel et see on alaealise huvides. Samamoodi koheldakse lapsi, kes on sündinud pärast varjupaigataotleja saabumist liikmesriikide territooriumile, ilma et oleks vaja algatada uut menetlust nende vastuvõtmiseks.

4.   Kui rahvusvahelise kaitse taotluse esitab liikmesriigi pädevatele asutustele taotleja, kes viibib mõne muu liikmesriigi territooriumil, määrab vastutava liikmesriigi see liikmesriik, kelle territooriumil taotleja viibib. Taotluse saanud liikmesriik teatab sellest viivitamata liikmesriigile, kus taotleja viibib, misjärel käsitletakse taotleja viibimiskohaks olevat liikmesriiki käesoleva määruse kohaldamisel liikmesriigina, kellele rahvusvahelise kaitse taotlus on esitatud.

Taotlejale teatatakse kirjalikult sellisest vastutuse üleandmisest ja selle toimumise kuupäevast.

5.   Kui varjupaigataotleja on mõnes muus liikmesriigis ja esitab seal rahvusvahelise kaitse taotluse pärast oma esimese, teises liikmesriigis esitatud taotluse tagasivõtmist vastutava liikmesriigi määramise menetluse käigus, võtab liikmesriik, kellele esitati esimene rahvusvahelise kaitse taotlus, taotleja tagasi artiklites 23, 24 ja 28 sätestatud tingimustel, et viia rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramise menetlus lõpule.

See kohustus langeb ära, kui liikmesriik, kellel palutakse vastutava liikmesriigi määramise menetlus lõpule viia, suudab tõendada, et varjupaigataotleja on vahepeal lahkunud liikmesriikide territooriumilt vähemalt kolmeks kuuks või on saanud mõnelt muult liikmesriigilt elamisloa.

Sellise eemalviibimise järel esitatud taotlust käsitatakse uue taotlusena, mille suhtes kohaldatakse uut vastutava liikmesriigi määramise menetlust.

II   jagu

Vastuvõtmispalve menetlemine

Artikkel 21

Vastuvõtmispalve esitamine

1.   Kui liikmesriik, kellele on esitatud rahvusvahelise kaitse taotlus, leiab, et taotluse läbivaatamise eest vastutab mõni muu liikmesriik, võib ta võimalikult kiiresti ja igal juhul kolme kuu jooksul pärast taotluse esitamist artikli 20 lõikes 2 määratletud tähenduses paluda sellisel muul liikmesriigil taotleja vastu võtta.

Kui palvet taotleja vastuvõtmiseks ei esitata kolme kuu jooksul, vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest liikmesriik, kus taotlus esitati.

2.   Palve esitajaks olev liikmesriik võib paluda kiirelt vastata juhul, kui rahvusvahelise kaitse taotlus esitati pärast sisenemis- või viibimisloa andmisest keeldumist, pärast ebaseadusliku viibimise eest vahistamist või pärast väljasaatmiskorralduse kättetoimetamist või täideviimist ja/või kui varjupaigataotlejat peetakse kinni.

Palves põhjendatakse kiire vastamise vajalikkust ja esitatakse tähtaeg, mille jooksul vastust oodatakse. See tähtaeg on vähemalt üks nädal.

3.   Mõlemal juhul esitatakse muule liikmesriigile saadetav vastuvõtmispalve tüüpvormil ja lisatakse artikli 22 lõikes 3 osutatud kahes loendis kirjeldatud otsesed või kaudsed tõendid ja/või asjakohased osad varjupaigataotleja avaldustest, mis võimaldavad palve saajaks oleval liikmesriigil kindlaks teha, kas ta on käesolevas määruses sätestatud kriteeriumide kohaselt vastutav.

Palvete koostamise ja edastamise kord võetakse vastu vastavalt artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 22

Vastuvõtmispalvele vastamine

1.   Palve saajaks olev liikmesriik kontrollib kõiki asjaolusid vastavalt vajadusele ja teeb taotleja vastuvõtmiseks esitatud palve suhtes otsuse kahe kuu jooksul palve saamisest.

2.   Käesolevas määruses sätestatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramise menetluses kasutatakse otseseid ja kaudseid tõendeid.

3.   Vastavalt artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele koostatakse ja vaadatakse korrapäraselt läbi kaks loendit, milles esitatakse otsesed ja kaudsed tõendid, järgmistel alustel:

| a) | otsesed tõendid:






  i) | need hõlmavad vormilisi tõendeid, mille põhjal määratakse kindlaks käesoleva määruse kohane vastutus, kui vastupidised tõendid neid ümber ei lükka; |
| --- | --- | --- |

a)

otsesed tõendid:

i)

need hõlmavad vormilisi tõendeid, mille põhjal määratakse kindlaks käesoleva määruse kohane vastutus, kui vastupidised tõendid neid ümber ei lükka;

| ii) | liikmesriigid esitavad artiklis 41 osutatud komiteele eri liiki haldusdokumentide näidised kooskõlas vormiliste tõendite loendis esitatud liigitusega; |
| --- | --- |

ii)

liikmesriigid esitavad artiklis 41 osutatud komiteele eri liiki haldusdokumentide näidised kooskõlas vormiliste tõendite loendis esitatud liigitusega;

| b) | kaudsed tõendid:






  i) | need hõlmavad kaudseid tõendeid, mis, olgugi et need on ümberlükatavad, võivad teatavatel juhtudel olla oma tõendusjõu poolest piisavad; |
| --- | --- | --- |

b)

kaudsed tõendid:

i)

need hõlmavad kaudseid tõendeid, mis, olgugi et need on ümberlükatavad, võivad teatavatel juhtudel olla oma tõendusjõu poolest piisavad;

| ii) | nende tõendusjõudu seoses vastutusega rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest hinnatakse iga juhtumi puhul eraldi. |
| --- | --- |

ii)

nende tõendusjõudu seoses vastutusega rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest hinnatakse iga juhtumi puhul eraldi.

4.   Tõendeid ei tohiks nõuda rohkem, kui on vaja käesoleva määruse nõuetekohaseks kohaldamiseks.

5.   Vormiliste tõendite puudumise korral tunnistab palve saajaks olev liikmesriik end vastutavaks, kui kaudsed tõendid on omavahel kooskõlas, kontrollitavad ja vastutuse kindlakstegemiseks piisavalt üksikasjalikud.

6.   Kui palve esitajaks olev liikmesriik on palunud kiiret vastust kooskõlas artikli 21 lõikega 2, annab palve saajaks olev liikmesriik endast parima, et soovitud tähtajast kinni pidada. Erandjuhtudel, mil on võimalik tõendada, et taotleja vastuvõtmise palve läbivaatamine on eriti keeruline, võib palve saajaks olev liikmesriik vastata pärast soovitud tähtaja möödumist, kuid peab seda igal juhul tegema ühe kuu jooksul. Sel juhul teatab palve saajaks olev liikmesriik palve esitajaks olevale liikmesriigile algselt soovitud tähtaja jooksul oma otsusest vastamine edasi lükata.

7.   Kui vastust ei anta lõikes 1 osutatud kahe kuu jooksul või lõikes 6 osutatud ühe kuu jooksul, loetakse palve rahuldatuks, millega kaasneb kohustus isik vastu võtta, sealhulgas kohustus võtta vajalikud meetmed tema vastuvõtmiseks.

III   jagu

Tagasivõtmispalve menetlemine

Artikkel 23

Tagasivõtmispalve esitamine

1.   Kui liikmesriik, kus on esitatud hilisem rahvusvahelise kaitse taotlus või mille territooriumil taotleja või muu artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isik viibib ilma elamisloata, leiab, et artikli 20 lõike 5 ja artikli 18 lõike 1 punktide b, c ja d kohaselt on vastutav mõni muu liikmesriik, võib ta paluda sellisel liikmesriigil taotleja tagasi võtta:

2.   Hilisema rahvusvahelise kaitse taotluse korral esitatakse asjaomase isiku tagasivõtmise palve võimalikult kiiresti ja igal juhul
  ühe
  kuu jooksul määruse (EÜ) nr ║.../...║ [(mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../... (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusa kohaldamise eesmärgil)] artikli 6 lõike 6 kohase Eurodac-i kokkulangevuse teate saamisest.

Kui hilisema rahvusvahelise kaitse taotluse esitanud isiku tagasivõtmise palve tugineb muudele tõenditele kui Eurodac-süsteemist saadud andmed, tuleb need saata palve saajaks olevale liikmesriigile kolme kuu jooksul pärast rahvusvahelise kaitse taotluse esitamist artikli 20 lõikes 2 määratletud tähenduses.

3.   Kui hilisem rahvusvahelise kaitse taotlus puudub ja palve esitajaks olev liikmesriik otsustab vastavalt määruse (EÜ) nr ║.../...║ [(mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../... (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusa kohaldamise eesmärgil)] artiklile 13 teha otsingu Eurodac-süsteemis, esitatakse asjaomase isiku tagasivõtmise palve võimalikult kiiresti ja igal juhul
  ühe
  kuu jooksul nimetatud määruse artikli 13 lõike 4 kohase Eurodac-i kokkulangevuse teate saamisest.

Kui asjaomase isiku tagasivõtmise palve tugineb muudele tõenditele kui Eurodac-süsteemist saadud andmed, tuleb need saata palve saajaks olevale liikmesriigile kolme kuu jooksul pärast seda, kui palve esitajaks olev liikmesriik on saanud teada, et asjaomase isiku eest võib vastutada mõni muu liikmesriik.

4.   Kui palvet taotleja või muu artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isiku tagasivõtmiseks ei esitata käesoleva artikli lõigetes 2 ja 3 osutatud ajavahemiku jooksul, vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse eest liikmesriik, kus esitati hilisem taotlus esitati või mille territooriumil asjaomane isik ilma elamisloata viibib.

5.   Palve taotleja või muu artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isiku tagasivõtmiseks esitatakse tüüpvormil ja sellele lisatakse otsesed või kaudsed tõendid ja/või asjakohased osad isiku avaldustest, mis võimaldavad palve saajaks oleva liikmesriigi asutustel kindlaks teha, kas ta on vastutav.

Otseseid ja kaudseid tõendeid ja nende tõlgendamist käsitlevad eeskirjad ning palvete koostamise ja edastamise kord võetakse vastu vastavalt artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 24

Tagasivõtmispalvele vastamine

1.   Palve saajaks olev liikmesriik kontrollib asjaolusid vastavalt vajadusele ja teeb asjaomase isiku tagasivõtmise palve suhtes otsuse võimalikult kiiresti ja igal juhul ühe kuu jooksul palve saamisest. Kui palve põhineb Eurodac-süsteemist saadud teabel, lüheneb see tähtaeg kahele nädalale.

2.   Kui vastust ei anta lõikes 1 osutatud ühe kuu või kahe nädala jooksul, loetakse palve rahuldatuks, millega kaasneb kohustus asjaomane isik tagasi võtta, sealhulgas kohustus võtta vajalikud meetmed tema vastuvõtmiseks.

IV   jagu

Menetluslikud tagatised

Artikkel 25

Üleandmisotsusest teatamine

1.   Kui palve saajaks olev liikmesriik nõustub taotleja või muu artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isiku vastu võtma või tagasi võtma, teatab palve esitajaks olev liikmesriik asjaomasele isikule otsusest anda ta üle vastutavale liikmesriigile ning vajaduse korral ka otsusest jätta ta rahvusvahelise kaitse taotlus läbi vaatamata. Selline teade esitatakse kirjalikult keeles, millest
  taotleja saab aru või
  on kõigi eelduste kohaselt võimeline aru saama, ja hiljemalt viieteistkümne tööpäeva jooksul palve saajaks oleva liikmesriigi vastuse saamisest.

2.   Lõikes 1 osutatud otsus sisaldab põhjendust, sealhulgas otsuse tegemise menetluse peamiste etappide kirjeldust. Otsus sisaldab teavet nii olemasolevate õiguskaitsevahendite ja nende kasutamise tähtaegade kohta kui ka teavet füüsiliste või juriidiliste isikute kohta, kes võivad asjaomasele isikule pakkuda konkreetset õigusabi ja/või teda seaduslikult esindada. See sisaldab üleandmise teostamistähtaega ja vajaduse korral teavet selle kohta, kuhu ja millal asjaomane isik peaks ilmuma, kui ta reisib vastutavasse liikmesriiki omal käel. Üleandmise tähtaeg määratakse kindlaks selliselt, et isik saaks mõistliku aja jooksul kasutada kooskõlas artikliga 26 õiguskaitsevahendeid.

Artikkel 26

Õiguskaitsevahendid

1.   Taotlejal või muul artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isikul on õigus tõhusale õiguskaitsele artiklis 25 osutatud üleandmisotsuse faktiliste või õiguslike asjaolude vaidlustamise või läbivaatamise kaudu kohtus.

2.   Liikmesriigid näevad ette mõistliku tähtaja, mille jooksul asjaomane isik võib kasutada oma lõike 1 kohast õigust tõhusale õiguskaitsele.

Kõnealune tähtaeg on vähemalt 10 tööpäeva alates artikli 25 lõikes 1 osutatud otsusest teatamise kuupäevast.

3.   Artiklis 25 osutatud üleandmisotsuse vaidlustamise või läbivaatamise korral otsustab käesoleva artikli lõikes 1 osutatud asutus
  kas asjaomase isiku taotlusel või selle puudumise korral
  ametiülesande korras võimalikult kiiresti ja igal juhul
  viie
  tööpäeva jooksul vaidlustamise või läbivaatamise taotluse esitamisest, kas asjaomane isik võib jääda kuni vaidlustamise või läbivaatamise tulemuste selgumiseni asjaomase liikmesriigi territooriumile.

4.   Isikut ei tohi üle anda enne lõikes 3 osutatud otsuse tegemist. Otsuses, mille kohaselt asjaomasel isikul ei lubata jääda vaidlustamise või läbivaatamise tulemuste selgumiseni asjaomase liikmesriigi territooriumile, esitatakse selle otsuse aluseks olevad põhjused.

5.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomasel isikul on oleks võimalus saada õigusabi ja/või kasutada seaduslikku esindajat ning saada vajaduse korral keelelist abi.

6.   Liikmesriigid tagavad, et
  vajalikku
  õigusabi ja/või ║ esindaja teenuseid pakutakse
  taotluse korral
  tasuta
  vastavalt direktiivi 2005/85/EÜ artikli 15 lõigetele 3 kuni 6.

Õigusabi ja/või seadusliku esindaja kasutamise kord sätestatakse liikmesriigi õigusaktidega.

V   jagu

Kinnipidamine üleandmise eesmärgil

Artikkel 27

Kinnipidamine

1.   Liikmesriigid ei tohi isikut kinni pidada ainult sel põhjusel, et ta taotleb rahvusvahelist kaitset kooskõlas direktiiviga 2005/85/EÜ.

2.   Ilma et see piiraks direktiivi ║.../.../EÜ║ [(millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded)] artikli 8 lõike 2 kohaldamist, võivad liikmesriigid vajaduse korral ja igat juhtumit eraldi hinnates varjupaigataotlejat või muud käesoleva määruse artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isikut, kelle suhtes kohaldatakse vastutavale liikmesriigile üleandmise otsust, pidada
  ▐
  kinni
  asutuses, mis ei ole kinnipidamisasutus,
  ainult juhul, kui
  muud, leebemad sunnimeetmed ei ole osutunud tõhusaks

  ja ainult juhul, kui
  esineb põgenemisoht
  .

3.   Muude, leebemate sunnimeetmete kasutamise võimaluste hindamisel lõike 2 kohaldamise eesmärgil kaaluvad liikmesriigid selliseid kinnipidamise asendamise võimalusi nagu korrapärane ilmumine asutustesse, rahalise tagatise andmine, kohustus viibida kindlaksmääratud kohas või muud meetmed, millega välditakse põgenemise ohtu.

4.   Lõike 2 kohast kinnipidamist võib kohaldada üksnes hetkest, mil vastutavale liikmesriigile üleandmise otsus on vastavalt artiklile 25 asjaomasele isikule teatavaks tehtud, kuni isiku üleandmiseni vastutavale liikmesriigile.

5.   Lõike 2 kohane kinnipidamine nähakse ette võimalikult lühikeseks ajaks. See ei tohi ületada ajavahemikku, mida on põhjendatult vaja üleandmise teostamiseks vajalike haldusmenetluste täitmiseks.

6.   Määruse lõike 2 kohase kinnipidamise kohta teeb kohus. Kiireloomulistel juhtudel võib otsuse kinnipidamise kohta teha haldusasutus, kuid sellisel juhul peab kohus kinnipidamiskorralduse kinnitama 72 tunni jooksul pärast kinnipidamist. Kui kohus leiab, et kinnipidamine on ebaseaduslik, vabastatakse asjaomane isik viivitamata.

7.   Määrus lõike 2 kohase kinnipidamise kohta tehakse kirjalikult ning selles esitatakse faktilised ja õiguslikud asjaolud, eelkõige põhjused, mille alusel leitakse, et ║ on
  oht
  ,
  et asjaomane isik põgeneb,
  ning kinnipidamise kestus.

Kinnipeetavale isikule teatatakse viivitamatult keeles, millest ta
  saab aru või
  on kõigi eelduste kohaselt võimeline aru saama, kinnipidamise põhjused, kinnipidamise kavandatud kestus ning riiklikes õigusaktides sätestatud menetlused kinnipidamiskorralduse vaidlustamiseks.

8.   Lõike 2 kohase║ kinnipidamise jätkamise vaatab kohus mõistliku aja järel läbi kas asjaomase isiku taotlusel või oma algatusel. Kinnipidamist ei tohi ühelgi juhul alusetult pikendada.

9.   Lõike 2 kohase kinnipidamise korral tagavad liikmesriigid asjaomasele isikule võimaluse kasutada õigusabi ja/või seadusliku esindaja teenuseid, mida pakutakse tasuta juhul, kui isik ei suuda tasuda sellega kaasnevaid kulusid.

Sellistel juhtudel nähakse õigusabi ja/või seadusliku esindaja kasutamise kord ette riiklike õigusaktidega.

10.   Alaealisi ei tohi kinni pidada, välja arvatud juhul, kui see on nende huvides käesoleva määruse
  artikli 6 lõike 3
  kohaselt ja kooskõlas nende olukorra individuaalse hindamisega vastavalt direktiivi ║.../.../EÜ║ [(millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded)] artikli 11 lõikele 5.

11.   Saatjata alaealisi ei tohi ühelgi juhul kinni pidada.

12.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva artikli kohaselt kinnipeetud varjupaigataotleja vastuvõtutingimused on samaväärsed nendega, mis on kinnipeetud taotleja jaoks ette nähtud eelkõige direktiivi ║.../.../EÜ║ [(millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded)] artiklites 10 ja 11.

VI   jagu

Üleandmine

Artikkel 28

Menetlused ja tähtajad

1.   Palve esitanud liikmesriik annab taotleja või muu artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isiku pärast asjaomaste liikmesriikide omavahelist nõupidamist vastutavale liikmesriigile üle kooskõlas oma riigi õigusega esimesel võimalusel ja hiljemalt kuue kuu jooksul ajast, mil teine liikmesriik rahuldas vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve või tehti lõplik otsus vaidlustamise või uuesti läbi vaatamise suhtes, kui sellel oli peatav toime vastavalt artikli 26 lõikele 3.

Vajaduse korral annab palve esitanud liikmesriik varjupaigataotlejale artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluses vastuvõetud näidisele vastava reisiloa.

Vastutav liikmesriik teatab palve esitanud liikmesriigile sõltuvalt asjaoludest kas asjaomase isiku kohalejõudmisest või sellest, et isik ei ole ettenähtud tähtaja jooksul kohale ilmunud.

2.   Kui üleandmine ei toimu kuue kuu jooksul, vabaneb vastutav liikmesriik kohustusest asjaomane isik vastu või tagasi võtta ning vastutus läheb üle palve esitanud liikmesriigile. Nimetatud tähtaega võib pikendada kõige rohkem ühe aastani, kui üleandmist ei saa teostada asjaomase isiku vangistuse tõttu, või kõige rohkem 18 kuuni, kui isik on põgenenud.

3.   Kui isik antakse üle ekslikult või kui üleandmisotsus lükatakse pärast üleandmist ümber otsuse vaidlustamise tulemusel, peab üleandmise teostanud liikmesriik isiku viivitamata tagasi võtma.

4.   Komisjon võib vastu võtta üleandmise teostamist käsitlevaid täiendavaid eeskirju. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta määruse vähem olulisi sätteid määruse täiendamise teel, võetakse vastu vastavalt artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 29

Üleandmiskulud

1.   Kulud, mis tekivad taotleja või muu artikli 18 lõike 1 punktis d osutatud isiku üleandmisega vastutavale liikmesriigile, katab isikut üle andev liikmesriik.

2.   Kui isik on vaja saata mõnda liikmesriiki tagasi sellepärast, et tema üleandmine oli ekslik või üleandmisotsus lükati pärast üleandmist ümber otsuse vaidlustamise tulemusel, katab isiku tagasitoomisega oma territooriumile tekkivad kulud liikmesriik, kes algselt teostas isiku üleandmise.

3.   Käesoleva määruse kohaselt üleantavatelt isikutelt ei nõuta sellise üleandmisega seotud kulude katmist.

4.   Täiendavaid eeskirju, milles käsitletakse lähteliikmesriigi kohustust katta üleandmiskulud, võib vastu võtta vastavalt artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 30

Asjakohase teabe vahetamine enne üleandmist

1.   Iga üleandmise puhul teatab üleandev liikmesriik vastuvõtvale liikmesriigile, kas isiku tervislik seisund võimaldab teda üle anda. Üle antakse ainult isikuid, kelle tervislik seisund seda võimaldab.

2.   Üleandev liikmesriik edastab vastutavale liikmesriigile üleantava taotleja ainult sellised isikuandmed, mis on nõuetekohased, asjakohased ja hädavajalikud selleks, et tagada, et vastutava liikmesriigi pädevad varjupaigaasutused saaksid taotlejale pakkuda piisavat abi, sealhulgas vajalikku arstiabi, ning tagada käesoleva määruse ja direktiiviga ║.../.../EÜ║ [(millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded)] ette nähtud kaitse ja õiguste järjepidevus. Nimetatud andmed edastatakse varakult ja hiljemalt seitse tööpäeva enne üleandmist, välja arvatud juhul, kui liikmesriigile saavad need teatavaks hiljem.

3.   Liikmesriigid vahetavad eelkõige järgmist teavet:

| a) | võimalike vastuvõtvas liikmesriigis viibivate pereliikmete või muude sugulaste kontaktandmed; |
| --- | --- |

a)

võimalike vastuvõtvas liikmesriigis viibivate pereliikmete või muude sugulaste kontaktandmed;

| b) | alaealiste puhul teave nende haridustaseme kohta; |
| --- | --- |

b)

alaealiste puhul teave nende haridustaseme kohta;

| c) | taotleja vanus; |
| --- | --- |

c)

taotleja vanus;

| d) | muu teave, mida lähteliikmesriik peab oluliseks, et kaitsta taotleja õigusi ja erivajadusi. |
| --- | --- |

d)

muu teave, mida lähteliikmesriik peab oluliseks, et kaitsta taotleja õigusi ja erivajadusi.

4.   Üleandev liikmesriik edastab teabe üleantava taotleja erivajaduste kohta, mis võib erijuhtudel sisaldada teavet üleantava taotleja füüsilise ja vaimse tervise kohta, üksnes arstiabi või ravi eesmärgil, eelkõige puudega isikute, eakate, rasedate, alaealiste ning piinamise, vägistamise või muu raske psühholoogilise, füüsilise või seksuaalse vägivalla ohvriks langenud isikute puhul. Vastutav liikmesriik tagab, et sellistele erivajadustele pööratakse piisavat tähelepanu, eelkõige juhul, kui taotleja vajab vältimatut arstiabi.

5.   Üleandev liikmesriik edastab lõikes 4 osutatud teabe vastutavale liikmesriigile üksnes siis, kui on saadud taotleja ja/või tema esindaja selgesõnaline nõusolek, või kui see on vajalik asjaomase või muu isiku eluliste huvide kaitsmiseks, kui ta ei ole füüsiliselt või õiguslikult võimeline oma nõusolekut andma. Kui üleandmine on lõpule viidud, kustutab üleandev liikmesriik kõnealuse teabe viivitamatult.

6.   Isiku tervisega seotud andmeid tohib töödelda ainult tervishoiutöötaja, kellel on riiklike õigusaktide või pädevate asutuste kehtestatud eeskirjade alusel ametisaladuse hoidmise kohustus, või muu isik, kellel on samaväärne saladuse hoidmise kohustus. Sellised tervishoiutöötajad ja muud isikud, kes saavad ja töötlevad kõnealust teavet, saavad nii asjakohast meditsiinialast koolitust kui ka delikaatsete tervisealaste isikuandmete nõuetekohast töötlemist käsitlevat koolitust.

7.   Käesolevas artiklis reguleeritud teabevahetus toimub ainult asutuste vahel, kellest on komisjonile käesoleva määruse artikli 34 kohaselt teatatud ║ elektroonilise sidevõrgu „DubliNet” kaudu. Asutused, kellest on teatatud käesoleva määruse artikli 34 kohaselt, peavad samuti täpsustama tervishoiutöötajad, kellel on luba töödelda käesoleva artikli lõikes 4 osutatud teavet. Vahetatud teavet kasutatakse üksnes käesoleva artikli lõigetes 2 ja 4 sätestatud eesmärkidel.

8.   Selleks et hõlbustada liikmesriikide teabevahetust, võetakse vastavalt artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele vastu tüüpvorm käesolevas artiklis sätestatud andmete edastamiseks.

9.   Käesoleva artikli alusel toimuva teabevahetuse suhtes kohaldatakse artikli 33 lõigetes 8 kuni 12 sätestatud korda.

Artikkel 31

Üleandmise teostamine

1.
     
  Üleandmist teostav liikmesriik soodustab vabatahtlikkuse alusel toimuvaid üleandmisi, andes taotlejale asjakohast teavet.

2.
     
  Kui üleandmine vastutavale liikmesriigile toimub järelevalve all lahkumisena või saatja juuresolekul, tagavad liikmesriigid, et üleandmine toimub inimlikult, austades täielikult põhiõigusi ja inimväärikust.

VII   jagu

Üleandmise ajutine peatamine

Artikkel 32

Üleandmise ajutine peatamine

1.   Kui liikmesriik on eriti kiiret tegutsemist nõudvas olukorras, millega kaasneb eriti suur koormus tema vastuvõtuvõimele, varjupaigasüsteemile või infrastruktuurile ning rahvusvahelise kaitse taotlejate üleandmine sellele liikmesriigile kooskõlas käesoleva määrusega võib seda koormust veelgi suurendada, võib ta paluda kõnealune üleandmine peatada.

Palve esitatakse komisjonile. Palves esitatakse selle aluseks olevad põhjused ja eelkõige järgmine teave:

| a) | sellise eriti kiiret tegutsemist nõudva olukorra üksikasjalik kirjeldus, millega kaasneb eriti suur koormus palve esitajaks oleva liikmesriigi vastuvõtuvõimele, varjupaigasüsteemile või infrastruktuurile, sealhulgas asjakohane statistika ja tõendusmaterjal; |
| --- | --- |

a)

sellise eriti kiiret tegutsemist nõudva olukorra üksikasjalik kirjeldus, millega kaasneb eriti suur koormus palve esitajaks oleva liikmesriigi vastuvõtuvõimele, varjupaigasüsteemile või infrastruktuurile, sealhulgas asjakohane statistika ja tõendusmaterjal;

| b) | olukorra tõenäolise lühiajalise arengu põhjendatud prognoos; |
| --- | --- |

b)

olukorra tõenäolise lühiajalise arengu põhjendatud prognoos;

| c) | põhjendatud selgitus täiendava koormuse kohta, mida rahvusvahelise kaitse taotlejate üleandmine käesoleva määruse kohaselt võiks palve esitajaks oleva liikmesriigi vastuvõtuvõimele, varjupaigasüsteemile või infrastruktuurile põhjustada, sealhulgas asjakohane statistika ja muu tõendusmaterjal. |
| --- | --- |

c)

põhjendatud selgitus täiendava koormuse kohta, mida rahvusvahelise kaitse taotlejate üleandmine käesoleva määruse kohaselt võiks palve esitajaks oleva liikmesriigi vastuvõtuvõimele, varjupaigasüsteemile või infrastruktuurile põhjustada, sealhulgas asjakohane statistika ja muu tõendusmaterjal.

2.   Kui komisjon on seisukohal, et mõnes liikmesriigis valitsev olukord võib kaasa tuua selle, et rahvusvahelise kaitse taotlejatele pakutava kaitse tase ei vasta ühenduse õigusaktides sätestatule, eelkõige direktiivile ║.../.../EÜ║ [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded] ning direktiivile 2005/85/EÜ
  ja direktiivile 2004/83/EÜ
  , võib ta lõikes 4 sätestatud korras otsustada peatada taotlejate üleandmise sellele liikmesriigile käesoleva määruse kohaselt.

3.   Kui liikmesriik tunneb muret, et mõnes liikmesriigis valitsev olukord võib kaasa tuua selle, et rahvusvahelise kaitse taotlejatele pakutava kaitse tase ei vasta ühenduse õigusaktides sätestatule, eelkõige direktiivile ║.../.../EÜ║ [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded] ning direktiivile 2005/85/EÜ
  ja direktiivile 2004/83/EÜ
  , võib ta esitada palve peatada taotlejate üleandmine sellele liikmesriigile käesoleva määruse kohaselt.

Palve esitatakse komisjonile. Palves esitatakse selle aluseks olevad põhjused ning eelkõige üksikasjalik teave kõnealuses liikmesriigis valitseva olukorra kohta, mis osutab võimalikule mittevastavusele ühenduse õigusaktidega, eelkõige direktiiviga ║.../.../EÜ║ [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded]

  ning
  direktiiviga 2005/85/EÜ
  ja direktiivile 2004/83/EÜ
  .

4.   Pärast lõike 1 või 3 kohase palve saamist või omal algatusel vastavalt lõikele 2 võib komisjon otsustada peatada taotlejate üleandmise sellele liikmesriigile käesoleva määruse kohaselt. Selline otsus tuleb teha võimalikult kiiresti ja hiljemalt ühe kuu jooksul pärast palve saamist. Üleandmiste peatamise otsuses esitatakse selle aluseks olevad põhjused ja eelkõige järgmine teave:

| a) | hinnang asjakohastele asjaoludele liikmesriigis, kelle suhtes võidakse üleandmised peatada; |
| --- | --- |

a)

hinnang asjakohastele asjaoludele liikmesriigis, kelle suhtes võidakse üleandmised peatada;

| b) | hinnang selle kohta, kuidas üleandmiste peatamine võib mõjutada teisi liikmesriike; |
| --- | --- |

b)

hinnang selle kohta, kuidas üleandmiste peatamine võib mõjutada teisi liikmesriike;

| c) | üleandmiste peatamise jõustumise kavandatav kuupäev; |
| --- | --- |

c)

üleandmiste peatamise jõustumise kavandatav kuupäev;

| d) | peatamisega seotud eritingimused; |
| --- | --- |

d)

peatamisega seotud eritingimused;

| e) | andmed meetmete, võrdlusnäitajate ja tähtaegade kohta, mis kehtestatakse punkti a kohaselt tuvastatud asjaolude lahendamise suunas tehtud edusammude hindamiseks. |
| --- | --- |

e)

andmed meetmete, võrdlusnäitajate ja tähtaegade kohta, mis kehtestatakse punkti a kohaselt tuvastatud asjaolude lahendamise suunas tehtud edusammude hindamiseks.

5.   Komisjon teatab nõukogule ja liikmesriikidele otsusest peatada taotlejate üleandmine asjaomasele liikmesriigile käesoleva määruse kohaselt. Iga liikmesriik võib ühe kuu jooksul teatise saamisest suunata komisjoni otsuse arutamiseks nõukogule. Nõukogu võib ühe kuu jooksul alates kuupäevast, mil liikmesriik suunas otsuse nõukogule arutamiseks, teha kvalifitseeritud häälteenamusega teistsuguse otsuse.

6.   Pärast komisjoni otsust peatada üleandmised teatavale liikmesriigile vastutavad teised liikmesriigid, kus viibivad taotlejad, kelle üleandmine on peatatud, selliste isikute rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest.

Otsuses peatada üleandmised teatavale liikmesriigile võetakse asjakohaselt arvesse vajadust tagada alaealiste ja perekonna ühtsuse kaitse.

7.   Lõike 1 kohases otsuses peatada üleandmised teatavale liikmesriigile põhjendatakse abi, mida selle liikmesriigi abitaotluse alusel antakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 573/2007/EÜ (15) artiklis 5 sätestatud erakorraliste meetmete jaoks.

8.
     
  Lõigetes 1–3 osutatud liikmesriik võtab tõhusaid ja õigeaegseid meetmeid, et heastada olukord, mis tõi kaasa üleandmise ajutise peatamise.

9.   Üleandmised võib peatada kuni kuueks kuuks. Kui meetmete võtmise põhjused on kuue kuu pärast endiselt alles, võib komisjon ║ lõikes 1 osutatud liikmesriigi taotluse alusel või omal algatusel otsustada pikendada nende kohaldamist veel kuue kuu võrra.
  Samuti kohaldatakse lõike 5 sätteid
  .

10.   Käesolevas artiklis sätestatut ei või tõlgendada selliselt, et see võimaldaks liikmesriikidel kalduda kõrvale nende üldisest kohustusest võtta kõik vajalikud üldised ja konkreetsed meetmed, mille abil tagatakse ühenduse varjupaigaõigusest, eelkõige käesolevast määrusest, direktiivist ║.../.../EÜ║, [millega sätestatakse varjupaigataotlejate vastuvõtu miinimumnõuded], ja direktiivist 2005/85/EÜ tulenevate kohustuste täitmine.

11.
     
  Ettepaneku alusel, mille komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule, ning toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras, sätestatakse abinõud, mis on kõikidele liikmesriikidele siduv, et anda tõhusat abi nendele liikmesriikidele, kelle riiklikel süsteemidel lasub eelkõige seoses geograafilise või demograafilise olukorraga eriline ja ebaproportsionaalne koormus. Kõnealused abinõud jõustuvad hiljemalt 31. detsembril 2011 ja hõlmavad igal juhul järgmist:

| a) | ametnike lähetamine teistest liikmesriikidest varjupaigaküsimuste Euroopa tugiameti egiidi all, et aidata neid liikmesriike, kellel lasub eriline koormus ning kus taotlejatel puudub piisav kaitse; |
| --- | --- |

a)

ametnike lähetamine teistest liikmesriikidest varjupaigaküsimuste Euroopa tugiameti egiidi all, et aidata neid liikmesriike, kellel lasub eriline koormus ning kus taotlejatel puudub piisav kaitse;

| b) | kava, mille alusel rahvusvahelise kaitse saajad paigutatakse erilise ja ebaproportsionaalse koormusega liikmesriikidest ümber teistesse liikmesriikidesse, pidades nõu ÜRO pagulaste ülemvoliniku bürooga ning tagades samas, et ümberpaigutamine toimub mittediskrimineerivalt, läbipaistvalt ja selgelt. |
| --- | --- |

b)

kava, mille alusel rahvusvahelise kaitse saajad paigutatakse erilise ja ebaproportsionaalse koormusega liikmesriikidest ümber teistesse liikmesriikidesse, pidades nõu ÜRO pagulaste ülemvoliniku bürooga ning tagades samas, et ümberpaigutamine toimub mittediskrimineerivalt, läbipaistvalt ja selgelt.

12.
     
  Käesoleva artikli kohaldamine lõpetatakse niipea, kui on jõustunud lõikes 11 osutatud meetmed ning igal juhul hiljemalt 31. detsembril 2011.

13.
     
  Artiklis 42 osutatud järelevalve ja hindamise osana vaatab komisjon läbi käesoleva artikli kohaldamise ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hiljemalt 30. juunil 2011. aastal. Aruandes hindab komisjon, kas on põhjendatud vajadus pikendada käesoleva artikli kohaldamist pärast 31. detsembrit 2011. Kui komisjon peab seda asjakohaseks, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule pikendamise ettepaneku kooskõlas asutamislepingu artiklis 251 osutatud korraga.

