# Amtsblatt C 187/2010

| | ISSN 1725-2407
  doi:10.3000/17252407.C_2010.187.deu |
| --- | --- |
| Amtsblatt
  der Europäischen Union | C 187 |
| | |
| Ausgabe in deutscher Sprache | Mitteilungen und Bekanntmachungen | 53. Jahrgang10. Juli 2010 |

ISSN 1725-2407

doi:10.3000/17252407.C_2010.187.deu

Amtsblatt

der Europäischen Union

C 187

Ausgabe in deutscher Sprache

Mitteilungen und Bekanntmachungen

53. Jahrgang10. Juli 2010

---

| Informationsnummer | Inhalt | Seite |
| --- | --- | --- |
| | II   Mitteilungen |
| | MITTEILUNGEN DER ORGANE, EINRICHTUNGEN UND SONSTIGEN STELLEN DER EUROPÄISCHEN UNION |
| | Europäische Kommission |
| 2010/C 187/01 | Mitteilung der Kommission über die Menge, die für den Teilzeitraum September 2010 im Rahmen bestimmter von der Europäischen Union für Erzeugnisse des Reissektors eröffneter Kontingente verfügbar ist | 1 |
| 2010/C 187/02 | Keine Einwände gegen einen angemeldeten Zusammenschluss (Sache COMP/M.5789 — Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  ) | 3 |

Informationsnummer

Inhalt

Seite

II   Mitteilungen

MITTEILUNGEN DER ORGANE, EINRICHTUNGEN UND SONSTIGEN STELLEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Europäische Kommission

2010/C 187/01

Mitteilung der Kommission über die Menge, die für den Teilzeitraum September 2010 im Rahmen bestimmter von der Europäischen Union für Erzeugnisse des Reissektors eröffneter Kontingente verfügbar ist

1

2010/C 187/02

Keine Einwände gegen einen angemeldeten Zusammenschluss (Sache COMP/M.5789 — Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informationen |
| --- | --- |
| | INFORMATIONEN DER ORGANE, EINRICHTUNGEN UND SONSTIGEN STELLEN DER EUROPÄISCHEN UNION |
| | Europäische Kommission |
| 2010/C 187/03 | Euro-Wechselkurs | 4 |
| | Verwaltungskommission für die Koordinierung der Systeme der sozialen Sicherheit |
| 2010/C 187/04 | Beschluss Nr. E2 vom 3. März 2010 über die Einführung eines Verfahrens für die Vornahme von Änderungen an den Angaben zu den in Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 883/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates genannten Stellen, die in dem elektronischen Verzeichnis, das Bestandteil von EESSI ist, aufgeführt sind (
  2
  ) | 5 |

IV   Informationen

INFORMATIONEN DER ORGANE, EINRICHTUNGEN UND SONSTIGEN STELLEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Europäische Kommission

2010/C 187/03

Euro-Wechselkurs

4

Verwaltungskommission für die Koordinierung der Systeme der sozialen Sicherheit

2010/C 187/04

Beschluss Nr. E2 vom 3. März 2010 über die Einführung eines Verfahrens für die Vornahme von Änderungen an den Angaben zu den in Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 883/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates genannten Stellen, die in dem elektronischen Verzeichnis, das Bestandteil von EESSI ist, aufgeführt sind (
  2
  )

2

5

| | V   Bekanntmachungen |
| --- | --- |
| | VERFAHREN BEZÜGLICH DER DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK |
| | Europäische Kommission |
| 2010/C 187/05 | Staatliche Beihilfe — Bulgarien — Staatliche Beihilfe C 12/10 (ex N 389/09) — Rückzahlungsaufschub und Umschuldung für Ruse Industry — Aufforderung zur Stellungnahme nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 187/06 | Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  ) | 14 |
| 2010/C 187/07 | Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  ) | 15 |
| | SONSTIGE RECHTSHANDLUNGEN |
| | Europäische Kommission |
| 2010/C 187/08 | Veröffentlichung eines Eintragungsantrags gemäß Artikel 6 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006 des Rates zum Schutz von geografischen Angaben und Ursprungsbezeichnungen für Agrarerzeugnisse und Lebensmittel | 16 |

V   Bekanntmachungen

VERFAHREN BEZÜGLICH DER DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK

Europäische Kommission

2010/C 187/05

Staatliche Beihilfe — Bulgarien — Staatliche Beihilfe C 12/10 (ex N 389/09) — Rückzahlungsaufschub und Umschuldung für Ruse Industry — Aufforderung zur Stellungnahme nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV (
  1
  )

1

7

2010/C 187/06

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  )

1

14

2010/C 187/07

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses (Sache COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  )

1

15

SONSTIGE RECHTSHANDLUNGEN

Europäische Kommission

2010/C 187/08

Veröffentlichung eines Eintragungsantrags gemäß Artikel 6 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006 des Rates zum Schutz von geografischen Angaben und Ursprungsbezeichnungen für Agrarerzeugnisse und Lebensmittel

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text von Bedeutung für den EWR |
| | (2)   Text von Bedeutung für den EWR und für das Abkommen EU/Schweiz |

---

(1)   Text von Bedeutung für den EWR

1

(2)   Text von Bedeutung für den EWR und für das Abkommen EU/Schweiz

2

| DE | |
| --- | --- |

DE

---

II Mitteilungen

MITTEILUNGEN DER ORGANE, EINRICHTUNGEN UND SONSTIGEN STELLEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Europäische Kommission

| 10.7.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 187/1

---

Mitteilung der Kommission über die Menge, die für den Teilzeitraum September 2010 im Rahmen bestimmter von der Europäischen Union für Erzeugnisse des Reissektors eröffneter Kontingente verfügbar ist

2010/C 187/01

Mit der Verordnung (EU) Nr. 1274/2009 der Kommission sind Einfuhrkontingente für Reis mit Ursprung in den überseeischen Ländern und Gebieten (ÜLG) eröffnet worden (1). In den ersten sieben Tagen des Monats Mai 2010 sind keine Einfuhrlizenzanträge für die Kontingente mit den laufenden Nummern 09.4189 und 09.4190 eingereicht worden.

Gemäß Artikel 7 Absatz 4 zweiter Satz der Verordnung (EG) Nr. 1301/2006 der Kommission (2) werden die Mengen, für die keine Anträge gestellt werden, zum folgenden Teilzeitraum hinzugerechnet.

Gemäß Artikel 1 Absatz 5 Unterabsatz 2 der Verordnung (EU) Nr. 1274/2009 werden die für den folgenden Teilzeitraum verfügbaren Mengen von der Kommission vor dem 25. des letzten Monats eines jeweiligen Teilzeitraums mitgeteilt.

Somit sind die Gesamtmengen, die für den Teilzeitraum September 2010 im Rahmen der Kontingente mit den laufenden Nummern 09.4189 und 09.4190 gemäß der Verordnung (EU) Nr. 1274/2009 verfügbar sind, im Anhang dieser Mitteilung aufgeführt.

---

(1)  ABl. L 344 vom 23.12.2009, S. 3.

(2)  ABl. L 238 vom 1.9.2006, S. 13.

---

ANHANG

Für den folgenden Teilzeitraum gemäß der Verordnung (EU) Nr. 1274/2009 verfügbare Mengen

| Ursprung | Laufende Nummer | Einfuhrlizenzanträge eingereicht für den Teilzeitraum Mai 2010 | Verfügbare Gesamtmenge für den Teilzeitraum September 2010 (in kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Niederländische Antillen und Aruba | 09.4189 | (1) | 24 815 000 |
| Am wenigsten entwickelte ÜLG | 09.4190 | (1) | 10 000 000 |

Ursprung

Laufende Nummer

Einfuhrlizenzanträge eingereicht für den Teilzeitraum Mai 2010

Verfügbare Gesamtmenge für den Teilzeitraum September 2010 (in kg)

Niederländische Antillen und Aruba

09.4189

(1)

24 815 000

Am wenigsten entwickelte ÜLG

09.4190

(1)

10 000 000

---

(1)  Kein Zuteilungskoeffizient für diesen Teilzeitraum: der Kommission wurde kein Lizenzantrag übermittelt.

---

| 10.7.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 187/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 187/3

---

Keine Einwände gegen einen angemeldeten Zusammenschluss

(Sache COMP/M.5789 — Geely/Daqing/Volvo Cars)

(Text von Bedeutung für den EWR)

2010/C 187/02

Am 6. Juli 2010 hat die Kommission nach Artikel 6 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates entschieden, keine Einwände gegen den obengenannten angemeldeten Zusammenschluss zu erheben und ihn für mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu erklären. Der vollständige Wortlaut der Entscheidung ist nur auf Englisch verfügbar und wird in einer um etwaige Geschäftsgeheimnisse bereinigten Fassung auf den folgenden beiden EU-Websites veröffentlicht:

| — | Website der GD Wettbewerb zur Fusionskontrolle (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Auf dieser Website können Fusionsentscheidungen anhand verschiedener Angaben wie Unternehmensname, Nummer der Sache, Datum der Entscheidung oder Wirtschaftszweig abgerufen werden, |
| --- | --- |

—

Website der GD Wettbewerb zur Fusionskontrolle (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Auf dieser Website können Fusionsentscheidungen anhand verschiedener Angaben wie Unternehmensname, Nummer der Sache, Datum der Entscheidung oder Wirtschaftszweig abgerufen werden,

| — | der Website EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Hier kann diese Entscheidung anhand der Celex-Nummer 32010M5789 abgerufen werden. EUR-Lex ist das Internetportal zum Gemeinschaftsrecht. |
| --- | --- |

—

der Website EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). Hier kann diese Entscheidung anhand der Celex-Nummer 32010M5789 abgerufen werden. EUR-Lex ist das Internetportal zum Gemeinschaftsrecht.

