# Euroopa Liidu C 247/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.247.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 247 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide14. september 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.247.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 247

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide14. september 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 247/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2010/C 247/02 | Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 736/2008, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 247/01

Euro vahetuskurss

1

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2010/C 247/02

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 736/2008, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (
  1
  )

1

2

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 247/03 | Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2011. aasta tööprogrammiga | 4 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 247/04 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5973 – CVC/Charden International) (
  1
  ) | 5 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 247/05 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 6 |
| 2010/C 247/06 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 12 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 247/03

Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2011. aasta tööprogrammiga

4

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 247/04

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5973 – CVC/Charden International) (
  1
  )

1

5

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 247/05

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

6

2010/C 247/06

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

12

| | |
| --- | --- |
| 2010/C 247/07 | Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2010/C 247/07

Märkus lugejale (vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/1

---

Euro vahetuskurss (1)

13. september 2010

2010/C 247/01

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2801 |
| JPY | Jaapani jeen | 107,69 |
| DKK | Taani kroon | 7,4466 |
| GBP | Inglise nael | 0,83120 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1840 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2991 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8520 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,672 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 283,76 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7088 |
| PLN | Poola zlott | 3,9383 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2608 |
| TRY | Türgi liir | 1,9164 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3732 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3185 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,9432 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7490 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7138 |
| KRW | Korea won | 1 486,28 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,1491 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,6558 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2850 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 435,39 |
| MYR | Malaisia ringit | 3,9709 |
| PHP | Filipiini peeso | 56,512 |
| RUB | Vene rubla | 39,3325 |
| THB | Tai baht | 39,357 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,1971 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,4646 |
| INR | India ruupia | 59,3950 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2801

JPY

Jaapani jeen

107,69

DKK

Taani kroon

7,4466

GBP

Inglise nael

0,83120

SEK

Rootsi kroon

9,1840

CHF

Šveitsi frank

1,2991

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8520

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,672

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

283,76

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7088

PLN

Poola zlott

3,9383

RON

Rumeenia leu

4,2608

TRY

Türgi liir

1,9164

AUD

Austraalia dollar

1,3732

CAD

Kanada dollar

1,3185

HKD

Hongkongi dollar

9,9432

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7490

SGD

Singapuri dollar

1,7138

KRW

Korea won

1 486,28

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,1491

CNY

Hiina jüaan

8,6558

HRK

Horvaatia kuna

7,2850

IDR

Indoneesia ruupia

11 435,39

MYR

Malaisia ringit

3,9709

PHP

Filipiini peeso

56,512

RUB

Vene rubla

39,3325

THB

Tai baht

39,357

BRL

Brasiilia reaal

2,1971

MXN

Mehhiko peeso

16,4646

INR

India ruupia

59,3950

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/2

---

Liikmesriikide esitatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mis on antud kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 736/2008, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 247/02

Abi nr: XF 5/10

Liikmesriik: Slovaki Vabariik

Piirkond: NUTS 1 – všetky regióny v rámci Slovenskej republiky, t. j. Bratislavský kraj, Západné Slovensko, Stredné Slovensko a Východné Slovensko.

Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi:

Schéma štátnej pomoci na zabezpečenie mimoprodukčných funkcií rybníkov a malých vodných nádrží osobitne vhodných na chov rýb.

Õiguslik alus:

| — | Komisjoni 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 736/2008 (milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) artikkel 12 (edaspidi „komisjoni määrus”); |
| --- | --- |

—

Komisjoni 22. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 736/2008 (milles käsitletakse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist riigiabi suhtes, mida antakse kalandustoodete tootmise, töötlemise ja turustamisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele) artikkel 12 (edaspidi „komisjoni määrus”);

| — | komisjoni 26. märtsi 2007. aasta määruse (EÜ) nr 498/2007 (millega kehtestatakse Euroopa Kalandusfondi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikkel 11; |
| --- | --- |

—

komisjoni 26. märtsi 2007. aasta määruse (EÜ) nr 498/2007 (millega kehtestatakse Euroopa Kalandusfondi käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 1198/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) artikkel 11;

| — | nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (artiklid 28 ja 30 Euroopa Kalandusfondi kohta) ELT L 223, 15.8.2006, (edaspidi „nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006”); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1198/2006 (artiklid 28 ja 30 Euroopa Kalandusfondi kohta) ELT L 223, 15.8.2006, (edaspidi „nõukogu määrus (EÜ) nr 1198/2006”);

| — | § 27 nariadenia vlády SR č. 264/2009 Z. z. zo 17. júna 2009 o podporných opatreniach v pôdohospodárstve v znení neskorších predpisov (edaspidi Slovakkia valitsuse määrus); |
| --- | --- |