VII   PEATÜKK

HALDUSKOOSTÖÖ

Artikkel 33

Teabe jagamine

1.   Iga liikmesriik edastab igale seda soovivale liikmesriigile sellised varjupaigataotleja isikuandmed, mis on nõuetekohased, asjakohased ja hädavajalikud:

| a) | rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramiseks; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramiseks;

| b) | rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamiseks;

| c) | käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

c)

käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmiseks.

2.   Lõikes 1 osutatud andmed võivad hõlmata üksnes:

| a) | taotleja ja vajaduse korral tema pereliikmete isikuandmeid (täielik nimi ja vajaduse korral endine nimi; hüüd- või varjunimed; praegune ja varasem kodakondsus; sünniaeg ja -koht); |
| --- | --- |

a)

taotleja ja vajaduse korral tema pereliikmete isikuandmeid (täielik nimi ja vajaduse korral endine nimi; hüüd- või varjunimed; praegune ja varasem kodakondsus; sünniaeg ja -koht);

| b) | isikutunnistusi ja reisidokumente (number, kehtivusaeg, väljaandmise kuupäev, väljaandnud asutus, väljaandmise koht jne); |
| --- | --- |

b)

isikutunnistusi ja reisidokumente (number, kehtivusaeg, väljaandmise kuupäev, väljaandnud asutus, väljaandmise koht jne);

| c) | muud taotleja isikusamasuse kindlakstegemiseks vajalikku teavet, sealhulgas vastavalt määrusele (EÜ) nr ║.../...║, [mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../... (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusa kohaldamise eesmärgil] töödeldud sõrmejälgi; |
| --- | --- |

c)

muud taotleja isikusamasuse kindlakstegemiseks vajalikku teavet, sealhulgas vastavalt määrusele (EÜ) nr ║.../...║, [mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../... (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusa kohaldamise eesmärgil] töödeldud sõrmejälgi;

| d) | elukohti ja reisiteekondi; |
| --- | --- |

d)

elukohti ja reisiteekondi;

| e) | liikmesriigi väljaantud elamislube või viisasid; |
| --- | --- |

e)

liikmesriigi väljaantud elamislube või viisasid;

| f) | kohta, kus taotlus on esitatud; |
| --- | --- |

f)

kohta, kus taotlus on esitatud;

| g) | võimalike varasemate rahvusvahelise kaitse taotluste esitamise kuupäevi, praeguse taotluse esitamise kuupäeva, taotluse menetlemisjärku ja otsuse sisu, kui selline otsus on tehtud. |
| --- | --- |

g)

võimalike varasemate rahvusvahelise kaitse taotluste esitamise kuupäevi, praeguse taotluse esitamise kuupäeva, taotluse menetlemisjärku ja otsuse sisu, kui selline otsus on tehtud.

3.   Lisaks sellele võib vastutav liikmesriik paluda teisel liikmesriigil talle teatada sellest, millega varjupaigataotleja oma taotlust põhjendab, ja võimalike taotleja suhtes tehtud otsuste põhjendustest, kui see on rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamiseks vajalik. Liikmesriik võib keelduda talle esitatud palvele vastamast, kui sellise teabe edastamine võib kahjustada tema olulisi huve või asjaomaste või muude isikute vabaduste ja põhiõiguste kaitsmist. Igal juhul peab palve saajaks olev liikmesriik soovitud teabe edastamiseks saama rahvusvahelise kaitse taotleja kirjaliku nõusoleku. Sellisel juhul peab taotleja teadma, millise teabe edastamiseks ta nõusoleku annab.

4.   Iga teabe saamiseks esitatud palve esitatakse ainult konkreetse rahvusvahelise kaitse taotluse kontekstis. Palve sisaldab põhjendust ja, kui selle eesmärk on kindlaks teha sellise tingimuse olemasolu, mis tõenäoliselt muudab vastutavaks palve saajaks oleva liikmesriigi, märgitakse selles, millistel tõenditel, kaasa arvatud usaldusväärsetest allikatest pärinev asjakohane teave viiside kohta, kuidas varjupaigataotlejad liikmesriikide territooriumile sisenesid, või millisel taotleja avalduste üksikasjalikul ja tõendataval osal see põhineb. Selline usaldusväärsetest allikatest pärinev teave ei ole iseenesest piisav selleks, et määrata liikmesriigi vastutus ja pädevus käesoleva määruse alusel, kuid see võib aidata hinnata muid teatava varjupaigataotlejaga seotud asjaolusid.

5.   Palve saajaks olev liikmesriik on kohustatud vastama nelja nädala jooksul. Vastusega viivitamist tuleb nõuetekohaselt põhjendada. Kui uurimisel, mida teostab palve saajaks olev liikmesriik, kes ei pidanud tähtajast kinni, selguvad asjaolud, mille kohaselt on tema vastutav liikmesriik, ei tohi see liikmesriik artiklites 21 ja 23 sätestatud tähtaja möödumist tuua vastuvõtmis- või tagasivõtmispalve rahuldamata jätmise põhjenduseks.

6.   Teabe andmine toimub liikmesriigi palvel ja üksnes asutuste vahel, kelle määramisest on asjaomane liikmesriik teatanud komisjonile vastavalt artikli 34 lõikele 1.

7.   Saadud teavet võib kasutada üksnes lõikes 1 sätestatud eesmärkidel. Igas liikmesriigis võib sellist teavet selle laadist ja vastuvõtva asutuse volitustest sõltuvalt edastada üksnes asutustele ja kohtutele, kelle ülesandeks on:

| a) | rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramine; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutava liikmesriigi määramine;

| b) | rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamine; |
| --- | --- |

b)

rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamine;

| c) | käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmine. |
| --- | --- |

c)

käesolevast määrusest tulenevate kohustuste täitmine.

8.   Teavet andev liikmesriik tagab selle õigsuse ja ajakohasuse. Kui ilmneb, et liikmesriik on andnud ebatäpset teavet või teavet, mida ei oleks tohtinud anda, teatatakse sellest viivitamata teavet saanud liikmesriikidele. Liikmesriigid peavad kõnealuse teabe parandama või kustutama.

9.   Varjupaigataotlejal on õigus saada taotluse korral teavet kõikide teda käsitlevate andmete kohta, mida on töödeldud.

Kui ta leiab, et nende andmete töötlemisel on rikutud käesolevat määrust või direktiivi 95/46/EÜ eeskätt nende puudulikkuse või ebatäpsuse tõttu, on tal õigus lasta need parandada või kustutada.

Andmeid parandav või kustutav asutus teatab sellest sõltuvalt asjaoludest kas teavet andnud või saanud liikmesriigile.

Varjupaigataotlejal on õigus esitada hagi või kaebus pädevale asutusele või kohtule liikmesriigis, kes ei võimaldanud tutvuda temaga seotud andmetega või keeldus nende andmete parandamisest või kustutamisest.

10.   Igas asjaomases liikmesriigis märgitakse edastatud teabe andmine ja vastuvõtmine asjaomase isiku toimikusse, ja/või registrisse.

11.   Vahetatud andmeid säilitatakse üksnes nii kaua, kui see on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks, milleks neid vahetati.

12.   Kui andmeid ei töödelda automaatselt või kui need ei sisaldu toimikus ega ole mõeldud sinna sisestamiseks, peab iga liikmesriik võtma sobivad meetmed käesoleva artikli järgimise tagamiseks tõhusa kontrolli abil.

Artikkel 34

Pädevad asutused ja nende vahendid

1.   Iga liikmesriik teatab komisjonile viivitamata konkreetsetest asutustest, kes vastutavad käesolevast määrusest tulenevate kohustuste ja määruse muudatuste täitmise eest. Liikmesriigid tagavad, et nendel asutustel on vajalikud vahendid oma ülesannete täitmiseks, eelkõige selleks, et ettenähtud tähtaegade jooksul vastata teabe saamiseks esitatud palvetele ja palvetele võtta varjupaigataotlejaid vastu või tagasi.

2.   Komisjon avaldab lõikes 1 osutatud asutuste koondnimekirja Euroopa Liidu Teatajas. Nimekirja muutumise korral avaldab komisjon üks kord aastas ajakohastatud koondnimekirja.

3.   Lõikes 1 osutatud asutused saavad vajalikku koolitust seoses käesoleva määruse kohaldamisega.

4.   Vastavalt artikli 41 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele kehtestatakse eeskirjad, mis käsitlevad lõikes 1 osutatud asutuste vaheliste turvaliste elektrooniliste teabeedastuskanalite loomist palvete, vastuste ja muu kirjavahetuse saatmiseks ja tagamiseks, et saatjad saavad automaatselt elektroonilise kättesaamisteatise.

Artikkel 35

Halduskokkulepped

1.   Liikmesriigid võivad omavahel sõlmida kahepoolseid halduskokkuleppeid, mis käsitlevad käesoleva määruse rakendamise praktilisi üksikasju, et hõlbustada ja tõhustada selle kohaldamist. Sellised kokkulepped võivad käsitleda:

| a) | kontaktametnike vahetust; |
| --- | --- |

a)

kontaktametnike vahetust;

| b) | varjupaigataotlejate vastuvõtmise ja tagasivõtmise palvete edastamise ja läbivaatamisega seotud menetluste lihtsustamist ja asjaomaste tähtaegade lühendamist. |
| --- | --- |

b)

varjupaigataotlejate vastuvõtmise ja tagasivõtmise palvete edastamise ja läbivaatamisega seotud menetluste lihtsustamist ja asjaomaste tähtaegade lühendamist.

2.   Lõikes 1 osutatud kokkulepetest teatatakse komisjonile. Komisjon kiidab lõike 1 punktis b osutatud kokkulepped heaks pärast seda, kui ta on kontrollinud, et nendega ei rikuta käesolevat määrust.

VIII   PEATÜKK

LEPITAMINE

Artikkel 36

Lepitamine

1.   Kui liikmesriigid ei suuda lahendada vaidlust mis tahes küsimuses, mis on seotud käesoleva määruse kohaldamisega, võivad nad rakendada lõikes 2 sätestatud lepitusmenetlust.

2.   Lepitusmenetlus algatatakse taotusega, mille mõni vaidluses osalev liikmesriik esitab artikliga 41 asutatud komitee esimehele. Lepitusmenetluse rakendamisega nõustumisel võtavad asjaomased liikmesriigid kohustuse võtta väljapakutavat lahendust võimalikult suurel määral arvesse.

Komitee esimees määrab kolm komitee liiget, kes esindavad kolme asjaga mitteseotud liikmesriiki. Vaidlusosaliste väited esitatakse neile kirjalikult või suuliselt ja pärast asja arutamist pakuvad nad ühe kuu jooksul välja lahenduse, mis on vajaduse korral läbinud hääletuse.

Asja arutamist juhib komitee eesistuja või tema asetäitja. Ta võib esitada oma seisukoha, kuid ei tohi hääletada.

Väljapakutud lahendus on lõplik ja pöördumatu, sõltumata sellest, kas vaidlusosalised kiidavad selle heaks või lükkavad selle tagasi.

IX   PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 37

Karistused

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et käesoleva määruse kohaselt töödeldud andmete väärkasutamise suhtes kohaldatakse riiklike õigusaktide kohaseid tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi, sealhulgas haldus- ja/või kriminaalkaristusi.

Artikkel 38

Üleminekumeetmed

Kui taotlus on esitatud pärast artikli 45 teises lõigus osutatud kuupäeva, võetakse arvesse asjaolusid, millest tõenäoliselt tuleneb liikmesriigile käesoleva määruse kohane vastutus, isegi kui need on ilmnenud enne seda kuupäeva, välja arvatud artikli 14 lõikes 2 kirjeldatud asjaolud.

Artikkel 39

Tähtaegade arvutamine

Kõiki käesolevas määruses sätestatud tähtaegu arvestatakse järgmiselt:

| a) | kui päevades, nädalates või kuudes väljendatavat tähtaega arvestatakse sündmuse toimumise või toimingu sooritamise hetkest, ei loeta sündmuse toimumise või toimingu sooritamise päeva kõnealuse tähtaja osaks; |
| --- | --- |

a)

kui päevades, nädalates või kuudes väljendatavat tähtaega arvestatakse sündmuse toimumise või toimingu sooritamise hetkest, ei loeta sündmuse toimumise või toimingu sooritamise päeva kõnealuse tähtaja osaks;

| b) | nädalates või kuudes väljendatav tähtaeg lõpeb tähtaja viimase nädala või kuu selle päevaga, mis oli sama nädalapäev või mille kuupäev vastab päevale, mil toimus sündmus või sooritati toiming, millest alates tähtaega arvestatakse. Kui kuudes väljendatava tähtaja puhul ei ole tähtaja viimases kuus seda päeva, millal tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg kõnealuse kuu viimase päevaga; |
| --- | --- |

b)

nädalates või kuudes väljendatav tähtaeg lõpeb tähtaja viimase nädala või kuu selle päevaga, mis oli sama nädalapäev või mille kuupäev vastab päevale, mil toimus sündmus või sooritati toiming, millest alates tähtaega arvestatakse. Kui kuudes väljendatava tähtaja puhul ei ole tähtaja viimases kuus seda päeva, millal tähtaeg peaks lõppema, lõpeb tähtaeg kõnealuse kuu viimase päevaga;

| c) | tähtaegades sisalduvad laupäevad, pühapäevad ja kõikide asjaomaste liikmesriikide riigipühad. |
| --- | --- |

c)

tähtaegades sisalduvad laupäevad, pühapäevad ja kõikide asjaomaste liikmesriikide riigipühad.

Artikkel 40

Territoriaalne kohaldamisala

Prantsuse Vabariigi puhul kohaldatakse käesolevat määrust üksnes tema Euroopas paikneva territooriumi suhtes.

Artikkel 41

Komitee

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 42

Järelevalve ja hindamine

Hiljemalt kolm aastat pärast artikli 45 esimeses lõigus osutatud kuupäeva
  ning ilma et see piiraks artikli 32 lõike 13 kohaldamist,
  esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamist käsitleva aruande ja vajaduse korral muudatusettepanekud. Liikmesriigid edastavad komisjonile kõik aruande koostamiseks vajalikud andmed hiljemalt kuus kuud enne nimetatud tähtaja lõppu.

Pärast kõnealuse aruande esitamist annab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse kohaldamise kohta aru samal ajal, kui ta esitab määruse (EÜ) nr ║.../...║ [(mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist ║ määruse (EÜ) nr .../..., ( millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusa kohaldamise eesmärgil)] artikliga 28 ettenähtud aruanded Eurodac-süsteemi rakendamise kohta.

Artikkel 43

Statistika

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määruse (EÜ) nr 862/2007 mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat
   (16) artikli 4 lõikega 4 esitavad liikmesriigid komisjonile (Eurostat) statistikat käesoleva määruse ja määruse (EÜ) nr 1560/2003 kohaldamise kohta.

Artikkel 44

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 343/2003 tunnistatakse kehtetuks.

║ Määruse (EÜ) nr 1560/2003 artikli 11 lõige 1 ning artiklid 13, 14 ja 17 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele või selle artiklitele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda II lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.

Artikkel 45

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse rahvusvahelise kaitse taotluste suhtes, mis on esitatud selle jõustumisele järgneva kuuenda kuu esimesest päevast alates, ja sellest kuupäevast alates kohaldatakse seda kõikide varjupaigataotlejate vastuvõtmise või tagasivõtmise palvete suhtes, sõltumata taotluse esitamise kuupäevast. Enne seda kuupäeva esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest vastutav liikmesriik määratakse määruses (EÜ) nr 343/2003 sätestatud kriteeriumide kohaselt.

Käesolev määrus on ║ asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.

║,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta seisukoht.

(4)  ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.

4

(5)  
  ELT L ...

5

ELT L ...

(6)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

6

(7)  ELT C [...], [...], lk [...].

7

(8)  ELT L 222, 5.9.2003, lk 3.

8

(9)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

9

(10)  ELT L ...

10

ELT L ...

(11)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 60.

11

(12)  ELT L 184, 17.7.1999, lk 23.

12

(13)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

13

(14)  ELT L 326, 13.12.2005, lk 13.

14

(15)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 1.

15

(16)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.

16

Neljapäev, 7. mai 2009I LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus

(millele on osutatud artiklis 44)

| Nõukogu määrus (EÜ) nr 343/2003 | (ELT L 50, 25.2.2003) |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1560/2003, ainult artikli 11 lõige 1 ning artiklid 13, 14 ja 17 | (ELT L 222, 5.9.2003) |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 343/2003

(ELT L 50, 25.2.2003)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1560/2003, ainult artikli 11 lõige 1 ning artiklid 13, 14 ja 17

(ELT L 222, 5.9.2003)

Neljapäev, 7. mai 2009II LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 343/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 2 punkt a | Artikli 2 punkt a |
| Artikli 2 punkt b | Välja jäetud |
| Artikli 2 punkt c | Artikli 2 punkt b |
| Artikli 2 punkt d | Artikli 2 punkt c |
| Artikli 2 punkt e | Artikli 2 punkt d |
| Artikli 2 punkt f | Artikli 2 punkt e |
| Artikli 2 punkt g | Artikli 2 punkt f |
| — | Artikli 2 punkt g |
| Artikli 2 punktid h–k | Artikli 2 punktid h–k |
| — | Artikli 2 punkt l |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 17 lõige 1 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 3 lõige 4 | Artikli 4 lõike 1 sissejuhatav lause |
| — | Artikli 4 lõike 1 punktid a–g |
| — | Artikli 4 lõiked 2 ja 3 |
| Artikli 4 lõiked 1–5 | Artikli 20 lõiked 1–5 |
| — | Artikli 20 lõike 5 kolmas lõik |
| — | Artikkel 5 |
| — | Artikkel 6 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 7 lõige 1 |
| Artikli 5 lõige 2 | Artikli 7 lõige 2 |
| — | Artikli 7 lõige 3 |
| Artikli 6 esimene lõik | Artikli 8 lõige 1 |
| — | Artikli 8 lõige 3 |
| Artikli 6 teine lõik | Artikli 8 lõige 4 |
| Artikkel 7 | Artikkel 9 |
| Artikkel 8 | Artikkel 10 |
| Artikkel 9 | Artikkel 13 |
| Artikkel 10 | Artikkel 14 |
| Artikkel 11 | Artikkel 15 |
| Artikkel 12 | Artikkel 16 |
| Artikkel 13 | Artikli 3 lõige 2 |
| Artikkel 14 | Artikel 12 |
| Artikli 15 lõige 1 | Artikli 17 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 15 lõige 2 | Artikli 11 lõige 1 |
| Artikli 15 lõige 3 | Artikli 8 lõige 2 |
| Artikli 15 lõige 4 | Artikli 17 lõike 2 neljas lõik |
| Artikli 15 lõige 5 | Artikli 8 lõige 5 ja artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 16 lõike 1 punkt a | Artikli 18 lõike 1 punkt a |
| Artikli 16 lõike 1 punkt b | Artikli 18 lõige 2 |
| Artikli 16 lõike 1 punkt c | Artikli 18 lõike 1 punkt b |
| Artikli 16 lõike 1 punkt d | Artikli 18 lõike 1 punkt c |
| Artikli 16 lõike 1 punkt e | Artikli 18 lõike 1 punkt d |
| Artikli 16 lõige 2 | Artikli 19 lõige 1 |
| Artikli 16 lõige 3 | Artikli 19 lõike 2 esimene lõik |
| — | Artikli 19 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 16 lõige 4 | Artikli 19 lõige 3 |
| | Artikli 19 lõike 3 teine lõik |
| Artikkel 17 | Artikkel 21 |
| Artikkel 18 | Artikkel 22 |
| Artikli 19 lõige 1 | Artikli 25 lõige 1 |
| Artikli 19 lõige 2 | Artikli 25 lõige 2 ja artikli 26 lõige 1 |
| — | Artikli 26 lõiked 2–6 |
| Artikli 19 lõige 3 | Artikli 28 lõige 1 |
| Artikli 19 lõige 4 | Artikli 28 lõige 2 |
| — | Artikli 28 lõige 3 |
| Artikli 19 lõige 5 | Artikli 28 lõige 4 |
| Artikli 20 lõike 1 sissejuhatav lause | Artikli 23 lõige 1 |
| — | Artikli 23 lõige 2 |
| — | Artikli 23 lõige 3 |
| — | Artikli 23 lõige 4 |
| Artikli 20 lõike 1 punkt a | Artikli 23 lõike 5 esimene lõik |
| Artikli 20 lõike 1 punkt b | Artikli 24 lõige 1 |
| Artikli 20 lõike 1 punkt c | Artikli 24 lõige 2 |
| Artikli 20 lõike 1 punkt d | Artikli 28 lõike 1 esimene lõik |
| Artikli 20 lõike 1 punkt e | Artikli 25 lõiked 1 ja 2, artikli 26 lõige 1 ning artikli 28 lõike 1 teine ja kolmas lõik |
| Artikli 20 lõige 2 | Artikli 28 lõige 2 |
| Artikli 20 lõige 3 | Artikli 23 lõike 5 teine lõik |
| Artikli 20 lõige 4 | Artikli 28 lõige 4 |
| — | Artikkel 27 |
| — | Artikkel 29 |
| — | Artikkel 30 |
| — | Artikkel 32 |
| Artikli 21 lõiked 1–9 | Artikli 33 lõiked 1–8 ning lõike 9 esimene, teine ja kolmas lõik |
| | Artikli 33 lõike 9 neljas lõik |
| Artikli 21 lõiked 10–12 | Artikli 33 lõiked 10–12 |
| Artikli 22 lõige 1 | Artikli 34 lõige 1 |
| — | Artikli 34 lõige 2 |
| — | Artikli 34 lõige 3 |
| Artikli 22 lõige 2 | Artikli 34 lõige 4 |
| Artikkel 23 | Artikkel 35 |
| Artikli 24 lõige 1 | Välja jäetud |
| Artikli 24 lõige 2 | Artikkel 38 |
| Artikli 24 lõige 3 | Välja jäetud |
| Artikli 25 lõige 1 | Artikkel 39 |
| Artikli 25 lõige 2 | Välja jäetud |
| Artikkel 26 | Artikkel 40 |
| Artikli 27 lõiked 1 ja 2 | Artikli 41 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 27 lõige 3 | Välja jäetud |
| Artikkel 28 | Artikkel 42 |
| Artikkel 29 | Artikkel 45 |
| — | Artikkel 36 |
| — | Artikkel 37 |
| — | Artikkel 43 |
| — | Artikkel 44 |

Määrus (EÜ) nr 343/2003

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt a

Artikli 2 punkt b

Välja jäetud

Artikli 2 punkt c

Artikli 2 punkt b

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt c

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt d

Artikli 2 punkt f

Artikli 2 punkt e

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punkt f

—

Artikli 2 punkt g

Artikli 2 punktid h–k

Artikli 2 punktid h–k

—

Artikli 2 punkt l

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 2

Artikli 17 lõige 1

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõige 4

Artikli 4 lõike 1 sissejuhatav lause

—

Artikli 4 lõike 1 punktid a–g

—

Artikli 4 lõiked 2 ja 3

Artikli 4 lõiked 1–5

Artikli 20 lõiked 1–5

—

Artikli 20 lõike 5 kolmas lõik

—

Artikkel 5

—

Artikkel 6

Artikli 5 lõige 1

Artikli 7 lõige 1

Artikli 5 lõige 2

Artikli 7 lõige 2

—

Artikli 7 lõige 3

Artikli 6 esimene lõik

Artikli 8 lõige 1

—

Artikli 8 lõige 3

Artikli 6 teine lõik

Artikli 8 lõige 4

Artikkel 7

Artikkel 9

Artikkel 8

Artikkel 10

Artikkel 9

Artikkel 13

Artikkel 10

Artikkel 14

Artikkel 11

Artikkel 15

Artikkel 12

Artikkel 16

Artikkel 13

Artikli 3 lõige 2

Artikkel 14

Artikel 12

Artikli 15 lõige 1

Artikli 17 lõike 2 esimene lõik

Artikli 15 lõige 2

Artikli 11 lõige 1

Artikli 15 lõige 3

Artikli 8 lõige 2

Artikli 15 lõige 4

Artikli 17 lõike 2 neljas lõik

Artikli 15 lõige 5

Artikli 8 lõige 5 ja artikli 11 lõige 2

Artikli 16 lõike 1 punkt a

Artikli 18 lõike 1 punkt a

Artikli 16 lõike 1 punkt b

Artikli 18 lõige 2

Artikli 16 lõike 1 punkt c

Artikli 18 lõike 1 punkt b

Artikli 16 lõike 1 punkt d

Artikli 18 lõike 1 punkt c

Artikli 16 lõike 1 punkt e

Artikli 18 lõike 1 punkt d

Artikli 16 lõige 2

Artikli 19 lõige 1

Artikli 16 lõige 3

Artikli 19 lõike 2 esimene lõik

—

Artikli 19 lõike 2 teine lõik

Artikli 16 lõige 4

Artikli 19 lõige 3

Artikli 19 lõike 3 teine lõik

Artikkel 17

Artikkel 21

Artikkel 18

Artikkel 22

Artikli 19 lõige 1

Artikli 25 lõige 1

Artikli 19 lõige 2

Artikli 25 lõige 2 ja artikli 26 lõige 1

—

Artikli 26 lõiked 2–6

Artikli 19 lõige 3

Artikli 28 lõige 1

Artikli 19 lõige 4

Artikli 28 lõige 2

—

Artikli 28 lõige 3

Artikli 19 lõige 5

Artikli 28 lõige 4

Artikli 20 lõike 1 sissejuhatav lause

Artikli 23 lõige 1

—

Artikli 23 lõige 2

—

Artikli 23 lõige 3

—

Artikli 23 lõige 4

Artikli 20 lõike 1 punkt a

Artikli 23 lõike 5 esimene lõik

Artikli 20 lõike 1 punkt b

Artikli 24 lõige 1

Artikli 20 lõike 1 punkt c

Artikli 24 lõige 2

Artikli 20 lõike 1 punkt d

Artikli 28 lõike 1 esimene lõik

Artikli 20 lõike 1 punkt e

Artikli 25 lõiked 1 ja 2, artikli 26 lõige 1 ning artikli 28 lõike 1 teine ja kolmas lõik

Artikli 20 lõige 2

Artikli 28 lõige 2

Artikli 20 lõige 3

Artikli 23 lõike 5 teine lõik

Artikli 20 lõige 4

Artikli 28 lõige 4

—

Artikkel 27

—

Artikkel 29

—

Artikkel 30

—

Artikkel 32

Artikli 21 lõiked 1–9

Artikli 33 lõiked 1–8 ning lõike 9 esimene, teine ja kolmas lõik

Artikli 33 lõike 9 neljas lõik

Artikli 21 lõiked 10–12

Artikli 33 lõiked 10–12

Artikli 22 lõige 1

Artikli 34 lõige 1

—

Artikli 34 lõige 2

—

Artikli 34 lõige 3

Artikli 22 lõige 2

Artikli 34 lõige 4

Artikkel 23

Artikkel 35

Artikli 24 lõige 1

Välja jäetud

Artikli 24 lõige 2

Artikkel 38

Artikli 24 lõige 3

Välja jäetud

Artikli 25 lõige 1

Artikkel 39

Artikli 25 lõige 2

Välja jäetud

Artikkel 26

Artikkel 40

Artikli 27 lõiked 1 ja 2

Artikli 41 lõiked 1 ja 2

Artikli 27 lõige 3

Välja jäetud

Artikkel 28

Artikkel 42

Artikkel 29

Artikkel 45

—

Artikkel 36

—

Artikkel 37

—

Artikkel 43

—

Artikkel 44

| Määrus (EÜ) nr 1560/2003 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 11 lõige 1 | Artikli 11 lõige 1 |
| Artikli 13 lõige 1 | Artikli 17 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 13 lõige 2 | Artikli 17 lõike 2 teine lõik |
| Artikli 13 lõige 3 | Artikli 17 lõike 2 kolmas lõik |
| Artikli 13 lõige 4 | Artikli 17 lõike 2 esimene lõik |
| Artikkel 14 | Artikkel 36 |
| Artikli 17 lõige 1 | Artiklid 9 ja 10 ning artikli 17 lõike 2 esimene lõik |
| Artikli 17 lõige 2 | Artikli 33 lõige 3 |

Määrus (EÜ) nr 1560/2003

Käesolev määrus

Artikli 11 lõige 1

Artikli 11 lõige 1

Artikli 13 lõige 1

Artikli 17 lõike 2 esimene lõik

Artikli 13 lõige 2

Artikli 17 lõike 2 teine lõik

Artikli 13 lõige 3

Artikli 17 lõike 2 kolmas lõik

Artikli 13 lõige 4

Artikli 17 lõike 2 esimene lõik

Artikkel 14

Artikkel 36

Artikli 17 lõige 1

Artiklid 9 ja 10 ning artikli 17 lõike 2 esimene lõik

Artikli 17 lõige 2

Artikli 33 lõige 3

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/404 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/404

---

Neljapäev, 7. mai 2009Sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamine (uuesti sõnastamine) ***I

P6_TA(2009)0378

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise EURODAC-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] [, millega sätestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest,] tõhusa kohaldamise eesmärgil (uuesti sõnastamine) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

2010/C 212 E/53

(Kaasotsustamismenetlus – uuesti sõnastamine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0825);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 63 punkti 1 alapunkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0475/2008);

võttes arvesse 28. novembri 2001. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet õigusaktide uuesti sõnastamise tehnika süstemaatilisema kasutamise kohta (1);

võttes arvesse vastavalt kodukorra artikli 80a lõikele 3 saadetud õiguskomisjoni 3. aprilli 2009. aasta kirja kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile;

võttes arvesse kodukorra artikleid 80a ja 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A6-0283/2009),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi, |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt ei sisalda kõnealune ettepanek muid sisulisi muudatusi peale nende, mis on ettepanekus esile toodud, ning arvestades, et varasemate õigusaktide muutmata sätete ning nimetatud muudatuste kodifitseerimise osas piirdub ettepanek üksnes kehtivate tekstide kodifitseerimisega ega hõlma sisulisi muudatusi,

| 1. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele; |
| --- | --- |

1.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku, mida on kohandatud vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma soovitustele ning muudetud vastavalt alltoodud muudatusettepanekutele;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  EÜT C 77, 28.3.2002, lk 1.

---

Neljapäev, 7. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0242

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist määruse (EÜ) nr [.../...] [, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] tõhusa kohaldamise eesmärgil (uuesti sõnastatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 esimese lõigu punkti 1 alapunkti a,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, ║

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusesse (EÜ) nr 2725/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil) (2) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrusesse (EÜ) nr 407/2002 (millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad) (3) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Kõnealused määrused tuleks selguse huvides uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrusesse (EÜ) nr 2725/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil) (2) ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrusesse (EÜ) nr 407/2002 (millega nähakse ette sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil käsitleva määruse (EÜ) nr 2725/2000 teatavad rakenduseeskirjad) (3) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Kõnealused määrused tuleks selguse huvides uuesti sõnastada.

| (2) | Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem, on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes ▐ taotlevad õiguspäraselt
  rahvusvahelist
  kaitset ühenduses. |
| --- | --- |

(2)

Ühine varjupaigapoliitika, sealhulgas Euroopa ühine varjupaigasüsteem, on osa Euroopa Liidu eesmärgist luua järk-järgult vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, mis on avatud isikutele, kes ▐ taotlevad õiguspäraselt
  rahvusvahelist
  kaitset ühenduses.

| (3) | Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise esimene etapp, mis peaks pikemas perspektiivis viima varjupaiga saanud isikute suhtes kogu Euroopa Liidus kohaldatava ühise menetluse ja ühtse staatuseni, on nüüd läbitud. Euroopa Ülemkogu võttis oma 4. novembri 2004. aasta kohtumisel vastu Haagi programmi, milles seatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal rakendatavad eesmärgid aastateks 2005-2010. Sellega seoses kutsuti Haagi programmis komisjoni üles teostama esimese etapi õigusaktide hindamist ja esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile teise etapi õigusaktid ja meetmed, et need saaks vastu võtta enne 2010. aastat. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomise esimene etapp, mis peaks pikemas perspektiivis viima varjupaiga saanud isikute suhtes kogu Euroopa Liidus kohaldatava ühise menetluse ja ühtse staatuseni, on nüüd läbitud. Euroopa Ülemkogu võttis oma 4. novembri 2004. aasta kohtumisel vastu Haagi programmi, milles seatakse vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal rakendatavad eesmärgid aastateks 2005-2010. Sellega seoses kutsuti Haagi programmis komisjoni üles teostama esimese etapi õigusaktide hindamist ja esitama nõukogule ja Euroopa Parlamendile teise etapi õigusaktid ja meetmed, et need saaks vastu võtta enne 2010. aastat.

| (4) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] (4) kohaldamiseks on vaja kindlaks teha rahvusvahelise kaitse taotlejate ja ühenduse välispiiride ebaseaduslikul ületamisel kinnipeetute isikud. Samuti on ║ määruse (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] ja eelkõige selle artikli 18 lõike 1 punktide b ja d tõhusaks kohaldamiseks soovitatav anda igale liikmesriigile õigus kontrollida, kas tema territooriumil ebaseaduslikult viibiv kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on taotlenud rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] (4) kohaldamiseks on vaja kindlaks teha rahvusvahelise kaitse taotlejate ja ühenduse välispiiride ebaseaduslikul ületamisel kinnipeetute isikud. Samuti on ║ määruse (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] ja eelkõige selle artikli 18 lõike 1 punktide b ja d tõhusaks kohaldamiseks soovitatav anda igale liikmesriigile õigus kontrollida, kas tema territooriumil ebaseaduslikult viibiv kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on taotlenud rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis.

| (5) | Sõrmejäljed on kõnealuste isikute kindalakstegemisel tähtsaks teguriks. On vaja luua nende sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem. |
| --- | --- |

(5)

Sõrmejäljed on kõnealuste isikute kindalakstegemisel tähtsaks teguriks. On vaja luua nende sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteem.

| (6) | Sel eesmärgil on vaja luua Eurodac-süsteem, mis koosneb kesksüsteemist, mis haldab sõrmejälgede andmete infotehnoloogilist keskandmebaasi, samuti liikmesriikide ja kesksüsteemi vahelistest elektroonilistest edastusvahenditest. |
| --- | --- |

(6)

Sel eesmärgil on vaja luua Eurodac-süsteem, mis koosneb kesksüsteemist, mis haldab sõrmejälgede andmete infotehnoloogilist keskandmebaasi, samuti liikmesriikide ja kesksüsteemi vahelistest elektroonilistest edastusvahenditest.

| (7) | Selleks, et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate ja rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute võrdne kohtlemine ning kooskõla kehtivate ELi varjupaigaalaste õigusaktidega, eelkõige nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) (5) ja määrusega (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest], on asjakohane laiendada käesoleva määruse reguleerimisala selliselt, et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejaid ja täiendava kaitse saanud isikuid. |
| --- | --- |

(7)

Selleks, et tagada kõigi rahvusvahelise kaitse taotlejate ja rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute võrdne kohtlemine ning kooskõla kehtivate ELi varjupaigaalaste õigusaktidega, eelkõige nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) (5) ja määrusega (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest], on asjakohane laiendada käesoleva määruse reguleerimisala selliselt, et see hõlmaks ka täiendava kaitse taotlejaid ja täiendava kaitse saanud isikuid.

| (8) | Samuti on vaja nõuda, et liikmesriigid võtaksid kohe sõrmejälgede andmed kõigilt rahvusvahelise kaitse taotlejatelt ja liikmesriigi välispiiri ebaseaduslikul ületamisel kinni peetud kolmanda riigi kodanikelt ja kodakondsuseta isikutelt, kes on vähemalt 14-aastased, ning edastaksid need. |
| --- | --- |

(8)

Samuti on vaja nõuda, et liikmesriigid võtaksid kohe sõrmejälgede andmed kõigilt rahvusvahelise kaitse taotlejatelt ja liikmesriigi välispiiri ebaseaduslikul ületamisel kinni peetud kolmanda riigi kodanikelt ja kodakondsuseta isikutelt, kes on vähemalt 14-aastased, ning edastaksid need.