---

IV Informationen

INFORMATIONEN DER ORGANE, EINRICHTUNGEN UND SONSTIGEN STELLEN DER EUROPÄISCHEN UNION

Europäische Kommission

| 10.7.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 187/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 187/4

---

Euro-Wechselkurs (1)

9. Juli 2010

2010/C 187/03

1 Euro =

| | Währung | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-Dollar | 1,2637 |
| JPY | Japanischer Yen | 111,85 |
| DKK | Dänische Krone | 7,4553 |
| GBP | Pfund Sterling | 0,83600 |
| SEK | Schwedische Krone | 9,4767 |
| CHF | Schweizer Franken | 1,3331 |
| ISK | Isländische Krone | |
| NOK | Norwegische Krone | 8,0420 |
| BGN | Bulgarischer Lew | 1,9558 |
| CZK | Tschechische Krone | 25,360 |
| EEK | Estnische Krone | 15,6466 |
| HUF | Ungarischer Forint | 280,24 |
| LTL | Litauischer Litas | 3,4528 |
| LVL | Lettischer Lat | 0,7088 |
| PLN | Polnischer Zloty | 4,0699 |
| RON | Rumänischer Leu | 4,2373 |
| TRY | Türkische Lira | 1,9628 |
| AUD | Australischer Dollar | 1,4452 |
| CAD | Kanadischer Dollar | 1,3072 |
| HKD | Hongkong-Dollar | 9,8283 |
| NZD | Neuseeländischer Dollar | 1,7854 |
| SGD | Singapur-Dollar | 1,7449 |
| KRW | Südkoreanischer Won | 1 513,12 |
| ZAR | Südafrikanischer Rand | 9,5681 |
| CNY | Chinesischer Renminbi Yuan | 8,5597 |
| HRK | Kroatische Kuna | 7,2056 |
| IDR | Indonesische Rupiah | 11 429,32 |
| MYR | Malaysischer Ringgit | 4,0382 |
| PHP | Philippinischer Peso | 58,359 |
| RUB | Russischer Rubel | 39,0275 |
| THB | Thailändischer Baht | 40,868 |
| BRL | Brasilianischer Real | 2,2266 |
| MXN | Mexikanischer Peso | 16,1465 |
| INR | Indische Rupie | 58,9710 |

Währung

Kurs

USD

US-Dollar

1,2637

JPY

Japanischer Yen

111,85

DKK

Dänische Krone

7,4553

GBP

Pfund Sterling

0,83600

SEK

Schwedische Krone

9,4767

CHF

Schweizer Franken

1,3331

ISK

Isländische Krone

NOK

Norwegische Krone

8,0420

BGN

Bulgarischer Lew

1,9558

CZK

Tschechische Krone

25,360

EEK

Estnische Krone

15,6466

HUF

Ungarischer Forint

280,24

LTL

Litauischer Litas

3,4528

LVL

Lettischer Lat

0,7088

PLN

Polnischer Zloty

4,0699

RON

Rumänischer Leu

4,2373

TRY

Türkische Lira

1,9628

AUD

Australischer Dollar

1,4452

CAD

Kanadischer Dollar

1,3072

HKD

Hongkong-Dollar

9,8283

NZD

Neuseeländischer Dollar

1,7854

SGD

Singapur-Dollar

1,7449

KRW

Südkoreanischer Won

1 513,12

ZAR

Südafrikanischer Rand

9,5681

CNY

Chinesischer Renminbi Yuan

8,5597

HRK

Kroatische Kuna

7,2056

IDR

Indonesische Rupiah

11 429,32

MYR

Malaysischer Ringgit

4,0382

PHP

Philippinischer Peso

58,359

RUB

Russischer Rubel

39,0275

THB

Thailändischer Baht

40,868

BRL

Brasilianischer Real

2,2266

MXN

Mexikanischer Peso

16,1465

INR

Indische Rupie

58,9710

---

(1)  Quelle: Von der Europäischen Zentralbank veröffentlichter Referenz-Wechselkurs.

---

Verwaltungskommission für die Koordinierung der Systeme der sozialen Sicherheit

| 10.7.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 187/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 187/5

---

BESCHLUSS Nr. E2

vom 3. März 2010

über die Einführung eines Verfahrens für die Vornahme von Änderungen an den Angaben zu den in Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 883/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates genannten Stellen, die in dem elektronischen Verzeichnis, das Bestandteil von EESSI ist, aufgeführt sind

(Text von Bedeutung für den EWR und für das Abkommen EU/Schweiz)

2010/C 187/04

DIE VERWALTUNGSKOMMISSION FÜR DIE KOORDINIERUNG DER SYSTEME DER SOZIALEN SICHERHEIT —

gestützt auf Artikel 72 Buchstaben d der Verordnung (EG) Nr. 883/2004 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 29. April 2004 zur Koordinierung der Systeme der sozialen Sicherheit (1), wonach die Verwaltungskommission die gemeinsamen strukturellen Regeln für die elektronischen Datenverarbeitungsdienste erlässt und die Einzelheiten für den Betrieb des gemeinsamen Teils dieser Dienste festlegt,

gestützt auf Artikel 88 der Verordnung (EG) Nr. 987/2009 des Europäischen Parlaments und des Rates (2),

gestützt auf Artikel 71 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 883/2004,

in Erwägung nachstehender Gründe:

| (1) | Eines der Elemente der Modernisierung des Systems zur Koordinierung der einzelstaatlichen Regelungen für soziale Sicherheit ist die Einrichtung eines elektronischen Verzeichnisses, das Angaben über die nationalen Stellen enthält, die mit der Anwendung der Verordnungen (EG) Nr. 883/2004 und (EG) Nr. 987/2009 (nachstehend Durchführungsverordnung) befasst sind. |
| --- | --- |

(1)

Eines der Elemente der Modernisierung des Systems zur Koordinierung der einzelstaatlichen Regelungen für soziale Sicherheit ist die Einrichtung eines elektronischen Verzeichnisses, das Angaben über die nationalen Stellen enthält, die mit der Anwendung der Verordnungen (EG) Nr. 883/2004 und (EG) Nr. 987/2009 (nachstehend Durchführungsverordnung) befasst sind.

| (2) | Die Mitgliedstaaten sind für die Eingabe ihrer eigenen Kontaktinformationen in das elektronische Verzeichnis und für die Pflege dieser Angaben zuständig. |
| --- | --- |

(2)

Die Mitgliedstaaten sind für die Eingabe ihrer eigenen Kontaktinformationen in das elektronische Verzeichnis und für die Pflege dieser Angaben zuständig.

| (3) | Jeder Mitgliedstaat stellt sicher, dass die Angaben in seiner lokalen Kopie des elektronischen Verzeichnisses täglich mit den Daten des von der Europäischen Kommission verwalteten Originals dieses Verzeichnisses abgeglichen werden. |
| --- | --- |

(3)

Jeder Mitgliedstaat stellt sicher, dass die Angaben in seiner lokalen Kopie des elektronischen Verzeichnisses täglich mit den Daten des von der Europäischen Kommission verwalteten Originals dieses Verzeichnisses abgeglichen werden.

| (4) | Es ist notwendig, ein Verfahren für die Vornahme von Änderungen einzuführen, um sicherzustellen, dass Änderungen der in dem elektronischen Verzeichnis aufgeführten Daten strukturiert, einheitlich, überprüfbar und rechtzeitig vorgenommen werden — |
| --- | --- |

(4)

Es ist notwendig, ein Verfahren für die Vornahme von Änderungen einzuführen, um sicherzustellen, dass Änderungen der in dem elektronischen Verzeichnis aufgeführten Daten strukturiert, einheitlich, überprüfbar und rechtzeitig vorgenommen werden —

BESCHLIESST:

| 1. | Dieser Beschluss enthält Regeln für ein Verfahren zur Vornahme von Änderungen an den Daten der zuständigen Behörden, nationalen Träger, Verbindungsstellen und Zugangsstellen, die in Artikel 1 Buchstaben m, q und r der Verordnung (EG) Nr. 883/2004 und in Artikel 1 Absatz 2 Buchstaben a und b der Durchführungsverordnung genannt sind. |
| --- | --- |

1.