—

§ 27 nariadenia vlády SR č. 264/2009 Z. z. zo 17. júna 2009 o podporných opatreniach v pôdohospodárstve v znení neskorších predpisov (edaspidi Slovakkia valitsuse määrus);

| — | komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) I lisa, ELT L 214, 9.8.2008; |
| --- | --- |

—

komisjoni 6. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 800/2008 (EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)) I lisa, ELT L 214, 9.8.2008;

| — | zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov (edaspidi „riigiabi seadus”) |
| --- | --- |

—

zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov (edaspidi „riigiabi seadus”)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava sihtotstarbelise üksikabi üldsumma: Abikava raames on 2010. aastaks ettenähtud rahastamissumma 200 000 EUR.

Abi kavandatud kogueelarve 2010. aastaks on 200 000 EUR.

Abi kavandatud kogueelarve ajavahemikus 2010–2013 on 800 000 EUR.

Abi suurim osatähtsus:

| H.1. | Toetuse arvutamiseks on kasutatud järgmiseid määrasid:






  a) | 500 EUR hektari kohta |
| --- | --- | --- |

H.1.

Toetuse arvutamiseks on kasutatud järgmiseid määrasid:

a)

500 EUR hektari kohta

| b) | 2 100 EUR hektari kohta või |
| --- | --- |

b)

2 100 EUR hektari kohta või

| c) | 2 500 EUR hektari kohta |
| --- | --- |

c)

2 500 EUR hektari kohta

Abi suurust arvestatakse korrutades sertifikaadis nimetatud paljundusfarmi pindala käesoleva abikava punktis H.1 kindlaksmääratud koefitsiendiga, kui paljundusfarmi pindala on vähemalt 1 ha.

| H.2. | Abi võib aretajale anda asjaomasel kalendriaastal viie järjestikuse aasta jooksul. |
| --- | --- |

H.2.

Abi võib aretajale anda asjaomasel kalendriaastal viie järjestikuse aasta jooksul.

| H.3. | Põllumajanduse makseasutus arvutab toetuse suuruse vastavalt Slovakkia valitsuse määruse artikli 31 lõikele 10. |
| --- | --- |

H.3.

Põllumajanduse makseasutus arvutab toetuse suuruse vastavalt Slovakkia valitsuse määruse artikli 31 lõikele 10.

Rakendamise kuupäev: veebruar 2010

Abikava või üksikabi kestus: kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Abi eesmärk on toetada keskkonda kaitsvate ja parandavate ning loodust säilitada aitavate vesiviljeluse tootmismeetodite kasutamist.

Märkida, missugust artiklit (artiklid 8–24) kohaldati: Komisjoni määruse artikkel 12.

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Kalandustoodete tootmine, töötlemine ja turustamine

A jagu – põllumajandus, metsamajandus ja kalapüük (vastavalt klassifikaatorile NACE Rev. 2)

Kasutusala

Osa 03 – kalapüük ja vesiviljelus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Abi annab:

Ministerstvo pôdohospodárstva SR

Dobrovičova ul. 12

812 66 Bratislava

SLOVENSKO/SLOVAKIA

Tel +421 259266111

Veebileht: http://www.land.gov.sk/sk/index.php?navID=161&id=2059

Märkida: Slovaki Vabariigi kalandussektori rakenduskava aastateks 2007–2013 (Operačný program „Rybné hospodárstvo SR 2007 – 2013”) sisaldab meedet, mis on seotud kasvatustingimuste ja keskkonna parandamisega muda eemaldamise abil. Riigiabi alusel antav abi on lisaks eespool nimetatud eesmärgil antavale abile, mis hõlmab veekeskkonda käsitlevate meetmete rakendamist (tiikide tühjendamine ja muda eemaldamine – saamata jäänud tulu ja kulude kasvu osaline kompenseerimine).

Rakenduskava „Rybné hospodárstvo SR 2007 – 2013” ei sisalda tegevusi või meetmeid, mis on käesoleva riigiabikava toetuse subjektiks ning topeltrahastamist kahest erinevast allikast ei toimu. Abi taotlejad on igal juhul kohustatud esitama avalduse, et nad ei saa sama meetme rakendamiseks abi ELi arendusprogrammidest või muudest riikliku rahastamise allikatest. Selle nõude rikkumisel saab niisuguse abi saajat võtta õigusakti nr 300/2005 artikli 225 (kriminaalkoodeks, muudetud) alusel vastutusele subsiidiumipettuse eest.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/4

---

Konkursikutse seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi 2011. aasta tööprogrammiga

2010/C 247/03

Käesolevaga teatatakse konkursikutsest seoses teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) 2011. aasta tööprogrammiga „Koostöö”.