| (9) | On vaja kehtestada selliste sõrmejälgede andmete kesksüsteemi edastamise, kõnealuste andmete ja muude asjaomaste andmete kesksüsteemis salvestamise, säilitamise, teiste sõrmejälgede andmetega võrdlemise, võrdlustulemuste edastamise ning salvestatud andmete
  märkimise
  ja kustutamise täpsed eeskirjad. Need eeskirjad võivad erinevate kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute kategooriate osas erineda ning neid tuleb kohandada vastavalt olukorrale. |
| --- | --- |

(9)

On vaja kehtestada selliste sõrmejälgede andmete kesksüsteemi edastamise, kõnealuste andmete ja muude asjaomaste andmete kesksüsteemis salvestamise, säilitamise, teiste sõrmejälgede andmetega võrdlemise, võrdlustulemuste edastamise ning salvestatud andmete
  märkimise
  ja kustutamise täpsed eeskirjad. Need eeskirjad võivad erinevate kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute kategooriate osas erineda ning neid tuleb kohandada vastavalt olukorrale.

| (10) | Ühes liikmesriigis rahvusvahelist kaitset taotlenud kolmandate riikide kodanikel või kodakondsuseta isikutel võib hiljem mitme aasta jooksul olla võimalus taotleda rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis. Seetõttu peaks maksimaalne aeg, mille jooksul sõrmejälgede andmeid kesksüsteemis säilitatakse, olema küllalt pikk. Et enamik mitmeks aastaks ühendusse jäänud kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid on selle aja lõpuks saanud püsielaniku staatuse või koguni liikmesriigi kodakondsuse, peaks kümme aastat olema mõistlik aeg sõrmejälgede andmete säilitamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Ühes liikmesriigis rahvusvahelist kaitset taotlenud kolmandate riikide kodanikel või kodakondsuseta isikutel võib hiljem mitme aasta jooksul olla võimalus taotleda rahvusvahelist kaitset teises liikmesriigis. Seetõttu peaks maksimaalne aeg, mille jooksul sõrmejälgede andmeid kesksüsteemis säilitatakse, olema küllalt pikk. Et enamik mitmeks aastaks ühendusse jäänud kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid on selle aja lõpuks saanud püsielaniku staatuse või koguni liikmesriigi kodakondsuse, peaks kümme aastat olema mõistlik aeg sõrmejälgede andmete säilitamiseks.

| (11) | Säilitusaega tuleks lühendada teatavate eriolukordade puhul, kui ei ole vajadust sõrmejälgede andmeid nii kaua säilitada. Sõrmejälgede andmed tuleks kustutada kohe, kui kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik saab liikmesriigi kodakondsuse
  või pikaajalise elamisloa liikmesriigis vastavalt nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta

   (6). |
| --- | --- |

(11)

Säilitusaega tuleks lühendada teatavate eriolukordade puhul, kui ei ole vajadust sõrmejälgede andmeid nii kaua säilitada. Sõrmejälgede andmed tuleks kustutada kohe, kui kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik saab liikmesriigi kodakondsuse
  või pikaajalise elamisloa liikmesriigis vastavalt nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivile 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta

   (6).

| (12) | Selliste andmesubjektidega seonduvaid andmeid, kelle sõrmejäljed salvestati algselt Eurodac-süsteemi nende rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel ja kellele on liikmesriigis antud rahvusvaheline kaitse, on asjakohane säilitada, et rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel salvestatud andmeid saaks nendega võrrelda. |
| --- | --- |

(12)

Selliste andmesubjektidega seonduvaid andmeid, kelle sõrmejäljed salvestati algselt Eurodac-süsteemi nende rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel ja kellele on liikmesriigis antud rahvusvaheline kaitse, on asjakohane säilitada, et rahvusvahelise kaitse taotluse esitamisel salvestatud andmeid saaks nendega võrrelda.

| (13) | Üleminekuperioodil peaks komisjon jääma vastutavaks kesksüsteemi haldamise ja sideinfrastruktuuri eest. Pikemas perspektiivis ning pärast seda, kui on teostatud finants-, tegevus- ja korralduslike alternatiivide sisulist analüüsi sisaldav mõjuhindamine, tuleks luua nende ülesannete täitmise eest vastutav korraldusasutus. |
| --- | --- |

(13)

Üleminekuperioodil peaks komisjon jääma vastutavaks kesksüsteemi haldamise ja sideinfrastruktuuri eest. Pikemas perspektiivis ning pärast seda, kui on teostatud finants-, tegevus- ja korralduslike alternatiivide sisulist analüüsi sisaldav mõjuhindamine, tuleks luua nende ülesannete täitmise eest vastutav korraldusasutus.

| (14) | On vaja selgesti sätestada komisjoni ja korraldusasutuse kohustused kesksüsteemi ning sideinfrastruktuuri suhtes ja liikmesriikide kohustused andmete kasutamise, andmete turvalisuse ning salvestatud andmetele juurdepääsu ja nende andmete parandamise suhtes. |
| --- | --- |

(14)

On vaja selgesti sätestada komisjoni ja korraldusasutuse kohustused kesksüsteemi ning sideinfrastruktuuri suhtes ja liikmesriikide kohustused andmete kasutamise, andmete turvalisuse ning salvestatud andmetele juurdepääsu ja nende andmete parandamise suhtes.

| (15) | Kuigi ühenduse lepinguvälist vastutust seoses Eurodac-süsteemi toimimisega reguleeritakse asutamislepingu asjaomaste sätetega, on vaja kehtestada erieeskirjad, millega reguleeritakse liikmesriikide lepinguvälist vastutust seoses kõnealuse süsteemi toimimisega. |
| --- | --- |

(15)

Kuigi ühenduse lepinguvälist vastutust seoses Eurodac-süsteemi toimimisega reguleeritakse asutamislepingu asjaomaste sätetega, on vaja kehtestada erieeskirjad, millega reguleeritakse liikmesriikide lepinguvälist vastutust seoses kõnealuse süsteemi toimimisega.

| (16) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteemi loomist, mis toetab ühenduse varjupaigapoliitika rakendamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(16)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt sõrmejälgede andmete võrdlemise süsteemi loomist, mis toetab ühenduse varjupaigapoliitika rakendamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva määruse ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (17) | Liikmesriikides käesoleva määruse kohaldamisel töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (7). |
| --- | --- |

(17)

Liikmesriikides käesoleva määruse kohaldamisel töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (7).

| (18) | Direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtteid, mis käsitlevad üksikisikute õiguste ja vabaduste, eelkõige nende eraelu puutumatuse kaitset isikuandmete töötlemisel, tuleks eriti teatavates sektorites täiendada või täpsustada. |
| --- | --- |

(18)

Direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtteid, mis käsitlevad üksikisikute õiguste ja vabaduste, eelkõige nende eraelu puutumatuse kaitset isikuandmete töötlemisel, tuleks eriti teatavates sektorites täiendada või täpsustada.

| (19) | Käesoleva määruse kohaselt läbi viidud isikuandmete töötlemise suhtes ühenduse institutsioonides ja asutustes kohaldatakse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (8). Siiski tuleks selgitada teatavaid andmete töötlemise ja andmekaitse üle teostatava järelevalvega
  seonduva vastutuse aspekte
  . |
| --- | --- |

(19)

Käesoleva määruse kohaselt läbi viidud isikuandmete töötlemise suhtes ühenduse institutsioonides ja asutustes kohaldatakse
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (8). Siiski tuleks selgitada teatavaid andmete töötlemise ja andmekaitse üle teostatava järelevalvega
  seonduva vastutuse aspekte
  .

| (20) | On asjakohane, et siseriiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid õiguspäraselt, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu ║ otsusega 2004/55/EÜ ║ (9) määratud Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima ühenduse institutsioonide ja asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega, arvestades ühenduse institutsioonide ja asutuste piiratud ülesandeid seoses andmete endiga. |
| --- | --- |

(20)

On asjakohane, et siseriiklikud järelevalveasutused kontrollivad, kas liikmesriigid töötlevad isikuandmeid õiguspäraselt, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu ║ otsusega 2004/55/EÜ ║ (9) määratud Euroopa andmekaitseinspektor peaks kontrollima ühenduse institutsioonide ja asutuste tegevust seoses isikuandmete töötlemisega, arvestades ühenduse institutsioonide ja asutuste piiratud ülesandeid seoses andmete endiga.

| (21) | Eurodac-süsteemi toimimist on vaja korrapäraste ajavahemike järel jälgida ja hinnata. |
| --- | --- |

(21)

Eurodac-süsteemi toimimist on vaja korrapäraste ajavahemike järel jälgida ja hinnata.

| (22) | Liikmesriigid peaksid ette nägema
  tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava
  sanktsioonide süsteemi juhuks, kui
  kesksüsteemi sisestatud
  andmeid kasutatakse Eurodac-süsteemi eesmärgi vastaselt. |
| --- | --- |

(22)

Liikmesriigid peaksid ette nägema
  tõhusa, proportsionaalse ja hoiatava
  sanktsioonide süsteemi juhuks, kui
  kesksüsteemi sisestatud
  andmeid kasutatakse Eurodac-süsteemi eesmärgi vastaselt.

| (23) | Selleks et võimaldada määruse (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] asjakohast kohaldamist, on vaja liikmesriike teavitada konkreetsete varjupaigamenetluste staatusest. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et võimaldada määruse (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] asjakohast kohaldamist, on vaja liikmesriike teavitada konkreetsete varjupaigamenetluste staatusest.

| (24) | Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid ning seda tuleb kohaldada kõnealuste põhiõiguste ja põhimõtete kohaselt. Eelkõige on käesoleva määruse eesmärk tagada isikuandmete ja varjupaigaõiguse täielik kaitse ning edendada põhiõiguste harta artiklite 8 ja 18 kohaldamist. |
| --- | --- |

(24)

Käesolevas määruses austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid ning seda tuleb kohaldada kõnealuste põhiõiguste ja põhimõtete kohaselt. Eelkõige on käesoleva määruse eesmärk tagada isikuandmete ja varjupaigaõiguse täielik kaitse ning edendada põhiõiguste harta artiklite 8 ja 18 kohaldamist.

| (25) | Käesoleva määruse territoriaalset kohaldamisala on vaja piirata nii, et see ühtiks määruse (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] territoriaalse kohaldamisalaga, |
| --- | --- |

(25)

Käesoleva määruse territoriaalset kohaldamisala on vaja piirata nii, et see ühtiks määruse (EÜ) nr [.../...] [millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] territoriaalse kohaldamisalaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Eurodac-süsteemi eesmärk

1.   Käesolevaga luuakse Eurodac-süsteem, mille eesmärk on aidata määrata, milline liikmesriik on määruse (EÜ) nr [.../...][millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] kohaselt kohustatud läbi vaatama liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse, ja hõlbustama muul viisil ülalnimetatud määruse kohaldamist käesolevas määruses sätestatud tingimuste alusel.

2.   Sõrmejälgede andmeid ja muid isikuandmeid võib Eurodac-süsteemis töödelda üksnes ║ määruse (EÜ) nr [.../...][millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest] artikli 33 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel, ilma et see piiraks päritoluliikmesriigi õigust kasutada Eurodac-süsteemi jaoks mõeldud andmeid oma siseriiklike õigusnormide alusel koostatud andmebaasides.

Artikkel 2

Mõisted

1.   Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   ║ „Dublini määrus”- määrus (EÜ) nr [.../...][millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest];

b)   „rahvusvahelise kaitse taotleja”- kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, mille suhtes ei ole lõplikku otsust veel tehtud;

c)   „päritoluliikmesriik”:-

| i) | artikliga 6 hõlmatud isiku suhtes see liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused; |
| --- | --- |

i)

artikliga 6 hõlmatud isiku suhtes see liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused;

| ii) | artikliga 10 hõlmatud isiku suhtes see liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi; |
| --- | --- |

ii)

artikliga 10 hõlmatud isiku suhtes see liikmesriik, kes edastab tema isikuandmed kesksüsteemi;

| iii) | artikliga 13 hõlmatud isiku suhtes see liikmesriik, kes edastab sellised andmed kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused; |
| --- | --- |

iii)

artikliga 13 hõlmatud isiku suhtes see liikmesriik, kes edastab sellised andmed kesksüsteemi ja võtab vastu võrdlustulemused;

d)   „rahvusvahelise kaitse alla võetud isik”- kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik, kes on tunnistatud ║ direktiivi 2004/83/EÜ artikli 2 punktis a määratletud rahvusvahelist kaitset vajavaks isikuks;

e)   „kokkulangevus”- kesksüsteemis võrdlemisel kindlaks tehtud vastavus või vastavused andmebaasis salvestatud sõrmejälgede andmete ja liikmesriigi edastatud teatava isiku sõrmejälgede andmete vahel, ilma et see piiraks liikmesriigi kohustust kohe kontrollida võrdlustulemusi vastavalt artikli 17 lõikele 4.

2.   Direktiivi 95/46/EÜ artiklis 2 määratletud mõistetel on käesolevas määruses sama tähendus.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, on Dublini määruse artiklis 2 määratletud mõistetel käesolevas määruses sama tähendus.

Artikkel 3

Süsteemi ülesehitus ja peamised põhimõtted

1.   Eurodac-süsteem koosneb:

| a) | sõrmejälgede andmete infotehnoloogilisest keskandmebaasist (kesksüsteem), mis jaguneb:






  — | kesküksuseks; |
| --- | --- | --- |

a)

sõrmejälgede andmete infotehnoloogilisest keskandmebaasist (kesksüsteem), mis jaguneb:

—

kesküksuseks;

| — | varuserveriks; |
| --- | --- |

—

varuserveriks;

| b) | kesksüsteemi ja liikmesriikide vahelisest sideinfrastruktuurist, mis on Eurodac-süsteemi andmetele ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk (sideinfrastruktuur). |
| --- | --- |

b)

kesksüsteemi ja liikmesriikide vahelisest sideinfrastruktuurist, mis on Eurodac-süsteemi andmetele ette nähtud krüpteeritud virtuaalne võrk (sideinfrastruktuur).

2.   Igal liikmesriigil on üks määratud riiklik andmesüsteem (riiklik juurdepääsupunkt), mis peab sidet kesksüsteemiga.

3.   Artiklitega 6, 10 ja 13 hõlmatud isikute andmeid, mida töödeldakse kesksüsteemis, töötleb päritoluliikmesriik vastavalt käesolevas määruses sätestatud tingimustele ja üksteisest asjakohaste tehniliste vahenditega eraldatult.

4.   Eurodac-süsteemi reguleerivaid eeskirju kohaldatakse ka liikmesriikide toimingute suhtes alates andmete edastamisest kesksüsteemi kuni võrdlustulemuste kasutamiseni.

5.   Sõrmejälgede võtmise menetlus määratakse kindlaks ja seda kohaldatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi siseriiklikule tavale ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele.

Artikkel 4

Korraldusasutuse teostatav operatiivjuhtimine

1.   Pärast üleminekuperioodi lõppu vastutab Eurodac-süsteemi operatiivjuhtimise eest Euroopa Liidu üldeelarvest rahastatav korraldusasutus. Korraldusasutus tagab koostöös liikmesriikidega, et kesksüsteemi jaoks kasutatakse alati parimat kättesaadavat tehnoloogiat, mille suhtes viiakse läbi tasuvusanalüüs.

2.   Korraldusasutus vastutab samuti järgmiste sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete eest:

| a) | järelevalve; |
| --- | --- |

a)

järelevalve;

| b) | turvalisus; |
| --- | --- |

b)

turvalisus;

| c) | liikmesriikide ja teenuseosutaja vaheliste suhete koordineerimine. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide ja teenuseosutaja vaheliste suhete koordineerimine.

3.   Komisjon vastutab kõigi muude sideinfrastruktuuriga seonduvate ülesannete, eelkõige järgmiste ülesannete täitmise eest:

| a) | eelarve täitmisega seotud ülesanded; |
| --- | --- |

a)

eelarve täitmisega seotud ülesanded;

| b) | soetamine ja uuendamine; |
| --- | --- |

b)

soetamine ja uuendamine;

| c) | lepinguküsimused. |
| --- | --- |

c)

lepinguküsimused.

4.   Üleminekuperioodil, enne kui korraldusasutus asub oma ülesandeid täitma, vastutab Eurodac-süsteemi operatiivjuhtimise eest komisjon.

5.   Eurodac-süsteemi operatiivjuhtimine hõlmab kõiki ülesandeid, mis on vajalikud Eurodac-süsteemi ööpäevaringseks toimimiseks kõigil nädalapäevadel kooskõlas käesoleva määrusega, eelkõige hooldust ja tehnilist arendustööd, mis on vajalik tagamaks, et süsteem töötab operatiivse kvaliteedi seisukohalt rahuldaval tasemel, eelkõige seoses kesksüsteemist päringu teostamiseks kuluva ajaga.

6.   Ilma et see piiraks Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade artikli 17 kohaldamist, kohaldab korraldusasutus asjakohaseid ametisaladuse hoidmise eeskirju või muid samaväärseid konfidentsiaalsuskohustusi kõigi oma töötajate suhtes, kes töötavad Eurodac-süsteemi andmetega. Nimetatud konfidentsiaalsuskohustust kohaldatakse ka pärast seda, kui kõnealused töötajad on oma ameti- või töökohalt lahkunud või kui nad on oma tegevuse lõpetanud.

7.   Käesolevas määruses osutatud korraldusasutus on pädev toimima
  Eurodac-süsteemi,
  SIS II ja VISi korraldusasutusena.

8.
     
  Korraldusasutuse asutamise ning mitme andmebaasi koostalitlusvõimega, mille suhtes on esimesel volitused, ei piirata nende andmebaaside teistest eraldatud toimimist.

Artikkel 5

Statistika

Korraldusasutus koostab igas kuus kesksüsteemi töö kohta statistilise aruande, kus eelkõige esitatakse:

| a) | rahvusvahelise kaitse taotlejaid ning artiklites 10 ja 13 nimetatud isikuid käsitlevate edastatud andmekogumite arv; |
| --- | --- |

a)

rahvusvahelise kaitse taotlejaid ning artiklites 10 ja 13 nimetatud isikuid käsitlevate edastatud andmekogumite arv;

| b) | kokkulangevuste arv teises liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse esitanud rahvusvahelise kaitse taotlejate osas; |
| --- | --- |

b)

kokkulangevuste arv teises liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse esitanud rahvusvahelise kaitse taotlejate osas;

| c) | kokkulangevuste arv artiklis 10 nimetatud isikute osas, kes on hiljem esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse; |
| --- | --- |

c)

kokkulangevuste arv artiklis 10 nimetatud isikute osas, kes on hiljem esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse;

| d) | kokkulangevuste arv artiklis 13 nimetatud isikute osas, kes olid enne esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse teises liikmesriigis; |
| --- | --- |

d)

kokkulangevuste arv artiklis 13 nimetatud isikute osas, kes olid enne esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse teises liikmesriigis;

| e) | niisuguste sõrmejälgede andmete arv, mida kesksüsteem pidi päritoluliikmesriikidelt korduvalt taotlema, sest algselt edastatud sõrmejälgede andmeid ei olnud võimalik sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil võrrelda; |
| --- | --- |

e)

niisuguste sõrmejälgede andmete arv, mida kesksüsteem pidi päritoluliikmesriikidelt korduvalt taotlema, sest algselt edastatud sõrmejälgede andmeid ei olnud võimalik sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil võrrelda;

| f) | andmekogumite arv, mille kohta on kooskõlas artikli 14 lõikega 1 tehtud märge; |
| --- | --- |

f)

andmekogumite arv, mille kohta on kooskõlas artikli 14 lõikega 1 tehtud märge;

| g) | kokkulangevuste arv artikli 14 lõikes 1 nimetatud isikute osas. |
| --- | --- |

g)

kokkulangevuste arv artikli 14 lõikes 1 nimetatud isikute osas.

Iga aasta lõpus koostatakse statistiline aruanne, mis võtab kokku kõnealuse aasta statistilised kuuaruanded ja kus esitatakse isikute arv, kelle osas tuvastati kokkulangevusi vastavalt punktidele b, c
  ,
  d
  ja g
  .

Statistikas esitatakse andmed iga liikmesriigi kohta eraldi.

II   PEATÜKK

RAHVUSVAHELISE KAITSE TAOTLEJAD

Artikkel 6

Sõrmejälgede andmete

  kogumine, edastamine ja võrdlemine

1.   Iga liikmesriik võtab
  hiljemalt 48 tunni jooksul
  pärast Dublini määruse artikli 20 lõikes 2 määratletud taotluse esitamist kõikidelt vähemalt 14-aastastelt rahvusvahelise kaitse taotlejatelt kõikide sõrmede sõrmejäljed ja hiljemalt
  24 tunni
  jooksul pärast
  sõrmejälgede võtmist
  edastab
  sõrmejälgede andmed
  koos
  käesoleva määruse
  artikli 7 punktides b–g nimetatud andmetega kesksüsteemi.

Erandina võib käesolevas lõigus rahvusvahelise kaitse taotlejate sõrmejälgede võtmiseks ette nähtud 48-tunnist ajavahemikku pikendada kuni kolme nädalani, kui sõrmejäljed on tõsiselt, kuid ainult ajutiselt kahjustunud ega sobi sõrmejälgede andmete kogumiseks või kui tõsiste nakkushaiguste tõttu tuleb kehtestada karantiin. Liikmesriik võib 48-tunnist aega pikendada ka hästi põhjendatud ja tõestatud force majeure'i juhtudel nii kauaks, kuni pikendamist põhjustanud olukord püsib. Nõutavate andmete edastamiseks kohaldatakse vastavalt 24-tunnist ajavahemikku.

2.   Kui rahvusvahelise kaitse taotleja saabub vastutavasse liikmesriiki
  , kes vastutab rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest,
  pärast Dublini määruse
  artikli 23
  kohast üleandmist,
  osutab
  vastutav liikmesriik kooskõlas nõuetega, mille korraldusasutus on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud, käesoleva määruse
  artikli 7
  kohaselt kesksüsteemis salvestatud asjaomast teavet käsitleva teate erandina lõikest 1 ainult
  sellele
  , et üleandmine on edukalt toimunud. Kõnealune teave salvestatakse kooskõlas artikliga 8, et võimaldada
  käesoleva
  artikli
  lõikega 6
  ettenähtud edastamist.

3.
     
  Liikmesriik, kes vastavalt Dublini määruse artiklile 17 võtab vastutuse, viitab kooskõlas nõuetega, mille korraldusasutus on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud, käesoleva määruse artikli 7 kohaselt kesksüsteemis salvestatud asjaomase teabega seotud asjaolule, et tema võtab kõnealuse vastutuse. Kõnealune teave salvestatakse kooskõlas artikliga 8, et võimaldada käesoleva artikli lõikega 6 ettenähtud edastamist.

4.   Liikmesriigi edastatud artikli 7 ║ punktis a kirjeldatud sõrmejälgede andmeid võrreldakse automaatselt teiste liikmesriikide edastatud ja kesksüsteemis juba talletatud sõrmejälgede andmetega.

5.   Liikmesriigi nõudmisel tagab kesksüsteem, et lõikes 4 nimetatud võrdlemine hõlmaks lisaks teistest liikmesriikidest saadud andmetele ka selle liikmesriigi varem edastatud sõrmejälgede andmeid.

6.   Kesksüsteem edastab automaatselt päritoluliikmesriigile teate kokkulangevuse või negatiivsete võrdlustulemuste kohta. Kokkulangevuse korral edastab kesksüsteem kõikide kokkulangevate andmekogumite kohta artikli 7
  punktides a–g
  nimetatud andmed koos artikli 14 lõikes 1 osutatud märkega.

Artikkel 7

Andmete salvestamine

Kesksüsteemis salvestatakse üksnes järgmised andmed:

| a) | sõrmejälgede andmed; |
| --- | --- |

a)

sõrmejälgede andmed;

| b) | päritoluliikmesriik, rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

b)

päritoluliikmesriik, rahvusvahelise kaitse taotluse esitamise koht ja kuupäev;

| c) | sugu; |
| --- | --- |

c)

sugu;

| d) | viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik; |
| --- | --- |

d)

viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik;

| e) | sõrmejälgede võtmise kuupäev; |
| --- | --- |

e)

sõrmejälgede võtmise kuupäev;

| f) | andmete kesksüsteemi edastamise kuupäev; |
| --- | --- |

f)

andmete kesksüsteemi edastamise kuupäev;

| g) | operaatori kasutajatunnus. |
| --- | --- |

g)

operaatori kasutajatunnus.

Artikkel 8

Andmete säilitamine

Kõiki artiklis 7 nimetatud andmekogumeid säilitatakse kesksüsteemis kümne aasta jooksul pärast sõrmejälgede võtmist.

Selle aja möödudes kustutab kesksüsteem automaatselt kesksüsteemis olevad andmed.

Artikkel 9

Andmete varasem kustutamine

1.   Andmed isiku kohta, kes on saanud liikmesriigi kodakondsuse
  või kellele liikmesriik on andnud pikaajalise elamisloa vastavalt direktiivile 2003/109/EÜ
  enne käesoleva määruse artiklis 8 nimetatud tähtaja lõppu, kustutatakse kesksüsteemist vastavalt artikli 20 lõikele 3 niipea, kui päritoluliikmesriik saab teada, et kõnealune isik on saanud kodakondsuse
  või et talle on antud pikaajaline elamisluba
  .

2.   Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse
  päritoluliikmesriikide
  poolt artiklites 6 või 10 osutatud isikute kohta esitatud andmetega, on andmed
  lõikes 1 esitatud põhjustel
  kustutanud.

III   PEATÜKK

VÄLISPIIRI EBASEADUSLIKUL ÜLETAMISEL KINNI PEETUD KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKUD VÕI KODAKONDSUSETA ISIKUD

Artikkel 10

Sõrmejälgede andmete kogumine ja edastamine

1.   Iga liikmesriik võtab vastavalt Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lapse õiguste konventsioonis sätestatud kaitsemeetmetele ▐ kõikidelt vähemalt 14-aastastelt kolmandatest riikidest pärit kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt, kelle pädevad kontrolliasutused on kinni pidanud seoses kõnealuse liikmesriigi maismaa-, mere- või õhupiiri ebaseadusliku ületamisega ja keda ei ole tagasi saadetud, kõikide sõrmede sõrmejäljed
  hiljemalt 48 tunni jooksul pärast kinnipidamise kuupäeva
  .

2.   Asjaomane liikmesriik edastab hiljemalt
  24 tunni
  jooksul pärast ▐ lõikes 1 osutatud kolmandate riikide kodaniku või kodakondsuseta
  isiku sõrmejälgede võtmist kesksüsteemi selle isiku
  kohta ▐ järgmised andmed:

| a) | sõrmejälgede andmed; |
| --- | --- |

a)

sõrmejälgede andmed;

| b) | päritoluliikmesriik, kinnipidamise koht ja kuupäev; |
| --- | --- |

b)

päritoluliikmesriik, kinnipidamise koht ja kuupäev;

| c) | sugu; |
| --- | --- |

c)

sugu;

| d) | viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik; |
| --- | --- |

d)

viitenumber, mida kasutab päritoluliikmesriik;

| e) | sõrmejälgede võtmise kuupäev; |
| --- | --- |

e)

sõrmejälgede võtmise kuupäev;

| f) | andmete kesksüsteemi edastamise kuupäev; |
| --- | --- |

f)

andmete kesksüsteemi edastamise kuupäev;

| g) | operaatori kasutajatunnus. |
| --- | --- |

g)

operaatori kasutajatunnus.

Erandina võib lõikes 1 osutatud kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku sõrmejälgede võtmiseks ette nähtud 48-tunnist ajavahemikku pikendada kuni kolme nädalani, kui sõrmejäljed on tõsiselt, kuid ainult ajutiselt kahjustunud ega sobi sõrmejälgede andmete kogumiseks või kui tõsiste nakkushaiguste tõttu tuleb kehtestada karantiin. Liikmesriik võib 48-tunnist ajavahemikku pikendada ka hästi põhjendatud ja tõestatud force majeure'i juhtudel nii kauaks, kuni pikendamist põhjustanud olukord püsib. Nõutavate andmete edastamiseks kohaldatakse vastavalt 24-tunnist ajavahemikku.

Artikkel 11

Andmete salvestamine

1.   Artikli 10 lõikes 2 osutatud andmed salvestatakse kesksüsteemis.

Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, salvestatakse artikli 10 lõike 2 kohaselt kesksüsteemi edastatud andmed üksnes selleks, et neid võrrelda edaspidi kesksüsteemi edastatavate rahvusvahelise kaitse taotlejate andmetega.

Kesksüsteem ei võrdle artikli 10 lõike 2 kohaselt edastatud andmeid kesksüsteemis eelnevalt salvestatud andmetega ega artikli 10 lõike 2 kohaselt edaspidi kesksüsteemi edastatavate andmetega.

2.   Edaspidi kesksüsteemi edastatavate rahvusvahelise kaitse taotlejaid käsitlevate andmete ja lõikes 1 nimetatud andmete võrdlemisel kohaldatakse artikli 6 lõigetes 4 ja 6 sätestatud korda.

Artikkel 12

Andmete säilitamine

1.   Kõiki artikli 10 lõikes 1 nimetatud kolmandate riikide kodanikke või kodakondsuseta isikuid käsitlevaid andmekogumeid säilitatakse kesksüsteemis ühe aasta jooksul pärast kolmandate riikide kodanikult või kodakondsuseta isikult sõrmejälgede võtmise kuupäeva. Selle aja möödudes kustutab kesksüsteem automaatselt kesksüsteemis olevad andmed.

2.   Artikli 10 lõikes 1 osutatud andmed kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku kohta kustutatakse kesksüsteemist vastavalt
  artikli 20 lõikele 3 niipea
  , kui päritoluliikmesriik saab enne käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud
  tähtaja
  möödumist teada ühe järgmistest asjaoludest:

| a) | kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule on välja antud elamisluba; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi kodanikule või kodakondsuseta isikule on välja antud elamisluba;

| b) | kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud; |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on liikmesriikide territooriumilt lahkunud;

| c) | kolmandate riikide kodanik või kodakondsuseta isik on saanud ühe liikmesriigi kodakondsuse. |
| --- | --- |

c)

kolmandate riikide kodanik või kodakondsuseta isik on saanud ühe liikmesriigi kodakondsuse.

3.   Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse
  päritoluliikmesriikide
  poolt artiklis 10 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed lõike 2 alapunktides a
  või
  b esitatud põhjustel.

4.   Kesksüsteem teavitab kõiki päritoluliikmesriike sellest, et mõni teine päritoluliikmesriik, kelle otsing on leidnud kokkulangevuse
  päritoluliikmesriikide
  poolt artiklites 6 või 10 osutatud isikutega seoses edastatud andmetega, on kustutanud andmed lõike 2 punktis c esitatud põhjustel.

IV   PEATÜKK

LIIKMESRIIGIS EBASEADUSLIKULT VIIBIVAD KOLMANDATE RIIKIDE KODANIKUD VÕI KODAKONDSUSETA ISIKUD

Artikkel 13

Sõrmejälgede andmete võrdlemine

1.   Iga liikmesriik võib edastada kesksüsteemi oma viitenumbriga varustatud andmed sõrmejälgede kohta, mida liikmesriik võib olla võtnud ebaseaduslikult liikmesriigis viibimiselt tabatud vähemalt 14-aastastelt kolmandate riikide kodanikelt või kodakondsuseta isikutelt, et kontrollida, kas nad on varem esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse teises liikmesriigis.

Üldjuhul on põhjust kontrollida, kas kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik on esitanud varem teises liikmesriigis rahvusvahelise kaitse taotluse varjupaigataotluse, kui:

| a) | kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik kinnitab, et ta on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, kuid ei nimeta, millises liikmesriigis ta selle esitas; |
| --- | --- |

a)

kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik kinnitab, et ta on esitanud rahvusvahelise kaitse taotluse, kuid ei nimeta, millises liikmesriigis ta selle esitas;

| b) | kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik ei taotle rahvusvahelist kaitset, kuid on päritoluriiki tagasisaatmise vastu, väites et ta on seal hädaohus, või |
| --- | --- |

b)

kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik ei taotle rahvusvahelist kaitset, kuid on päritoluriiki tagasisaatmise vastu, väites et ta on seal hädaohus, või

| c) | kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik püüab muul viisil takistada enda väljasaatmist, keeldudes koostööst oma isiku tuvastamisel, eelkõige nii, et ei esita isikut tõendavaid dokumente või esitab võltsitud dokumendid. |
| --- | --- |

c)

kolmanda riigi kodanik või kodakondsuseta isik püüab muul viisil takistada enda väljasaatmist, keeldudes koostööst oma isiku tuvastamisel, eelkõige nii, et ei esita isikut tõendavaid dokumente või esitab võltsitud dokumendid.

2.   Kui liikmesriigid osalevad lõikes 1 nimetatud menetluses, edastavad nad kesksüsteemi lõikes 1 osutatud kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute sõrmejälgede andmed kõikide või vähemalt nimetissõrmede kohta, ja kui need puuduvad, siis kõikide teiste sõrmede kohta.

3.   Lõikes 1 osutatud kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku sõrmejälgede andmed edastatakse kesksüsteemi üksnes selleks, et neid võrrelda teiste liikmesriikide edastatud ja kesksüsteemis juba salvestatud rahvusvahelise kaitse taotlejate sõrmejälgede andmetega.

Sellise kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku sõrmejälgede andmeid ei salvestata kesksüsteemis ega võrrelda artikli 10 lõike 2 kohaselt kesksüsteemi edastatavate andmetega.

4.   Käesoleva artikli kohaselt edastatavate sõrmejälgede andmete ja kesksüsteemis juba salvestatud teiste liikmesriikide edastatud rahvusvahelise kaitse taotlejate sõrmejälgede andmete võrdlemisel kohaldatakse artikli 6 lõigetes 4 ja 6 sätestatud korda.

V   PEATÜKK

RAHVUSVAHELISE KAITSE ALLA VÕETUD ISIKUD

Artikkel 14

Andmete märkimine

1.   Päritoluliikmesriik, kes on võtnud rahvusvahelise kaitse alla rahvusvahelise kaitse taotleja, kelle andmed olid
  artikli 7
  kohaselt eelnevalt kesksüsteemi salvestatud, teeb asjaomaste andmete kohta märke kooskõlas nõuetega, mille korraldusasutus on kesksüsteemiga toimuva elektroonilise teabevahetuse jaoks kehtestanud. Kõnealust märget säilitatakse kesksüsteemis vastavalt artiklile 8, et võimaldada artikli 6 lõikega 6 ettenähtud edastamist.

2.   Päritoluliikmesriik eemaldab kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku andmete kohta eelnevalt kooskõlas lõikega 1 tehtud märke, kui tema staatus on ║ direktiivi 2004/83/EÜ artikli 14 või 19 alusel tühistatud, lõpetatud või selle uuendamisest on keeldutud
  , või kui kõnealune isik ei ole enam pagulane või kui isikule ei ole enam ette nähtud täiendavat kaitset vastavalt kõnealuse direktiivi artiklitele 11 ja 16
  .

VI   PEATÜKK

ANDMETE KASUTAMINE, ANDMEKAITSE JA VASTUTUS

Artikkel 15

Vastutus andmete kasutamise eest

1.   Päritoluliikmesriik kannab hoolt, et:

| a) | sõrmejälgi võetakse seaduslikul viisil; |
| --- | --- |

a)

sõrmejälgi võetakse seaduslikul viisil;

| b) | sõrmejälgede andmed ja muud artiklis 7, artikli 10 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2 nimetatud andmed edastatakse kesksüsteemi seaduslikul viisil; |
| --- | --- |

b)

sõrmejälgede andmed ja muud artiklis 7, artikli 10 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2 nimetatud andmed edastatakse kesksüsteemi seaduslikul viisil;

| c) | kesksüsteemi edastamise ajal on andmed täpsed ja ajakohased; |
| --- | --- |

c)

kesksüsteemi edastamise ajal on andmed täpsed ja ajakohased;

| d) | andmeid salvestatakse, säilitatakse ja parandatakse kesksüsteemis ning kustutatakse sealt seaduslikul viisil, ilma et see piiraks komisjoni vastutust; |
| --- | --- |

d)

andmeid salvestatakse, säilitatakse ja parandatakse kesksüsteemis ning kustutatakse sealt seaduslikul viisil, ilma et see piiraks komisjoni vastutust;

| e) | kesksüsteemi poolt edastatud sõrmejälgede andmete võrdlustulemusi kasutatakse seaduslikul viisil. |
| --- | --- |

e)

kesksüsteemi poolt edastatud sõrmejälgede andmete võrdlustulemusi kasutatakse seaduslikul viisil.