Dieser Beschluss enthält Regeln für ein Verfahren zur Vornahme von Änderungen an den Daten der zuständigen Behörden, nationalen Träger, Verbindungsstellen und Zugangsstellen, die in Artikel 1 Buchstaben m, q und r der Verordnung (EG) Nr. 883/2004 und in Artikel 1 Absatz 2 Buchstaben a und b der Durchführungsverordnung genannt sind.

| 2. | Das Verfahren zur Vornahme von Änderungen bezieht sich auf die Daten, die im Original des von der Europäischen Kommission verwalteten elektronischen Verzeichnisses aufgeführt sind, und auf die lokalen Kopien in den Mitgliedstaaten. |
| --- | --- |

2.

Das Verfahren zur Vornahme von Änderungen bezieht sich auf die Daten, die im Original des von der Europäischen Kommission verwalteten elektronischen Verzeichnisses aufgeführt sind, und auf die lokalen Kopien in den Mitgliedstaaten.

| 3. | Jeder Mitgliedstaat bestimmt eine Person, die für die Vornahme von Änderungen im Original des elektronischen Verzeichnisses und für die Aktualisierung der lokalen Kopien zuständig ist. |
| --- | --- |

3.

Jeder Mitgliedstaat bestimmt eine Person, die für die Vornahme von Änderungen im Original des elektronischen Verzeichnisses und für die Aktualisierung der lokalen Kopien zuständig ist.

| 4. | Jeder Mitgliedstaat bestimmt ferner für jede Zugangsstelle einen zentral für EESSI zuständigen Mitarbeiter (nachstehend zentraler Ansprechpartner). Er ist der erste Ansprechpartner für die Träger und Stellen, die mit der jeweiligen Zugangsstelle in Verbindung stehen. |
| --- | --- |

4.

Jeder Mitgliedstaat bestimmt ferner für jede Zugangsstelle einen zentral für EESSI zuständigen Mitarbeiter (nachstehend zentraler Ansprechpartner). Er ist der erste Ansprechpartner für die Träger und Stellen, die mit der jeweiligen Zugangsstelle in Verbindung stehen.

| 5. | Jeder Mitgliedstaat unterrichtet die Verwaltungskommission im Wege des Sekretariats mindestens einen Monat vor dem Wirksamwerden über wesentliche Änderungen der Daten bezüglich der zuständigen Stellen, nationalen Träger, Verbindungsstellen oder Zugangsstellen. Eine entsprechende Mitteilung kann an das Sekretariat gerichtet werden. Kleinere Änderungen können ohne vorherige Ankündigung im elektronischen Verzeichnis vorgenommen werden. |
| --- | --- |

5.

Jeder Mitgliedstaat unterrichtet die Verwaltungskommission im Wege des Sekretariats mindestens einen Monat vor dem Wirksamwerden über wesentliche Änderungen der Daten bezüglich der zuständigen Stellen, nationalen Träger, Verbindungsstellen oder Zugangsstellen. Eine entsprechende Mitteilung kann an das Sekretariat gerichtet werden. Kleinere Änderungen können ohne vorherige Ankündigung im elektronischen Verzeichnis vorgenommen werden.

| 6. | Für die Zwecke dieses Verfahrens gelten solche Änderungen als wesentlich, die die Anwendung der Verordnungen und somit die Koordinierung negativ beeinflussen, indem sie den Versand oder die Weiterleitung strukturierter elektronischer Dokumente (SED) an den betreffenden Träger oder die zuständige Stelle möglicherweise behindern.
  Wesentliche Änderungen sind unter anderem:






  a) | Änderungen im Zusammenhang mit dem Identifikationscode, der Funktion oder Zuständigkeit einer Stelle, eines Trägers oder einer Zugangsstelle; |
| --- | --- | --- |

6.

Für die Zwecke dieses Verfahrens gelten solche Änderungen als wesentlich, die die Anwendung der Verordnungen und somit die Koordinierung negativ beeinflussen, indem sie den Versand oder die Weiterleitung strukturierter elektronischer Dokumente (SED) an den betreffenden Träger oder die zuständige Stelle möglicherweise behindern.

Wesentliche Änderungen sind unter anderem:

a)

Änderungen im Zusammenhang mit dem Identifikationscode, der Funktion oder Zuständigkeit einer Stelle, eines Trägers oder einer Zugangsstelle;

| b) | die Schließung einer Stelle, eines Trägers oder einer Zugangsstelle; |
| --- | --- |

b)

die Schließung einer Stelle, eines Trägers oder einer Zugangsstelle;

| c) | die Zusammenlegung von Stellen, Trägern oder Zugangsstellen. |
| --- | --- |

c)

die Zusammenlegung von Stellen, Trägern oder Zugangsstellen.

| 7. | Im Falle einer der unter 6. a), b) oder c) genannten wesentlichen Änderungen gibt der Mitgliedstaat an, welche Stelle, welcher Träger oder welche Zugangsstelle die betreffenden Aufgaben oder die jeweilige Zuständigkeit zu dem Zeitpunkt übernimmt, zu dem die Änderung wirksam wird. |
| --- | --- |

7.

Im Falle einer der unter 6. a), b) oder c) genannten wesentlichen Änderungen gibt der Mitgliedstaat an, welche Stelle, welcher Träger oder welche Zugangsstelle die betreffenden Aufgaben oder die jeweilige Zuständigkeit zu dem Zeitpunkt übernimmt, zu dem die Änderung wirksam wird.

| 8. | Nach Eingang der Mitteilung einer wesentlichen Änderung unterrichtet das Sekretariat die Verwaltungskommission und die zentralen Ansprechpartner über die Änderung und den Zeitpunkt, zu dem diese wirksam wird. |
| --- | --- |

8.

Nach Eingang der Mitteilung einer wesentlichen Änderung unterrichtet das Sekretariat die Verwaltungskommission und die zentralen Ansprechpartner über die Änderung und den Zeitpunkt, zu dem diese wirksam wird.

| 9. | Gemäß Artikel 9 der Satzung der Verwaltungskommission haben die Mitglieder der Verwaltungskommission die Möglichkeit, Einwände gegen die Änderung vorzubringen oder sich ihrer Stimme zu enthalten. Werden Einwände erhoben, wird die Änderung auf der nächsten Tagung der Verwaltungskommission erörtert. |
| --- | --- |

9.

Gemäß Artikel 9 der Satzung der Verwaltungskommission haben die Mitglieder der Verwaltungskommission die Möglichkeit, Einwände gegen die Änderung vorzubringen oder sich ihrer Stimme zu enthalten. Werden Einwände erhoben, wird die Änderung auf der nächsten Tagung der Verwaltungskommission erörtert.

| 10. | Die Mitgliedstaaten sorgen dafür, dass die lokalen Kopien der Verzeichnisdienste täglich mit der Referenzversion des elektronischen Verzeichnisses abgeglichen werden. Der Datenabgleich der lokalen Kopien erfolgt zwischen 1:00 Uhr und 3:00 Uhr morgens MEZ. |
| --- | --- |

10.

Die Mitgliedstaaten sorgen dafür, dass die lokalen Kopien der Verzeichnisdienste täglich mit der Referenzversion des elektronischen Verzeichnisses abgeglichen werden. Der Datenabgleich der lokalen Kopien erfolgt zwischen 1:00 Uhr und 3:00 Uhr morgens MEZ.

| 11. | Innerhalb eines Jahres nach Veröffentlichung des Beschlusses im Amtsblatt evaluiert die Verwaltungskommission die Erfahrungen, die die Mitgliedstaaten bei der Anwendung dieses Beschlusses gemacht haben. |
| --- | --- |

11.

Innerhalb eines Jahres nach Veröffentlichung des Beschlusses im Amtsblatt evaluiert die Verwaltungskommission die Erfahrungen, die die Mitgliedstaaten bei der Anwendung dieses Beschlusses gemacht haben.

| 12. | Dieser Beschluss wird im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlicht. Er gilt ab dem ersten Tag des zweiten Monats nach seinem Inkrafttreten. |
| --- | --- |

12.

Dieser Beschluss wird im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlicht. Er gilt ab dem ersten Tag des zweiten Monats nach seinem Inkrafttreten.

Der Vorsitzende der Verwaltungskommission

José Maria MARCO GARCÍA

---

(1)  ABl. L 166 vom 30.4.2004, S. 1.

1

(2)  ABl. L 284 vom 30.10.2009, S. 1.

2

---

V Bekanntmachungen

VERFAHREN BEZÜGLICH DER DURCHFÜHRUNG DER WETTBEWERBSPOLITIK

Europäische Kommission

| 10.7.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 187/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 187/7

---

STAATLICHE BEIHILFE — BULGARIEN

Staatliche Beihilfe C 12/10 (ex N 389/09) — Rückzahlungsaufschub und Umschuldung für Ruse Industry

Aufforderung zur Stellungnahme nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV

(Text von Bedeutung für den EWR)

2010/C 187/05

Mit Schreiben vom 14. Mai 2010, das nachstehend in der verbindlichen Sprachfassung abgedruckt ist, hat die Kommission Bulgarien von ihrem Beschluss in Kenntnis gesetzt, wegen der genannten Beihilfen/Maßnahmen das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV zu eröffnen.