Taotlusi oodatakse allpool nimetatud konkursile. Taotluste esitamise tähtaeg ja eelarve on esitatud Euroopa Komisjoni vastaval veebisaidil avaldatud konkursikutses.

Eriprogramm „Koostöö”:

| 7. | Transport |
| --- | --- |

7.

Transport

FP7-SST-CIVITAS-2011-MOVE

Konkursikutse on seotud komisjoni 19. juuli 2010. aasta otsusega K(2010) 4900 vastu võetud tööprogrammiga.

Konkursi eeskirjad, tööprogramm ja taotluste esitamise juhised on kättesaadavad Euroopa Komisjoni vastaval veebisaidil.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/5 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/5

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5973 – CVC/Charden International)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 247/04

| 1. | 7. septembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luksemburg) omandab ettevõtjate CVC Fund V ja CVC Tandem Fund kaudu ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Charden International B.V. („Charden”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

7. septembril 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja CVC Capital Partners SICAV-FIS S.A. („CVC”, Luksemburg) omandab ettevõtjate CVC Fund V ja CVC Tandem Fund kaudu ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Charden International B.V. („Charden”, Madalmaad) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | CVC: ettevõtja peamiseks tegevusalaks on teistes ettevõtjates osalusi omavate ning teisi ettevõtjaid finantseerivate investeerimisfondide nõustamine ja valitsemine peamiselt Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aasias; ning, |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

CVC: ettevõtja peamiseks tegevusalaks on teistes ettevõtjates osalusi omavate ning teisi ettevõtjaid finantseerivate investeerimisfondide nõustamine ja valitsemine peamiselt Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aasias; ning,

| — | Charden: kontserni Autobar Group emaettevõtja. Autobar Group tegeleb müügi- ja joogiautomaatide tarnimise, paigaldamise ja käitamisega ning automaatides müüdavate toodete tarnimisega peamiselt Euroopas. |
| --- | --- |

—

Charden: kontserni Autobar Group emaettevõtja. Autobar Group tegeleb müügi- ja joogiautomaatide tarnimise, paigaldamise ja käitamisega ning automaatides müüdavate toodete tarnimisega peamiselt Euroopas.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5973 – CVC/Charden International):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5973 – CVC/Charden International):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/6

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 247/05

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„GÖNCI KAJSZIBARACK”

EÜ nr: HU-PGI-0005-0388-21.10.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolev kokkuvõte on koostatud üksnes teavitamiseks. Üksikasjalikku teavet asjaomase KPNi või KGTga hõlmatud toodete tootjate kohta võib leida liikmesriigi või Euroopa Komisjoni kaudu kättesaadavast täielikust toote spetsifikaadist.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály |
| --- | --- |
| Aadress: | Budapest |
| Kossuth Lajos tér 11. |
| 1055 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium – Élelmiszerlánc-elemzési Főosztály

Aadress:

Budapest

Kossuth Lajos tér 11.

1055

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel

+36 13014419

Faks

+36 13014808

E-post:

Eniko.Zobor@fvm.gov.hu

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet |
| --- | --- |
| Aadress: | Gönc |
| Károlyi Gáspár út 31/A |
| 3895 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Abaúj – Gönc Gyümölcstermelők Beszerző és Értékesítő Szövetkezet

Aadress:

Gönc

Károlyi Gáspár út 31/A

3895

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel

+36 46388610

Faks

+36 46388702

E-post:

mzg.hollar@primposta.hu

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muu ( )

3.   Toote liik:

| Klass 1.6. | Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad |
| --- | --- |

Klass 1.6.

Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad

4.   Spetsifikaat:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ette nähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus:

„Gönci kajszibarack”

4.2.   Kirjeldus:

Kaitstud geograafilist tähist „Gönci kajszibarack” võib kasutada järgmiste liigi Prunus armeniaca L. sortide kohta: Gönci magyar kajszi, Magyar kajszi C 235, Mandulakajszi, Bergeron, Ceglédi Piroska, Ceglédi bíborkajszi, Ceglédi arany, Ceglédi óriás, Pannónia.

Gönci aprikooside erilisuses ning kodu- ja välismaises kuulsuses on ühtaegu oma osa piirkonna soodsatel kliimatingimustel, puuviljaaianduse traditsioonide alalhoidmisel ning kasvatamise, korjamise, säilitamise ja transpordi tehnoloogia rangel järgimisel.