2.   Päritoluliikmesriik tagab vastavalt artiklile 19 lõikes 1 nimetatud andmete turvalisuse enne kesksüsteemi edastamist ja edastamise ajal, samuti nende andmete turvalisuse, mille ta saab kesksüsteemist.

3.   Päritoluliikmesriik vastutab andmete lõpliku identifitseerimise eest vastavalt artikli 17 lõikele 4.

4.   Komisjon tagab, et kesksüsteem tegutseb käesoleva määruse sätete kohaselt. Komisjon teeb eelkõige järgmist:

| a) | võtab vastu meetmed, mis tagavad, et kesksüsteemiga töötavad isikud kasutaksid selles salvestatud andmeid üksnes Eurodac-süsteemi eesmärgi kohaselt, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 1; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu meetmed, mis tagavad, et kesksüsteemiga töötavad isikud kasutaksid selles salvestatud andmeid üksnes Eurodac-süsteemi eesmärgi kohaselt, mis on sätestatud artikli 1 lõikes 1;

| b) | võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada kesksüsteemi turvalisus vastavalt artiklile 19; |
| --- | --- |

b)

võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada kesksüsteemi turvalisus vastavalt artiklile 19;

| c) | tagab, et kesksüsteemile oleks juurdepääs ainult kesksüsteemiga töötama volitatud isikutel, ilma et see piiraks Euroopa andmekaitseinspektori pädevust. |
| --- | --- |

c)

tagab, et kesksüsteemile oleks juurdepääs ainult kesksüsteemiga töötama volitatud isikutel, ilma et see piiraks Euroopa andmekaitseinspektori pädevust.

Komisjon teatab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kõikidest esimese lõigu kohaselt võetavatest meetmetest.

Artikkel 16

Andmete edastamine

1.   Sõrmejälgi töödeldakse digitaalselt ning need edastatakse I lisas osutatud vormingus. Kui see on kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks vajalik, kehtestab korraldusasutus tehnilised nõuded kõnealuses vormingus andmete edastamiseks liikmesriikide ja kesksüsteemi vahel. Korraldusasutus tagab, et liikmesriikide edastatud sõrmejälgede andmeid on võimalik võrrelda sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil.

2.   Liikmesriigid
  esitavad
  artiklis 7, artikli 10 lõikes 2 ja artikli 13 lõikes 2 nimetatud andmed ▐ elektrooniliselt. Artiklis 7 ja artikli 10 lõikes 2 osutatud andmed salvestatakse automaatselt kesksüsteemi. Kui see on kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks vajalik, kehtestab korraldusasutus tehnilised nõuded tagamaks, et andmeid on võimalik nõuetekohaselt liikmesriikide ja kesksüsteemi vahel elektrooniliselt edastada.

3.   Artikli 7 punktis d
  ,
  artikli 10 lõike 2 punktis d
  ja artikli 13 lõikes 1
  osutatud viitenumbri abil on võimalik andmed üheselt siduda konkreetse isiku ning andmeid
  edastanud
  liikmesriigiga. Lisaks võimaldab see tuvastada, kas nimetatud andmed seonduvad artiklis 6, 10 või 13 nimetatud isikuga.

4.   Viitenumber algab identifitseerimistähe või -tähtedega, mille alusel tehakse vastavalt I lisas viidatud normile kindlaks andmed edastanud liikmesriik. Identifitseerimistähele või -tähtedele järgneb isiku kategooria tähis. „1” tähistab artiklis 6 osutatud isikute andmeid, „2” artiklis 10 osutatud isikute andmeid ning „3” artiklis 13 osutatud isikute andmeid.

5.   Korraldusasutus kehtestab tehnilised protseduurid, mille abil liikmesriigid tagavad üheste andmete jõudmise kesksüsteemi.

6.   Kesksüsteem kinnitab nii kiiresti kui võimalik andmete kättesaamist. Selleks kehtestab korraldusasutus vajalikud tehnilised nõuded tagamaks, et liikmesriik saab taotluse korral kättesaamistõendi.

Artikkel 17

Võrdlemine ja tulemuste edastamine

1.   Liikmesriigid tagavad sõrmejälgede andmete edastamise nõuetekohase kvaliteediga, mis võimaldab nende võrdlemist sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil. Kui see on kesksüsteemi võrdlustulemuste ülima täpsuse tagamiseks vajalik, määratleb korraldusasutus edastatavate sõrmejälgede andmete kvaliteedinõuded. Kesksüsteem kontrollib edastatud sõrmejälgede andmete kvaliteeti niipea kui võimalik. Kui sõrmejälgede andmeid ei ole võimalik sõrmejälgede tuvastamise elektroonilise süsteemi abil võrrelda, taotleb kesksüsteem liikmesriigilt nõuetekohase kvaliteediga sõrmejälgede andmete edastamist.

2.   Kesksüsteem teostab võrdlusi taotluste saabumise järjekorras. Igale taotlusele tuleb vastata 24 tunni jooksul.
  Liikmesriigid võivad
  siseriiklikest õigusaktidest tulenevatel põhjustel nõuda eriti kiireloomulisi võrdlusi, mis tehakse ühe tunni jooksul. Kui nimetatud tähtaegu ei ole võimalik korraldusasutusest sõltumatutel põhjustel järgida, töötleb kesksüsteem taotlust eelisjärjekorras niipea, kui eespool nimetatud põhjusi enam ei ole. Sellistel juhtudel kehtestab korraldusasutus taotluste eelisjärjekorras käsitlemise tagamise kriteeriumid, kui see on vajalik kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks.

3.   Kui see on vajalik kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks, kehtestab korraldusasutus saadud andmete töötlemise ning võrdlustulemuse edastamise menetluskorra.

4.   Päritoluliikmeriik kontrollib võrdlustulemusi viivitamata. Päritoluliikmesriik teostab lõpliku identifitseerimise koostöös asjaomaste liikmesriikidega vastavalt Dublini määruse artiklile 33.

Kesksüsteemilt saadud andmed, mis on seotud muude ebausaldatavaks osutunud andmetega, tuleb kustutada ▐ niipea, kui kõnealuste andmete ebausaldatavus on kindlaks tehtud.

5.   Kui lõike 4 kohane lõplik identifitseerimine näitab, et kesksüsteemilt saadud võrdlustulemus on ebatäpne, teatavad liikmesriigid sellest asjaolust komisjonile
  ,
  korraldusasutusele
  ja Euroopa andmekaitseinspektorile
  .

▐

Artikkel 18

Liikmesriikide ja kesksüsteemi vaheline teabevahetus

Liikmesriikide poolt kesksüsteemi ja vastupidi edastatavate andmete edastamiseks kasutatakse korraldusasutuse pakutavat sideinfrastruktuuri. Kui see on kesksüsteemi tõhusaks toimimiseks vajalik, kehtestab korraldusasutus sideinfrastruktuuri kasutamiseks vajalikud tehnilised protseduurid.

Artikkel 19

Andmete turvalisus

1.   
  Päritoluliikmesriik
  tagab andmete turvalisuse enne nende edastamist kesksüsteemi ning edastamise ajal. Iga liikmesriik tagab kesksüsteemist saadud andmete turvalisuse.

2.   Iga liikmesriik võtab seoses oma riikliku süsteemiga vastu vajalikud meetmed, sealhulgas turvakava, et:

| a) | füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades situatsiooniplaanid elutähtsa infrastruktuuri kaitseks; |
| --- | --- |

a)

füüsiliselt kaitsta andmeid, sealhulgas koostades situatsiooniplaanid elutähtsa infrastruktuuri kaitseks;

| b) | hoida ära loata isikute juurdepääs riiklikele rajatistele, kus liikmesriik teostab Eurodac-süsteemi eesmärkidega seotud toiminguid (kontroll rajatisse sisenemisel); |
| --- | --- |

b)

hoida ära loata isikute juurdepääs riiklikele rajatistele, kus liikmesriik teostab Eurodac-süsteemi eesmärkidega seotud toiminguid (kontroll rajatisse sisenemisel);

| c) | hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate turvamine); |
| --- | --- |

c)

hoida ära andmekandjate loata lugemine, kopeerimine, muutmine või eemaldamine (andmekandjate turvamine);

| d) | hoida ära andmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll); |
| --- | --- |

d)

hoida ära andmete sisestamine ja säilitatavate isikuandmetega tutvumine, nende muutmine või kustutamine ilma vastava loata (säilitamise kontroll);

| e) | hoida ära andmete volitamata töötlemine Eurodac-süsteemis ja Eurodac-süsteemis töödeldavate andmete mis tahes volitamata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll); |
| --- | --- |

e)

hoida ära andmete volitamata töötlemine Eurodac-süsteemis ja Eurodac-süsteemis töödeldavate andmete mis tahes volitamata muutmine või kustutamine (andmesisestuse kontroll);

| f) | tagada, et Eurodac-süsteemi kasutamiseks volitatud isikutel oleks juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele andmetele, kasutades eranditult individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll); |
| --- | --- |

f)

tagada, et Eurodac-süsteemi kasutamiseks volitatud isikutel oleks juurdepääs üksnes nende pädevusse kuuluvatele andmetele, kasutades eranditult individuaalseid ja kordumatuid kasutajatunnuseid ning konfidentsiaalseid juurdepääsuviise (andmetele juurdepääsu kontroll);

| g) | tagada, et kõik Eurodac-süsteemile juurdepääsu õigusega asutused loovad isikute jaoks, kellel on õigus andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja neis otsingut teha, vastavad profiilid, mis kirjeldavad nende isikute ülesandeid ja vastutust, ning teevad need profiilid artiklis 24 osutatud riiklikele järelevalveasutustele nende nõudmisel viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid); |
| --- | --- |

g)

tagada, et kõik Eurodac-süsteemile juurdepääsu õigusega asutused loovad isikute jaoks, kellel on õigus andmetele juurde pääseda, andmeid sisestada, ajakohastada, kustutada ja neis otsingut teha, vastavad profiilid, mis kirjeldavad nende isikute ülesandeid ja vastutust, ning teevad need profiilid artiklis 24 osutatud riiklikele järelevalveasutustele nende nõudmisel viivitamata kättesaadavaks (töötajate profiilid);

| h) | tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid edastada andmesidevahendite abil (andmeside kontroll); |
| --- | --- |

h)

tagada võimalus kontrollida ja kindlaks määrata, millistele asutustele võib isikuandmeid edastada andmesidevahendite abil (andmeside kontroll);

| i) | tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, missuguseid andmeid on Eurodac-süsteemis töödeldud, ning millal, kes ja millisel eesmärgil seda on teinud (andmesalvestuse kontroll); |
| --- | --- |

i)

tagada võimalus kontrollida ja kindlaks teha, missuguseid andmeid on Eurodac-süsteemis töödeldud, ning millal, kes ja millisel eesmärgil seda on teinud (andmesalvestuse kontroll);

| j) | hoida eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete Eurodac-süsteemi või Eurodac-süsteemist edastamise ajal või andmekandjate transportimise ajal (transpordikontroll); |
| --- | --- |

j)

hoida eelkõige asjakohaste krüpteerimistehnikate abil ära isikuandmete loata lugemine, kopeerimine, muutmine või kustutamine isikuandmete Eurodac-süsteemi või Eurodac-süsteemist edastamise ajal või andmekandjate transportimise ajal (transpordikontroll);

| k) | teostada järelevalvet käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhususe üle ja võtta sisese järelevalvega seoses vajalikke korralduslikke meetmeid kooskõla tagamiseks käesoleva määrusega (sisemine audit). |
| --- | --- |

k)

teostada järelevalvet käesolevas lõikes osutatud turvameetmete tõhususe üle ja võtta sisese järelevalvega seoses vajalikke korralduslikke meetmeid kooskõla tagamiseks käesoleva määrusega (sisemine audit).

3.
     
  Kõik Eurodac-süsteemis osalevad asutused takistavad kolmandate riikide, eelkõige käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate isikute päritoluriikide, loata ligipääsu Eurodac-süsteemis salvestatud andmetele ja nende andmete edastamist kolmandatele riikidele.

4.   Korraldusasutus võtab vajalikke meetmeid, et saavutada lõikes 2 esitatud eesmärgid seoses Eurodac-süsteemi toimimisega, kaasa arvatud turvakava vastuvõtmine.

5.
     
  Korraldusasutus kehtestab ühtsed nõuded, millele Eurodac-süsteemi kasutamiseks volitatavad isikud peavad vastama.

Artikkel 20

Juurdepääs Eurodac-süsteemi salvestatud andmetele, nende parandamine ja kustutamine

1.   Päritoluliikmesriigil on juurdepääs enda edastatud ja käesoleva määruse sätete kohaselt kesksüsteemi salvestatud andmetele.

Liikmesriikidel ei ole õigust teha otsinguid teiste liikmesriikide edastatud andmete kohta ega saada selliseid andmeid, välja arvatud artikli 6 lõikes 6 nimetatud võrdlemise tulemusena saadud andmed.

2.   Iga liikmesriik määrab artikli 1 lõike 1 kohaldamise eesmärgil kindlaks asutused, kellel on lõike 1 kohaselt juurdepääs kesksüsteemi salvestatud andmetele. Kindlaksmääramisel täpsustataks konkreetne üksus, kes vastutab käesoleva määruse kohaldamisega seotud ülesannete täitmise eest. Iga liikmesriik edastab komisjonile ja korraldusasutusele viivitamatult selliste asutuste loendi ning sellesse tehtavad võimalikud muudatused
  , kusjuures muudatuste puhul edastatakse loend hiljemalt 30 päeva jooksul pärast loendi muutmist
  . Korraldusasutus avaldab konsolideeritud loendi Euroopa Liidu Teatajas. Loendi muutmise korral avaldab korraldusasutus kord aastas ajakohastatud konsolideeritud loendi.

3.   Ainult päritoluliikmesriigil on õigus muuta tema poolt kesksüsteemi edastatud andmeid parandamise või täiendamise teel või neid andmeid kustutada, ilma et see piiraks artiklis 8 või artikli 12 lõikes 1 sätestatud kustutamise kohaldamist.

4.   Kui liikmesriigil või korraldusasutusel on tõendeid, et kesksüsteemis salvestatud andmed on faktiliselt ebatäpsed, teatab ta sellest võimalikult kiiresti päritoluliikmesriigile.

Kui liikmesriigil on tõendeid, et andmed on kesksüsteemi salvestatud käesoleva määruse vastaselt, teatab ta sellest võimalikult kiiresti komisjonile ja päritoluliikmesriigile. Viimane kontrollib kõnealuseid andmeid ja vajaduse korral parandab või kustutab need viivitamata.

5.   Korraldusasutus ei edasta ega tee kolmandate riikide asutustele kättesaadavaks kesksüsteemis salvestatud andmeid, välja arvatud juhul, kui teda on selleks spetsiaalselt volitatud vastavalt ühenduse lepingule, mis käsitleb rahvusvahelise kaitse taotluste läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme.

Artikkel 21

Toimingute registreerimine

1.   Korraldusasutus registreerib kõik kesksüsteemi andmetöötlustoimingud. Registreerimisel näidatakse juurdepääsu eesmärk, kuupäev ja kellaaeg, edastatud andmed, otsingus kasutatud andmed ja andmed sisestanud või need saanud üksuse nimi ja vastutavad isikud.

2.   Selliselt registreeritud andmeid võib kasutada ainult andmekaitsega seotud andmetöötluse lubatavuse järelevalve eesmärgil ja andmete turvalisuse tagamiseks vastavalt artiklile 19. Registreeritud andmeid tuleb asjakohaste meetmetega kaitsta kõrvaliste isikute eest ja ühe aasta möödumisel alates artiklis 8 ja artikli 12 lõikes 1 osutatud säilitusperioodi lõpust tuleb need kustutada, kui neid ei vajata juba alanud järelevalvemenetluses.

3.   Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid, et saavutada lõigetes 1 ja 2 esitatud eesmärgid seoses oma riikliku süsteemiga. Lisaks registreerib iga liikmesriik isikud, kes on nõuetekohaselt volitatud andmeid sisestama või saama.

Artikkel 22

Vastutus

1.   Kõikidel isikutel või liikmesriikidel, kes on kandnud kahju keelatud andmetöötlustoimingu või mis tahes käesoleva määruse sätetega vastuolus oleva toimingu tagajärjel, on õigus saada hüvitist kahju tekitamise eest vastutavalt liikmesriigilt. Kõnealune liikmesriik vabastatakse täielikult või osaliselt vastutusest, kui ta tõendab, et ta ei ole vastutav kahju põhjustanud sündmuse eest.

2.   Kui kesksüsteemile tekitatakse kahju seetõttu, et mõni liikmesriik ei täida käesolevast määrusest tulenevaid kohustusi, loetakse see liikmesriik kõnealuse kahju eest vastutavaks, välja arvatud juhul, kui korraldusasutus või mõni teine liikmesriik ei ole võtnud mõistlikke meetmeid kahju vältimiseks või selle mõju minimeerimiseks.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud kahju eest esitatavaid hüvitisenõudeid käsitletakse vastustava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide kohaselt.

Artikkel 23

Andmesubjekti õigused

1.   Päritoluliikmesriik teatab käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvale isikule kirjalikult ja võimalusel suuliselt keeles, millest
  ta aru saab või millest
  arusaamist võib temalt mõistlikult eeldada, järgmised andmed:

| a) | volitatud töötleja ja tema võimaliku esindaja isik; |
| --- | --- |

a)

volitatud töötleja ja tema võimaliku esindaja isik;

| b) | tema andmete Eurodac-süsteemis töötlemise eesmärk, sealhulgas Dublini määruse eesmärkide kirjeldus vastavalt kõnealuse määruse artiklile 4; |
| --- | --- |

b)

tema andmete Eurodac-süsteemis töötlemise eesmärk, sealhulgas Dublini määruse eesmärkide kirjeldus vastavalt kõnealuse määruse artiklile 4;

| c) | andmete vastuvõtjad; |
| --- | --- |

c)

andmete vastuvõtjad;

| d) | artiklis 6 või║ 10 käsitletud isiku puhul tema kohustus lasta endalt võtta sõrmejäljed; |
| --- | --- |

d)

artiklis 6 või║ 10 käsitletud isiku puhul tema kohustus lasta endalt võtta sõrmejäljed;

| e) | ▐õigus tutvuda
  temaga seotud
  andmetega ning õigus taotleda
  temaga seotud
  ebakorrektsete andmete parandamist või
  temaga seotud
  ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist
  ning
  õigus
  tutvuda
  õiguste kasutamise
  korraga, sh volitatud töötleja ja
  nende
  artiklis 24
  osutatud riiklike järelevalveasutuste
  kontaktandmetega
  , kes tegelevad isikuandmete kaitset käsitlevate kaebuste läbivaatamisega. |
| --- | --- |

e)

▐õigus tutvuda
  temaga seotud
  andmetega ning õigus taotleda
  temaga seotud
  ebakorrektsete andmete parandamist või
  temaga seotud
  ebaseaduslikult töödeldud andmete kustutamist
  ning
  õigus
  tutvuda
  õiguste kasutamise
  korraga, sh volitatud töötleja ja
  nende
  artiklis 24
  osutatud riiklike järelevalveasutuste
  kontaktandmetega
  , kes tegelevad isikuandmete kaitset käsitlevate kaebuste läbivaatamisega.

Artiklis 6 või ║10 käsitletud isiku puhul esitatakse esimeses lõigus osutatud teave sõrmejälgede võtmise ajal.

Artiklis 13 käsitletud isiku puhul esitatakse esimeses lõigus nimetatud teave hiljemalt siis, kui kõnealuse isiku andmed edastatakse kesksüsteemi. See kohustus ei kehti, kui nimetatud teabe esitamine osutub võimatuks või nõuaks ebaproportsionaalselt suuri jõupingutusi.

Kui
  käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluv isik
  on alaealine, annavad liikmesriigid teavet eakohasel viisil.

2.   Andmesubjekt võib igas liikmesriigis selle siseriiklike õigusnormide kohaselt kasutada direktiivi 95/46/EÜ artikliga 12 ettenähtud õigusi.

Andmesubjektil on õigus teada saada, missugused andmed on tema kohta kesksüsteemis salvestatud ja milline liikmesriik need kesksüsteemi edastas, ilma et see piiraks kohustust esitada muud teavet vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 12 punktile a. Ainult liikmesriik võib anda loa andmetega tutvumiseks.

3.   Igas liikmesriigis võib iga isik nõuda faktiliselt ebatäpsete andmete parandamist või ebaseaduslikult salvestatud andmete kustutamist. Parandamise ja kustutamise korraldab andmed edastanud liikmesriik ülemäärase viivituseta ja vastavalt oma õigusnormidele.

4.   Kui parandamise ja kustutamise õigust kasutatakse muus liikmesriigis, kui see või need, kes andmed edastasid, võtavad selle liikmesriigi ametiasutused ühendust kõnealuse liikmesriigi või kõnealuste liikmesriikide ametiasutustega, et viimased võiksid kontrollida andmete täpsust ja nende kesksüsteemi edastamise ja seal salvestamise seaduslikkust.

5.   Kui selgub, et kesksüsteemis salvestatud andmed on faktiliselt ebatäpsed või salvestatud ebaseaduslikult, parandab või kustutab need edastanud liikmesriik kõnealused andmed vastavalt artikli 20 lõikele 3. See liikmesriik teatab kirjalikult ja ülemäärase viivituseta andmesubjektile tema kohta käivate andmete parandamiseks või kustutamiseks võetud meetmetest.

6.   Kui andmed edastanud liikmesriik ei nõustu sellega, et kesksüsteemis salvestatud andmed on faktiliselt ebatäpsed või salvestatud ebaseaduslikult, teatab ta kirjalikult ja ülemäärase viivituseta andmesubjektile, miks ta ei kavatse kõnealuseid andmeid parandada või kustutada.

Liikmesriik teatab andmesubjektile ka seda, milliseid abinõusid viimane võib kasutada, kui esitatud selgitus ei ole talle vastuvõetav. Teade peab sisaldama teavet, kuidas algatada hagi või kuidas vajaduse korral esitada kaebus selle liikmesriigi pädevatele asutustele või kohtutele ning missugust rahalist või muud abi ta asjaomase liikmesriigi õigusnormide kohaselt võib saada.

7.   Lõigete 2 ja 3 alusel esitatud taotlused peavad sisaldama kõiki andmesubjekti identifitseerimiseks vajalikke üksikasju, kaasa arvatud sõrmejäljed. Niisuguseid andmeid kasutatakse eranditult selleks, et oleks võimalik kasutada lõigetes 2 ja 3 nimetatud õigusi, ja need hävitatakse otsekohe pärast seda.

8.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad omavahel aktiivselt koostööd, et lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud õigusi viivitamata jõustada.

9.   Kui isik taotleb teda käsitlevaid andmeid vastavalt
  lõikele 2
  , säilitab pädev asutus selle taotluse kohta kirjaliku dokumendi vormis märke ning teeb kõnealuse dokumendi viivitamatult kättesaadavaks
  artiklis 24
  osutatud riiklikele järelevalveasutustele, kui viimased seda taotlevad.

10.   Iga liikmesriigi riiklik järelevalveasutus peab andmesubjekti tema õiguste kasutamisel abistama vastavalt direktiivi 95/46/EÜ artikli 28 lõikele 4.

11.   Andmed edastanud liikmesriigi riiklik järelevalveasutus ja selle liikmesriigi riiklik järelevalveasutus, kus andmesubjekt viibib, abistavad ja taotluse korral nõustavad andmesubjekti tema andmete parandamist või kustutamist käsitleva õiguse kasutamisel. Mõlemad riiklikud järelevalveasutused teevad sel eesmärgil koostööd. Abistamistaotlused võib esitada selle liikmesriigi riiklikule järelevalveasutusele, kus andmesubjekt viibib, ja see edastab need taotlused andmed edastanud liikmesriigi asutusele.

12.   Igas liikmesriigis võib iga isik selle riigi õigus- ja haldusnormide kohaselt algatada hagi või vajaduse korral esitada kaebuse selle riigi pädevatele asutustele või kohtutele, kui talle ei võimaldata lõikega 2 ettenähtud juurdepääsu oma andmetele.

13.   Oma õiguste kasutamiseks vastavalt lõikele 3 võib iga isik andmed edastanud liikmesriigi õigus- ja haldusnormide kohaselt algatada hagi või vajaduse korral esitada kaebuse selle riigi pädevatele asutustele või kohtutele kesksüsteemis salvestatud teda käsitlevate andmete kohta. Riiklike järelevalveasutuste kohustus abistada ja taotluse korral nõustada andmesubjekti vastavalt artiklile 11 kehtib kogu menetluse jooksul.

Artikkel 24

Riikliku järelevalveasutuse teostatav järelevalve

1.   Iga liikmesriik näeb ette, et direktiivi 95/46/EÜ artikli 28 lõike 1 alusel loodud riiklik järelevalveasutus või -asutused jälgivad iseseisvalt ja asjaomaseid siseriiklikke õigusnorme järgides isikuandmete töötlemise seaduslikkust kõnealuses liikmesriigis vastavalt käesolevale määrusele, kaasa arvatud andmete edastamist kesksüsteemi.

2.   Iga liikmesriik kannab hoolt, et tema riiklikul järelevalveasutusel või -asutustel oleks võimalik saada nõuandeid isikutelt, kellel on sõrmejälgede andmete kohta piisavalt teadmisi.

Artikkel 25

Euroopa andmekaitseinspektori teostatav järelevalve

1.   Euroopa andmekaitseinspektor teostab järelevalvet selle üle, et korraldusasutuse tehtav isikuandmete töötlemine toimuks kooskõlas käesoleva määrusega. Seoses sellega kohaldatakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 46 ja 47 osutatud kohustusi ja pädevusi.
  Euroopa andmekaitseinspektor võib korraldusasutuselt nõuda kogu teavet, mida peetakse vajalikuks käesolevas määruses sätestatud ülesannete täitmiseks.

2.   Euroopa andmekaitseinspektor tagab, et vähemalt kord nelja aasta jooksul viiakse kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega läbi korraldusasutuse teostatavate isikuandmete töötlemise toimingute audit. Auditi tulemusel koostatud aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, korraldusasutusele ║ ja riiklikele järelevalveasutustele. Korraldusasutusele antakse võimalus teha enne aruande vastuvõtmist selle kohta märkusi.

Artikkel 26

Riiklike järelevalveasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori vaheline koostöö

1.   Riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor, tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, teevad üksteisega oma kohustuste raames aktiivselt koostööd ja tagavad Eurodac-süsteemi koordineeritud järelevalve.

2.   Tegutsedes mõlemad oma pädevuse piirides, vahetavad nad asjakohast teavet, abistavad üksteist auditite ja kontrollide läbiviimisel, analüüsivad käesoleva määruse tõlgendamisel või kohaldamisel tekkivaid raskusi, uurivad sõltumatu järelevalve või andmesubjekti õiguste teostamisega seotud probleeme, koostavad ühtlustatud ettepanekuid probleemide ühiseks lahendamiseks ning edendavad vajadusel teadlikkust andmekaitsealastest õigustest.

3.   Riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa andmekaitseinspektor kohtuvad sel eesmärgil vähemalt kaks korda aastas. Nende koosolekute kulud kannab ja nende korraldamise eest vastutab Euroopa andmekaitseinspektor. Esimesel koosolekul võetakse vastu töökord. Vastavalt vajadusele töötatakse ühiselt välja edasised töömeetodid. Iga kahe aasta tagant saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja korraldusasutusele ühine tegevusaruanne.

VII   PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 27

Kulud

1.   Kesksüsteemi ja sideinfrastruktuuri loomise ja toimimisega seotud kulud kaetakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

2.   Iga liikmesriik kannab oma riikliku üksuse ning selle ja kesksüsteemi vahelise sidega seotud kulud.

Artikkel 28

Aastaaruanne: järelevalve ja hindamine

1.   Korraldusasutus esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kesksüsteemi tegevuse aastaaruande. Aastaaruanne sisaldab teavet Eurodac-süsteemi haldamise ja toimimise kohta, võrreldes seda lõikes 2 nimetatud eesmärkide jaoks eelnevalt määratletud kvantitatiivsete näitajatega.

2.   Korraldusasutus kannab hoolt, et oleks olemas menetlused, mille abil jälgida kesksüsteemi toimimist võrreldes tulemusi, kulutasuvust ja teenuste kvaliteeti käsitlevate eesmärkidega.

3.   Tehnilise hoolduse, aruandluse ja statistika eesmärkidel on korraldusasutusel juurdepääs vajalikule teabele, mis on seotud kesksüsteemis läbiviidud andmetöötlustoimingutega.

4.   Korraldusasutus esitab iga kahe aasta tagant Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile aruande kesksüsteemi tehnilise toimimise, sealhulgas turvalisuse kohta.

5.   Kolm aastat pärast seda, kui käesolevat määrust on hakatud vastavalt artikli 33 lõikele 2 kohaldama, ning seejärel iga nelja aasta möödudes esitab komisjon üldhinnangu Eurodac-süsteemi kohta, võrreldes saavutatud tulemusi seatud eesmärkidega ning hinnates tegevuse aluspõhimõtete kehtivust, käesoleva määruse kohaldamist kesksüsteemi suhtes, kesksüsteemi turvalisust ja võimalikke mõjusid tulevastele toimingutele. Komisjon edastab hinnangu Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Liikmesriigid annavad korraldusasutusele ja komisjonile lõigetes 4 ja 5 osutatud aruannete koostamiseks vajalikku teavet.

7.   Korraldusasutus annab komisjonile lõikes 5 osutatud üldhinnangu koostamiseks vajalikku teavet.

Artikkel 29

Karistused

Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kesksüsteemi sisestatud andmete mis tahes kasutamine artikli 1 lõikes 1 sätestatud Eurodac-süsteemi eesmärkide vastaselt on karistatav║, sealhulgas siseriikliku õiguse kohaste haldus- ja/või kriminaalkaristustega, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Artikkel 30

Territoriaalne kohaldamisala

Käesoleva määruse sätteid ei kohaldata territooriumidel, mille suhtes ei kohaldata Dublini määrust.

Artikkel 31

Üleminekusäte

Andmed, mis on kesksüsteemis blokeeritud vastavalt ║ määruse (EÜ) nr 2725/2000 artiklile 12, vabastatakse blokeeringust ja nende kohta tehakse märge käesoleva määruse artikli 14 lõike 1 kohaselt artikli 33 lõikes 2 sätestatud kuupäeval.

Artikkel 32

Kehtetuks tunnistamine

Määrused (EÜ) nr 2725/2000 ja (EÜ) nr 407/2002 ║ tunnistatakse alates käesoleva määruse artikli 33 lõikes 2 sätestatud kuupäevast kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele käsitletakse viidetena käesolevale määrusele ja loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 33

Jõustumine ja kohaldatavus

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates kuupäevast, mille komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | iga liikmesriik on teatanud komisjonile, et ta on võtnud vajalikud tehnilised meetmed andmete edastamiseks kesksüsteemi vastavalt käesolevale määrusele; ja |
| --- | --- |

a)

iga liikmesriik on teatanud komisjonile, et ta on võtnud vajalikud tehnilised meetmed andmete edastamiseks kesksüsteemi vastavalt käesolevale määrusele; ja

| b) | komisjon on võtnud kesksüsteemi tegevuse alustamiseks vajalikud tehnilised meetmed vastavalt käesolevale määrusele. |
| --- | --- |

b)

komisjon on võtnud kesksüsteemi tegevuse alustamiseks vajalikud tehnilised meetmed vastavalt käesolevale määrusele.

3.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kohe, kui lõike 2 punktis a nimetatud meetmed on võetud, ja igal juhul hiljemalt 12 kuu möödudes alates käesoleva määruse jõustumisest.

4.
     
  Artikli 4 lõikes 4 osutatud üleminekuperioodi jooksul käsitatakse käesolevas määruses sisalduvaid viiteid korraldusasutusele viidetena komisjonile.

║ Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides kooskõlas Euroopa Ühenduse asutamislepinguga.

║

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta seisukoht.

1

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta seisukoht.

(2)  
  EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1.

2

EÜT

(3)  
  EÜT L 62, 5.3.2002, lk 1.

3

EÜT

(4)  ELT L ...

4

ELT L ...

(5)  
  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

5

ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

(6)  

  ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

6

ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

(7)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

7

(8)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

8

(9)  ELT L 12, 17.1.2004, lk 47.

9

Neljapäev, 7. mai 2009I LISA

Sõrmejälgede andmete vahetamiseks kasutatav andmete vorming

Sõrmejälgede andmete vahetamiseks nähakse ette järgmine vorming:

ANSI/NIST-ITL 1a-1997, Ver.3, juuni 2001 (INT-1) ja kõik selle standardi võimalikud tulevased edasiarendused.

Liikmesriikide identifitseerimistähtede standard

Kohaldatakse järgmist ISO standardit: ISO 3166 - kahetäheline kood.