Alle Beteiligten können innerhalb eines Monats nach Veröffentlichung dieser Zusammenfassung und des Schreibens zu den Maßnahmen, die Gegenstand des von der Kommission eröffneten Verfahrens sind, Stellung nehmen. Die Stellungnahmen sind an folgende Anschrift zu richten:

| Europäische Kommission |
| --- |
| Generaldirektion Wettbewerb |
| Registratur Staatliche Beihilfen |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Europäische Kommission

Generaldirektion Wettbewerb

Registratur Staatliche Beihilfen

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Alle Stellungnahmen werden Bulgarien übermittelt. Beteiligte, die eine Stellungnahme abgeben, können unter Angabe von Gründen schriftlich beantragen, dass ihre Identität nicht bekanntgegeben wird.

ZUSAMMENFASSUNG

1.   VERFAHREN

Am 30. Juni 2009 hat Bulgarien eine Umstrukturierungsmaßnahme zugunsten des Unternehmens Ruse Industry AD angemeldet, die einen Rückzahlungsaufschub und eine Umschuldung für staatliche Kredite im Umfang von insgesamt 9,85 Mio. EUR beinhaltet. Bulgarien zufolge handelt es sich bei der geplanten Maßnahme um eine auf der Grundlage der Leitlinien für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen mit dem Binnenmarkt vereinbare Umstrukturierungsbeihilfe.

2.   BESCHREIBUNG

Ruse Industry ist in der Produktion und Reparatur von Metallstrukturen und -elementen sowie in der Herstellung von Kranen und Meeresschiffsausrüstung tätig; im Jahr 2009 beschäftigte das Unternehmen 196 Mitarbeiter. Die Verbindlichkeiten, die Gegenstand der geplanten Umschuldung sind, gehen auf Kreditvereinbarungen aus dem Jahr 1996 zurück. Die Kapitalsumme wurde bereits in den Jahren 1999 und 2001 umgeschuldet.

3.   BEIHILFERECHTLICHE WÜRDIGUNG

Zum gegenwärtigen Zeitpunkt ist die Kommission nicht davon überzeugt, dass das Unternehmen für die Gewährung einer Umstrukturierungsbeihilfe in Frage kommt, da das Prinzip der einmaligen Gewährung durch vorhergehende Umschuldungen verletzt worden ist. Zudem hat Bulgarien die Situation des Konzerns, dem Ruse Industry angehört, nicht dargelegt. Darüber hinaus wurde nicht aufgezeigt, dass die Bedingungen für die Gewährung einer Umstrukturierungsbeihilfe erfüllt sind. Auf der Grundlage des von dem Unternehmen vorgelegten Plans hat die Kommission Zweifel, dass es dem Unternehmen gelingen wird, seine langfristige Rentabilität wiederherzustellen und dass die Höhe der Eigenleistung die in den Leitlinien für Rettungs- und Umstrukturierungsbeihilfen vorgeschriebenen 50 % erreicht. Darüber hinaus hat Bulgarien bislang keine konkreten Ausgleichsmaßnahmen angeboten.

Zudem wirft die Umschuldung der öffentlichen Kredite, von der Ruse Industry seit dem Jahr 2001 profitiert hat, nicht nur die Frage auf, ob das Prinzip der einmaligen Gewährung verletzt wurde, sondern auch die Frage, ob das Unternehmen zwischen dem 1. Januar 2007, dem Datum des EU-Beitritts Bulgariens, und dem Datum der Anmeldung der in Rede stehenden Umstrukturierungsmaßnahme mit dem Binnenmarkt unvereinbare staatliche Beihilfen erhalten hat.

4.   SCHLUSSFOLGERUNG

Angesichts der vorstehenden Erwägungen hat die Kommission beschlossen, in Bezug auf die genannten Maßnahmen das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV zu eröffnen.

WORTLAUT DES SCHREIBENS

„Европейската комисия желае да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от българските органи относно горепосочената мярка, за която България е подала уведомление съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (‚ДФЕС‘) (1), реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС.

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на ‚Русе индъстри‘ АД (по-нататък ‚РИ‘) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(1)

На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на ‚Русе индъстри‘ АД (по-нататък ‚РИ‘) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR.

| (2) | Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация. |
| --- | --- |

(2)

Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация.

II.   ОПИСАНИЕ

II.1.   Получателят

| (3) | Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък ‚R GmbH‘), Rostock, Германия. |
| --- | --- |

(3)

Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък ‚R GmbH‘), Rostock, Германия.

| (4) | Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето ‚Русенска корабостроителница‘ АД (по-нататък ‚РК‘). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

  Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.







  Alpha GmbH | 49,025 % |
| --- | --- | --- |
| Omega GmbH | 49,025 % |
| Dic Consult OOD | 1,440 % |
| Физически лица | 0,510 % |

(4)

Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето ‚Русенска корабостроителница‘ АД (по-нататък ‚РК‘). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.

Alpha GmbH

49,025 %

Omega GmbH

49,025 %

Dic Consult OOD

1,440 %

Физически лица

0,510 %

| (5) | Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %. |
| --- | --- |

(5)

Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %.

| (6) | Понастоящем съществува също и предприятие, наречено ‚Корабостроителница Русе‘ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че ‚Корабостроителница Русе‘ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че ‚Корабостроителница Русе‘ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК. |
| --- | --- |

(6)

Понастоящем съществува също и предприятие, наречено ‚Корабостроителница Русе‘ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че ‚Корабостроителница Русе‘ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че ‚Корабостроителница Русе‘ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК.

| (7) | Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

  Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.







  H + S TP | 100 % |
| --- | --- | --- |
| ‚Корабостроителница Русе‘ АД | 100 % |
| ‚ИВЕЛ‘ ООД | 100 % |
| ‚РСР‘ ООД | 51 % |

(7)

Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.

H + S TP

100 %

‚Корабостроителница Русе‘ АД

100 %

‚ИВЕЛ‘ ООД

100 %

‚РСР‘ ООД

51 %

II.2.   История на публичното задължение

| (8) | Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR.

| (9) | Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD. |
| --- | --- |

(9)

Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD.

| (10) | През април 1999 г. е сключено споразумение (‚Разсрочване 1999 г.‘) между Министерството на финансите (6) (по-нататък ‚МФ‘) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г. |
| --- | --- |

(10)

През април 1999 г. е сключено споразумение (‚Разсрочване 1999 г.‘) между Министерството на финансите (6) (по-нататък ‚МФ‘) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г.

| (11) | На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение (‚Разсрочване 2001 г.‘), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г. |
| --- | --- |

(11)

На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение (‚Разсрочване 2001 г.‘), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г.

| (12) | Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %. |
| --- | --- |

(12)

Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %.

| (13) | През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено. |
| --- | --- |

(13)

През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено.

| (14) | Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане. |
| --- | --- |

(14)

Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане.

| (15) | На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR. |
| --- | --- |

(15)

На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR.

II.3.   Мярка за преструктуриране, за която е подадено уведомление

| (16) | През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(16)

През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране.

| (17) | Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г. |
| --- | --- |

(17)

Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г.

| (18) | Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):






  а) | 1,8 млн. EUR просрочени задължения; |
| --- | --- | --- |

(18)

Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):

а)

1,8 млн. EUR просрочени задължения;

| б) | 5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.), |
| --- | --- |

б)

5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.),

| в) | просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.; |
| --- | --- |

в)

просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.;

| г) | натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR. |
| --- | --- |

г)

натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR.

| (19) | България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък ‚Насоките за О и П‘) (15) като мярка за преструктуриране. |
| --- | --- |

(19)

България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък ‚Насоките за О и П‘) (15) като мярка за преструктуриране.

III.   ОЦЕНКА НА НАЛИЧИЕТО НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

| (20) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(20)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

| (21) | По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(21)

По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране.

| (22) | И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата. |
| --- | --- |

(22)

И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата.

| (23) | Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни. |
| --- | --- |

(23)

Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни.

| (24) | В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16). |
| --- | --- |

(24)

В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16).

| (25) | По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение. |
| --- | --- |

(25)

По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение.

| (26) | Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17). |
| --- | --- |

(26)

Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17).

| (27) | Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм. |
| --- | --- |

(27)

Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм.

| (28) | РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено. |
| --- | --- |

(28)

РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено.

| (29) | Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление. |
| --- | --- |

(29)

Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление.

IV.   ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА

| (30) | От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, ‚доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес‘. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(30)

От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, ‚доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес‘. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П.

IV.1.   Помощта отговаря ли на условията за помощ за преструктуриране?

IV.1.1.   Предприятие в затруднение

| (31) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(31)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П.

| (32) | В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата. |
| --- | --- |

(32)

В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата.

| (33) | Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

  Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД










  в млн. BGN (20) | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Годишен оборот | 76 239 | 65 086 | 17 963 | 7 035 |
| Печалба/загуба преди данъчно облагане | 2 091 | 1 977 | 827 | 3 924 |

(33)

Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД

в млн. BGN (20)

2005 г.

2006 г.

2007 г.

2008 г.

Годишен оборот

76 239

65 086

17 963

7 035

Печалба/загуба преди данъчно облагане

2 091

1 977

827

3 924

| (34) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях. |
| --- | --- |

(34)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях.

| (35) | Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна. |
| --- | --- |

(35)

Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна.

| (36) | България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите. |
| --- | --- |

(36)

България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите.

| (37) | Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(37)

Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П.