Kaitstud geograafilist tähist „Gönci kajszibarack” võib kasutada ainult selliste aprikooside puhul, mis vastavad allpool esitatud parameetritele ning mis üksikute sortide lõikes täidavad allpool osutatud välised ja sisemised kvaliteedinõuded:

GÖNCI MAGYAR KAJSZI

| kuju | : | ümmargune |
| --- | --- | --- |
| suurus | : | keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm |
| koore värvus | : | erkoranž, päikesepoolsel küljel erkpunane |
| viljaliha värvus ja omadused | : | kuldkollane, peenekiuline, küpsena mahlarikas ja pehme |
| maitse, happesus | : | magushapukas, maitseküllane |

kuju

:

ümmargune

suurus

:

keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm

koore värvus

:

erkoranž, päikesepoolsel küljel erkpunane

viljaliha värvus ja omadused

:

kuldkollane, peenekiuline, küpsena mahlarikas ja pehme

maitse, happesus

:

magushapukas, maitseküllane

MAGYAR KAJSZI C.235

| kuju | : | ümmargune |
| --- | --- | --- |
| suurus | : | keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm |
| koore värvus | : | erkoranž |
| viljaliha värvus ja omadused | : | kollane, kiuline, keskmise kõvadusega |
| maitse, happesus | : | magushapukas, maitseküllane |

kuju

:

ümmargune

suurus

:

keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm

koore värvus

:

erkoranž

viljaliha värvus ja omadused

:

kollane, kiuline, keskmise kõvadusega

maitse, happesus

:

magushapukas, maitseküllane

MANDULAKAJSZI

| kuju | : | täiesti pikergune, mandlikujuline, külje pealt täiesti lapik |
| --- | --- | --- |
| suurus | : | suur, miinimumläbimõõt 50 mm |
| koore värvus | : | heleoranž, päikesepoolsel küljel karmiinpunane |
| viljaliha värvus ja omadused | : | heleoranž, keskmise kõvadusega, tihke, mahlarikas |
| maitse, happesus | : | magushapukas, vürtsika aroomiga |

kuju

:

täiesti pikergune, mandlikujuline, külje pealt täiesti lapik

suurus

:

suur, miinimumläbimõõt 50 mm

koore värvus

:

heleoranž, päikesepoolsel küljel karmiinpunane

viljaliha värvus ja omadused

:

heleoranž, keskmise kõvadusega, tihke, mahlarikas

maitse, happesus

:

magushapukas, vürtsika aroomiga

BERGERON

| kuju | : | pisut pikergune, kooniline kera, munakujuline |
| --- | --- | --- |
| suurus | : | keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm |
| koore värvus | : | oranž, päikesepoolsel küljel karmiinpunane |
| viljaliha värvus ja omadused | : | säravoranž, kiuline, kõva |
| maitse, happesus | : | keskmisest (1,4 %) suurem happesus |

kuju

:

pisut pikergune, kooniline kera, munakujuline

suurus

:

keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm

koore värvus

:

oranž, päikesepoolsel küljel karmiinpunane

viljaliha värvus ja omadused

:

säravoranž, kiuline, kõva

maitse, happesus

:

keskmisest (1,4 %) suurem happesus

PANNÓNIA

| kuju | : | korrapärane või pisut muljutud kera |
| --- | --- | --- |
| suurus | : | keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm |
| koore värvus | : | heleoranž, päikesepoolsel küljel roosa |
| viljaliha värvus ja omadused | : | heleoranž, kiuline, kõva |
| maitse, happesus | : | hapukas, maitseküllane |

kuju

:

korrapärane või pisut muljutud kera

suurus

:

keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm

koore värvus

:

heleoranž, päikesepoolsel küljel roosa

viljaliha värvus ja omadused

:

heleoranž, kiuline, kõva

maitse, happesus

:

hapukas, maitseküllane

CEGLÉDI PIROSKA

| kuju | : | kera |
| --- | --- | --- |
| suurus | : | keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm |
| koore värvus | : | oranž, päikesepoolsel küljel erkpunane |
| viljaliha värvus ja omadused | : | oranž, kõva |
| maitse, happesus | : | magushapukas |

kuju

:

kera

suurus

:

keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm

koore värvus

:

oranž, päikesepoolsel küljel erkpunane

viljaliha värvus ja omadused

:

oranž, kõva

maitse, happesus

:

magushapukas

CEGLÉDI BÍBORKAJSZI

| kuju | : | lai, kooniline, munakujuline; külje pealt pisut lapik |
| --- | --- | --- |
| suurus | : | keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm |
| koore värvus | : | tumeoranž, päikesepoolsel küljel tume bordoopunane |
| viljaliha värvus ja omadused | : | tumeoranž, mahlane |
| maitse, happesus | : | magus, maitseküllane |