Neljapäev, 7. mai 2009II LISA

Kehtetuks tunnistatud määrused

(║osutatud artiklis 32)

| Nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000 | (EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1) |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002 | (EÜT L 62, 5.3.2002, lk 1) |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2725/2000

(EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1)

Nõukogu määrus (EÜ) nr 407/2002

(EÜT L 62, 5.3.2002, lk 1)

Neljapäev, 7. mai 2009III LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 2725/2000 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 |
| Artikli 1 lõike 2 esimene lõik | Artikli 3 lõige 1 |
| Artikli 1 lõike 2 teine lõik | Artikli 3 lõige 4 |
| Artikli 1 lõige 3 | Artikli 1 lõige 2 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikli 3 lõige 1 | Artikli 3 lõige 1 |
| ║ | ║ |
| Artikli 3 lõige 2 | Artikli 3 lõige 3 |
| Artikli 3 lõige 3 | Artikkel 5 |
| Artikli 3 lõige 4 | — |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 6 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 2 | — |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 6 lõige 4 |
| Artikli 4 lõige 4 | Artikli 6 lõige 5 |
| Artikli 4 lõige 5 | Artikli 6 lõige 6 |
| Artikli 4 lõige 6 | Artikli 17 lõige 4 |
| Artikli 4 lõige 7 | — |
| Artikkel 5 | Artikkel 7 |
| Artikkel 6 | Artikkel 8 |
| Artikkel 7 | Artikkel 9 |
| Artikkel 8 | Artikkel 10 |
| Artikkel 9 | Artikkel 11 |
| Artikkel 10 | Artikkel 12 |
| Artikli 11 lõiked 1–4 | Artikli 13 lõiked 1–4 |
| Artikli 11 lõige 5 | — |
| Artikkel 12 | Artikkel 14 |
| Artikkel 13 | Artikkel 15 |
| Artikkel 14 | Artikkel 19 |
| Artikkel 15 | Artikkel 20 |
| Artikkel 16 | Artikkel 21 |
| Artikkel 17 | Artikkel 22 |
| Artikkel 18 | Artikkel 23 |
| Artikkel 19 | Artikkel 24 |
| Artikkel 20 | Artikkel 25 |
| Artikkel 21 | Artikkel 27 |
| Artikkel 22 | — |
| ║ | ║ |
| Artikkel 23 | — |
| Artikkel 24 | Artikkel 28 |
| Artikkel 25 | Artikkel 29 |
| Artikkel 26 | Artikkel 30 |
| Artikkel 27 | Artikkel 33 |
| — | II lisa |

Määrus (EÜ) nr 2725/2000

Käesolev määrus

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõige 1

Artikli 1 lõike 2 esimene lõik

Artikli 3 lõige 1

Artikli 1 lõike 2 teine lõik

Artikli 3 lõige 4

Artikli 1 lõige 3

Artikli 1 lõige 2

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikli 3 lõige 1

Artikli 3 lõige 1

║

║

Artikli 3 lõige 2

Artikli 3 lõige 3

Artikli 3 lõige 3

Artikkel 5

Artikli 3 lõige 4

—

Artikli 4 lõige 1

Artikli 6 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

—

Artikli 4 lõige 3

Artikli 6 lõige 4

Artikli 4 lõige 4

Artikli 6 lõige 5

Artikli 4 lõige 5

Artikli 6 lõige 6

Artikli 4 lõige 6

Artikli 17 lõige 4

Artikli 4 lõige 7

—

Artikkel 5

Artikkel 7

Artikkel 6

Artikkel 8

Artikkel 7

Artikkel 9

Artikkel 8

Artikkel 10

Artikkel 9

Artikkel 11

Artikkel 10

Artikkel 12

Artikli 11 lõiked 1–4

Artikli 13 lõiked 1–4

Artikli 11 lõige 5

—

Artikkel 12

Artikkel 14

Artikkel 13

Artikkel 15

Artikkel 14

Artikkel 19

Artikkel 15

Artikkel 20

Artikkel 16

Artikkel 21

Artikkel 17

Artikkel 22

Artikkel 18

Artikkel 23

Artikkel 19

Artikkel 24

Artikkel 20

Artikkel 25

Artikkel 21

Artikkel 27

Artikkel 22

—

║

║

Artikkel 23

—

Artikkel 24

Artikkel 28

Artikkel 25

Artikkel 29

Artikkel 26

Artikkel 30

Artikkel 27

Artikkel 33

—

II lisa

| Määrus (EÜ) nr 407/2002 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | — |
| Artikkel 2 | Artikkel 16 |
| Artikkel 3 | Artikkel 17 |
| Artikkel 4 | Artikkel 18 |
| Artikli 5 lõige 1 | Artikli 3 lõige 3 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 407/2002

Käesolev määrus

Artikkel 1

—

Artikkel 2

Artikkel 16

Artikkel 3

Artikkel 17

Artikkel 4

Artikkel 18

Artikli 5 lõige 1

Artikli 3 lõige 3

I lisa

I lisa

II lisa

—

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/428 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/428

---

Neljapäev, 7. mai 2009Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomine ***I

P6_TA(2009)0379

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

2010/C 212 E/54

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0066);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 63 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 66, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0071/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ja eelarvekomisjoni arvamust (A6-0279/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | rõhutab, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 sätteid, mis käsitlevad eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist (1) kohaldatakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti asutamise suhtes; rõhutab, et kui seadusandja otsustab niisuguse ameti loomise kasuks, alustab Euroopa Parlament läbirääkimisi teiste eelarvepädevate institutsioonidega, et saavutada selle ameti rahastamise osas kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega õigeaegne kokkulepe; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 47 sätteid, mis käsitlevad eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist (1) kohaldatakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti asutamise suhtes; rõhutab, et kui seadusandja otsustab niisuguse ameti loomise kasuks, alustab Euroopa Parlament läbirääkimisi teiste eelarvepädevate institutsioonidega, et saavutada selle ameti rahastamise osas kooskõlas institutsioonidevahelise kokkuleppe asjakohaste sätetega õigeaegne kokkulepe;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

---

Neljapäev, 7. mai 2009P6_TC1-COD(2009)0027

Euroopa Parlamendi seiuskoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009 Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 punkte 1 ja 2 ning artiklit 66,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut ║,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3),

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas Haagi programmiga näeb Euroopa ühist varjupaigasüsteemi käsitlev ühenduse poliitika ette tõhusal ja ühtsel korral põhineva ning Euroopa Liidu väärtusi ja humanitaartavasid arvestava ühise varjupaigaala loomist. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas Haagi programmiga näeb Euroopa ühist varjupaigasüsteemi käsitlev ühenduse poliitika ette tõhusal ja ühtsel korral põhineva ning Euroopa Liidu väärtusi ja humanitaartavasid arvestava ühise varjupaigaala loomist.

| (2) | Viimastel aastatel on Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomisel tehtud suuri edusamme tänu ühiste miinimumnõuete rakendamisele. Siiski esinevad liikmesriikide vahel suured erinevused selles, kellele ja mis vormis kaitset võimaldatakse. |
| --- | --- |

(2)

Viimastel aastatel on Euroopa ühise varjupaigasüsteemi loomisel tehtud suuri edusamme tänu ühiste miinimumnõuete rakendamisele. Siiski esinevad liikmesriikide vahel suured erinevused selles, kellele ja mis vormis kaitset võimaldatakse.

| (3) | 2008. aasta juunis vastu võetud varjupaigapoliitika kavas ║ teatas komisjon oma kavatsusest tegutseda Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamiseks järgmiselt: esiteks teha ettepanek muuta olemasolevaid õigusakte, et paremini ühtlustada kehtivaid sätteid, ning teiseks suurendada toetust liikmesriikide praktilisele koostööle, esitades muu hulgas õigusloomeettepaneku Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta, eesmärgiga paremini kooskõlastada liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd ühiseeskirjade tõhusamaks rakendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

2008. aasta juunis vastu võetud varjupaigapoliitika kavas ║ teatas komisjon oma kavatsusest tegutseda Euroopa ühise varjupaigasüsteemi väljatöötamiseks järgmiselt: esiteks teha ettepanek muuta olemasolevaid õigusakte, et paremini ühtlustada kehtivaid sätteid, ning teiseks suurendada toetust liikmesriikide praktilisele koostööle, esitades muu hulgas õigusloomeettepaneku Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomise kohta, eesmärgiga paremini kooskõlastada liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd ühiseeskirjade tõhusamaks rakendamiseks.

| (4) | 2008. aasta septembris Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti ║ vastu võttes kinnitas Euroopa Ülemkogu taas kord, et kõikidel tagakiusatud välismaalastel on õigus abile ja kaitsele Euroopa Liidu territooriumil vastavalt 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonile, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga, ning muudele asjaomastele lepingutele. Samuti leppis Euroopa Ülemkogu konkreetselt kokku kavatsuses „luua 2009. aastal Euroopa tugibüroo, mille eesmärgiks oleks hõlbustada teabe, analüüside ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel ning arendada praktilist koostööd varjupaigataotluste läbivaatamise eest vastutavate asutuste vahel”. |
| --- | --- |

(4)

2008. aasta septembris Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti ║ vastu võttes kinnitas Euroopa Ülemkogu taas kord, et kõikidel tagakiusatud välismaalastel on õigus abile ja kaitsele Euroopa Liidu territooriumil vastavalt 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsioonile, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorgi protokolliga, ning muudele asjaomastele lepingutele. Samuti leppis Euroopa Ülemkogu konkreetselt kokku kavatsuses „luua 2009. aastal Euroopa tugibüroo, mille eesmärgiks oleks hõlbustada teabe, analüüside ja kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel ning arendada praktilist koostööd varjupaigataotluste läbivaatamise eest vastutavate asutuste vahel”.

| (5) | Varjupaigaküsimustes tehtava praktilise koostöö eesmärk on lähendada liikmesriikide varjupaigaalaseid otsustusmenetlusi ELi õigusraamistiku kohaselt
  ja parandada nende kvaliteeti
  . Praktiline koostöö on viimaste aastate jooksul oluliselt laienenud: näiteks on kujundatud ühine lähenemisviis päritoluriiki käsitlevale teabele ja koostatud Euroopa ühine varjupaigaalane koolituskava. |
| --- | --- |

(5)

Varjupaigaküsimustes tehtava praktilise koostöö eesmärk on lähendada liikmesriikide varjupaigaalaseid otsustusmenetlusi ELi õigusraamistiku kohaselt
  ja parandada nende kvaliteeti
  . Praktiline koostöö on viimaste aastate jooksul oluliselt laienenud: näiteks on kujundatud ühine lähenemisviis päritoluriiki käsitlevale teabele ja koostatud Euroopa ühine varjupaigaalane koolituskava.

| (6) | Liikmesriikidele, kelle riiklik varjupaigasüsteem on eelkõige riigi geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu sattunud erilise ja ebaproportsionaalse surve alla, peaks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet abi osutama, rakendades
  siduvaid
  solidaarsusmehhanisme, mille eesmärk on
  mittediskretsionaarseid, läbipaistvaid ja ühemõttelisi eeskirju järgides
  paremini suunata rahvusvahelise kaitse alla võetavate isikute jaotumist liikmesriikide vahel, jälgides samal ajal, et varjupaigasüsteemi ei kuritarvitataks. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriikidele, kelle riiklik varjupaigasüsteem on eelkõige riigi geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu sattunud erilise ja ebaproportsionaalse surve alla, peaks Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet abi osutama, rakendades
  siduvaid
  solidaarsusmehhanisme, mille eesmärk on
  mittediskretsionaarseid, läbipaistvaid ja ühemõttelisi eeskirju järgides
  paremini suunata rahvusvahelise kaitse alla võetavate isikute jaotumist liikmesriikide vahel, jälgides samal ajal, et varjupaigasüsteemi ei kuritarvitataks.

| (7) | Selleks et nimetatud meetmeid tõhustada ja edasi arendada, tuleks nende toetamiseks ja kooskõlastamiseks luua eristruktuur, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „amet”). |
| --- | --- |

(7)

Selleks et nimetatud meetmeid tõhustada ja edasi arendada, tuleks nende toetamiseks ja kooskõlastamiseks luua eristruktuur, Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „amet”).

| (8) | Oma kohustuste optimaalseks täitmiseks peaks amet olema tehnilistes valdkondades sõltumatu ning õigus-, haldus- ja finantsküsimustes iseseisev. Selleks peaks amet olema juriidilise isiku staatusega ühenduse asutus, kes kasutab talle käesoleva määrusega antud rakendusvolitusi. |
| --- | --- |

(8)

Oma kohustuste optimaalseks täitmiseks peaks amet olema tehnilistes valdkondades sõltumatu ning õigus-, haldus- ja finantsküsimustes iseseisev. Selleks peaks amet olema juriidilise isiku staatusega ühenduse asutus, kes kasutab talle käesoleva määrusega antud rakendusvolitusi.

| (9) | Amet peaks tegutsema tihedas koostöös ÜRO pagulaste
  ülemvoliniku ja valitsusväliste organisatsioonidega
  , et
  nad
  ametiga jagada oma erialateadmisi ja pakkuda abi. Selleks tuleks ÜRO pagulaste ülemvolinikule
  ja valitsusvälistele organisatsioonidele
  anda ameti tegevuses ametlik roll ning
  nad
  tuleks täiel määral kaasata ameti töösse. Samuti peaks amet tegutsema tihedas koostöös liikmesriikide pädevate asutustega, kes täidavad varjupaigaküsimustega seotud ülesandeid, riiklike sisserände- ja varjupaigateenistuste ning muude teenistustega, kasutades nende võimalusi ning erialateadmisi; samuti peaks ta tegutsema tihedas koostöös komisjoniga. Liikmesriigid peaksid tegema ametiga koostööd, et tagada selle eesmärkide saavutamine. |
| --- | --- |

(9)

Amet peaks tegutsema tihedas koostöös ÜRO pagulaste
  ülemvoliniku ja valitsusväliste organisatsioonidega
  , et
  nad
  ametiga jagada oma erialateadmisi ja pakkuda abi. Selleks tuleks ÜRO pagulaste ülemvolinikule
  ja valitsusvälistele organisatsioonidele
  anda ameti tegevuses ametlik roll ning
  nad
  tuleks täiel määral kaasata ameti töösse. Samuti peaks amet tegutsema tihedas koostöös liikmesriikide pädevate asutustega, kes täidavad varjupaigaküsimustega seotud ülesandeid, riiklike sisserände- ja varjupaigateenistuste ning muude teenistustega, kasutades nende võimalusi ning erialateadmisi; samuti peaks ta tegutsema tihedas koostöös komisjoniga. Liikmesriigid peaksid tegema ametiga koostööd, et tagada selle eesmärkide saavutamine.

| (10) | Amet peaks olema Euroopa varjupaigavaldkonna ekspertkeskus, kelle ülesandeks on igakülgselt hõlbustada, kooskõlastada ja tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigaküsimustes. Amet peaks oma tegevuses keskenduma põhiliselt kolmele ülesandele: varjupaigaküsimustes tehtava praktilise koostöö toetamine, abi osutamine erilise surve all olevatele liikmesriikidele ning osalemine Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamises. |
| --- | --- |

(10)

Amet peaks olema Euroopa varjupaigavaldkonna ekspertkeskus, kelle ülesandeks on igakülgselt hõlbustada, kooskõlastada ja tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigaküsimustes. Amet peaks oma tegevuses keskenduma põhiliselt kolmele ülesandele: varjupaigaküsimustes tehtava praktilise koostöö toetamine, abi osutamine erilise surve all olevatele liikmesriikidele ning osalemine Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamises.

| (11) | Ametil ei tohiks olla otsest ega kaudset õigust osaleda konkreetseid rahvusvahelise kaitse taotlusi käsitlevate otsuste tegemisel liikmesriikide ametiasutustes. |
| --- | --- |

(11)

Ametil ei tohiks olla otsest ega kaudset õigust osaleda konkreetseid rahvusvahelise kaitse taotlusi käsitlevate otsuste tegemisel liikmesriikide ametiasutustes.

| (12) | Kiire ja tõhusa operatiivabi andmiseks liikmesriikidele, kelle varjupaigasüsteem on sattunud suure surve alla, peaks amet kooskõlastama asjaomase valdkonna ekspertidest moodustatud varjupaigatugirühmade kasutamist seda taotlenud liikmesriikide territooriumil. Nimetatud tugirühmadel peaks olema erialateadmised eelkõige suulise tõlke korraldamise, päritoluriikide ning varjupaigataotluste menetlemise ja haldamise kohta. Varjupaigatugirühmade süsteemi toimimist peaks reguleerima käesoleva määrusega, et tagada nende kasutamise tõhusus. |
| --- | --- |

(12)

Kiire ja tõhusa operatiivabi andmiseks liikmesriikidele, kelle varjupaigasüsteem on sattunud suure surve alla, peaks amet kooskõlastama asjaomase valdkonna ekspertidest moodustatud varjupaigatugirühmade kasutamist seda taotlenud liikmesriikide territooriumil. Nimetatud tugirühmadel peaks olema erialateadmised eelkõige suulise tõlke korraldamise, päritoluriikide ning varjupaigataotluste menetlemise ja haldamise kohta. Varjupaigatugirühmade süsteemi toimimist peaks reguleerima käesoleva määrusega, et tagada nende kasutamise tõhusus.

| (13) | Amet peaks täitma oma eesmärke tingimustes, mis võimaldavad tal toimida teabekeskusena, mida iseloomustavad sõltumatus, antava abi ja teabe teaduslik ja tehniline kvaliteet, menetluste ja töömeetodite läbipaistvus ning talle antud ülesannete hoolikas täitmine. |
| --- | --- |

(13)

Amet peaks täitma oma eesmärke tingimustes, mis võimaldavad tal toimida teabekeskusena, mida iseloomustavad sõltumatus, antava abi ja teabe teaduslik ja tehniline kvaliteet, menetluste ja töömeetodite läbipaistvus ning talle antud ülesannete hoolikas täitmine.

| (14) | Ameti haldusnõukogus peaksid olema esindatud komisjon ja liikmesriigid, et tõhusalt kontrollida ameti toimimist. Võimaluse korral peaks haldusnõukogu koosnema varjupaigapoliitika eest vastutavate riiklike asutuste operatiivjuhtidest või nende esindajatest. Haldusnõukogule tuleks anda asjakohased volitused, et koostada eelarvet, kontrollida selle täitmist, võtta vastu asjakohaseid finantseeskirju, kehtestada läbipaistev töökord ameti otsuste tegemiseks ning nimetada ametisse tegevdirektor. Selleks et ÜRO pagulaste ülemvolinik saaks täiel määral osaleda ameti töös, ning arvestades tema erialateadmisi varjupaigavaldkonnas, peaks ülemvolinik olema haldusnõukogu hääleõiguseta liige.
  Arvestades ameti ülesannete iseloomu ja tegevdirektori rolli, tuleks Euroopa Parlament kaasata kõnealusele ametikohale esitatavate kandidaatide valimisse. |
| --- | --- |

(14)

Ameti haldusnõukogus peaksid olema esindatud komisjon ja liikmesriigid, et tõhusalt kontrollida ameti toimimist. Võimaluse korral peaks haldusnõukogu koosnema varjupaigapoliitika eest vastutavate riiklike asutuste operatiivjuhtidest või nende esindajatest. Haldusnõukogule tuleks anda asjakohased volitused, et koostada eelarvet, kontrollida selle täitmist, võtta vastu asjakohaseid finantseeskirju, kehtestada läbipaistev töökord ameti otsuste tegemiseks ning nimetada ametisse tegevdirektor. Selleks et ÜRO pagulaste ülemvolinik saaks täiel määral osaleda ameti töös, ning arvestades tema erialateadmisi varjupaigavaldkonnas, peaks ülemvolinik olema haldusnõukogu hääleõiguseta liige.
  Arvestades ameti ülesannete iseloomu ja tegevdirektori rolli, tuleks Euroopa Parlament kaasata kõnealusele ametikohale esitatavate kandidaatide valimisse.

| (15) | Ameti kiire ja tõhusa juhtimise tagamiseks peaks ametit abistama liikmesriikide esindajatest koosnev täitevkomitee, kelle ülesanne oleks nõustada ameti tegevdirektorit ning esitada haldusnõukogule arvamusi. |
| --- | --- |

(15)

Ameti kiire ja tõhusa juhtimise tagamiseks peaks ametit abistama liikmesriikide esindajatest koosnev täitevkomitee, kelle ülesanne oleks nõustada ameti tegevdirektorit ning esitada haldusnõukogule arvamusi.

| (16) | Ameti täieliku iseseisvuse ja sõltumatuse tagamiseks peaks sellel olema oma eelarve, mille peamise tulu moodustab ühenduse toetus.
  Ametit tuleks rahastada vastavalt eelarvepädevate institutsioonide kokkuleppele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4) punktis 47.
  Ühenduse eelarvemenetlust tuleks kohaldada ühenduse toetuse ja võimalike muude toetuste suhtes, mida makstakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima ║ Kontrollikoda. |
| --- | --- |

(16)

Ameti täieliku iseseisvuse ja sõltumatuse tagamiseks peaks sellel olema oma eelarve, mille peamise tulu moodustab ühenduse toetus.
  Ametit tuleks rahastada vastavalt eelarvepädevate institutsioonide kokkuleppele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4) punktis 47.
  Ühenduse eelarvemenetlust tuleks kohaldada ühenduse toetuse ja võimalike muude toetuste suhtes, mida makstakse Euroopa Liidu üldeelarvest. Raamatupidamisarvestust peaks auditeerima ║ Kontrollikoda.

| (17) | Oma eesmärgi saavutamiseks ja niivõrd, kuivõrd see on vajalik ameti ülesannete täitmiseks, peaks amet tegema koostööd muude ühenduse asutuste, eelkõige nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (5) asutatud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (6) asutatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga. Samuti peaks amet asutamislepingu asjakohaste sätete alusel
  , pidades silmas varjupaika käsitlevate rahvusvaheliste ja ühenduse õigusnormide järgimist,
  sõlmitud töökorra alusel tegema koostööd kolmandate riikide pädevate ametiasutuste, käesoleva määruse kohaldamisalas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

(17)

Oma eesmärgi saavutamiseks ja niivõrd, kuivõrd see on vajalik ameti ülesannete täitmiseks, peaks amet tegema koostööd muude ühenduse asutuste, eelkõige nõukogu määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (5) asutatud Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (FRONTEX) ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 168/2007 (6) asutatud Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga. Samuti peaks amet asutamislepingu asjakohaste sätete alusel
  , pidades silmas varjupaika käsitlevate rahvusvaheliste ja ühenduse õigusnormide järgimist,
  sõlmitud töökorra alusel tegema koostööd kolmandate riikide pädevate ametiasutuste, käesoleva määruse kohaldamisalas pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide ning kolmandate riikidega.

| (18) | Ameti eesmärgi saavutamiseks peaksid saama tema töös osaleda riigid, kes on sõlminud ühendusega lepingu, mille alusel nad on vastu võtnud ning kohaldavad käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivaid ühenduse õigusakte (näiteks ║ Norra, Island ja Šveits). Kokkuleppel komisjoniga võib amet
  varjupaika käsitlevate rahvusvaheliste ja ühenduse õigusnormide järgimise eesmärgil
  sõlmida töökorra ka muude riikidega kui need, kes on sõlminud ühendusega lepingu, mille alusel nad on vastu võtnud ja kohaldavad ühenduse õigust. Sellegipoolest ei tohiks amet ühelgi juhul välja töötada iseseisvat välispoliitikat. |
| --- | --- |

(18)

Ameti eesmärgi saavutamiseks peaksid saama tema töös osaleda riigid, kes on sõlminud ühendusega lepingu, mille alusel nad on vastu võtnud ning kohaldavad käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivaid ühenduse õigusakte (näiteks ║ Norra, Island ja Šveits). Kokkuleppel komisjoniga võib amet
  varjupaika käsitlevate rahvusvaheliste ja ühenduse õigusnormide järgimise eesmärgil
  sõlmida töökorra ka muude riikidega kui need, kes on sõlminud ühendusega lepingu, mille alusel nad on vastu võtnud ja kohaldavad ühenduse õigust. Sellegipoolest ei tohiks amet ühelgi juhul välja töötada iseseisvat välispoliitikat.

| (19) | Ameti suhtes tuleks kohaldada nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7) (finantsmäärus), eelkõige selle artiklit 185. |
| --- | --- |

(19)

Ameti suhtes tuleks kohaldada nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (7) (finantsmäärus), eelkõige selle artiklit 185.

| (20) | Ameti suhtes tuleks piiranguteta kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (8) ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust (9). |
| --- | --- |

(20)

Ameti suhtes tuleks piiranguteta kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (8) ning ta peaks ühinema Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) sisejuurdlust (9).

| (21) | Ameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (10). |
| --- | --- |

(21)

Ameti suhtes tuleks kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrust (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (10).

| (22) | Isikuandmete töötlemisel peaks amet kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (11). |
| --- | --- |

(22)

Isikuandmete töötlemisel peaks amet kohaldama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (11).

| (23) | Vajalikud sätted ameti tegutsemistingimuste kohta tema asukohaliikmesriigis ning ameti personali ja töötajate pereliikmete suhtes kohaldatavad erieeskirjad tuleks kindlaks määrata asukohalepingus. Lisaks peaks asukohaliikmesriik tagama ametile parimad võimalikud tegutsemistingimused, sealhulgas võimalikult hea koolihariduse lastele ning piisava transpordiühenduse, et ametil oleks võimalik valida personali võimalikult erinevatest geograafilistest piirkondadest pärit erialaspetsialistide hulgast. |
| --- | --- |

(23)

Vajalikud sätted ameti tegutsemistingimuste kohta tema asukohaliikmesriigis ning ameti personali ja töötajate pereliikmete suhtes kohaldatavad erieeskirjad tuleks kindlaks määrata asukohalepingus. Lisaks peaks asukohaliikmesriik tagama ametile parimad võimalikud tegutsemistingimused, sealhulgas võimalikult hea koolihariduse lastele ning piisava transpordiühenduse, et ametil oleks võimalik valida personali võimalikult erinevatest geograafilistest piirkondadest pärit erialaspetsialistide hulgast.

| (24) | Arvestades, et käesoleva määruse eesmärke, milleks on liikmesriikide praktilise koostöö hõlbustamine ja tugevdamine varjupaigavaldkonnas ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamise edendamine, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt hästi saavutada ning seepärast saab neid paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(24)

Arvestades, et käesoleva määruse eesmärke, milleks on liikmesriikide praktilise koostöö hõlbustamine ja tugevdamine varjupaigavaldkonnas ning Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamise edendamine, ei suuda liikmesriigid üksi piisavalt hästi saavutada ning seepärast saab neid paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

| (25) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitega 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav. |
| --- | --- |

(25)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklitega 1 ja 2 ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

| (26) | Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning seda tuleb kohaldada kooskõlas harta artikliga 18 varjupaigaõiguse kohta, |
| --- | --- |

(26)

Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning seda tuleb kohaldada kooskõlas harta artikliga 18 varjupaigaõiguse kohta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

1.   PEATÜKK

EUROOPA VARJUPAIGAKÜSIMUSTE TUGIAMETI LOOMINE JA EESMÄRK

Artikkel 1

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomine

Käesolevaga asutatakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (edaspidi „amet”), eesmärgiga edendada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamist ja tihendada liikmesriikide praktilist koostööd varjupaigavaldkonnas.

Artikkel 2

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti eesmärgid

1.   Amet hõlbustab, kooskõlastab ja tihendab igakülgselt liikmesriikidevahelist praktilist koostööd varjupaigavaldkonnas, eesmärgiga edendada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamist, sealhulgas selle välismõõdet.

2.   Liikmesriikidele, kelle varjupaigasüsteem on sattunud suure surve alla, osutab amet operatiivabi, eelkõige kooskõlastades asjaomase valdkonna ekspertidest moodustatud varjupaigatugirühmade tööd.

3.   Selleks et igati toetada varjupaigavaldkonnas tehtavat praktilist koostööd ning täita oma ülesandeid optimaalsel viisil, osutab amet teaduslikku ja tehnilist abi ühenduse poliitika ja õigusaktide väljatöötamisel kõikides valdkondades, mis otseselt või kaudselt mõjutavad varjupaigaküsimusi. Amet annab sõltumatut teavet kõikide kõnealuste valdkondadega seotud küsimuste kohta.

4.   Oma eesmärke täidab amet tingimustes, mis võimaldavad tal toimida teabekeskusena, mida iseloomustavad sõltumatus, antava abi ja teabe teaduslik ja tehniline kvaliteet, menetluste ja töömeetodite läbipaistvus, talle antud ülesannete hoolikas täitmine ning infotehnoloogiline tugi, mis on vajalik tema kohustuste täitmiseks.

5.   Amet täidab oma ülesandeid, ilma et see piiraks Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametile antud ülesannete täitmist, ning teeb tihedat koostööd nimetatud ameti ja ÜRO pagulaste ülemvolinikuga.

6.
     
  Seoses liikmesriikide ametiasutuste tehtavate otsustega rahvusvahelise kaitse alla võtmiseks esitatud üksikute taotluste kohta ei ole ametil otseseid ega kaudseid volitusi.

2.   PEATÜKK

EUROOPA VARJUPAIGAKÜSIMUSTE TUGIAMETI ÜLESANDED

1.   jagu

Varjupaigaküsimustes tehtava praktilise koostöö toetamine

Artikkel 3

Teabe ja heade tavade vahetamine

Amet korraldab, soodustab ja kooskõlastab igasugust tegevust, mille eesmärk on liikmesriikidevaheline teabevahetus ning heade tavade kindlaksmääramine ja vahetamine varjupaigaküsimustes.

Artikkel 4

Päritoluriiki käsitlev teave

Amet korraldab, soodustab ja kooskõlastab päritoluriike käsitleva teabega seotud meetmeid ning eelkõige:

| a) | varjupaiga või rahvusvahelise kaitse taotlejate päritoluriiki käsitleva
  asjakohase, usaldusväärse, täpse ja ajakohastatud
  teabe kogumist
  läbipaistval ja erapooletul viisil
  , kasutades kõiki asjakohaseid teabeallikaid nii valitsuste kui ka valitsusvälisel
  , rahvusvaheliste organisatsioonide ja ELi institutsioonide
  tasandil; |
| --- | --- |

a)

varjupaiga või rahvusvahelise kaitse taotlejate päritoluriiki käsitleva
  asjakohase, usaldusväärse, täpse ja ajakohastatud
  teabe kogumist
  läbipaistval ja erapooletul viisil
  , kasutades kõiki asjakohaseid teabeallikaid nii valitsuste kui ka valitsusvälisel
  , rahvusvaheliste organisatsioonide ja ELi institutsioonide
  tasandil;

| b) | päritoluriike käsitlevat teavet koondava Interneti-portaali haldamist, arendamist ja hooldamist
  , samuti sellele juurdepääsu ja selle läbipaistvuse tagamist
  ; |
| --- | --- |

b)

päritoluriike käsitlevat teavet koondava Interneti-portaali haldamist, arendamist ja hooldamist
  , samuti sellele juurdepääsu ja selle läbipaistvuse tagamist
  ;

| c) | päritoluriike käsitleva teabe esitamise, kontrollimise ja kasutamise ühise vormi ja metodoloogia väljatöötamist; |
| --- | --- |

c)

päritoluriike käsitleva teabe esitamise, kontrollimise ja kasutamise ühise vormi ja metodoloogia väljatöötamist;

| d) | päritoluriike käsitleva teabe
  erapooletut
  analüüsimist ning nende kohta aruannete koostamist
  vastavalt punktile a, liikudes ühiste hindamiskriteeriumide suunas
  . |
| --- | --- |

d)

päritoluriike käsitleva teabe
  erapooletut
  analüüsimist ning nende kohta aruannete koostamist
  vastavalt punktile a, liikudes ühiste hindamiskriteeriumide suunas
  .

Artikkel 5

Toetus rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute üleviimiseks ühest liikmesriigist teise

Kui liikmesriigi riiklik varjupaigasüsteem on eelkõige riigi geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu sattunud erilise ja ebaproportsionaalne surve alla, kooskõlastab amet teabevahetust ja kõiki muid meetmeid seoses õigusaktide ja mehhanismide rakendamisega, mis käsitlevad Euroopa Liidus rahvusvahelise kaitse alla võetud isikute üleandmist ühest liikmesriigist teise ▐.

Artikkel 6

Koolituse toetamine

1.   Amet määrab kindlaks ja koostab
  tihedas koostöös ÜRO pagulaste ülemvoliniku ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega
  koolitusprogramme riiklike haldus- ja kohtuasutuste töötajatele ning kõikidele liikmesriikide
  varjupaigamenetlusse ametlikult kaasatud
  riigiasutustele
  või teistele üksustele
  .

2.   Amet koostab ja haldab Euroopa õppekava varjupaigaküsimustes
  , mis sisaldab vähemalt koolitust rahvusvahelise pagulasõiguse ja inimõiguste alaste õigusaktide ning standardite ning ühenduse varjupaigaküsimusi käsitleva õigustiku alal
  .

3.   Amet võib pakkuda üld-, eri- ja temaatilist koolitust.

4.   Erikoolitus
  või temaatiline koolitus
  käsitleb eelkõige:

| a) | alaealiste, kaitsetus olukorras olevate või erivajadustega isikute varjupaigataotluste menetlemisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

a)

alaealiste, kaitsetus olukorras olevate või erivajadustega isikute varjupaigataotluste menetlemisega seotud küsimusi;

| b) | piinamise tundemärkide ja -sümptomite tuvastamist; |
| --- | --- |

b)

piinamise tundemärkide ja -sümptomite tuvastamist;

| c) | küsitlustehnikaid; |
| --- | --- |

c)

küsitlustehnikaid;

| d) | arstliku ekspertiisi või juriidiliste aruannete kasutamist varjupaigamenetluses; |
| --- | --- |

d)

arstliku ekspertiisi või juriidiliste aruannete kasutamist varjupaigamenetluses;

| e) | päritoluriike käsitleva teabe koostamise ja kasutamisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

e)

päritoluriike käsitleva teabe koostamise ja kasutamisega seotud küsimusi;

| f) | juriidilisi ja kohtupraktikaga seotud eriküsimusi. |
| --- | --- |

f)

juriidilisi ja kohtupraktikaga seotud eriküsimusi.

5.   Pakutava koolituse eesmärk on anda sihtrühmadele kvaliteetset väljaõpet ning määrata kindlaks peamised põhimõtted ja head tavad, mille abil lähendada tavasid, haldusmeetodeid ja riikide kohtupraktikat.

6.   
  Artiklis 15
  nimetatud varjupaigaekspertide reservnimekirjas olevate isikute jaoks korraldab amet erikoolitusi nende ülesannete ja volituste kohta ning korrapäraseid õppuseid vastavalt ameti iga-aastases töökavas sisalduvale erikoolituste ja õppuste ajakavale.

7.   Koostöös
  liikmesriikide ja valitsusväliste organisatsioonidega
  liikmesriikidega võib amet korraldada koolitusüritusi liikmesriikide territooriumil.

Artikkel 7

Varjupaigapoliitika välismõõtmega seotud toetus

Välisküsimustes kooskõlastab amet kokkuleppel komisjoniga teabevahetust ja kõiki muid meetmeid, mis on seotud Euroopa ühise varjupaigasüsteemi välismõõdet käsitlevate õigusaktide ja mehhanismide rakendamisega.

Amet kooskõlastab teabevahetust ja kõiki muid meetmeid, mis on seotud pagulaste ümberasumisega Euroopa Liitu
  , võttes arvese solidaarsuse ja koormuse jagamise põhimõtet
  .

Oma pädevuse piires ja kooskõlas artikliga 49 võib amet
  edendada
  kolmandate ▐ riikide suutlikkuse
  suurendamist
  piirkondliku kaitse programmide raames.

2.   jagu

Abi osutamine erilise surve all olevatele liikmesriikidele

Artikkel 8

Eriline surve

Amet korraldab ja toetab kõiki ühismeetmeid, millega abistatakse liikmesriike, kes on sattunud erilise surve alla eelkõige nende geograafilise asendi või demograafilise olukorra tõttu või seoses sellega, et liikmesriigi piirile saabub korraga palju kolmandate riikide kodanikke, kes võivad vajada rahvusvahelist kaitset.

Artikkel 9

Teabe kogumine ja analüüsimine

1.   Erilise surve all olevate liikmesriikide vajaduste adekvaatseks hindamiseks kogub amet eelkõige liikmesriikide, ÜRO pagulaste ülemvoliniku
  ja teiste asjaomaste organisatsioonide
  esitatud andmete põhjal vajalikku teavet, mille alusel määrata kindlaks, valmistada ette ja kehtestada erakorralised meetmed erilise survega toimetulemiseks eelkõige vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusele (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (12).

2.   Amet registreerib ja analüüsib liikmesriikide esitatud teabe alusel süstemaatiliselt andmeid selle kohta, millised struktuurid ja personal on liikmesriikide käsutuses eelkõige kirjaliku ja suulise tõlke korraldamiseks
  ning abistamiseks esialgse teabe kogumisel, et toetada liikmesriike staatuse määramisel
  ning milline on liikmesriikide vastuvõtusuutlikkus, eesmärgiga anda kiiret ja usaldusväärset vastastikust teavet varjupaigaküsimuste eest vastutavatele riigiasutustele.

Artikkel 10

Liikmesriikide toetamine

Amet kooskõlastab meetmeid, mida võetakse erilise surve all olevate liikmesriikide toetamiseks ning eelkõige:

| a) | võtab kasutusele varajase hoiatamise süsteemi, mille kaudu teatada liikmesriikidele
  ja komisjonile
  suure hulga rahvusvahelise kaitse taotlejate võimalikust saabumisest; |
| --- | --- |

a)

võtab kasutusele varajase hoiatamise süsteemi, mille kaudu teatada liikmesriikidele
  ja komisjonile
  suure hulga rahvusvahelise kaitse taotlejate võimalikust saabumisest;

| b) | rakendab komisjoni ettepaneku alusel siduva solidaarsusmehhanismi, et ümber jaotada sellistes liikmesriikides rahvusvahelise kaitse alla võetud isikuid, kelle varjupaigasüsteem on sattunud erilise või ebaproportsionaalse surve alla, konsulteerides selleks ÜRO pagulaste ülemvolinikuga ning järgides mittediskretsionaarseid, läbipaistvaid ja ühemõttelisi eeskirju; |
| --- | --- |

b)

rakendab komisjoni ettepaneku alusel siduva solidaarsusmehhanismi, et ümber jaotada sellistes liikmesriikides rahvusvahelise kaitse alla võetud isikuid, kelle varjupaigasüsteem on sattunud erilise või ebaproportsionaalse surve alla, konsulteerides selleks ÜRO pagulaste ülemvolinikuga ning järgides mittediskretsionaarseid, läbipaistvaid ja ühemõttelisi eeskirju;

| c) | kooskõlastab meetmeid surve all olevate liikmesriikide pädevates asutustes läbivaatamisel olevate varjupaigataotluste esialgse analüüsi hõlbustamiseks; |
| --- | --- |

c)

kooskõlastab meetmeid surve all olevate liikmesriikide pädevates asutustes läbivaatamisel olevate varjupaigataotluste esialgse analüüsi hõlbustamiseks;

| d) | kooskõlastab meetmeid, mis võimaldavad surve all olevatel liikmesriikidel kiiresti luua asjakohased vastuvõtutingimused, eelkõige tagada erakorraline majutus, transport ja arstiabi; |
| --- | --- |

d)

kooskõlastab meetmeid, mis võimaldavad surve all olevatel liikmesriikidel kiiresti luua asjakohased vastuvõtutingimused, eelkõige tagada erakorraline majutus, transport ja arstiabi;

| e) | kooskõlastab tegevust varjupaigatugirühmades, mille töökorraldus on sätestatud 3. peatükis. |
| --- | --- |

e)

kooskõlastab tegevust varjupaigatugirühmades, mille töökorraldus on sätestatud 3. peatükis.