IV.1.2.   Принципът на еднократна помощ

| (38) | Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен. |
| --- | --- |

(38)

Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен.

| (39) | В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък ‚ПКУПИ‘). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него. |
| --- | --- |

(39)

В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък ‚ПКУПИ‘). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него.

| (40) | Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ. |
| --- | --- |

(40)

Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ.

IV.1.3.   Заключение относно съответствието с условията

| (41) | Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(41)

Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране.

IV.2.   Съвместимост с Насоките за О и П

IV.2.1.   Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност

| (42) | Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност. |
| --- | --- |

(42)

Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност.

| (43) | На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение. |
| --- | --- |

(43)

На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение.

IV.2.2.   Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията

| (44) | Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите. |
| --- | --- |

(44)

Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите.

| (45) | Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки. |
| --- | --- |

(45)

Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки.

IV.2.3.   Помощ, ограничена до минимум: действителен принос, несвързан с помощта

| (46) | Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия. |
| --- | --- |

(46)

Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия.

| (47) | Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането. |
| --- | --- |

(47)

Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането.

IV.2.4.   Заключения за съвместимостта

| (48) | На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(48)

На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране.

| (49) | Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(49)

Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар.

V.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (50) | На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(50)

На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар.

| (51) | Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки. |
| --- | --- |

(51)

Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки.

РЕШЕНИЕ

| 1. | Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на ‚Русе индъстри‘ АД. |
| --- | --- |

1.

Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на ‚Русе индъстри‘ АД.

| 2. | С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:






  — | данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- | --- |

2.

С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:

—

данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър,

| — | информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри, |
| --- | --- |

—

одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри,

| — | плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7), |
| --- | --- |

—

плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7),

| — | подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:






  — | общо задължение към Агенцията в началото на периода, |
| --- | --- | --- |

—

подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:

—

общо задължение към Агенцията в началото на периода,

| — | общо плащания, осъществени за периода, |
| --- | --- |

—

общо плащания, осъществени за периода,

| — | общо задължение в края на периода, |
| --- | --- |

—

общо задължение в края на периода,

| — | начислена наказателна лихва. |
| --- | --- |

—

начислена наказателна лихва.

| 3. | Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до ‚Русе индъстри‘ АД. |
| --- | --- |

3.

Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до ‚Русе индъстри‘ АД.

| 4. | Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ. |
| --- | --- |

4.

Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ.

| 5. | Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.“ |
| --- | --- |

5.

Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.“

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г. членове 87 и 88 от Договора за ЕО стават съответно членове 107 и 108 от ДФЕС. Двете групи от разпоредби са по същество идентични. За целите на настоящото решение позоваванията на членове 107 и 108 от ДФЕС следва да се разбират като позовавания на съответно членове 87 и 88 от Договора за ЕО, когато е уместно.

1

(2)  Регион, отговарящ на условията за помощ, съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС въз основа на Решение на Комисията от 24 януари 2007 г., ОВ C 73, 30.3.2007 г., стр. 16.

2

(3)  Френско изписване на наименованието ‚Русе‘.

3

(4)  Името РК е променено на РИ на 4 март 2009 г. Името на предприятието ще се използва в съответствие с това.

4

(5)  Договор от 15 ноември 1996 г. за заем в чуждестранна валута в размер на 1 402 341,08 USD; договор от 22 ноември 1996 г. за сумата от 450 131,17 USD; и договор от 27 януари 1997 г. за изплащане на предишно задължение на предприятието в размер на 6 597 658,92 USD (главница) и 365 575,86 USD (дължима лихва към 1 ноември 1996 г.). Тези заеми са прехвърлени към ДФРР от Стопанска банка (фалирала държавна банка).

5

(6)  Законен правоприемник като кредитор по дългове, дължими на ДФРР.

6

(7)  Българските органи не посочват обменния курс на тази транзакция.

7

(8)  Т.е. цялото задължение, първоначално възлизащо на 8 450 131,17 USD, от което 8 млн. USD вече са били превалутирани/разсрочени на 8 април 1999 г.

8

(9)  Чрез използване на обменния курс EUR/USD от приватизацията, т.е. 29 април 1999 г.

9

(10)  Агенция за държавни вземания.

10

(11)  Комисия за защита на конкуренцията.

11

(12)  Член 1, параграф 3 и член 3, параграф 2 от Закона за държавните помощи.

12

(13)  a + b (т.е. 7,7 млн. EUR) отговаря на неплатената главница, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г. За сравнение главницата, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г., е 7,97 млн. EUR.

13

(14)  От предоставената информация не става ясно дали лихви са били начислявани и/или изисквани по законов път след 10 юни 2006 г.

14

(15)  ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2.

15

(16)  Вж.: T-152/99 HAMSA [2002] ECR II-3049 at para 167.

16

HAMSA

2002

II-3049

(17)  Поне не след 10 юни 2006 г.

17

(18)  ОВ L 157, 21.6.2005 г., стр. 93.

18

(19)  ‚Търговски закон‘.

19

(20)  1,9558 EUR/BGN към 2 март 2010 г.

20

(21)  Най-малко 1,8 млн. EUR са дължими понастоящем и българските органи не са предприели сериозни опити за събиране на дълга.

21

(22)  Това е установена практика на Комисията, вж. например решенията за откриване по дела C 40/08 Помощ за преструктуриране за PZL-Hydral и C 49/08 Помощ за преструктуриране за PZL Debica.

22

(23)  Ако приемем, че РИ може да се счита за голямо предприятие. Това е посочено от българските органи в точка 4.3 от тяхното уведомление от 30 юни 2009 г. Въпреки това на този етап от оценката структурата на групата все още е неясна, както е посочено в параграфи (5)—(6).

23

---

| 10.7.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 187/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 187/14

---

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses

(Sache COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar)

(Text von Bedeutung für den EWR)

2010/C 187/06

| 1. | Am 30. Juni 2010 ist die Anmeldung eines Zusammenschlusses nach Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Montagu Private Equity LLP („Montagu“, Vereinigtes Königreich) und das Unternehmen Global Infrastructure Partners („GIP“, USA), das gemeinsam von General Electric Company („GE“, USA), Credit Suisse Groupe („CSG“, Schweiz) and Global Infrastructure Management Participation LLC („GIMP“, USA) kontrolliert wird, erwerben im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Fusionskontrollverordnung durch Erwerb von Anteilen die gemeinsame Kontrolle über das Unternehmen Greenstar Holdings Ltd und seine Tochtergesellschaften („Greenstar“, Vereinigtes Königreich und Wales), die zu NTR („NTR“, Irland) gehören. |
| --- | --- |

1.

Am 30. Juni 2010 ist die Anmeldung eines Zusammenschlusses nach Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Montagu Private Equity LLP („Montagu“, Vereinigtes Königreich) und das Unternehmen Global Infrastructure Partners („GIP“, USA), das gemeinsam von General Electric Company („GE“, USA), Credit Suisse Groupe („CSG“, Schweiz) and Global Infrastructure Management Participation LLC („GIMP“, USA) kontrolliert wird, erwerben im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Fusionskontrollverordnung durch Erwerb von Anteilen die gemeinsame Kontrolle über das Unternehmen Greenstar Holdings Ltd und seine Tochtergesellschaften („Greenstar“, Vereinigtes Königreich und Wales), die zu NTR („NTR“, Irland) gehören.

| 2. | Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:






  — | Montagu: private Kapitalbeteiligungen, |
| --- | --- | --- |

2.

Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:

—

Montagu: private Kapitalbeteiligungen,

| — | GIP: Infrastrukturinvestitionen, |
| --- | --- |

—

GIP: Infrastrukturinvestitionen,

| — | GE: diversifiziertes Technologie- und Dienstleistungsunternehmen, |
| --- | --- |

—

GE: diversifiziertes Technologie- und Dienstleistungsunternehmen,

| — | CSG: Investmentbanking, Private Banking, Vermögensverwaltung und andere Finanzdienstleistungen, |
| --- | --- |

—

CSG: Investmentbanking, Private Banking, Vermögensverwaltung und andere Finanzdienstleistungen,

| — | GIMP: Holdinggesellschaft mit Tätigkeitsbereich Vermögensverwaltung, |
| --- | --- |

—

GIMP: Holdinggesellschaft mit Tätigkeitsbereich Vermögensverwaltung,

| — | Greenstar: Abfallentsorgung, |
| --- | --- |

—

Greenstar: Abfallentsorgung,

| — | NTR: internationaler Konzern für erneuerbare Energien. |
| --- | --- |

—

NTR: internationaler Konzern für erneuerbare Energien.

| 3. | Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die EG-Fusionskontrollverordnung fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor. |
| --- | --- |

3.

Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die EG-Fusionskontrollverordnung fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor.

| 4. | Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.
  Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar per Fax (+32 22964301), per E-Mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:





  Europäische Kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektion Wettbewerb |
| Registratur Fusionskontrolle |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.

Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5901 — Montagu/GIP/Greenstar per Fax (+32 22964301), per E-Mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:

Europäische Kommission

Generaldirektion Wettbewerb

Registratur Fusionskontrolle

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ABl. L 24 vom 29.1.2004, S. 1 (nachstehend „EG-Fusionskontrollverordnung“ genannt).

---

| 10.7.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 187/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 187/15

---

Vorherige Anmeldung eines Zusammenschlusses

(Sache COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts)

(Text von Bedeutung für den EWR)

2010/C 187/07

| 1. | Am 2. Juli 2010 ist die Anmeldung eines Zusammenschlusses nach Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Anglo Irish Bank Corporation Limited („Anglo Irish Bank“, Irland) und das Unternehmen The Royal Bank of Scotland Group plc („RBS“, Vereinigtes Königreich) erwerben im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Fusionskontrollverordnung durch Vertrag die gemeinsame Kontrolle über das Unternehmen Arnotts Holdings Limited („Arnotts“, Irland). |
| --- | --- |

1.

Am 2. Juli 2010 ist die Anmeldung eines Zusammenschlusses nach Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 139/2004 des Rates (1) bei der Kommission eingegangen. Danach ist Folgendes beabsichtigt: Das Unternehmen Anglo Irish Bank Corporation Limited („Anglo Irish Bank“, Irland) und das Unternehmen The Royal Bank of Scotland Group plc („RBS“, Vereinigtes Königreich) erwerben im Sinne von Artikel 3 Absatz 1 Buchstabe b der Fusionskontrollverordnung durch Vertrag die gemeinsame Kontrolle über das Unternehmen Arnotts Holdings Limited („Arnotts“, Irland).

| 2. | Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:






  — | Anglo Irish Bank: Bankdienstleistungen, Unternehmens- und Immobilienfinanzierung, |
| --- | --- | --- |

2.

Die beteiligten Unternehmen sind in folgenden Geschäftsbereichen tätig:

—

Anglo Irish Bank: Bankdienstleistungen, Unternehmens- und Immobilienfinanzierung,

| — | RBS: Bank- und Finanzdienstleistungen, |
| --- | --- |

—

RBS: Bank- und Finanzdienstleistungen,

| — | Arnotts: Einzelhandel mit Waren verschiedener Art in Irland. |
| --- | --- |

—

Arnotts: Einzelhandel mit Waren verschiedener Art in Irland.

| 3. | Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die EG-Fusionskontrollverordnung fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor. |
| --- | --- |

3.

Die Kommission hat nach vorläufiger Prüfung festgestellt, dass das angemeldete Rechtsgeschäft unter die EG-Fusionskontrollverordnung fallen könnte. Die endgültige Entscheidung zu diesem Punkt behält sie sich vor.

| 4. | Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.
  Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts per Fax (+32 22964301), per E-Mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:





  Europäische Kommission |
| --- | --- |
| Generaldirektion Wettbewerb |
| Registratur Fusionskontrolle |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Alle betroffenen Dritten können bei der Kommission zu diesem Vorhaben Stellung nehmen.

Die Stellungnahmen müssen bei der Kommission spätestens 10 Tage nach Veröffentlichung dieser Anmeldung eingehen. Sie können der Kommission unter Angabe des Aktenzeichens COMP/M.5826 — Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts per Fax (+32 22964301), per E-Mail (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) oder per Post an folgende Anschrift übermittelt werden:

Europäische Kommission

Generaldirektion Wettbewerb

Registratur Fusionskontrolle

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ABl. L 24 vom 29.1.2004, S. 1 (nachstehend „EG-Fusionskontrollverordnung“ genannt).

---

SONSTIGE RECHTSHANDLUNGEN

Europäische Kommission

| 10.7.2010 | DE | Amtsblatt der Europäischen Union | C 187/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

DE

Amtsblatt der Europäischen Union

C 187/16

---

Veröffentlichung eines Eintragungsantrags gemäß Artikel 6 Absatz 2 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006 des Rates zum Schutz von geografischen Angaben und Ursprungsbezeichnungen für Agrarerzeugnisse und Lebensmittel

2010/C 187/08

Diese Veröffentlichung eröffnet die Möglichkeit, gemäß Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006 (1) Einspruch gegen den Antrag einzulegen. Der Einspruch muss innerhalb von sechs Monaten ab dieser Veröffentlichung bei der Europäischen Kommission eingehen.

EINZIGES DOKUMENT

VERORDNUNG (EG) Nr. 510/2006 DES RATES

„CHLEB PRĄDNICKI“

EG-Nr.: PL-PGI-0005-0694-23.04.2008

g.g.A. ( X ) g.U. ( )

1.   Name:

„Chleb prądnicki“

2.   Mitgliedstaat oder Drittland:

Polen

3.   Beschreibung des Agrarerzeugnisses oder des Lebensmittels:

3.1   Erzeugnisart:

| Klasse 2.4 | Backwaren, feine Backwaren, Süßwaren oder Kleingebäck |
| --- | --- |

Klasse 2.4

Backwaren, feine Backwaren, Süßwaren oder Kleingebäck

3.2   Beschreibung des Erzeugnisses, für das der unter Punkt 1 aufgeführte Name gilt:

Das „Chleb prądnicki“ (Brot aus Prądnik) ist ein dunkles Brot, das aus Roggensauerteig hergestellt wird.

Form

Die Brotsorte „Chleb prądnicki“ wird in länglicher und runder Form gebacken.

In der länglichen Form gibt es das Brot in zwei Gewichtsklassen:

| 1. | 14 kg — Länge: 950 bis 1 000 mm, Höhe: 120 bis 150 mm, die Breite in der Mitte des Brotlaibes schwankt zwischen 450 und 500 mm. |
| --- | --- |

1.

14 kg — Länge: 950 bis 1 000 mm, Höhe: 120 bis 150 mm, die Breite in der Mitte des Brotlaibes schwankt zwischen 450 und 500 mm.

| 2. | 4,5 kg — Länge: 600 bis 650 mm, Höhe: 120 bis 150 mm, die Breite in der Mitte des Brotlaibes schwankt zwischen 300 und 350 mm. |
| --- | --- |

2.

4,5 kg — Länge: 600 bis 650 mm, Höhe: 120 bis 150 mm, die Breite in der Mitte des Brotlaibes schwankt zwischen 300 und 350 mm.

In seiner länglichen Form „verjüngt“ sich das Brot in beiden Gewichtsklassen zu den Enden hin.

Runde Form — eine Gewichtsklasse — 4,5 kg, Durchmesser: 450-500 mm.

Kruste

Die Kruste ist unabhängig von der Form des Brotes 4 bis 6 mm stark und von brauner bis dunkelbrauner Farbe; ihre Oberfläche ist ebenmäßig bzw. von deutlich sichtbaren Rissen durchzogen und mit einer dünnen Schicht Roggenkleie bedeckt.

Krume

Im Anschnitt ist das Brot von heller Farbe und gleichmäßiger Porung. Nach leichtem Druck sollte die Krume wieder ihre ursprüngliche Form annehmen, ohne dass ihre Struktur beschädigt wird. Das „Chleb prądnicki“ besitzt den charakteristischen Geschmack und Geruch eines aus Roggensauerteig hergestellten Brotes.

Physikalisch-chemische Merkmale

Feuchtigkeitsgehalt— 8 Stunden nach dem Backen höchstens 50 %.

Volumen— 100 g Brot haben ein Volumen von mindestens 200 cm3.

Säuregrad— höchstens 10 pH.

3.3   Rohstoffe (nur für Verarbeitungserzeugnisse):

| — | hochwertiges Roggen- und Weizenmehl, wie es in der Nahrungsmittelindustrie verwendet wird, |
| --- | --- |

—

hochwertiges Roggen- und Weizenmehl, wie es in der Nahrungsmittelindustrie verwendet wird,

| — | gekochte Kartoffeln oder Kartoffelflocken (saisonal im Frühjahr und Frühsommer), |
| --- | --- |

—

gekochte Kartoffeln oder Kartoffelflocken (saisonal im Frühjahr und Frühsommer),

| — | Roggenkleie, |
| --- | --- |

—

Roggenkleie,

| — | Salz, |
| --- | --- |

—

Salz,

| — | Trinkwasser, |
| --- | --- |

—

Trinkwasser,

| — | Frischhefe, |
| --- | --- |

—

Frischhefe,

| — | Kümmel. |
| --- | --- |

—

Kümmel.

3.4   Futter (nur für Erzeugnisse tierischen Ursprungs):

—

3.5   Besondere Erzeugungsschritte, die in dem abgegrenzten geografischen Gebiet erfolgen müssen:

Der gesamte Herstellungsprozess muss in dem abgegrenzten geografischen Gebiet erfolgen:

| — | traditionelle fünfstufige Sauerteigführung, |
| --- | --- |

—

traditionelle fünfstufige Sauerteigführung,

| — | manuelles Teilen des Teigs und manuelles Formen der Stücke, |
| --- | --- |

—

manuelles Teilen des Teigs und manuelles Formen der Stücke,

| — | Stückgare der Teiglinge in Körben, |
| --- | --- |

—

Stückgare der Teiglinge in Körben,

| — | Vorbereitung der Teiglinge zum Backen, Befeuchten mit Wasser und Bestreuen mit Roggenkleie, |
| --- | --- |

—

Vorbereitung der Teiglinge zum Backen, Befeuchten mit Wasser und Bestreuen mit Roggenkleie,

| — | Backen der Teiglinge, |
| --- | --- |

—

Backen der Teiglinge,

| — | Auskühlen des gebackenen Brotes. |
| --- | --- |

—

Auskühlen des gebackenen Brotes.