3.   jagu

Osalemine Euroopa ühise varjupaigasüsteemi rakendamises

Artikkel 11

Teabe kogumine ja vahetamine

1.   Amet korraldab, kooskõlastab ja soodustab kogu varjupaigaküsimusi käsitleva acquis communautaire'i rakendamisega seotud teabevahetust varjupaigaküsimustega tegelevate riiklike ametiasutuste vahel ning komisjoni ja nimetatud asutuste vahel. Sel eesmärgil võib amet koostada andmebaase, mis sisaldavad faktilist, juriidilist või kohtupraktikat käsitlevat teavet riiklike, ELi või rahvusvaheliste varjupaigaalaste õigusaktide kohta.

2.   Eelkõige kogub amet järgmist teavet:

| a) | ║ rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemise kohta riiklikes haldus- ja ametiasutustes; |
| --- | --- |

a)

║ rahvusvahelise kaitse taotluste menetlemise kohta riiklikes haldus- ja ametiasutustes;

| b) | ║ riikide varjupaigaalaste õigusaktide ning kohtupraktika hetkeseisu ja suundumuste kohta. |
| --- | --- |

b)

║ riikide varjupaigaalaste õigusaktide ning kohtupraktika hetkeseisu ja suundumuste kohta.

Artikkel 12

Ameti aruanded ja muud dokumendid

1.   Amet koostab iga-aastase aruande varjupaigavaldkonna olukorra kohta Euroopa Liidus. Aruande koostamisel hindab amet, milliseid tulemusi on andnud käesoleva määruse alusel võetud meetmed ning esitab nimetatud tulemuste kohta üldise võrdlusanalüüsi, et anda liikmesriikidele parem ülevaade kasutusel olevatest headest tavadest ning parandada Euroopa ühise varjupaigasüsteemi kvaliteeti, ühtsust ja tõhusust.
  Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja komisjonile.

2.   Tihedas koostöös töörühmade ja komisjoniga võib amet koostada komisjoni taotlusel ning artiklis 32 sätestatud täitevkomitee arvamuse alusel tehnilisi dokumente, eelkõige suuniseid ja käsiraamatuid varjupaigaalaste ühenduse aktide rakendamise kohta.
  ÜRO pagulaste ülemvolinikul peaks ELi suuniste väljatöötamisel olema juhtiv roll, et tagada suuniste vastavus rahvusvahelistele standarditele. Valdkondades, mille kohta on juba olemas ÜRO pagulaste ülemvoliniku suunised, tuleks praktilises koostöös lähtuda nendest, et erinevusi praktikas vähendada.

3.
     
  Euroopa Parlamendi taotlusel võib amet koostada aruandeid varjupaigaküsimusi käsitleva ühenduse õigustiku rahvusvahelise kaitsega seotud konkreetsete aspektide rakendamise kohta.

3.   PEATÜKK

VARJUPAIGATUGIRÜHMAD

Artikkel 13

Kooskõlastamine

1.
     
  Erilise surve all olev liikmesriik või liikmes riigid võivad esitada ametile taotluse varjupaigatugirühma saatmiseks. Taotlev liikmesriik või taotlevad liikmesriigid täpsustavad eelkõige vastavalt artikli 18 lõikele 1 olukorra kirjeldust ning rühma kasutamise eesmärke ja eeldatavaid vajadusi.

2.
     
  Nimetatud taotluse vastusena võib amet koordineerida liikmesriigile või liikmes riikidele antavat operatiiv- ja tehnilist abi ning piiratud aja jooksul varjupaigatugirühma kasutamist taotluse esitanud liikmesriigi territooriumil vastavalt artiklis 18 viidatud tegevuskavale.

Artikkel 14

Tehniline abi

Liikmesriikide toetamisel artikli 10 kohaste meetmete raames pakuvad varjupaigatugirühmad oma erialateadmisi
  , nagu lepiti kokku artiklis 18 osutatud tegevuskavas,
  eelkõige suulise tõlke korraldamise, päritoluriikide ning varjupaigataotluste menetlemise ja haldamise kohta.

Artikkel 15

Varjupaigaekspertide reservnimekiri

1.   Ameti täitevkomitee teeb ameti tegevdirektori ettepanekul oma liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega otsuse varjupaigatugirühmade moodustamiseks ameti käsutusse antavatelt ekspertidelt oodatavate erialaste oskuste ja nende koguarvu kohta (edaspidi „varjupaigaekspertide reservnimekiri”). Sama menetlust kohaldatakse juhul, kui varjupaigaekspertide reservnimekirja kantavatelt ekspertidelt oodatavaid erialaseid oskusi või nende koguarvu edaspidi muudetakse.

2.   Liikmesriigid osalevad varjupaigaekspertide reservnimekirjas, määrates sellesse vajalike erialaste oskustega eksperte oma riigi reservnimekirjast, mis on moodustatud ekspertidelt oodatavaid erialaseid oskusi arvestades.

Artikkel 16

Varjupaigatugirühma kasutamine

1.   Ameti taotluse korral teatavad liikmesriigid viivitamata, millised oma riigi reservnimekirjas olevatest ekspertidest saavad nad anda viie päeva jooksul ameti käsutusse varjupaigatugirühma liikmetena, täpsustades nimetatud ekspertide arvu, nimed ja erialased oskused. Ameti taotluse korral lähetavad liikmesriigid oma eksperdid varjupaigatugirühma koosseisu, välja arvatud juhul, kui liikmesriigis on riiklike ülesannete täitmist oluliselt mõjutav erakorraline olukord. Lähetav liikmesriik säilitab oma sõltumatuse personali valimisel ja selle kasutamise kestuse üle otsustamisel.

2.
     
  Kui liikmesriikidel ei ole võimalik pakkuda ameti tegevuse jaoks vajalikke erialateadmisi, võib amet nõuandva kogu erialateadmistele tuginedes astuda vajalikke samme selliste erialateadmiste hankimiseks asjaomase valdkonna ekspertidelt ja organisatsioonidelt.

3.   Moodustamisel oleva varjupaigatugirühma koosseisu määramisel võtab ameti tegevdirektor arvesse konkreetset olukorda taotluse esitanud liikmesriigis. Varjupaigatugirühm moodustatakse artikli 18 kohaselt koostatud tegevuskava alusel.

Artikkel 17

Varjupaigatugirühma kasutamise üle otsustamine

1.   Taotlus varjupaigatugirühma kasutamiseks vastavalt artikli 16 lõikele 1 sisaldab olukorra kirjeldust ning rühma kasutamise eesmärke ja eeldatavaid vajadusi. Vajaduse korral võib tegevdirektor lähetada ameti eksperte hindama taotluse esitanud liikmesriigi olukorda.

2.   Tegevdirektor teatab varjupaigatugirühma kasutamisest viivitamata täitevkomiteele.

3.   Tegevdirektor teeb otsuse varjupaigatugirühma kasutamise kohta võimalikult kiiresti ja hiljemalt viie tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. Tegevdirektor teatab oma otsusest kirjalikult taotluse esitanud liikmesriigile ja täitevkomiteele üheaegselt, esitades selle peapõhjused.

4.   Kui tegevdirektor otsustab kasutada ühte või mitut varjupaigatugirühma, koostavad amet ja taotluse esitanud liikmesriik viivitamata tegevuskava kooskõlas artikliga 18.

5.   Niipea kui tegevuskava on kokku lepitud, teatab tegevdirektor liikmesriikidele, kelle eksperte kasutatakse varjupaigatugirühmade koosseisus, ekspertide nõutava arvu ja neilt oodatavad erialased oskused. Nimetatud teave esitatakse kirjalikult artiklis 19 osutatud riiklikele kontaktisikutele ning selles täpsustatakse tugirühma kavandatava kasutamise alguskuupäev. Lisatakse ka tegevuskava koopia.

6.   Kui tegevdirektor puudub või ei saa oma kohustusi täita, teeb otsuse varjupaigatugirühma kasutamise kohta tegevdirektorit asendav üksuse juht.

Artikkel 18

Tegevuskava

1.   Tegevdirektor ja taotluse esitanud liikmesriik lepivad kokku tegevuskava, milles määratakse kindlaks varjupaigatugirühmade kasutamise täpsed tingimused. Tegevuskava koosneb järgmistest osadest:

| a) | olukorra kirjeldus ning tugirühma töömeetodid ja kasutamise eesmärgid, sealhulgas tegevuseesmärk; |
| --- | --- |

a)

olukorra kirjeldus ning tugirühma töömeetodid ja kasutamise eesmärgid, sealhulgas tegevuseesmärk;

| b) | varjupaigatugirühmade kasutamise eeldatav kestus; |
| --- | --- |

b)

varjupaigatugirühmade kasutamise eeldatav kestus;

| c) | varjupaigatugirühma geograafiline vastutusala taotluse esitanud liikmesriigis, kus rühma kasutatakse; |
| --- | --- |

c)

varjupaigatugirühma geograafiline vastutusala taotluse esitanud liikmesriigis, kus rühma kasutatakse;

| d) | varjupaigatugirühma liikmete ülesannete ja neile antavate erijuhiste kirjeldus, sealhulgas korraldused andmebaaside ning varustuse kohta, mida rühma liikmetel on lubatud kasutada vastuvõtvas liikmesriigis; |
| --- | --- |

d)

varjupaigatugirühma liikmete ülesannete ja neile antavate erijuhiste kirjeldus, sealhulgas korraldused andmebaaside ning varustuse kohta, mida rühma liikmetel on lubatud kasutada vastuvõtvas liikmesriigis;

| e) | varjupaigatugirühma koosseis. |
| --- | --- |

e)

varjupaigatugirühma koosseis.

2.   Tegevuskava muutmiseks või kohandamiseks on vaja nii tegevdirektori kui ka taotluse esitanud liikmesriigi nõusolekut. Amet saadab muudetud või kohandatud tegevuskava koopia viivitamata osalevatele liikmesriikidele.

Artikkel 19

Riiklik kontaktisik

Iga liikmesriik määrab riikliku kontaktisiku, kes suhtleb ametiga kõigis varjupaigatugirühmi käsitlevates küsimustes. Riikliku kontaktisikuga peab olema võimalik igal ajal ühendust võtta.

Artikkel 20

Ühenduse kontaktisik

1.   Tegevdirektor määrab ühe või mitu ameti eksperti ühenduse kontaktisikuteks kooskõlastusküsimustes. Tegevdirektor teatab kontaktisiku määramisest vastuvõtvale liikmesriigile.

2.   Ühenduse kontaktisik tegeleb ameti nimel kõikide varjupaigatugirühmade kasutamisega seotud küsimustega. Kontaktisiku ülesanded on eelkõige järgmised:

| a) | pidada ühendust ameti ja vastuvõtva liikmesriigi vahel; |
| --- | --- |

a)

pidada ühendust ameti ja vastuvõtva liikmesriigi vahel;

| b) | pidada ühendust ameti ja varjupaigatugirühma liikmete vahel, pakkudes ameti nimel abi kõikides rühma kasutamise tingimusi käsitlevates küsimustes; |
| --- | --- |

b)

pidada ühendust ameti ja varjupaigatugirühma liikmete vahel, pakkudes ameti nimel abi kõikides rühma kasutamise tingimusi käsitlevates küsimustes;

| c) | kontrollida tegevuskava nõuetekohast rakendamist; |
| --- | --- |

c)

kontrollida tegevuskava nõuetekohast rakendamist;

| d) | anda ametile aru kõikide varjupaigatugirühma kasutamisega seotud asjaolude kohta. |
| --- | --- |

d)

anda ametile aru kõikide varjupaigatugirühma kasutamisega seotud asjaolude kohta.

3.   Ameti tegevdirektor võib volitada kontaktisikut kaasa aitama tegevuskava täitmise ja varjupaigatugirühma kasutamisega seotud erimeelsuste lahendamisele.

4.   Oma ülesannete täitmisel järgib kontaktisik ainult ameti korraldusi.

Artikkel 21

Tsiviilvastutus

1.
     
  Kui varjupaigatugirühma liikmed tegutsevad vastuvõtvas liikmesriigis, vastutab see liikmesriik vastavalt oma õigusaktidele nende poolt ametiülesannete täitmisel põhjustatud kahju eest.

2.
     
  Kui selline kahju on põhjustatud raskest hooletusest või tahtlikust kuritarvitusest, võib vastuvõttev liikmesriik pöörduda päritoluliikmesriigi poole, et lasta päritoluliikmesriigil hüvitada summad, mis ta on maksnud ohvritele või nende asjaomastele õigustatud isikutele.

3.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguste kasutamist kolmandate isikute suhtes, loobub iga liikmesriik kõigist nõuetest vastuvõtva liikmesriigi või muu liikmesriigi suhtes tema poolt kantud kahju eest, välja arvatud juhtudel, kui kahju põhjustati kas raske hooletuse või tahtliku kuritarvituse tulemusel.

4.
     
  Iga liikmesriikide vaheline käesoleva artikli lõigete 2 ja 3 kohaldamisega seotud vaidlus, mida ei ole võimalik lahendada läbirääkimistega, esitatakse lahendamiseks Euroopa Ühenduste Kohtule vastavalt asutamislepingu artiklile 239.

5.
     
  Ilma et see piiraks liikmesriikide õiguste kasutamist kolmandate isikute suhtes, kannab amet selle seadmetele lähetuse ajal põhjustatud kahjuga seotud kulud, välja arvatud juhtudel, kui kahju põhjustati kas raske hooletuse või tahtliku kuritarvituse tulemusel.

Artikkel 22

Kriminaalvastutus

Varjupaigatugirühma lähetuse ajal käsitatakse rühma liikmeid samaväärselt vastuvõtva liikmesriigi ametnikega seoses kuritegudega, mis nad võivad sooritada või mis võidakse sooritada nende vastu.

Artikkel 23

Kulud

Amet katab täielikult kõik järgmised kulud, mida kannavad liikmesriigid, kes annavad oma eksperdid ameti käsutusse varjupaigatugirühma liikmetena:

| a) | lähetavast liikmesriigist vastuvõtvasse liikmesriiki ning vastuvõtvast liikmesriigist lähetavasse liikmesriiki reisimisega seotud kulud; |
| --- | --- |

a)

lähetavast liikmesriigist vastuvõtvasse liikmesriiki ning vastuvõtvast liikmesriigist lähetavasse liikmesriiki reisimisega seotud kulud;

| b) | vaktsineerimiskulud; |
| --- | --- |

b)

vaktsineerimiskulud;

| c) | nõutava erikindlustusega seotud kulud; |
| --- | --- |

c)

nõutava erikindlustusega seotud kulud;

| d) | tervishoiuga seotud kulud; |
| --- | --- |

d)

tervishoiuga seotud kulud;

| e) | päevaraha, sealhulgas majutuskulud; |
| --- | --- |

e)

päevaraha, sealhulgas majutuskulud;

| f) | ameti tehnilise varustusega seotud kulud. |
| --- | --- |

f)

ameti tehnilise varustusega seotud kulud.

4.   PEATÜKK

AMETI ÜLESEHITUS

Artikkel 24

Ameti organid

Ameti juhtimis- ja haldusstruktuur koosneb järgmistest osadest:

| a) | haldusnõukogu; |
| --- | --- |

a)

haldusnõukogu;

| b) | tegevdirektor koos personaliga; |
| --- | --- |

b)

tegevdirektor koos personaliga;

| c) | täitevkomitee; |
| --- | --- |

c)

täitevkomitee;

| d) | nõuandev kogu. |
| --- | --- |

d)

nõuandev kogu.

Artikkel 25

Haldusnõukogu koosseis

1.   Haldusnõukogusse kuulub üks liige igast liikmesriigist ja kaks liiget komisjonist.

2.   Haldusnõukogu iga liiget võib esindada või saata asendusliige. Asendusliikmel on hääleõigus ainult esindamise korral.

3.   Haldusnõukogu liikmed nimetatakse ametisse, arvestades nende kogemust ja laialdasi erialateadmisi varjupaigaküsimustes.

4.   ÜRO pagulaste ülemvolinik on haldusnõukogu hääleõiguseta liige.

5.   Haldusnõukogu liikmete ametiaeg on kolm aastat. Ametiaega võib pikendada. Ametiaja lõppemise või ametist lahkumise korral jäävad liikmed ametisse kuni ametiaja pikendamiseni või nende asendamiseni.

Artikkel 26

Haldusnõukogu esimees

1.   Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe ja aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest automaatselt juhul, kui esimehel ei ole võimalik oma kohustusi täita.

2.   Esimehe ja aseesimehe ametiaeg on kolm aastat ning seda võib pikendada ainult ühe korra. Kui esimees või aseesimees lakkab olemast haldusnõukogu liige mis tahes ajal oma ametiaja jooksul, lõpeb samal kuupäeval automaatselt ka tema ametiaeg esimehe või aseesimehena.

Artikkel 27

Haldusnõukogu koosolekud

1.   Haldusnõukogu koosolekud kutsub kokku esimees. Aruteludes osaleb ameti tegevdirektor.

2.   Haldusnõukogu tuleb korraliseks koosolekuks kokku vähemalt kaks korda aastas. Lisaks tuleb haldusnõukogu kokku esimehe algatusel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel. Esimees kutsub haldusnõukogu täiendavaid koosolekuid kokku vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel.

3.   Haldusnõukogu võib kutsuda oma koosolekutele vaatlejatena isikuid, kelle seisukoht tundub talle oluline.

4.   Haldusnõukogu liikmed võivad kasutada nõustajate või ekspertide abi oma töökorra sätete kohaselt.

5.   Amet tagab haldusnõukogule sekretariaaditeenused.

Artikkel 28

Hääletamine

1.   Haldusnõukogu teeb otsuseid kõikide hääleõiguslike liikmete absoluutse häälteenamusega. Igal hääleõiguslikul liikmel on üks hääl. Liikme puudumise korral võib tema hääleõigust kasutada tema asendaja.

2.   Ameti tegevdirektor ei hääleta.

3.   Esimees osaleb hääletamisel.

4.   Liikmesriigid, kes ei osale täielikult varjupaigaküsimusi käsitleva ühenduse acquis ║ kohaldamises, ei osale hääletamisel juhul, kui haldusnõukogu teeb ameti artiklis 29 sätestatud juhtimisvolituste raames otsuseid selliste ühenduse aktide alusel, mille kohaldamises nimetatud liikmesriigid ei osale.

5.   Haldusnõukogu töökorraga kehtestatakse üksikasjalikum hääletamiskord, eelkõige tingimused, mille korral üks liige võib tegutseda teise liikme nimel, ning vajaduse korral nõuded otsustusvõimelisuse kohta.

Artikkel 29

Haldusnõukogu ülesanded

Haldusnõukogu tagab, et amet täidab talle antud ülesandeid. Haldusnõukogu on ameti planeerimis- ja järelevalveorgan. Haldusnõukogu:

| a) | võtab vastu oma töökorra; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu oma töökorra;

| b) | nimetab artiklis 30 sätestatud tingimuste kohaselt ametisse tegevdirektori; teostab tegevdirektori suhtes distsiplinaarjärelevalvet ning vajaduse korral peatab tema volitused või vabastab ta ametist; |
| --- | --- |

b)

nimetab artiklis 30 sätestatud tingimuste kohaselt ametisse tegevdirektori; teostab tegevdirektori suhtes distsiplinaarjärelevalvet ning vajaduse korral peatab tema volitused või vabastab ta ametist;

| c) | võtab vastu aasta üldaruande ameti tegevuse kohta ja edastab selle ║ järgmise aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale; üldaruanne avalikustatakse; |
| --- | --- |

c)

võtab vastu aasta üldaruande ameti tegevuse kohta ja edastab selle ║ järgmise aasta 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale; üldaruanne avalikustatakse;

| d) | võtab igal aastal hiljemalt 30. septembriks hääleõiguslike liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega vastu ameti järgmise aasta töökava, mis on koostatud ║ tegevdirektori esitatud kavandi alusel ning komisjoni arvamust arvestades, ning edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; töökava võetakse vastu kooskõlas ühenduse iga-aastase eelarvemenetlusega ning ühenduse õigusloome- ja tööprogrammiga varjupaigavaldkonnas; |
| --- | --- |

d)

võtab igal aastal hiljemalt 30. septembriks hääleõiguslike liikmete kolmeneljandikulise häälteenamusega vastu ameti järgmise aasta töökava, mis on koostatud ║ tegevdirektori esitatud kavandi alusel ning komisjoni arvamust arvestades, ning edastab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile; töökava võetakse vastu kooskõlas ühenduse iga-aastase eelarvemenetlusega ning ühenduse õigusloome- ja tööprogrammiga varjupaigavaldkonnas;

| e) | täidab ameti eelarvega seotud ülesandeid 5. peatüki kohaselt; |
| --- | --- |

e)

täidab ameti eelarvega seotud ülesandeid 5. peatüki kohaselt;

| f) | võtab vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 üksikasjalikud kohaldamiseeskirjad vastavalt käesoleva määruse artiklile 43; |
| --- | --- |

f)

võtab vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 üksikasjalikud kohaldamiseeskirjad vastavalt käesoleva määruse artiklile 43;

| g) | võtab vastu eeskirjad ameti töökeelte kohta vastavalt artiklile 42; |
| --- | --- |

g)

võtab vastu eeskirjad ameti töökeelte kohta vastavalt artiklile 42;

| h) | kehtestab ameti organisatsioonilise struktuuri ning ameti personalipoliitika kooskõlas artikliga 39; |
| --- | --- |

h)

kehtestab ameti organisatsioonilise struktuuri ning ameti personalipoliitika kooskõlas artikliga 39;

| i) | võtab vastu mitmeaastase personalipoliitika kava, olles küsinud komisjoni arvamust; |
| --- | --- |

i)

võtab vastu mitmeaastase personalipoliitika kava, olles küsinud komisjoni arvamust;

| j) | võtab vastu kõik otsused, mis on vajalikud ameti käesolevas määruses sätestatud volituste teostamiseks; |
| --- | --- |

j)

võtab vastu kõik otsused, mis on vajalikud ameti käesolevas määruses sätestatud volituste teostamiseks;

| k) | võtab vastu kõik otsused käesolevas määruses sätestatud infosüsteemide ning eelkõige artikli 4 punktis b nimetatud Interneti-portaali loomise ning vajaduse korral edasiarendamise kohta; |
| --- | --- |

k)

võtab vastu kõik otsused käesolevas määruses sätestatud infosüsteemide ning eelkõige artikli 4 punktis b nimetatud Interneti-portaali loomise ning vajaduse korral edasiarendamise kohta;

| l) | võtab vastu kõik otsused ameti sisemiste tööstruktuuride loomise ja vajaduse korral edasiarendamise kohta; |
| --- | --- |

l)

võtab vastu kõik otsused ameti sisemiste tööstruktuuride loomise ja vajaduse korral edasiarendamise kohta;

| m) | teostab tegevdirektori suhtes distsiplinaarjärelevalvet; |
| --- | --- |

m)

teostab tegevdirektori suhtes distsiplinaarjärelevalvet;

| n) | võtab vastu oma töökorra tegevdirektori esitatud kavandi alusel ja komisjoni arvamust arvestades. |
| --- | --- |

n)

võtab vastu oma töökorra tegevdirektori esitatud kavandi alusel ja komisjoni arvamust arvestades.

Artikkel 30

Tegevdirektori ametissenimetamine

1.   Haldusnõukogu valib
  käesolevas artiklis sätestatud koostöömenetluse kohaselt
  ameti tegevdirektori ning nimetab ta ametisse viieks aastaks.
  Tegevdirektor nimetatakse ametisse tema isiklike teenete, varjupaigaküsimustes omandatud kogemuste ning haldus- ja juhtimisoskuste põhjal. Koostöömenetlus on järgmine:

| a) | pärast avalikku kandideerimiskutset ja läbipaistva valikumenetluse järel komisjoni koostatud nimekirja alusel palutakse kandidaatidel enne ametisse nimetamist esineda nõukogu ja Euroopa Parlamendi pädeva(te) komisjoni(de) ees ning vastata küsimustele; |
| --- | --- |

a)

pärast avalikku kandideerimiskutset ja läbipaistva valikumenetluse järel komisjoni koostatud nimekirja alusel palutakse kandidaatidel enne ametisse nimetamist esineda nõukogu ja Euroopa Parlamendi pädeva(te) komisjoni(de) ees ning vastata küsimustele;

| b) | Euroopa Parlament ja nõukogu esitavad seejärel oma arvamused kandidaatide kohta ning teevad teatavaks oma eelistusjärjekorra; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Parlament ja nõukogu esitavad seejärel oma arvamused kandidaatide kohta ning teevad teatavaks oma eelistusjärjekorra;

| c) | neid seisukohti arvesse võttes määrab haldusnõukogutegevdirektori ametisse. |
| --- | --- |

c)

neid seisukohti arvesse võttes määrab haldusnõukogutegevdirektori ametisse.

Tegevdirektori ametiaja viimase üheksa kuu jooksul hindab komisjon eelkõige järgmist:

| — | tegevdirektori saavutatud tulemusi; |
| --- | --- |

—

tegevdirektori saavutatud tulemusi;

| — | ameti eesmärke ja vajadusi järgmisteks aastateks. |
| --- | --- |

—

ameti eesmärke ja vajadusi järgmisteks aastateks.

2.   Haldusnõukogu võib komisjoni ettepanekul ja hindamisaruannet arvesse võttes pikendada direktori ametiaega üks kord kuni kolmeks aastaks üksnes juhul, kui see on vajalik ameti eesmärke ja vajadusi arvestades.

3.   Haldusnõukogu teatab oma kavatsusest direktori ametiaega pikendada Euroopa Parlamendile. Ametiaja pikendamisele eelneva kuu jooksul
  kutsutakse
  tegevdirektor ║ esinema Euroopa Parlamendi pädeva(te) komisjoni(de) ees ning vastama komisjoniliikmete küsimustele.

Artikkel 31

Tegevdirektori ülesanded

1.   Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. Tegevdirektor annab oma tegevuse kohta aru haldusnõukogule.

2.   Tegevdirektor ei taotle ega võta vastu juhiseid üheltki valitsus- ega muult organilt, välja arvatud juhul, kui need tulenevad komisjoni või haldusnõukogu pädevusest.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad paluda tegevdirektoril esitada aruande oma ülesannete täitmise kohta.

4.   Tegevdirektor on ameti seaduslik esindaja.

5.   Tegevdirektorit võib abistada üks või mitu üksuse juhti. Kui tegevdirektor puudub või ei saa oma kohustusi täita, asendab teda üks üksuse juhtidest.

6.   Tegevdirektor:

| a) | juhib ameti igapäevast tegevust; |
| --- | --- |

a)

juhib ameti igapäevast tegevust;

| b) | koostab komisjoni arvamust arvestades ettepaneku ameti töökava kohta; |
| --- | --- |

b)

koostab komisjoni arvamust arvestades ettepaneku ameti töökava kohta;

| c) | rakendab ameti töökava ja haldusnõukogu otsuseid; |
| --- | --- |

c)

rakendab ameti töökava ja haldusnõukogu otsuseid;

| d) | koostab artikli 4 punktis d sätestatud aruandeid päritoluriikide kohta; |
| --- | --- |

d)

koostab artikli 4 punktis d sätestatud aruandeid päritoluriikide kohta;

| e) | koostab ameti finantseeskirjade eelnõu, mille haldusnõukogu võtab vastu artikli 38 kohaselt, ning nende rakenduseeskirjad; |
| --- | --- |

e)

koostab ameti finantseeskirjade eelnõu, mille haldusnõukogu võtab vastu artikli 38 kohaselt, ning nende rakenduseeskirjad;

| f) | koostab ameti tulude ja kulude esialgse eelarvestuse eelprojekti ning täidab ameti eelarvet; |
| --- | --- |

f)

koostab ameti tulude ja kulude esialgse eelarvestuse eelprojekti ning täidab ameti eelarvet;

| g) | täidab artiklis 39 sätestatud ülesandeid ameti personali suhtes; |
| --- | --- |

g)

täidab artiklis 39 sätestatud ülesandeid ameti personali suhtes;

| h) | tegeleb kõikide personaliküsimustega; võtab vastu kõik otsused käesolevas määruses sätestatud infosüsteemide ning eelkõige artikli 4 punktis b nimetatud Interneti-portaali loomise kohta; |
| --- | --- |

h)

tegeleb kõikide personaliküsimustega; võtab vastu kõik otsused käesolevas määruses sätestatud infosüsteemide ning eelkõige artikli 4 punktis b nimetatud Interneti-portaali loomise kohta;

| i) | võtab vastu kõik otsused ameti sisemiste haldusstruktuuride juhtimise kohta. |
| --- | --- |

i)

võtab vastu kõik otsused ameti sisemiste haldusstruktuuride juhtimise kohta.

Artikkel 32

Täitevkomitee

1.   Ameti töö tõhustamiseks ja kiirendamiseks nimetab amet haldusnõukogu liikmete hulgast kaheksaliikmelise täitevkomitee.

2.   Komisjon on täitevkomitee liige automaatselt. Täitevkomitee ülejäänud liikmete ametisse nimetamise eeskirjad sätestab ameti haldusnõukogu.

3.   Täitevkomitee tuleb vähemalt neli korda aastas korrapäraselt kokku tegevdirektori kutsel või vähemalt ühe kolmandiku liikmete taotlusel. Täitevkomitee töökorraldus määratakse kindlaks ameti töökorras ning avalikustatakse.

4.   Täitevkomitee liikmete ametiaja pikkus on võrdne haldusnõukogu liikmete ametiaja pikkusega.

5.   Vajaduse korral tuleb täitevkomitee kokku eriküsimuste arutamiseks.

6.   Täitevkomitee ülesanne on nõustada ameti tegevdirektorit ning esitada haldusnõukogule kas selle taotlusel või omal algatusel arvamusi ameti töökava ning kõikide ameti tegevusalade kohta, samuti olukordades, kus amet peab kiiresti vastu võtma otsuseid eelkõige vastavalt 3. peatükile, mis käsitleb varjupaigatugirühmade saatmist erilise surve all olevatesse liikmesriikidesse.

7.   Amet pakub täitevkomiteele vajalikku tehnilist ja logistilist tuge ning tagab koosolekuteks sekretariaaditeenused.

8.   Täitevkomitee taotlusel võivad selle töös ilma hääleõiguseta osaleda ÜRO pagulaste ülemvoliniku esindajad.

9.   Täitevkomitee võib kutsuda oma koosolekutele isikuid, kelle seisukoht tundub talle oluline.

Artikkel 33

Töörühmad

1.   Käesolevas määruses sätestatud volituste piires võib amet moodustada töörühmi, kuhu kuuluvad liikmesriikide varjupaigavaldkonnas tegutsevate pädevate asutuste eksperdid, sealhulgas asjaomast valdkonda tundvad kohtunikud. Eksperti võib asendada asendaja, kes nimetatakse ametisse samal ajal.

2.   Komisjon osaleb töörühmades automaatselt. ÜRO pagulaste ülemvoliniku esindajad võivad osaleda ameti töörühmade kõikidel koosolekutel või osadel neist, olenevalt arutlusel olevate küsimuste iseloomust.

3.   Töörühmad võivad oma koosolekutele kutsuda isikuid, kelle seisukoht võib olla huvipakkuv, eelkõige varjupaigavaldkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide esindajaid.

║

5.   PEATÜKK

FINANTSSÄTTED

Artikkel 34

Eelarve

1.   Igaks eelarveaastaks koostatakse ameti tulude ja kulude eelarvestus ja kantakse ameti eelarvesse, kusjuures eelarveaasta vastab kalendriaastale.

2.   Ameti eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3.   Lisaks muudest allikatest saadavatele tuludele koosnevad ameti tulud järgmistest vahenditest:

| a) | Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud ühenduse toetus; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Liidu üldeelarvesse kantud ühenduse toetus;

| b) | liikmesriikide vabatahtlik rahaline toetus; |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide vabatahtlik rahaline toetus;

| c) | tasu, mida amet saab väljaannete, koolituse ja muude teenuste osutamise eest. |
| --- | --- |

c)

tasu, mida amet saab väljaannete, koolituse ja muude teenuste osutamise eest.

4.   Ameti kulud koosnevad eelkõige personali töötasudest, haldus- ja infrastruktuurikuludest, talituskuludest ning ameti sõlmitud lepingutest ja kokkulepetest tulenevatest kuludest.

Artikkel 35

Eelarve koostamine

1.   Igal aastal koostab tegevdirektor ameti järgmise aasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse eelprojekti, mis sisaldab ametikohtade loetelu projekti, ning esitab selle haldusnõukogule.

2.   Eelprojekti põhjal koostab haldusnõukogu ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude esialgse eelarvestuse projekti.

3.   Ameti tulude ja kulude esialgse eelarvestuse eelprojekt esitatakse komisjonile ║ 10. veebruariks. Esialgse eelarvestuse lõpliku projekti, mis sisaldab ka ametikohtade loetelu projekti, edastab haldusnõukogu komisjonile ║ 31. märtsiks.

4.   Komisjon edastab esialgse eelarvestuse projekti Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi „eelarvepädevad institutsioonid”) koos Euroopa Liidu üldeelarve esialgse projektiga.

5.   Esialgse eelarvestuse projekti alusel kannab komisjon Euroopa Liidu üldeelarve esialgsesse projekti eelarvestuse, mida ta peab ametikohtade loetelu ja üldeelarvest makstava toetuse suuruse põhjal vajalikuks, ning esitab projekti kooskõlas asutamislepingu artikliga 272 eelarvepädevatele institutsioonidele.

6.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti toetuseks ettenähtud assigneeringud.

7.   Eelarvepädevad institutsioonid võtavad vastu ameti ametikohtade loetelu.

8.   Haldusnõukogu võtab vastu ameti eelarve. Eelarve on lõplik pärast Euroopa Liidu üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt.

9.   Haldusnõukogu teatab eelarvepädevatele institutsioonidele võimalikult vara oma kavatsusest viia ellu projekte, millel võivad olla olulised rahalised tagajärjed eelarve rahastamisele, eriti projektide puhul, mis seonduvad kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine. Haldusnõukogu teatab projektidest ka komisjonile.

10.   Kui üks eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist.

Artikkel 36

Eelarve täitmine

1.   Ameti eelarve täitmise eest vastutab tegevdirektor.

2.   Tegevdirektor edastab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele asjakohase teabe hindamismenetluse tulemuste kohta.

Artikkel 37

Raamatupidamisaruanded ja eelarve täitmise kinnitamine

1.   Lõppenud eelarveaastale järgneva aasta 1. märtsiks edastab ameti peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega. Komisjoni peaarvepidaja konsolideerib institutsioonide ja detsentraliseeritud asutuste esialgsed raamatupidamisarvestused kooskõlas finantsmääruse artikliga 128.

2.   Lõppenud eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja ameti esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega kontrollikojale. Eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne kõnealuse eelarveaasta kohta saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

3.   Kui kontrollikoda on finantsmääruse artikli 129 kohaselt esitanud oma tähelepanekud ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab tegevdirektor omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ning esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

4.   Haldusnõukogu esitab ameti lõpliku raamatupidamisaruande kohta arvamuse.

5.   Tegevdirektor esitab lõpliku raamatupidamisaruande koos haldusnõukogu arvamusega Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale ║ lõppenud eelarveaastale järgneva aasta 1. juulil.