3.6   Besondere Vorschriften für Vorgänge wie Schneiden, Reiben, Verpacken usw.:

Stückweise verkauftes Brot darf erst geschnitten werden, wenn es ausgekühlt ist, d. h. frühestens vier Stunden nach Beendigung des Backvorgangs.

3.7   Besondere Vorschriften für die Etikettierung:

Das „Chleb prądnicki“ kann unverpackt verkauft werden. Jedes als ganzer Laib verkaufte 4,5-kg-Brot wird mit einer Banderole mit aufgedruckten Angaben entsprechend den Bestimmungen über die Kennzeichnung von in den Verkehr gebrachten Lebensmitteln versehen. Stückweise verkauftes Brot (Halb- oder Viertellaibe) wird in Folien- oder Papierbeutel verpackt, die mit einem Etikett versehen sind, auf dem das gleiche Grafiklogo wie auf der Banderole zu sehen ist. Das Etikett muss das Zeichen für die geschützte geografische Angabe sowie die Aufschrift „Chronione Oznaczenie Geograficzne“ (Geschützte geografische Angabe) tragen. Brot in nicht handelsüblicher Größe, d. h. mit einem Gewicht über 4,5 kg, das für spezielle Anlässe gebacken wird, erhält wie das 4,5-kg-Brot eine Banderole, die der Größe des Brotlaibes angepasst ist. Die Etiketten und Banderolen werden von der Bäckerei B. A. Madej an alle Hersteller der Brotsorte „Chleb prądnicki“ ausgegeben. Die Ausgaberegeln gewährleisten dabei, dass es unter den Herstellern, die die Brotsorte „Chleb prądnicki“ nach Maßgabe der vorliegenden Spezifikation produzieren, zu keinerlei Diskriminierung kommen kann.

4.   Kurzbeschreibung der Abgrenzung des geografischen Gebiets:

Stadt Kraków (Krakau) in ihren Verwaltungsgrenzen.

5.   Zusammenhang mit dem geografischen Gebiet:

5.1   Besonderheit des geografischen Gebiets:

Der Name der Brotsorte „Chleb prądnicki“ leitet sich vom Namen der an dem Flüsschen Prądnik gelegenen Dörfer ab, von denen Prądnik Czerwony und Prądnik Biały die bedeutendsten sind, da dort zahlreiche Mühlen existierten. Die ersten indirekten Erwähnungen über die Bäcker aus Prądnik stammen bereits aus dem 14. Jahrhundert. Die Einwohner von Prądnik Czerwony waren vor allem dafür berühmt, dass sie riesige Laibe des „Chleb prądnicki“ buken.

Prądnik Czerwony und Prądnik Biały lagen ab 1. April 1910 innerhalb der Verwaltungsgrenzen von Krakau. Bis 1990 gehörten diese beiden Dörfer zum Krakauer Stadtbezirk Krowodrza, ihre Namen wurden jedoch im alltäglichen Sprachgebrauch weiterverwendet und bilden heute die offiziellen Bezeichnungen der eigenständigen Krakauer Stadtbezirke III und IV.

Das „Chleb prądnicki“ und die Methode seiner Herstellung haben sich in langjähriger Praxis, die durch Generationen von Bäckern geprägt wurde, entwickelt. Die charakteristischen Merkmale des „Chleb prądnicki“ sind mit den Menschen eng verbunden — mit dem handwerklichen Können und der Backkunst der Hersteller, die das Brot auf traditionelle Art und Weise und unter strenger Verwendung genau festgelegter Rohstoffe backen.

5.2   Besonderheit des Erzeugnisses:

Ein ganz besonderes Merkmal, durch das sich das „Chleb prądnicki“ am deutlichsten von anderen Produkten unterscheidet, sind seine Größe, die starke Kruste und seine lange Haltbarkeit. Gewöhnlich werden Laibe von 4,5 kg Gewicht gebacken, zu besonderen Anlässen aber auch 14-kg-Brote. Jeder Brotlaib hat eine etwas andere Form. Zudem hält sich das „Chleb prądnicki“ bei normaler Lagerung sieben Tage frisch.

Charakteristisch für das „Chleb prądnicki“ ist auch, dass es nach dem Backen „reift“ und seinen vollen Geschmack und Geruch erst am zweiten Tag nach dem Backen entfaltet.

5.3   Ursächlicher Zusammenhang zwischen dem geografischen Gebiet und der Qualität oder den Merkmalen des Erzeugnisses (im Falle einer g.U.) bzw. einer bestimmten Qualität, dem Ansehen oder sonstigen Eigenschaften des Erzeugnisses (im Falle einer g.g.A.):

Grundlage für den Antrag bilden die unter Punkt 5.2 beschriebenen besonderen Qualitätseigenschaften und das Ansehen des „Chleb prądnicki“.

Ausschlaggebend für den außergewöhnlichen Charakter des Produkts ist das handwerkliche Können der Hersteller, insbesondere die Tatsache, dass der Teig von Hand aufgearbeitet und geformt wird, wodurch jeder Brotlaib eine etwas andere Form annimmt. Hinzu kommt eine spezielle Wärmebehandlung, in deren Verlauf das „Chleb prądnicki“ sein charakteristisches Volumen und seine typische Oberflächenstruktur und Kruste erhält. Die Verwendung von Kartoffeln bzw. Kartoffelflocken wiederum gewährleisten eine lange Haltbarkeit.

Geschichte, Herstellungstradition und Ansehen des „Chleb prądnicki“

| | Die ältesten Informationen über das „Chleb prądnicki“ stammen aus dem Jahr 1421, als der Krakauer Bischof Albert seinem Koch Świętosław Skowronek zwei Hufen (źreb — ein Flächenmaß) Land in Prądnik übertrug. Die dortigen Bewohner wurden verpflichtet, für die Hofhaltung des Bischofs Brot zu backen. |
| --- | --- |

Die ältesten Informationen über das „Chleb prądnicki“ stammen aus dem Jahr 1421, als der Krakauer Bischof Albert seinem Koch Świętosław Skowronek zwei Hufen (źreb — ein Flächenmaß) Land in Prądnik übertrug. Die dortigen Bewohner wurden verpflichtet, für die Hofhaltung des Bischofs Brot zu backen.

| | Mit dem Privileg des Königs Jan Olbracht vom 26. Mai 1496 wurde den Bäckern von dunklem Roggenbrot (chleb rżany) wie z. B. aus Prądnik gestattet, das Brot - wie es schon länger Brauch war — auch weiterhin einmal in der Woche auf dem Dienstagsmarkt in Krakau zu verkaufen. Diesem Privileg zufolge durften die Angehörigen der Bäckergilde, die ihrem Handwerk innerhalb der Stadtmauern nachgingen, uneingeschränkt helle und dunkle Backwaren herstellen und verkaufen. Bäcker außerhalb der Stadtmauern durften dagegen überhaupt keine hellen Backwaren herstellen, und der Verkauf von Dunkelbrot, das außerhalb der Stadt gebacken wurde, war stark eingeschränkt. Erst am 1. Juli 1785 erhielten die Bäcker die Genehmigung, das „Chleb prądnicki“ unbegrenzt nach Krakau einzuführen. |
| --- | --- |

Mit dem Privileg des Königs Jan Olbracht vom 26. Mai 1496 wurde den Bäckern von dunklem Roggenbrot (chleb rżany) wie z. B. aus Prądnik gestattet, das Brot - wie es schon länger Brauch war — auch weiterhin einmal in der Woche auf dem Dienstagsmarkt in Krakau zu verkaufen. Diesem Privileg zufolge durften die Angehörigen der Bäckergilde, die ihrem Handwerk innerhalb der Stadtmauern nachgingen, uneingeschränkt helle und dunkle Backwaren herstellen und verkaufen. Bäcker außerhalb der Stadtmauern durften dagegen überhaupt keine hellen Backwaren herstellen, und der Verkauf von Dunkelbrot, das außerhalb der Stadt gebacken wurde, war stark eingeschränkt. Erst am 1. Juli 1785 erhielten die Bäcker die Genehmigung, das „Chleb prądnicki“ unbegrenzt nach Krakau einzuführen.

| | Im 18. und 19. Jahrhundert wurden Vorschriften für den Brotverkauf und die Festlegung des Brotpreises nach der sogenannten Brottaxe erlassen, wovon Originaldokumente aus jener Zeit Zeugnis ablegen, die von der Bäckerinnung in Krakau aufbewahrt werden. Das wegen seines Geschmacks so beliebte „Chleb prądnicki“ wurde vermutlich bis Ende der 20er/Anfang der 30er Jahre des 20. Jahrhunderts kontinuierlich hergestellt; in den 30er Jahren des 20. Jahrhunderts wurde seine Produktion dann vorübergehend eingestellt. Dennoch war diese Brotsorte nicht für immer in Vergessenheit geraten. Dem Präsidenten der Händlervereinigung für den Marktplatz „Stary Kleparz“ zufolge wurde in der Nachkriegszeit (1945-1998) das „Chleb prądnicki“ auf diesem ältesten noch heute bestehenden und zugleich berühmtesten Krakauer Markt erneut erfolgreich zum Verkauf gebracht. |
| --- | --- |

Im 18. und 19. Jahrhundert wurden Vorschriften für den Brotverkauf und die Festlegung des Brotpreises nach der sogenannten Brottaxe erlassen, wovon Originaldokumente aus jener Zeit Zeugnis ablegen, die von der Bäckerinnung in Krakau aufbewahrt werden. Das wegen seines Geschmacks so beliebte „Chleb prądnicki“ wurde vermutlich bis Ende der 20er/Anfang der 30er Jahre des 20. Jahrhunderts kontinuierlich hergestellt; in den 30er Jahren des 20. Jahrhunderts wurde seine Produktion dann vorübergehend eingestellt. Dennoch war diese Brotsorte nicht für immer in Vergessenheit geraten. Dem Präsidenten der Händlervereinigung für den Marktplatz „Stary Kleparz“ zufolge wurde in der Nachkriegszeit (1945-1998) das „Chleb prądnicki“ auf diesem ältesten noch heute bestehenden und zugleich berühmtesten Krakauer Markt erneut erfolgreich zum Verkauf gebracht.

Von der Beliebtheit und dem Ansehen des „Chleb prądnicki“ zeugen zahlreiche Erwähnungen in der Literatur und Presse des 19. und 20. Jahrhunderts:

| — | Dem hochgeschätzten Brot gewidmetes Gedicht aus dem Zyklus „Pieśni Janusza“ (Lieder des Janusz) von Wincenty Pol (19. Jahrhundert); |
| --- | --- |

—

Dem hochgeschätzten Brot gewidmetes Gedicht aus dem Zyklus „Pieśni Janusza“ (Lieder des Janusz) von Wincenty Pol (19. Jahrhundert);

| — | Gedichtfragment von Wincenty Pol aus der Sammlung von Ambroży Grabowski – ohne Titel (19. Jahrhundert); |
| --- | --- |

—

Gedichtfragment von Wincenty Pol aus der Sammlung von Ambroży Grabowski – ohne Titel (19. Jahrhundert);

| — | „Wspomnienia“ (Erinnerungen) von Ambroży Grabowski aus dem 19. Jahrhundert; |
| --- | --- |

—

„Wspomnienia“ (Erinnerungen) von Ambroży Grabowski aus dem 19. Jahrhundert;

| — | „Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława“ (Codex diplomaticus der St.-Wenzel-Kathedrale in Krakau) — Franciszek Piekosiński — 1883; |
| --- | --- |

—

„Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława“ (Codex diplomaticus der St.-Wenzel-Kathedrale in Krakau) — Franciszek Piekosiński — 1883;

| — | „Włościanie z okolic Krakowa“ (Bauern aus dem Krakauer Umland) — Józef Mączyński, 1858, Gazeta „Przyjaciel Ludu“ (Wochenzeitung „Volksfreund“) — 1846; |
| --- | --- |

—

„Włościanie z okolic Krakowa“ (Bauern aus dem Krakauer Umland) — Józef Mączyński, 1858, Gazeta „Przyjaciel Ludu“ (Wochenzeitung „Volksfreund“) — 1846;

| — | „Tygodnik Ilustrowany“ (Illustrierte Wochenzeitung) — 1862; |
| --- | --- |

—

„Tygodnik Ilustrowany“ (Illustrierte Wochenzeitung) — 1862;

| — | „Encyklopedia Powszechna“ (Allgemeine Enzyklopädie) von 1865; |
| --- | --- |

—

„Encyklopedia Powszechna“ (Allgemeine Enzyklopädie) von 1865;

| — | Wspomnienia (Erinnerungen) — Maria Estreicherówna (20. Jahrhundert). |
| --- | --- |

—

Wspomnienia (Erinnerungen) — Maria Estreicherówna (20. Jahrhundert).

Das „Chleb prądnicki“ ist auch auf Bildern aus dem 19. Jahrhundert zu sehen:

| — | „Z promnickim Chlebem w Krakowie“ (Händlerin mit „Chleb promnicki“ in Krakau, Kupferstich) — Kajetan Wincenty Kielisiński — 1847; |
| --- | --- |

—

„Z promnickim Chlebem w Krakowie“ (Händlerin mit „Chleb promnicki“ in Krakau, Kupferstich) — Kajetan Wincenty Kielisiński — 1847;

| — | „Prądniczanin“ (Mann aus Prądnik, Zeichnung) – Jan Kanty Wojnarowski; |
| --- | --- |

—

„Prądniczanin“ (Mann aus Prądnik, Zeichnung) – Jan Kanty Wojnarowski;

| — | „Piekarz chleba prądnickiego“ (Bäcker mit „Chleb prądnicki“, Zeichnung) — Jan Kanty Wojnarowski. |
| --- | --- |

—

„Piekarz chleba prądnickiego“ (Bäcker mit „Chleb prądnicki“, Zeichnung) — Jan Kanty Wojnarowski.

Von dem Ansehen, dass das „Chleb prądnicki“ heute unter den Verbrauchern genießt, zeugt seine Präsenz bei Wettbewerben, auf internationalen Messen und in Werbekampagnen der Stadt Krakau.

Für seine herausragende Qualität und seinen vorzüglichen Geschmack erhielt das „Chleb prądnicki“ im Jahr 2004 einen Preis beim Wettbewerb „Małopolski Smak“. Der Produzent dieser Brotsorte wurde 2005 vom Marschall der Woiwodschaft Kleinpolen für den Titel „Polnischer Lebensmittelproduzent 2005“ nominiert. Beweis für das Ansehen des „Chleb prądnicki“ ist auch seine Anwesenheit auf internationalen Messen wie etwa der Internationalen Fachmesse für Nahrungsmittel SIAL (Salon International de l'Alimentation) im Jahr 2005. Erwähnung fand das „Chleb prądnicki“ außerdem in der Publikation „Terra Madre: 1 600 Food Communities“, die von der Organisation Slow Food herausgegeben wird.

Abbildungen des „Chleb prądnicki“ dienen häufig als Werbeträger für die Stadt Krakau, so zum Beispiel, um es während der Feierlichkeiten zum 750. Jubiläum der Verleihung des Magdeburger Stadtrechts an Krakau als eines der Wahrzeichen der Stadt zu präsentieren. Das „Chleb prądnicki“ ist auch auf Werbeflyern der Stadt Krakau abgebildet. Das heutige Ansehen des „Chleb prądnicki“ basiert auf seiner historischen Wertschätzung, aus der sich durch die Verbreitung des Produkts ein eigenständiges Renommee entwickelt hat, das diese Brotsorte ihrem einzigartigen Geschmack, ihrer hervorragenden Qualität und ihrer Haltbarkeit verdankt. Heute wird das „Chleb prądnicki“ in ganz Polen in Feinkostgeschäften verkauft, die ausschließlich renommierte Lebensmittelprodukte aus aller Welt führen. Sein Ansehen kommt auch darin zum Ausdruck, dass es gekauft wird, obwohl sein Marktpreis das Fünffache dessen beträgt, was der Verbraucher für ein Brot aus der Massenproduktion zahlen muss. Das Ansehen des „Chleb prądnicki“ wird zudem durch die große Zahl derer belegt, die dieses Brot auf dem jährlich stattfindenden Brotfestival „Święto Chleba“ kaufen. Bei diesem Festival wird täglich die vierfache Menge dieser Brotsorte gebacken.

Speziell eingegangen wird auf das „Chleb prądnicki“ in vielen zeitgenössischen Publikationen, wie z. B. in dem Kochbuch „Produkt tradycyjny na małopolskim stole“ (Traditionelle Produkte auf dem kleinpolnischen Tisch), der Publikation „Stół pięknie nakryty“ (Der schön gedeckte Tisch) und dem Album „Małopolska – Palce lizać. Przewodnik kulinarny po regionie“ (Kleinpolnische Delikatessen. Kulinarischer Führer durch die Region), sowie in der Krakauer Tagespresse wie „Dziennik Polska“ und „Gazeta Krakowska“ und in polenweiten Fachzeitschriften für das Bäcker- und Konditorenhandwerk („Przegląd Piekarniczy i Cukierniczy“, „Cukiernictwo i Piekarstwo“). In der Tageszeitung „Polska Głos Wielkopolski“ vom 25. August 2008 und dem Magazin „Tęcza“ sowie der Wochenzeitung „Niedziela“ vom 10. August 2008 wurde ebenfalls über das „Chleb prądnicki“ geschrieben.

Hinweis auf die Veröffentlichung der Spezifikation:

(Artikel 5 Absatz 7 der Verordnung (EG) Nr. 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  ABl. L 93 vom 31.3.2006, S. 12.

---