6.   Lõplik raamatupidamisaruanne avaldatakse.

7.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja tähelepanekute kohta ║ 30. septembriks. Tegevdirektor saadab kõnealuse vastuse ka haldusnõukogule.

8.   Euroopa Parlamendi taotluse korral esitab tegevdirektor parlamendile finantsmääruse artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise kinnitamise menetluse tõrgeteta sujumiseks.

9.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament enne 15. maid aastal n+2 kinnituse tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmisel.

Artikkel 38

Finantseeskirjad

Ameti suhtes kohaldatavad finantseeskirjad võtab vastu haldusnõukogu, olles eelnevalt pidanud nõu komisjoniga. Need ei või kõrvale kalduda komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 ║ raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185 (13), välja arvatud juhul, kui selline kõrvalekaldumine on vajalik ameti tööks ja komisjon on selleks eelneva nõusoleku andnud.

6.   PEATÜKK

PERSONALI KÄSITLEVAD SÄTTED

Artikkel 39

Personal

1.   Ameti personali ja tegevdirektori suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi ning eeskirju, mille EÜ institutsioonid on ühiselt vastu võtnud kõnealuste personalieeskirjade ja teenistustingimuste rakendamiseks.

2.   Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakenduseeskirjad vastavalt Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjade ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklile 110.

3.   Amet kasutab oma personali suhtes volitusi, mis on antud ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega ja lepinguid sõlmivale asutusele või ametiisikule Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

4.   Haldusnõukogu võib võtta vastu sätted, mis lubavad liikmesriikide ekspertidel töötada ameti juures lähetuses.

Artikkel 40

Privileegid ja immuniteedid

Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

7.   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 41

Õiguslik seisund

1.   Amet on ühenduse asutus
  , mis on loodud vastavalt finantsmääruse artiklile 185
  . Ta on juriidiline isik.

2.   Ametil on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mida selle riigi õigusaktid juriidilistele isikutele võimaldavad. Eelkõige võib ta omandada ja võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus menetlusosaliseks.

3.   Ametit esindab tegevdirektor.

4.   Ameti asukoht on [...]. ║

Artikkel 42

Töökeeled

1.   Ameti suhtes kohaldatakse 15. aprilli 1958. aasta määrust nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (14).

2.   Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 290 kohaselt vastu võetud otsuste kohaldamist, koostatakse artikli 29 punktis c osutatud iga-aastane üldaruanne ameti tegevuse kohta ja artikli 27 punktis d osutatud ameti iga-aastane töökava kõikides ühenduse ametlikes keeltes.

3.   Ameti tööks vajalikke tõlketeenuseid osutab Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus.

4.   Praktilised eeskirjad töökeelte kasutamise kohta võtab vastu haldusnõukogu.

Artikkel 43

Juurdepääs dokumentidele

1.   
  Oma tegevuse võimalikult suure läbipaistvuse tagamiseks töötab amet välja head haldustavad.
  Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse ║ määrust (EÜ) nr 1049/2001 ║.

2.   Haldusnõukogu võtab määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakenduseeskirjad vastu kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist.

3.   Otsuste suhtes, mille amet võtab vastu määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 8 kohaselt, võib esitada kaebuse ombudsmanile või algatada menetluse Euroopa Ühenduste Kohtus vastavalt asutamislepingu artiklites 195 ja 230 sätestatud tingimustele.

4.   Isikuandmete töötlemisel kohaldab amet ║ määrust (EÜ) nr 45/2001 ║.

Artikkel 44

Turvaeeskirjad salastatud teabe ja salastamata delikaatse teabe kaitse kohta

1.   Amet kohaldab turvalisuspõhimõtteid, mis on sätestatud komisjoni 29. novembri 2001. aasta otsuses 2001/844/EÜ, ESTÜ, Euratom, millega muudetakse komisjoni kodukorda (15). Kohaldamisele kuuluvad eelkõige sätted salastatud teabe vahetamise, töötlemise ja säilitamise kohta.

2.   Amet kohaldab ka salastamata delikaatse teabe töötlemist käsitlevaid turvapõhimõtteid, mille komisjon on vastu võtnud või rakendanud.

Artikkel 45

Pettusevastane võitlus

1.
     
  Pettuse, korruptsiooni ja muu õigusvastase tegevuse vastu võitlemisel kohaldatakse piiranguteta määruse (EÜ) nr 1073/1999 sätteid.

2.
     
  Amet ühineb 25. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega ning kehtestab viivitamata asjakohased sätted, mida kohaldatakse ameti kogu personali suhtes.

3.
     
  Rahastamist käsitlevates otsustes ning nendest tulenevates rakenduskokkulepetes ja dokumentides sätestatakse sõnaselgelt, et kontrollikoda ja OLAF võivad vajaduse korral teostada kohapealset kontrolli ameti rahastatavate isikute ning rahastamise eest vastutavate töötajate suhtes.

Artikkel 46

Vastutuskord

1.   Ameti lepingulist vastutust reguleerib kõnealuse lepingu suhtes kohaldatav õigus.

2.   Otsuste tegemine ameti sõlmitud lepingus sisalduva vahekohtuklausli kohaselt kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse.

3.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet liikmesriikide õiguse ühiste üldpõhimõtete kohaselt mis tahes kahju, mida ameti talitused või personal on tekitanud oma kohustuste täitmisel.

4.   Lõikes 3 osutatud kahju hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub Euroopa Ühenduste Kohtu pädevusse.

5.   Teenistujate isiklikku vastutust ameti ees reguleerivad nende suhtes kohaldatavate personalieeskirjade või teenistustingimuste sätted.

Artikkel 47

Hindamine ja läbivaatamine

1.   Hiljemalt kolm aastat pärast artiklis 54 osutatud ameti tegevuse alustamist tellib amet oma tegevuse tulemuste sõltumatu välishindamise vastavalt volitustele, mille talle on andnud haldusnõukogu kokkuleppel komisjoniga. Hinnatakse ameti tegevuse mõju varjupaigaküsimustes tehtavale praktilise koostööle ning Euroopa ühisele varjupaigasüsteemile. Eelkõige kaalutakse vajadust muuta või laiendada ameti ülesandeid, sealhulgas ka ülesannete sellise muutmise või laiendamise finantstagajärgi. Samuti antakse hinnang selle kohta, kas ameti haldusstruktuur on sobiv ameti ülesannete täitmiseks. Hindamisel võetakse arvesse nii ühenduse kui ka riikliku tasandi sidusrühmade seisukohti.

2.   Haldusnõukogu teeb kokkuleppel komisjoniga otsuse edasiste hindamiste ajakava kohta, võttes arvesse lõikes 1 nimetatud hindamisaruande tulemusi.

Artikkel 48

Halduskontroll

Ameti tegevuse üle teostab järelevalvet ombudsman asutamislepingu artikli 195 sätete kohaselt.

Artikkel 49

Koostöö kolmandate ja assotsieerunud riikidega

1.   Ameti töös võivad osaleda riigid, kes on sõlminud ühendusega lepingu, mille alusel nad on vastu võtnud ja kohaldavad käesoleva määrusega reguleeritavas valdkonnas kehtivaid ühenduse õigusakte. Kõnealuste lepingute asjaomaste sätete alusel kehtestatakse kord, millega määratakse kindlaks eelkõige nende riikide ameti töös osalemise iseloom, ulatus ja viis. Nimetatud kord sisaldab sätteid eelkõige ameti algatustes osalemise, osamaksude ja personali kohta. Personaliküsimustes peavad sõlmitud lepingud olema igal juhul kooskõlas ║ ametnike personalieeskirjadega ja Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimustega.

2.   Kokkuleppel komisjoniga
  ning oma volituste raames
  ja niivõrd, kuivõrd see on vajalik ameti ülesannete täitmiseks, hõlbustab amet Euroopa Liidu välispoliitika raames oma tegevusega seotud küsimustes operatiivkoostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel raames ning võib teha käesoleva määrusega reguleeritavates valdkondades tehnilistes küsimustes koostööd ka kolmandate riikide pädevate asutustega vastavalt töökorrale, mis on nimetatud asutustega sõlmitud kooskõlas asutamislepingu asjaomaste sätetega.

Artikkel 50

Ameti koostöö ÜRO pagulaste ülemvolinikuga

Amet teeb käesoleva määrusega reguleeritud valdkondades koostööd ÜRO pagulaste ülemvolinikuga vastavalt temaga sõlmitud töökordadele.

Amet võib anda ÜRO pagulaste ülemvolinikule toetusi. Nimetatud toetuste eesmärk on rahastada meetmeid, mille kaudu amet saaks püsivalt ja pidevalt osa ÜRO pagulaste ülemvoliniku varjupaigaalastest erialateadmistest. Toetusi antakse ameti ja ülemvoliniku eriliste koostöösuhete raames, mis on sätestatud käesolevas artiklis ning artikli 2 lõikes 5, artikli 9 lõikes 1, artikli 25 lõikes 4, artikli 32 lõikes 8, artikli 33 lõikes 2 ja artikli 51 lõikes 4. Finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjade asjakohaseid sätteid kohaldatakse kooskõlas määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikliga 75.

Artikkel 51

Nõuandev kogu

1.
     
  Amet teeb tihedat koostööd varjupaigapoliitikas kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, ELi või rahvusvahelisel tasandil tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide ja asjaomaste pädevate organitega ning moodustab sellise koostöö jaoks nõuandva kogu.

2.
     
  Kohalikud ametiasutused, kellel on oluline roll ja teadmised varjupaigapoliitika valdkonnas, tuleb kaasata nõuandvasse kogusse.

3.
     
  Nõuandev kogu on vahend teabevahetuseks ja teadmiste jagamiseks. Sellega tagatakse tihe koostöö ameti ja ajaomaste sidusrühmade vahel.

4.
     
  Nõuandev kogu on avatud kõikidele pädevatele sidusrühmadele kooskõlas lõikega 1. Amet pöördub nõuandva kogu liikmete poole seoses selliste erivajadustega, mis on seotud ameti töö prioriteetsete valdkondadega.

ÜRO pagulaste ülemvolinik on automaatselt nõuandva kogu liige.

5.
     
  Amet palub nõuandval kogul eelkõige:

| a) | anda haldusnõukogule soovitusi artikli 29 punkti d kohaselt vastu võetava iga-aastase töökava kohta; |
| --- | --- |

a)

anda haldusnõukogule soovitusi artikli 29 punkti d kohaselt vastu võetava iga-aastase töökava kohta;

| b) | anda haldusnõukogule tagasisidet ning teha ettepanekuid järelmeetmete kohta seoses artikli 29 punktis c sätestatud aastaaruandega ning artikli 12 lõikes 1 sätestatud aastaaruandega varjupaigavaldkonna olukorra kohta Euroopa Liidus; ning |
| --- | --- |

b)

anda haldusnõukogule tagasisidet ning teha ettepanekuid järelmeetmete kohta seoses artikli 29 punktis c sätestatud aastaaruandega ning artikli 12 lõikes 1 sätestatud aastaaruandega varjupaigavaldkonna olukorra kohta Euroopa Liidus; ning

| c) | edastada tegevdirektorile ja haldusnõukogule teavet ameti töö seisukohalt oluliste konverentside, seminaride ja kohtumiste tulemuste ja soovituste kohta. |
| --- | --- |

c)

edastada tegevdirektorile ja haldusnõukogule teavet ameti töö seisukohalt oluliste konverentside, seminaride ja kohtumiste tulemuste ja soovituste kohta.

6.
     
  Nõuandva kogu tegevuse juhtimine on tegevdirektori pädevuses.

7.
     
  Nõuandev kogu tuleb kokku vähemalt kaks korda aastas.

Artikkel 52

Koostöö Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti, muude ühenduse asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega

Amet teeb koostööd tema tegevusalaga seotud valdkondades tegutsevate ühenduste asutustega, eelkõige Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri ning Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametiga, ning käesoleva määruse reguleerimisalas tegutsevate rahvusvaheliste organisatsioonidega vastavalt töökordadele, mis on nendega sõlmitud ║ asutamislepingu ning nende pädevust reguleerivate sätete kohaselt.

Koostöö võimaldab kõnealuste asutuste koostoimet ning vältida tarbetut kattumist töös, mida asutused teevad oma volituste alusel.

Artikkel 53

Asukohaleping ja tegutsemistingimused

Vajalikud sätted tegutsemistingimuste ja vahendite kohta, mida asukohaliikmesriik peab ametile võimaldama, ning kõnealuses liikmesriigis ameti tegevdirektori, haldusnõukogu liikmete, personali ja nende pereliikmete suhtes kohaldatavad erieeskirjad nähakse ette asukohalepingus, mille amet ja asukohaliikmesriik sõlmivad pärast haldusnõukogult saadud heakskiitu. Ameti asukohaliikmesriik tagab ametile parimad võimalikud tegutsemistingimused, sealhulgas mitmekeelse ja Euroopale orienteeritud koolihariduse ning asjakohase transpordiühenduse.

Artikkel 54

Ameti tegevuse alustamine

Amet alustab tegevust hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist.

Komisjon vastutab ameti töö alustamise ja esialgse tegevuse eest nii kaua, kuni amet on omandanud piisava toimevõime oma eelarve täitmiseks.

Sel eesmärgil:

| — | võib komisjoni ametnik ajutise direktorina täita ameti tegevdirektori kohustusi, kuni selle ülesande võtab üle tegevdirektor pärast seda, kui haldusnõukogu on ta artiklis 30 sätestatud tingimuste kohaselt ametisse nimetanud; |
| --- | --- |

—

võib komisjoni ametnik ajutise direktorina täita ameti tegevdirektori kohustusi, kuni selle ülesande võtab üle tegevdirektor pärast seda, kui haldusnõukogu on ta artiklis 30 sätestatud tingimuste kohaselt ametisse nimetanud;

| — | võivad komisjoni ametnikud täita ameti ülesandeid ajutise direktori või tegevdirektori vastutusel. |
| --- | --- |

—

võivad komisjoni ametnikud täita ameti ülesandeid ajutise direktori või tegevdirektori vastutusel.

Ajutine direktor võib anda loa kõikide ameti eelarvesse kantud assigneeringutega kaetud maksete tegemiseks pärast nende kinnitamist haldusnõukogus ning võib sõlmida lepinguid, sealhulgas töölepinguid pärast ameti ametikohtade loetelu vastuvõtmist.

Artikkel 55

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

║, ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C ...

1

(2)  ELT C ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta seisukoht.

3

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta seisukoht.

(4)  

  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

4

ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(5)  
  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

5

ELT

(6)  
  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

6

ELT

(7)  

  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

(8)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.

8

(9)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 15.

9

(10)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

10

(11)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

11

(12)  ELT L ...

12

ELT L ...

(13)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72
  .

13

357, 31.12.2002, lk 72

(14)  EÜT 17, 6.10.1958, lk 385.

14

(15)  
  EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

15

EÜT L 317, 3.12.2001, lk 1.

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/453 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/453

---

Neljapäev, 7. mai 2009Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed valdkondlikud lepingud, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust ***I

P6_TA(2009)0380

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse kord, mille alusel liikmesriigid peavad kolmandate riikidega läbirääkimisi ja sõlmivad kahepoolseid valdkondlikke lepinguid, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

2010/C 212 E/55

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0893);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 61 punkti c, artiklit 65 ja artikli 67 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0001/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A6-0270/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 7. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0259

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr .../2009, millega kehtestatakse liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise kord küsimustes, mis käsitlevad lepinguliste ja lepinguväliste võlasuhete suhtes kohaldatavat õigust

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht määruse (EÜ) 662/2009 lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/454 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/454

---

Neljapäev, 7. mai 2009MEDIA Mundus: kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega tehtav audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm ***I

P6_TA(2009)0381

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

2010/C 212 E/56

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0892);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2, artikli 150 lõiget 4 ja artikli 157 lõiget 3, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0011/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A6-0260/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 7. mai 2009P6_TC1-COD(2008)0258

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mai 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2009/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti, otsuse nr 1041/2009/EÜ lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/455 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/455

---

Neljapäev, 7. mai 2009Ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühised eeskirjad ***I

P6_TA(2009)0382

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

2010/C 212 E/57

(Kaasotsustamismenetlus: esimene lugemine)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2009)0121);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6-0097/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51 ning artikli 43 lõikeid 2 ja 3;

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A6-0274/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle teise tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

Neljapäev, 7. mai 2009P6_TC1-COD(2009)0042

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 7. mail 2009. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr.../2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 95/93 ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi esimese lugemise seisukoht õigusakti, määruse (EÜ) nr 545/2009 lõplikule kujule.)

---

| 5.8.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 212/456 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 212/456

---

Neljapäev, 7. mai 2009Liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelised kahepoolsed lepingud, mis käsitlevad kohtu- ja muid otsuseid seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega *

P6_TA(2009)0383

Euroopa Parlamendi 7. mai 2009. aasta õigusloomega seotud resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega kehtestatakse kord, mille alusel liikmesriigid peavad kolmandate riikidega läbirääkimisi ja sõlmivad kahepoolseid valdkondlikke lepinguid, mis käsitlevad kohtualluvust ning kohtu- ja muude otsuste tunnustamist ja täitmist seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega, ning ülalpidamiskohustustega seotud küsimuste suhtes kohaldatavat õigust (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

2010/C 212 E/58

(Nõuandemenetlus)

Euroopa Parlament,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (KOM(2008)0894);

võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 61 punkti c, artiklit 65, artikli 67 lõiget 2 ja artikli 67 lõiget 5, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C6-0035/2009);

võttes arvesse kodukorra artiklit 51;

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A6-0265/2009),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides EÜ asutamislepingu artikli 250 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

| KOMISJONI ETTEPANEK | MUUDATUSETTEPANEK |
| --- | --- |
| Muudatusettepanek 54 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Pealkiri |
| | |
| Muudatusettepanek 55 |
| Ettepanek võtta vastu määrus


  Põhjendus 1 |
| (1) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”)
  IV jaotises
  on sätestatud õiguslik alus ühenduse õigusaktide vastuvõtmiseks tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas. |

KOMISJONI ETTEPANEK

MUUDATUSETTEPANEK

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

(1)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”)
  IV jaotises
  on sätestatud õiguslik alus ühenduse õigusaktide vastuvõtmiseks tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.

| (1) | Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”)
  kolmanda osa IV jaotises
  on sätestatud õiguslik alus ühenduse õigusaktide vastuvõtmiseks tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamisleping”)
  kolmanda osa IV jaotises
  on sätestatud õiguslik alus ühenduse õigusaktide vastuvõtmiseks tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| (2) | Tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on traditsiooniliselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste lepingutega. |
| --- | --- |

(2)

Tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on traditsiooniliselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste lepingutega.

| (2) | Tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on traditsiooniliselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste lepingutega.
  Sellised lepingud, mida on suur hulk, kajastavad tihti erilisi sidemeid liikmesriigi ja konkreetse kolmanda riigi vahel ning nende eesmärk on luua asjakohane õiguslik raamistik asjaomaste poolte erivajaduste rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Tsiviilasjades tehtavat õigusalast koostööd liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel on traditsiooniliselt reguleeritud liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste lepingutega.
  Sellised lepingud, mida on suur hulk, kajastavad tihti erilisi sidemeid liikmesriigi ja konkreetse kolmanda riigi vahel ning nende eesmärk on luua asjakohane õiguslik raamistik asjaomaste poolte erivajaduste rahuldamiseks.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| (3) | EÜ asutamislepingu
  artiklis 307 on sätestatud nõue
  kõrvaldada kõik vastuolud ühenduse acquis ning
  liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste
  rahvusvaheliste lepingute vahel. Sellega võib kaasneda vajadus pidada uusi läbirääkimisi
  nimetatud
  lepingute üle. |
| --- | --- |

(3)

EÜ asutamislepingu
  artiklis 307 on sätestatud nõue
  kõrvaldada kõik vastuolud ühenduse acquis ning
  liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste
  rahvusvaheliste lepingute vahel. Sellega võib kaasneda vajadus pidada uusi läbirääkimisi
  nimetatud
  lepingute üle.

| (3) | EÜ asutamislepingu
  artikliga 307 nõutakse, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et
  kõrvaldada kõik vastuolud ühenduse acquis ning rahvusvaheliste lepingute vahel
  , mis liikmesriigid on kolmandate riikidega sõlminud
  . Sellega võib kaasneda vajadus pidada uusi läbirääkimisi
  selliste
  lepingute üle. |
| --- | --- |

(3)

EÜ asutamislepingu
  artikliga 307 nõutakse, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et
  kõrvaldada kõik vastuolud ühenduse acquis ning rahvusvaheliste lepingute vahel
  , mis liikmesriigid on kolmandate riikidega sõlminud
  . Sellega võib kaasneda vajadus pidada uusi läbirääkimisi
  selliste
  lepingute üle.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| (4) | Samuti
  võib ilmneda vajadus sõlmida kolmandate riikidega uusi lepinguid, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu
  IV jaotise
  kohaldamisalasse kuuluvaid tsiviilõiguse valdkondi. |
| --- | --- |

(4)

Samuti
  võib ilmneda vajadus sõlmida kolmandate riikidega uusi lepinguid, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu
  IV jaotise
  kohaldamisalasse kuuluvaid tsiviilõiguse valdkondi.

| (4) | Et oleks võimalik luua sobiv õiguslik raamistik, mis vastaks konkreetse liikmesriigi erivajadustele suhetes kolmanda riigiga,
  võib
  samuti
  ilmneda
  selge
  vajadus sõlmida kolmandate riikidega uusi lepinguid, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu
  kolmanda osa IV jaotise
  kohaldamisalasse kuuluvaid tsiviilõiguse valdkondi. |
| --- | --- |

(4)

Et oleks võimalik luua sobiv õiguslik raamistik, mis vastaks konkreetse liikmesriigi erivajadustele suhetes kolmanda riigiga,
  võib
  samuti
  ilmneda
  selge
  vajadus sõlmida kolmandate riikidega uusi lepinguid, mis käsitlevad EÜ asutamislepingu
  kolmanda osa IV jaotise
  kohaldamisalasse kuuluvaid tsiviilõiguse valdkondi.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| (5) | Euroopa Kohus kinnitas oma 7. veebruari 2006. aasta arvamuses 1/03 uue Lugano konventsiooni sõlmimise kohta, et ühendus on omandanud
  ainuvälispädevuse pidada kolmandate riikidega läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute üle ja sõlmida neid paljudes olulistes valdkondades, millele on viidatud EÜ asutamislepingu IV jaotises. Eelkõige kinnitas kohus, et ühendus on omandanud ainupädevuse sõlmida
  kolmandate riikidega
  rahvusvahelisi lepinguid
  küsimustes, mis mõjutavad
  muu hulgas
  määruses (EÜ) nr 44/2001 (Brüssel I) sätestatud eeskirju
  eelkõige

  kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Kohus kinnitas oma 7. veebruari 2006. aasta arvamuses 1/03 uue Lugano konventsiooni sõlmimise kohta, et ühendus on omandanud
  ainuvälispädevuse pidada kolmandate riikidega läbirääkimisi rahvusvaheliste lepingute üle ja sõlmida neid paljudes olulistes valdkondades, millele on viidatud EÜ asutamislepingu IV jaotises. Eelkõige kinnitas kohus, et ühendus on omandanud ainupädevuse sõlmida
  kolmandate riikidega
  rahvusvahelisi lepinguid
  küsimustes, mis mõjutavad
  muu hulgas
  määruses (EÜ) nr 44/2001 (Brüssel I) sätestatud eeskirju
  eelkõige

  kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades.

| (5) | Euroopa Kohus kinnitas oma 7. veebruari 2006. aasta arvamuses 1/03 uue Lugano konventsiooni sõlmimise kohta, et ühendus on omandanud
  ainupädevuse rahvusvahelise lepingu, näiteks Lugano konventsiooni sõlmimiseks
  kolmandate riikidega küsimustes, mis mõjutavad
  nõukogu 22. detsembri 2000. aasta
  määruses (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades)
   (1)
  („Brüssel I”) sätestatud eeskirju. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Kohus kinnitas oma 7. veebruari 2006. aasta arvamuses 1/03 uue Lugano konventsiooni sõlmimise kohta, et ühendus on omandanud
  ainupädevuse rahvusvahelise lepingu, näiteks Lugano konventsiooni sõlmimiseks
  kolmandate riikidega küsimustes, mis mõjutavad
  nõukogu 22. detsembri 2000. aasta
  määruses (EÜ) nr 44/2001 (kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades)
   (1)
  („Brüssel I”) sätestatud eeskirju.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| (6) | EÜ asutamislepingu artikli 300 kohaselt
  peab nimetatud lepingud
  ühenduse ja kolmanda riigi vahel
  seega sõlmima ühendus oma pädevuse piires
  . |
| --- | --- |

(6)

EÜ asutamislepingu artikli 300 kohaselt
  peab nimetatud lepingud
  ühenduse ja kolmanda riigi vahel
  seega sõlmima ühendus oma pädevuse piires
  .

| (6) | EÜ asutamislepingu artikli 300 kohaselt
  sõlmib ühendus lepinguid
  ühenduse ja kolmanda riigi vahel
  ühenduse ainupädevusse kuuluvates küsimustes
  . |
| --- | --- |

(6)

EÜ asutamislepingu artikli 300 kohaselt
  sõlmib ühendus lepinguid
  ühenduse ja kolmanda riigi vahel
  ühenduse ainupädevusse kuuluvates küsimustes
  .

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| (7) | EÜ asutamislepingu artiklis 10 on sätestatud nõue, et liikmesriigid peavad kaasa aitama ühenduse eesmärkide saavutamisele ning hoiduma kõikidest meetmetest, mis võiksid kahjustada asutamislepingu eesmärkide saavutamist. Nimetatud lojaalse koostöö kohustus on üldiselt kohaldatav ega sõltu sellest, kas ühenduse asjaomane pädevus on ainupädevus või mitte. |
| --- | --- |

(7)

EÜ asutamislepingu artiklis 10 on sätestatud nõue, et liikmesriigid peavad kaasa aitama ühenduse eesmärkide saavutamisele ning hoiduma kõikidest meetmetest, mis võiksid kahjustada asutamislepingu eesmärkide saavutamist. Nimetatud lojaalse koostöö kohustus on üldiselt kohaldatav ega sõltu sellest, kas ühenduse asjaomane pädevus on ainupädevus või mitte.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| (8) | Tuleks anda hinnang selle kohta, kas ühendus on praegu piisavalt huvitatud võimalusest asendada kõik liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud või sõlmitavad kahepoolsed lepingud ühenduse lepingutega. Seepärast tuleks kehtestada kord, millel on korraga kaks eesmärki. Esiteks, võimaldada ühendusel hinnata, kas ta oleks piisavalt huvitatud teatava kahepoolse lepingu sõlmimisest. Teiseks, volitada liikmesriike sõlmima kõnealune leping ise, kui ühendus ei ole parajasti huvitatud selle lepingu sõlmimisest. |
| --- | --- |

(8)

Tuleks anda hinnang selle kohta, kas ühendus on praegu piisavalt huvitatud võimalusest asendada kõik liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel sõlmitud või sõlmitavad kahepoolsed lepingud ühenduse lepingutega. Seepärast tuleks kehtestada kord, millel on korraga kaks eesmärki. Esiteks, võimaldada ühendusel hinnata, kas ta oleks piisavalt huvitatud teatava kahepoolse lepingu sõlmimisest. Teiseks, volitada liikmesriike sõlmima kõnealune leping ise, kui ühendus ei ole parajasti huvitatud selle lepingu sõlmimisest.

välja jäetud

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| (9) | Tuleks kehtestada ühtne ja läbipaistev kord, mille alusel saaks
  liikmesriike
  erandjuhtudel volitada muutma kolmandate riikidega sõlmitud
  lepinguid
  või pidada läbirääkimisi
  uute lepingute
  üle või sõlmida
  neid
  eelkõige juhul, kui ühendus ei ole teatanud oma kavatsusest kasutada oma välispädevust
  asjaomase
  lepingu sõlmimiseks. Nimetatud kord ei piira ühenduse ainupädevust ega EÜ asutamislepingu artiklite 300 ja 307 sätteid. Kuna kavandatav kord kaldub kõrvale reeglist, mille kohaselt ühendus on ainupädev sõlmima kõnealuse valdkonna rahvusvahelisi lepinguid, tuleb kõnealust korda vaadelda kui erimeedet ning selle kohaldamisala ja -aeg peavad olema piiratud. |
| --- | --- |

(9)

Tuleks kehtestada ühtne ja läbipaistev kord, mille alusel saaks
  liikmesriike
  erandjuhtudel volitada muutma kolmandate riikidega sõlmitud
  lepinguid
  või pidada läbirääkimisi
  uute lepingute
  üle või sõlmida
  neid
  eelkõige juhul, kui ühendus ei ole teatanud oma kavatsusest kasutada oma välispädevust
  asjaomase
  lepingu sõlmimiseks. Nimetatud kord ei piira ühenduse ainupädevust ega EÜ asutamislepingu artiklite 300 ja 307 sätteid. Kuna kavandatav kord kaldub kõrvale reeglist, mille kohaselt ühendus on ainupädev sõlmima kõnealuse valdkonna rahvusvahelisi lepinguid, tuleb kõnealust korda vaadelda kui erimeedet ning selle kohaldamisala ja -aeg peavad olema piiratud.

| (9) | Seoses lepingutega, mis on sõlmitud kolmandate riikidega ühenduse ainupädevusse kuuluvates konkreetsetes tsiviilõiguslikes küsimustes,
  tuleks kehtestada ühtne ja läbipaistev kord, mille alusel saaks
  liikmesriiki
  erandjuhtudel volitada muutma kolmandate riikidega sõlmitud
  lepingut
  või pidada läbirääkimisi
  uue lepingu
  üle või sõlmida
  seda
  eelkõige juhul, kui ühendus ei ole teatanud oma kavatsusest kasutada oma välispädevust lepingu sõlmimiseks
  , kasutades juba kehtivaid läbirääkimisvolitusi või läbirääkimisvolituste pakkumist.
  Nimetatud kord ei piira ühenduse ainupädevust ega EÜ asutamislepingu artiklite 300 ja 307 sätteid.
  Seda
  tuleb vaadelda kui erimeedet ning selle kohaldamisala ja -aeg peavad olema piiratud. |
| --- | --- |

(9)

Seoses lepingutega, mis on sõlmitud kolmandate riikidega ühenduse ainupädevusse kuuluvates konkreetsetes tsiviilõiguslikes küsimustes,
  tuleks kehtestada ühtne ja läbipaistev kord, mille alusel saaks
  liikmesriiki
  erandjuhtudel volitada muutma kolmandate riikidega sõlmitud
  lepingut
  või pidada läbirääkimisi
  uue lepingu
  üle või sõlmida
  seda
  eelkõige juhul, kui ühendus ei ole teatanud oma kavatsusest kasutada oma välispädevust lepingu sõlmimiseks
  , kasutades juba kehtivaid läbirääkimisvolitusi või läbirääkimisvolituste pakkumist.
  Nimetatud kord ei piira ühenduse ainupädevust ega EÜ asutamislepingu artiklite 300 ja 307 sätteid.
  Seda
  tuleb vaadelda kui erimeedet ning selle kohaldamisala ja -aeg peavad olema piiratud.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 a (uus)

| (9 a) | Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada, kui ühendus on samas valdkonnas asjaomas(t)e kolmanda(te) riigiga (riikidega) juba lepingu sõlminud. Kahte lepingut tuleks pidada samasisuliseks ainult juhul ja ulatuses, kui nendega reguleeritakse põhiolemuselt sama, konkreetset õigusküsimust. Sätteid, millega lihtsalt väljendatakse üldist kavatsust nendes küsimustes koostööd teha, ei tuleks pidada sama teemat käsitlevateks säteteks. |
| --- | --- |

(9 a)

Käesolevat määrust ei tuleks kohaldada, kui ühendus on samas valdkonnas asjaomas(t)e kolmanda(te) riigiga (riikidega) juba lepingu sõlminud. Kahte lepingut tuleks pidada samasisuliseks ainult juhul ja ulatuses, kui nendega reguleeritakse põhiolemuselt sama, konkreetset õigusküsimust. Sätteid, millega lihtsalt väljendatakse üldist kavatsust nendes küsimustes koostööd teha, ei tuleks pidada sama teemat käsitlevateks säteteks.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 b (uus)

| (9 b) | Kehtivates ühenduse õigusaktides viidatud teatud piirkondlike lepingute suhtes võib kohaldada käesolevat määrust. |
| --- | --- |

(9 b)

Kehtivates ühenduse õigusaktides viidatud teatud piirkondlike lepingute suhtes võib kohaldada käesolevat määrust.

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9 c (uus)

| (9 c) | Komisjon peaks määrama kindlaks põhieesmärgid ühenduse välissuhete kujundamiseks tsiviil- ja kaubandusküsimustes tehtava õiguskoostöö valdkonnas vastavalt suunistele, mille nõukogu võib tulevikus vastu võtta. |
| --- | --- |

(9 c)

Komisjon peaks määrama kindlaks põhieesmärgid ühenduse välissuhete kujundamiseks tsiviil- ja kaubandusküsimustes tehtava õiguskoostöö valdkonnas vastavalt suunistele, mille nõukogu võib tulevikus vastu võtta.

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| (10) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada ainult valdkondlike lepingute suhtes, mis käsitlevad kohtualluvust ning kohtu- ja muude otsuste tunnustamist ja täitmist seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega, ning ülalpidamiskohustustega seotud küsimuste suhtes kohaldatavat õigust. |
| --- | --- |

(10)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada ainult valdkondlike lepingute suhtes, mis käsitlevad kohtualluvust ning kohtu- ja muude otsuste tunnustamist ja täitmist seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega, ning ülalpidamiskohustustega seotud küsimuste suhtes kohaldatavat õigust.

välja jäetud

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| (11) | Selleks et tagada, et liikmesriigi kavandatav leping ei muuda ühenduse õigust ebatõhusaks ega takista selle eeskirjadega kehtestatud süsteemi häireteta toimimist, tuleks nõuda
  loa taotlemist
  nii läbirääkimiste alustamiseks või jätkamiseks kui ka lepingu sõlmimiseks.
  See võimaldab
  komisjonil hinnata läbirääkimiste
  (võimalike)
  tulemuste oodatavat mõju ühenduse õigusele.
  Vajaduse korral võib komisjon anda läbirääkimissuuniseid või nõuda teatavate sätete lisamist kavandatavasse lepingusse. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada, et liikmesriigi kavandatav leping ei muuda ühenduse õigust ebatõhusaks ega takista selle eeskirjadega kehtestatud süsteemi häireteta toimimist, tuleks nõuda
  loa taotlemist
  nii läbirääkimiste alustamiseks või jätkamiseks kui ka lepingu sõlmimiseks.
  See võimaldab
  komisjonil hinnata läbirääkimiste
  (võimalike)
  tulemuste oodatavat mõju ühenduse õigusele.
  Vajaduse korral võib komisjon anda läbirääkimissuuniseid või nõuda teatavate sätete lisamist kavandatavasse lepingusse.

| (11) | Selleks et tagada, et liikmesriigi kavandatav leping ei muuda ühenduse õigust ebatõhusaks ega takista selle eeskirjadega kehtestatud süsteemi häireteta toimimist,
  ning tagada, et see ei kahjusta ühenduse vastu võetud ühenduse välispoliitikat,
  tuleks
  asjaomast ELT Liikmesriikidelt
  nõuda
  , et nad teataksid komisjonile oma kavatsustest eesmärgiga taotleda luba
  nii
  lepingu sõlmimise üle peetavate ametlike
  läbirääkimiste alustamiseks või jätkamiseks kui ka lepingu sõlmimiseks.
  Teade tuleb saata kirja või elektroonilisel teel. Teade peaks sisaldama kogu asjakohast teavet ja kõiki asjakohaseid dokumente, mis võimaldavad
  komisjonil hinnata läbirääkimiste tulemuste oodatavat mõju ühenduse õigusele. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et tagada, et liikmesriigi kavandatav leping ei muuda ühenduse õigust ebatõhusaks ega takista selle eeskirjadega kehtestatud süsteemi häireteta toimimist,
  ning tagada, et see ei kahjusta ühenduse vastu võetud ühenduse välispoliitikat,
  tuleks
  asjaomast ELT Liikmesriikidelt
  nõuda
  , et nad teataksid komisjonile oma kavatsustest eesmärgiga taotleda luba
  nii
  lepingu sõlmimise üle peetavate ametlike
  läbirääkimiste alustamiseks või jätkamiseks kui ka lepingu sõlmimiseks.
  Teade tuleb saata kirja või elektroonilisel teel. Teade peaks sisaldama kogu asjakohast teavet ja kõiki asjakohaseid dokumente, mis võimaldavad
  komisjonil hinnata läbirääkimiste tulemuste oodatavat mõju ühenduse õigusele.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 a (uus)

| (11 a) | Tuleks anda hinnang sellele, kas ühendus on huvitatud kahepoolse lepingu sõlmimisest ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel või vajaduse korral, kas ühendus on huvitatud liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel sõlmitud kahepoolse lepingu asendamisest ühenduse lepinguga.




  Sel eesmärgil tuleks kõiki liikmesriike teavitada igast komisjonile edastatud teatest, mis käsitleb ühe liikmesriigi ettepanekut lepingu sõlmimiseks, et võimaldada neil näidata üles huvi ühineda teate edastanud liikmesriigi algatusega. Kui sellise teabevahetuse tulemusel tekib ühenduse huvi, peaks komisjon kaaluma läbirääkimisvolituste pakkumist lepingu sõlmimiseks ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel. |
| --- | --- |

(11 a)

Tuleks anda hinnang sellele, kas ühendus on huvitatud kahepoolse lepingu sõlmimisest ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel või vajaduse korral, kas ühendus on huvitatud liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel sõlmitud kahepoolse lepingu asendamisest ühenduse lepinguga.

Sel eesmärgil tuleks kõiki liikmesriike teavitada igast komisjonile edastatud teatest, mis käsitleb ühe liikmesriigi ettepanekut lepingu sõlmimiseks, et võimaldada neil näidata üles huvi ühineda teate edastanud liikmesriigi algatusega. Kui sellise teabevahetuse tulemusel tekib ühenduse huvi, peaks komisjon kaaluma läbirääkimisvolituste pakkumist lepingu sõlmimiseks ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 b (uus)

| (11 b) | Kui komisjon nõuab liikmesriigilt täiendavat teavet seoses hinnangu andmisega sellele, kas kõnealusele liikmesriigile tuleks anda luba alustada läbirääkimisi kolmanda riigi või kolmandate riikidega, ei tohiks selline nõue mõjutada ajavahemiku pikkust, mille jooksul komisjon peab tegema põhjendatud otsuse liikmesriigi taotluse kohta läbirääkimiste alustamiseks. |
| --- | --- |

(11 b)

Kui komisjon nõuab liikmesriigilt täiendavat teavet seoses hinnangu andmisega sellele, kas kõnealusele liikmesriigile tuleks anda luba alustada läbirääkimisi kolmanda riigi või kolmandate riikidega, ei tohiks selline nõue mõjutada ajavahemiku pikkust, mille jooksul komisjon peab tegema põhjendatud otsuse liikmesriigi taotluse kohta läbirääkimiste alustamiseks.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 c (uus)

| (11c) | Komisjon peaks ametlike läbirääkimiste alustamiseks loa andmisel suutma vajaduse korral anda läbirääkimissuuniseid või nõuda teatavate sätete lisamist kavandatavasse lepingusse. Komisjoni peaks läbirääkimiste erinevate etappide jooksul täiel määral teavitama küsimustest, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, ning ta võib osaleda vaatlejana selliste küsimuste käsitlemisel. |
| --- | --- |

(11c)

Komisjon peaks ametlike läbirääkimiste alustamiseks loa andmisel suutma vajaduse korral anda läbirääkimissuuniseid või nõuda teatavate sätete lisamist kavandatavasse lepingusse. Komisjoni peaks läbirääkimiste erinevate etappide jooksul täiel määral teavitama küsimustest, mis kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, ning ta võib osaleda vaatlejana selliste küsimuste käsitlemisel.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 d (uus)

| (11 d) | Kui liikmesriik teatab komisjonile oma kavatsusest alustada kolmanda riigiga läbirääkimisi, peab ta teavitama komisjoni neist asjaoludest, mis on komisjonile vajalikud hinnangu andmiseks. Komisjoni antav luba ja mis tahes võimalikud läbirääkimissuunised, või vastasel korral komisjoni loa andmisest keeldumine peaks hõlmama ainult käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi. |
| --- | --- |

(11 d)

Kui liikmesriik teatab komisjonile oma kavatsusest alustada kolmanda riigiga läbirääkimisi, peab ta teavitama komisjoni neist asjaoludest, mis on komisjonile vajalikud hinnangu andmiseks. Komisjoni antav luba ja mis tahes võimalikud läbirääkimissuunised, või vastasel korral komisjoni loa andmisest keeldumine peaks hõlmama ainult käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 e (uus)

| (11 e) | Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike tuleks teavitada igast komisjonile edastatud teatest, mis käsitleb kavandatavaid või sõlmitud lepinguid, ning igast komisjoni vastu võetud põhjendatud otsusest käesoleva määruse kohaldamisalas. Selline teave peab täielikult vastama kõikidele kohaldatavatele konfidentsiaalsusnõuetele. |
| --- | --- |

(11 e)

Euroopa Parlamenti, nõukogu ja liikmesriike tuleks teavitada igast komisjonile edastatud teatest, mis käsitleb kavandatavaid või sõlmitud lepinguid, ning igast komisjoni vastu võetud põhjendatud otsusest käesoleva määruse kohaldamisalas. Selline teave peab täielikult vastama kõikidele kohaldatavatele konfidentsiaalsusnõuetele.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 f (uus)

| (11 f) | Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid tagama, et kogu konfidentsiaalseks tunnistatud teavet käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2). |
| --- | --- |

(11 f)

Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon peaksid tagama, et kogu konfidentsiaalseks tunnistatud teavet käsitletakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (2).

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11 g (uus)

| (11 g) | Juhul kui komisjon oma hinnangu alusel ei kavatse anda luba ametlike läbirääkimiste alustamiseks või läbirääkimiste tulemusel koostatud lepingu sõlmimiseks, peaks komisjon enne põhjendatud otsuse vastu võtmist esitama asjaomasele liikmesriigile arvamuse. Kui asi puudutab läbirääkimiste tulemusel koostatud lepingu sõlmimist, peaks arvamus olema saadetud Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(11 g)

Juhul kui komisjon oma hinnangu alusel ei kavatse anda luba ametlike läbirääkimiste alustamiseks või läbirääkimiste tulemusel koostatud lepingu sõlmimiseks, peaks komisjon enne põhjendatud otsuse vastu võtmist esitama asjaomasele liikmesriigile arvamuse. Kui asi puudutab läbirääkimiste tulemusel koostatud lepingu sõlmimist, peaks arvamus olema saadetud Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| (12) | Selleks et tagada, et leping ei takista ühenduse välispoliitika elluviimist tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas, tuleks lepingus sätestada selle denonsseerimine juhul, kui ühendus
  sõlmib
  asjaomase kolmanda riigiga samasisulise lepingu. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada, et leping ei takista ühenduse välispoliitika elluviimist tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas, tuleks lepingus sätestada selle denonsseerimine juhul, kui ühendus
  sõlmib
  asjaomase kolmanda riigiga samasisulise lepingu.

| (12) | Selleks et tagada, et
  läbirääkimiste tulemusel koostatud
  leping ei takista ühenduse välispoliitika elluviimist tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas, tuleks lepingus sätestada
  kas
  selle
  osaline või täielik
  denonsseerimine juhul, kui ühendus
  või ühendus ja selle liikmesriigid sõlmivad
  asjaomase kolmanda riigiga
  edaspidi
  samasisulise lepingu
  , või asjaomaste sätete otsene asendamine edaspidi sõlmitud lepingu sätetega
  . |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada, et
  läbirääkimiste tulemusel koostatud
  leping ei takista ühenduse välispoliitika elluviimist tsiviil- ja kaubandusasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas, tuleks lepingus sätestada
  kas
  selle
  osaline või täielik
  denonsseerimine juhul, kui ühendus
  või ühendus ja selle liikmesriigid sõlmivad
  asjaomase kolmanda riigiga
  edaspidi
  samasisulise lepingu
  , või asjaomaste sätete otsene asendamine edaspidi sõlmitud lepingu sätetega
  .

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| (13) | Tuleks sätestada üleminekumeetmed, mida kohaldatakse juhul, kui käesoleva määruse jõustumise ajaks on liikmesriik juba alustanud
  läbirääkimisi
  kolmanda riigiga või lõpetanud need, kuid ei ole veel andnud oma nõusolekut lugeda lepingut enda suhtes siduvaks. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks sätestada üleminekumeetmed, mida kohaldatakse juhul, kui käesoleva määruse jõustumise ajaks on liikmesriik juba alustanud
  läbirääkimisi
  kolmanda riigiga või lõpetanud need, kuid ei ole veel andnud oma nõusolekut lugeda lepingut enda suhtes siduvaks.

| (13) | Tuleks sätestada üleminekumeetmed, mida kohaldatakse juhul, kui käesoleva määruse jõustumise ajaks on liikmesriik juba alustanud
  läbirääkimiste pidamist
  kolmanda riigiga või lõpetanud need, kuid ei ole veel andnud oma nõusolekut lugeda lepingut enda suhtes siduvaks. |
| --- | --- |

(13)

Tuleks sätestada üleminekumeetmed, mida kohaldatakse juhul, kui käesoleva määruse jõustumise ajaks on liikmesriik juba alustanud
  läbirääkimiste pidamist
  kolmanda riigiga või lõpetanud need, kuid ei ole veel andnud oma nõusolekut lugeda lepingut enda suhtes siduvaks.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| (13 a) | Tagamaks, et käesoleva määruse kohaldamise osas on kogutud piisavalt kogemusi, peaks komisjon esitama oma aruande mitte varem kui kaheksa aastat pärast selle vastuvõtmist. Kõnealuses aruandes peaks komisjon oma volituste raames kinnitama käesoleva määruse ajutist iseloomu või uurima, kas käesolev määrus tuleks asendada muu määrusega, mis hõlmab samu küsimusi või sisaldab ka muid küsimusi, mis kuuluvad ühenduse ainupädevusse ja mida reguleerivad muud ühenduse õigusaktid. |
| --- | --- |

(13 a)

Tagamaks, et käesoleva määruse kohaldamise osas on kogutud piisavalt kogemusi, peaks komisjon esitama oma aruande mitte varem kui kaheksa aastat pärast selle vastuvõtmist. Kõnealuses aruandes peaks komisjon oma volituste raames kinnitama käesoleva määruse ajutist iseloomu või uurima, kas käesolev määrus tuleks asendada muu määrusega, mis hõlmab samu küsimusi või sisaldab ka muid küsimusi, mis kuuluvad ühenduse ainupädevusse ja mida reguleerivad muud ühenduse õigusaktid.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 b (uus)

| (13 b) | Kui komisjoni esitatav aruanne kinnitab käesoleva määruse ajutist iseloomu, peaks liikmesriigil olema pärast aruande esitamist endiselt võimalik teavitada komisjoni kestvatest või juba teatavaks tehtud läbirääkimistest loa saamiseks ametlike läbirääkimiste alustamiseks. |
| --- | --- |

(13 b)

Kui komisjoni esitatav aruanne kinnitab käesoleva määruse ajutist iseloomu, peaks liikmesriigil olema pärast aruande esitamist endiselt võimalik teavitada komisjoni kestvatest või juba teatavaks tehtud läbirääkimistest loa saamiseks ametlike läbirääkimiste alustamiseks.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| (14) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.

välja jäetud

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| (15) | Kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik määruse eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(15)

Kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik määruse eesmärgi saavutamiseks.

(Ei puuduta eestikeelset versiooni.)

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| (16) | Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad käesoleva määruse vastuvõtmises ja kohaldamises
  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt
  niivõrd, kuivõrd nad osalesid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate määruste vastuvõtmises ja kohaldamises või on nimetatud määrused heaks kiitnud pärast nende vastuvõtmist
  . |
| --- | --- |

(16)

Ühendkuningriik ja Iirimaa osalevad käesoleva määruse vastuvõtmises ja kohaldamises
  Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt
  niivõrd, kuivõrd nad osalesid käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate määruste vastuvõtmises ja kohaldamises või on nimetatud määrused heaks kiitnud pärast nende vastuvõtmist
  .

| (16) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt
  on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmises ja kohaldamises
  . |
| --- | --- |

(16)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt
  on Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse vastuvõtmises ja kohaldamises
  .

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse kord, mille alusel volitatakse liikmesriiki muutma
  tema ja kolmanda riigi vahel
  sõlmitud
  kahepoolset
  lepingut või pidama läbirääkimisi uue
  kahepoolse
  lepingu üle ning sõlmima seda järgmistes sätetes ettenähtud tingimustel.

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse kord, mille alusel volitatakse liikmesriiki muutma sõlmitud lepingut või pidama läbirääkimisi uue lepingu üle ning sõlmima seda järgmistes sätetes ettenähtud tingimustel.

Nimetatud kord ei piira ühenduse ja selle liikmesriikide vastavaid pädevusi.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse
  liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kahepoolsete valdkondlike
  lepingute suhtes, mis käsitlevad
  kohtualluvust ning kohtu- ja muude otsuste tunnustamist ja täitmist seoses abieluasjade, vanemliku vastutuse ja ülalpidamiskohustustega, ning ülalpidamiskohustustega seotud küsimuste suhtes kohaldatavat õigust
  .

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse lepingute suhtes, mis käsitlevad
  täielikult või osaliselt määruse (EÜ) nr 2201/2003 (3) ja määruse (EÜ) nr 4/2009 (4) kohaldamisalasse kuuluvaid küsimusi, kui kõnealused küsimused kuuluvad ühenduse ainupädevusse
  .

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Käesolevat määrust ei kohaldata, kui ühendus on samas küsimuses asjaomas(t)e kolmanda(te) riigiga (riikidega) juba lepingu sõlminud.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1

1.   
  Käesoleva määruse tähenduses on
  „leping” liikmesriigi ja kolmanda riigi vaheline kahepoolne leping.

1.   
  Käesolevas määruses tähendab

  mõiste„leping”
  järgmist:

| a) | liikmesriigi ja kolmanda riigi vaheline kahepoolne leping, |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi ja kolmanda riigi vaheline kahepoolne leping,

| b) | piirkondlikud lepingud, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikli 59 lõike 2 punktis a, piiramata kõnealuse määruse artikli 59 lõike 2 punkti c ja artikli 59 lõike 3 kohaldamist, ning määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 69 lõikes 3. |
| --- | --- |

b)

piirkondlikud lepingud, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 2201/2003 artikli 59 lõike 2 punktis a, piiramata kõnealuse määruse artikli 59 lõike 2 punkti c ja artikli 59 lõike 3 kohaldamist, ning määruse (EÜ) nr 4/2009 artikli 69 lõikes 3.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 2

2.   Käesoleva määruse tähenduses on„liikmesriik”
  iga liikmesriik
  , välja arvatud Taani.

2.   Käesolevas määruses tähendab„liikmesriik”
  liikmesriike
  , välja arvatud Taani.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1

1.   Kui liikmesriik kavatseb alustada läbirääkimisi
  kolmanda riigiga
  sõlmitud
  lepingu muutmiseks
  või käesoleva määruse kohaldamisalasse
  kuuluva uue lepingu sõlmimiseks
  , teatab ta oma kavatsusest
  kirjalikult
  komisjonile.

1.   Kui liikmesriik kavatseb alustada läbirääkimisi
  , et muuta
  sõlmitud
  lepingut
  või
  sõlmida
  käesoleva määruse kohaldamisalasse
  kuuluv uus leping
  , teatab ta
  kirjalikult
  oma kavatsusest komisjonile
  võimalikult varakult enne kavandatud ametlike läbirääkimiste alustamist
  .

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

2.   Teade sisaldab koopiat sõlmitud lepingust, lepingu projektist või
  asjaomase kolmanda riigi esitatud
  ettepaneku projektist

  , kui see on kättesaadav,
  ning kõiki muid asjakohaseid dokumente. Liimesriik kirjeldab läbirääkimiste
  eesmärke
  ning täpsustab
  nende käigus
  käsitletavaid küsimusi või sõlmitud lepingu muuta kavatsetavaid sätteid
  ning annab
  muud
  asjakohast
  teavet.

2.   Teade sisaldab
  vajaduse korral
  sõlmitud lepingu koopiat, lepingu eelnõu või ettepaneku eelnõu ning mis tahes muid asjakohaseid dokumente. Liikmesriik kirjeldab läbirääkimiste
  sisu
  ning täpsustab
  kavandatavas lepingus
  käsitletavaid küsimusi või sõlmitud lepingu muutmisele kuuluvaid sätteid
  . Liikmesriik võib anda

  mis tahes muud
  täiendavat
  teavet.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

3.
     
  Teade esitatakse vähemalt kolm kuud enne kuupäeva, mil kavatsetakse alustada ametlikke läbirääkimisi asjaomase kolmanda riigiga.

välja jäetud

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 1

1.   Teate
  saamise korral annab komisjon hinnangu selle kohta
  , kas liikmesriik võib
  pidada
  läbirääkimisi
  asjaomase kolmanda riigiga
  .
  Kui ühendus on juba sõlminud samasisulise lepingu asjaomase kolmanda riigiga, lükkab komisjon liikmesriigi taotluse automaatselt tagasi.

1.   
  Kui komisjon on
  teate
  kätte saanud, hindab ta
  , kas liikmesriik võib
  ametlikke
  läbirääkimisi
  alustada
  .

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – sissejuhatav osa

2.   
  Kui ühendus ei ole veel sõlminud lepingut asjaomase kolmanda riigiga, kontrollib
  komisjon hinnangu andmisel kõigepealt, kas
  vastavasisulise
  ühenduse lepingu
  sõlmimine asjaomase
  kolmanda riigiga on
  tõenäoline lähitulevikus
  . Kui
  nimetatud lepingut tõenäolis ELT Lähitulevikus
  ei
  sõlmita
  ,
  võib
  komisjon
  anda loa
  ,
  kui
  täidetud
  on järgmised kaks tingimust
  :

2.   Komisjon
  kontrollib kõnealuse
  hinnangu andmisel kõigepealt, kas
  vastavasisuliste läbirääkimisvolituste andmine
  ühenduse lepingu
  sõlmimiseks asjaomas(t)e kolmanda(te)
  riigiga
  (riikidega)
  on
  konkreetselt kavas järgmise 24 kuu jooksul
  . Kui
  see nii
  ei
  ole
  ,
  hindab
  komisjon,
  kas kõik järgmised tingimused on
  täidetud:

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt a

| (a) | asjaomane liikmesriik on
  näidanud
  , et tal on eriline huvi
  kahepoolse valdkondliku
  lepingu sõlmimiseks
  kõnealuse kolmanda riigiga, eelkõige arvestades
  liikmesriigi ja kolmanda riigi
  vahelisi majanduslikke
  ,
  geograafilisi
  ,
  kultuurilisi
  või
  ajaloolisi sidemeid
  ;
  ja |
| --- | --- |

(a)

asjaomane liikmesriik on
  näidanud
  , et tal on eriline huvi
  kahepoolse valdkondliku
  lepingu sõlmimiseks
  kõnealuse kolmanda riigiga, eelkõige arvestades
  liikmesriigi ja kolmanda riigi
  vahelisi majanduslikke
  ,
  geograafilisi
  ,
  kultuurilisi
  või
  ajaloolisi sidemeid
  ;
  ja

| a) | asjaomane liikmesriik on
  esitanud teavet selle kohta
  , et tal on eriline huvi lepingu sõlmimiseks liikmesriigi ja
  asjaomase
  kolmanda riigi
  majanduslikest
  ,
  geograafilistest
  ,
  kultuurilistest, ajaloolistest, sotsiaalsetest
  või
  poliitilistest sidemetest tulenevalt
  ; |
| --- | --- |

a)

asjaomane liikmesriik on
  esitanud teavet selle kohta
  , et tal on eriline huvi lepingu sõlmimiseks liikmesriigi ja
  asjaomase
  kolmanda riigi
  majanduslikest
  ,
  geograafilistest
  ,
  kultuurilistest, ajaloolistest, sotsiaalsetest
  või
  poliitilistest sidemetest tulenevalt
  ;

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b

| (b) | komisjon teeb kindlaks,
  et kavandatav leping
  ei mõjuta liigselt
  ühenduse
  eeskirjade ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist ning nende
  eeskirjadega kehtestatud süsteemi häireteta toimimist
  . |
| --- | --- |

(b)

komisjon teeb kindlaks,
  et kavandatav leping
  ei mõjuta liigselt
  ühenduse
  eeskirjade ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist ning nende
  eeskirjadega kehtestatud süsteemi häireteta toimimist
  .

| b) | liikmesriikide edastatud teabe kohaselt ei muuda
  kavandatav leping ühenduse
  õigust ebatõhusaks ega takista selle
  eeskirjadega kehtestatud süsteemi häireteta toimimist;

  ja |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide edastatud teabe kohaselt ei muuda
  kavandatav leping ühenduse
  õigust ebatõhusaks ega takista selle
  eeskirjadega kehtestatud süsteemi häireteta toimimist;

  ja

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| b a) | kavandatav leping ei kahjusta ühenduse vastu võetud ühenduse välispoliitika eesmärki ja otstarvet. |
| --- | --- |

b a)

kavandatav leping ei kahjusta ühenduse vastu võetud ühenduse välispoliitika eesmärki ja otstarvet.

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)

2 a.
     
  Kui liikmesriigi edastatud teave ei ole hinnangu andmiseks piisav, võib komisjon taotleda lisateavet.

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – esimene lõik

1.   Kui
  komisjon artiklis 4
  osutatud
  tingimusi arvesse võttes järeldab
  ,
  et miski lepingu sõlmimist või muutmist ei takista, võib ta lubada liikmesriigil
  alustada läbirääkimisi
  tema ja kolmanda riigi vahelise
  lepingu üle. Vajaduse korral võib komisjon anda läbirääkimissuuniseid ning nõuda teatavate sätete lisamist kavandatavasse lepingusse.

1.   Kui
  kavandatav leping vastab artikli 4 lõikes 2
  osutatud
  tingimustele
  ,
  annab komisjon liikmesriigile loa
  alustada
  ametlikke
  läbirääkimisi lepingu üle. Vajaduse korral võib komisjon anda läbirääkimissuuniseid ning nõuda teatavate sätete lisamist kavandatavasse lepingusse.

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – teine lõik

2.   
  Lepingus
  nähakse ette
  säte, mille kohaselt see denonsseeritakse
  juhul, kui ühendus
  sõlmib asjaomase kolmanda riigiga
  samasisulise lepingu.

2.   
  Leping sisaldab sätet, millega
  nähakse ette
  kas
  :

| a) | lepingu täielik või osaline denonsseerimine
  juhul, kui
  ühendus või
  ühendus
  ja selle liikmesriigid ning asjaomane kolmas riik või asjaomased kolmandad riigid
  sõlmivad
  sellele järgnevalt
  samasisulise lepingu
  , või |
| --- | --- |

a)

lepingu täielik või osaline denonsseerimine
  juhul, kui
  ühendus või
  ühendus
  ja selle liikmesriigid ning asjaomane kolmas riik või asjaomased kolmandad riigid
  sõlmivad
  sellele järgnevalt
  samasisulise lepingu
  , või

| b) | lepingu asjaomaste sätete otsene asendamine sellele järgneva Euroopa Ühenduse või ühenduse ja selle liikmesriikide ning kolmanda riigi või kolmandate riikide vahelise samasisulise lepingu sätetega
  . |
| --- | --- |

b)

lepingu asjaomaste sätete otsene asendamine sellele järgneva Euroopa Ühenduse või ühenduse ja selle liikmesriikide ning kolmanda riigi või kolmandate riikide vahelise samasisulise lepingu sätetega
  .

Leping sisaldab järgmist sätet
  : „(Liikmesriigi nimi) denonsseerib käesoleva lepingu juhul, kui Euroopa Ühendus sõlmib (kolmanda riigi nimi [kaasaütlevas käändes]) lepingu, mis käsitleb samu tsiviilõigusega seotud küsimusi, mida reguleeritakse käesoleva lepinguga”.

Punktis a osutatud säte tuleks sõnastada järgmiselt
  : „(Liikmesriigi nimi) denonsseerib käesoleva lepingu
  osaliselt või täielikult
  juhul, kui Euroopa Ühendus sõlmib
  või Euroopa Ühendus ja selle liikmesriigid sõlmivad
  (kolmanda riigi nimi
  või kolmandate riikide nimed
  [kaasaütlevas käändes]) lepingu, mis käsitleb samu tsiviilõigusega seotud küsimusi
  nagu need
  , mida reguleeritakse käesoleva lepinguga”.

Punktis b osutatud säte tuleks sõnastada järgmiselt: „Lepingu/sätete (täpsustada) kohaldamine lõpeb päeval, mil jõustub Euroopa Ühenduse või Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning (kolmanda riigi nimi või kolmandate riikide nimed [omastavas käändes]) vaheline leping, mis käsitleb lepinguga/sätetega reguleeritavaid küsimusi”.

Komisjon teeb põhjendatud otsuse liikmesriigi taotluse kohta 90 päeva jooksul pärast artiklis 3 osutatud teate saamist.

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 3

3.
     
  Komisjon teeb lõigetes 1 ja 2 osutatud otsuse loa andmise kohta artikli 8 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.

välja jäetud

Komisjon teeb otsuse liikmesriigi taotluse kohta kuue kuu jooksul pärast artiklis 3 osutatud teate saamist.

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 a (uus)

Artikkel 5 a

Ametlike läbirääkimiste alustamiseks loa andmisest keeldumine

1.
     
  Kui komisjon ei kavatse artiklis 4 nimetatud hinnangu alusel kavandatava lepingu ametlike läbirääkimiste avamist lubada, esitab ta asjaomasele liikmesriigile arvamuse 90 päeva jooksul artiklis 3 nimetatud teate saamisest.

2.
     
  Liikmesriik võib 30 päeva jooksul komisjoni arvamuse esitamisest paluda, et komisjon alustaks liikmesriigiga arutelusid lahenduse leidmiseks.

3.
     
  Kui asjaomane liikmesriik ei palu komisjonil liikmesriigiga arutelusid alustada lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul, esitab komisjon põhjendatud otsuse liikmesriigi taotluse kohta 130 päeva jooksul alates artiklis 3 nimetatud teate saamisest.

4.
     
  Kui arutelud toimuvad lõike 2 tähenduses, esitab komisjon põhjendatud otsuse liikmesriigi taotluse kohta 30 päeva jooksul pärast arutelude lõppemist.

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6

Komisjon võib osaleda liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelistel läbirääkimistel vaatlejana. Kui komisjon vaatlejana ei osale, hoitakse teda kursis läbirääkimiste eri etappide kulgemise ja tulemustega.

Komisjon võib osaleda liikmesriigi ja kolmanda riigi vahelistel läbirääkimistel vaatlejana
  , kui käsitletakse selle määruse reguleerimisalasse kuuluvaid küsimusi
  . Kui komisjon vaatlejana ei osale, hoitakse teda kursis läbirääkimiste eri etappide kulgemise ja tulemustega.

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

1.   Enne lepingu
  parafeerimist
  teatab asjaomane liikmesriik komisjonile läbirääkimiste tulemustest ning edastab talle lepingu teksti.

1.   Enne
  läbirääkimiste tulemusena koostatud
  lepingu
  allkirjastamist
  teatab asjaomane liikmesriik komisjonile läbirääkimiste tulemustest ning edastab talle lepingu teksti.

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

2.   Teate saamise korral
  annab
  komisjon
  hinnangu selle kohta
  , kas läbirääkimiste tulemusel koostatud leping
  vastab komisoni esialgsele hinnangule. Sellise täiendava hinnangu andmisel uurib komisjon, kas kavandatav leping sisaldab komisjoni esitatud nõudeid, eelkõige artikli 5 lõikes 1 osutatud sätteid, ning kas kavandatava lepingu sõlmimine muudaks ühenduse õiguse ebatõhusaks või takistaks selle eeskirjadega kehtestatud süsteemi häireteta toimimist.

2.   
  Selle
  teate saamise korral
  hindab
  komisjon, kas läbirääkimiste tulemusel koostatud leping
  :

| a) | vastab artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud tingimustele; |
| --- | --- |

a)

vastab artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud tingimustele;

| b) | vastab artikli 4 lõike 2 punktis b a nimetatud tingimusele, kui selle tingimusega kaasnevad uued ja erandlikud asjaolud; ning |
| --- | --- |

b)

vastab artikli 4 lõike 2 punktis b a nimetatud tingimusele, kui selle tingimusega kaasnevad uued ja erandlikud asjaolud; ning

| c) | täidab artikli 5 lõike 2 kohase nõude. |
| --- | --- |

c)

täidab artikli 5 lõike 2 kohase nõude.

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

3.
     
  Kui komisjon leiab, et läbirääkimiste tulemusel koostatud leping ei vasta lõikes 2 osutatud nõuetele, ei lubata liikmesriigil lepingut sõlmida.

välja jäetud

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4

4.   Kui
  komisjon leiab, et
  läbirääkimiste tulemusel koostatud leping vastab lõikes 2 osutatud nõuetele,
  võib
  liikmesriigile
  anda
  loa see leping sõlmida.

4.   Kui läbirääkimiste tulemusel koostatud leping vastab lõikes 2 osutatud nõuetele,
  annab komisjon
  liikmesriigile loa see leping sõlmida.

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 5 – esimene lõik

5.
     
  Komisjon teeb lõigetes 3 ja 4 osutatud otsuse loa andmise kohta artikli 8 lõikes 3 osutatud menetluse kohaselt.

välja jäetud

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 5 – teine lõik

Komisjon teeb otsuse liikmesriigi taotluse kohta
  kuue kuu
  jooksul pärast lõikes 1 osutatud teate saamist.

5.
     Komisjon teeb
  põhjendatud
  otsuse liikmesriigi taotluse kohta
  90 päeva
  jooksul pärast lõikes 1 osutatud teate saamist.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 a (uus)

Artikkel 7 a

Lepingu sõlmimiseks loa andmisest keeldumine

1.
     
  Kui komisjon ei kavatse artikli 7 lõikes 2 nimetatud hinnangu alusel kavandatava lepingu ametlike läbirääkimiste avamist lubada, esitab ta Euroopa Parlamendile ja nõukogule arvamuse 90 päeva jooksul artikli 7 lõikes 1 nimetatud teate saamisest.

2.
     
  Liikmesriik võib 30 päeva jooksul komisjoni arvamuse esitamisest paluda, et komisjon alustaks liikmesriigiga arutelusid lahenduse leidmiseks.

3.
     
  Kui asjaomane liikmesriik ei palu komisjonil liikmesriigiga arutelusid alustada lõikes 2 nimetatud tähtaja jooksul, esitab komisjon põhjendatud otsuse liikmesriigi taotluse kohta 130 päeva jooksul alates artikli 7 lõikes 1 nimetatud teate saamisest.

4.
     
  Kui arutelud toimuvad lõike 2 tähenduses, esitab komisjon põhjendatud otsuse liikmesriigi taotluse kohta 30 päeva jooksul pärast arutelude lõppemist.

5.
     
  Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja nõukogu oma otsusest 30 päeva jooksul pärast otsuse tegemist.

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8

Artikkel 8

Komiteemenetlus

1.
     
  Komisjoni abistab komitee.

2.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 3 sätestatud nõuandemenetlust kooskõlas kõnealuse otsuse artikliga 7.

3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 4 sätestatud korralduskomitee menetlust kooskõlas kõnealuse otsuse artikliga 7.

4.
     
  Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.

välja jäetud

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 a (uus)

Artikkel 8 a

Teave Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikidele

Komisjon teeb Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikidele artiklite 3 ja 7 kohaselt saadud teated kättesaadavaks ja vajadusel saatedokumendid ning kõik artiklite 5, 5 a, 7 ja 7 a kohased põhjendatud otsused, võttes arvesse konfidentsiaalsusnõudeid.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 b (uus)

Artikkel 8 b

Konfidentsiaalsus

1.
     
  Komisjonile artikli 3, artikli 4 lõike 2 a ja artikli 7 kohaselt teabe edastamisel võib asjaomane liikmesriik näidata, kas edastatud teavet tuleb pidada konfidentsiaalseks ja kas seda võib teistele liikmesriikidele anda.

2.
     
  Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et kogu konfidentsiaalseks tunnistatud teavet käsitletakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1049/2001 1 artikli 4 lõike 1 punktiga a.

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1

1.   Kui liikmesriik on käesoleva määruse jõustumise ajaks juba alustanud lepingut käsitlevaid läbirääkimisi
  kolmanda riigiga
  , kohaldatakse
  artikli
  3
  lõikeid 1 ja 2 ning artikleid 4–7
  .

1.   Kui liikmesriik on käesoleva määruse jõustumise ajaks juba alustanud lepingut käsitlevaid läbirääkimisi, kohaldatakse
  artikleid
  3
  –7 a
  .

Komisjon võib anda läbirääkimissuuniseid või
  teha ettepaneku
  teatavate sätete
  lisamiseks
  vastavalt artikli 5 lõikele 1, kui läbirääkimised on veel sellises etapis, mis seda võimaldab.

Komisjon võib anda läbirääkimissuuniseid või
  nõuda
  teatavate sätete
  lisamist
  vastavalt artikli 5 lõikele 1
  ja lõikele 2
  , kui läbirääkimised on veel sellises etapis, mis seda võimaldab.

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

2.   Kui liikmesriik on käesoleva määruse jõustumise ajaks läbirääkimised juba lõpetanud, kuid ei ole lepingut veel sõlminud, kohaldatakse
  artikli
  3
  lõikeid 1 ja 2 ning
  artikli 7 lõikeid 2–5.

2.   Kui liikmesriik on käesoleva määruse jõustumise ajaks läbirääkimised juba lõpetanud, kuid ei ole lepingut veel sõlminud, kohaldatakse
  artiklit
  3
  ,
  artikli 7 lõikeid 2–5
  ja artiklit 7 a
  .

Lepingu sõlmimise lubamise üle otsustamisel hindab komisjon ka seda, kas selle sõlmimisele on takistusi artiklis 4 osutatud tingimusi arvesse võttes.

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10

Komisjon esitab
  hiljemalt 2014. aasta 1. jaanuariks
  Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta
  ning võib sellele lisada asjakohase õigusloomeettepaneku
  .

1.
     Komisjon esitab
  kõige varem kaheksa aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmist
  Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta.

2.
     
  Selles aruandes kas

| a) | kinnitatakse, et on asjakohane, et see määrus aegub kuupäeval, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikli 10 a lõikega 1, või |
| --- | --- |

a)

kinnitatakse, et on asjakohane, et see määrus aegub kuupäeval, mis määratakse kindlaks kooskõlas artikli 10 a lõikega 1, või

| b) | soovitatakse see määrus sellel kuupäeval uue määrusega asendada. |
| --- | --- |

b)

soovitatakse see määrus sellel kuupäeval uue määrusega asendada.

3.
     
  Kui aruandes soovitatakse see määrus vastavalt lõike 2 punktile b asendada, lisatakse sellele asjakohane õigusakti ettepanek
  .

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 a (uus)

Artikkel 10 a

Aegumine

1.
     
  Käesolev määrus aegub kolm aastat pärast artiklis 10 nimetatud aruande esitamist komisjoni poolt.

Kolmeaastane ajavahemik algab Euroopa Parlamendile või nõukogule aruande viimase esitamise kuule järgneva kuu esimesel päeval.

2.   
  Olenemata käesoleva määruse aegumisest lõike 1 kohaselt määratud kuupäeval, lubatakse kõiki sel kuupäeval käimasolevaid läbirääkimisi, mida liikmesriik on käesoleva määruse kohaselt alustanud kehtiva lepingu muutmiseks või uue lepingu koostamiseks ja sõlmimiseks, edasi pidada ja lõpetada käesolevas määruses sätestatud tingimustel.

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2014.

---

(1)  

  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(2)  

  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

(3)  
  Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega (ELT L 338, 23.12.2003, lk 1).

(4)  
  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 4/2009 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes (ELT L 7, 10.1.2009, lk 1).

---