kuju

:

lai, kooniline, munakujuline; külje pealt pisut lapik

suurus

:

keskmise suurusega, miinimumläbimõõt 40 mm

koore värvus

:

tumeoranž, päikesepoolsel küljel tume bordoopunane

viljaliha värvus ja omadused

:

tumeoranž, mahlane

maitse, happesus

:

magus, maitseküllane

CEGLÉDI ARANY

| kuju | : | kera |
| --- | --- | --- |
| suurus | : | suur, miinimumläbimõõt 50 mm |
| koore värvus | : | kuldkollane, päikesepoolsel küljel karmiinpunane |
| viljaliha värvus ja omadused | : | oranž, kõva, mahlarikas |
| maitse, happesus | : | magushapukas |

kuju

:

kera

suurus

:

suur, miinimumläbimõõt 50 mm

koore värvus

:

kuldkollane, päikesepoolsel küljel karmiinpunane

viljaliha värvus ja omadused

:

oranž, kõva, mahlarikas

maitse, happesus

:

magushapukas

CEGLÉDI ÓRIÁS

| kuju | : | pisut pikergune, munakujuline; külje pealt veidi lapik |
| --- | --- | --- |
| suurus | : | suur, miinimumläbimõõt 50 mm |
| koore värvus | : | heleoranž, päikesepoolsel küljel erkpunane |
| viljaliha värvus ja omadused | : | oranž, keskmiselt mahlarikas, pehme |
| maitse, happesus | : | magushapu, aromaatne |

kuju

:

pisut pikergune, munakujuline; külje pealt veidi lapik

suurus

:

suur, miinimumläbimõõt 50 mm

koore värvus

:

heleoranž, päikesepoolsel küljel erkpunane

viljaliha värvus ja omadused

:

oranž, keskmiselt mahlarikas, pehme

maitse, happesus

:

magushapu, aromaatne

4.3.   Geograafiline piirkond:

Geograafilist tähist võib kasutada eranditult üksnes selliste aprikooside puhul, mis on kasvatatud järgmises neljas Borsod-Abaúj-Zempléni maakonna allpiirkonna haldusalas:

| | Abaúj-Hegyközi allpiirkond: Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly, Zsujta; |
| --- | --- |

Abaúj-Hegyközi allpiirkond: Abaújszántó, Abaújvár, Arka, Boldogkőváralja, Gönc, Göncruszka, Hejce, Hernádcéce, Hidasnémeti, Korlát, Tornyosnémeti, Vizsoly, Zsujta;

| | Encsi allpiirkond: Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna, Ináncs; |
| --- | --- |

Encsi allpiirkond: Abaújkér, Alsógagy, Baktakék, Beret, Detek, Encs, Fancsal, Forró, Fulókércs, Garadna, Ináncs;

| | Szerencsi allpiirkond: Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs, Tállya; |
| --- | --- |

Szerencsi allpiirkond: Bekecs, Golop, Legyesbénye, Megyaszó, Monok, Rátka, Szerencs, Tállya;

| | Szikszói allpiirkond: Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa, Szikszó. |
| --- | --- |

Szikszói allpiirkond: Alsóvadász, Felsővadász, Hernádkércs, Homrogd, Léh, Nagykinizs, Selyeb, Szentistvánbaksa, Szikszó.

4.4.   Päritolutõend:

Kogu tootmise ja kauba käitlemise protsessi kvaliteedikontrolli süsteemiga tagatakse toodete samasuse tuvastamine ja jälgitavus ning lõppkontroll ja tooteohutus järgmiselt: tootjad panevad käsitsi koristatud puuviljad plast- või puukastidesse, mis on varustatud puuvilja päritolu (nimi) näitava etiketiga ning mille põhjal on tunnusnumber.

Eeskirjade kohase aprikooside kasvatamise dokumenteerimiseks ja tõendamiseks tuleb pidada nn päritolukaitse päevikut, milles tuleb kajastada järgmist:

| — | tootja nimi ja tunnusandmed; |
| --- | --- |

—

tootja nimi ja tunnusandmed;

| — | tootmise koht, koha maakatastri number, sordi ja kasvuala tunnusnumber, alal kasvavate viljakandvate puude arv ja veel mitte viljakandvate puude arv; |
| --- | --- |

—

tootmise koht, koha maakatastri number, sordi ja kasvuala tunnusnumber, alal kasvavate viljakandvate puude arv ja veel mitte viljakandvate puude arv;

| — | puuviljasordi nimetus ja päritolu (puuistikute päritolutõendi põhjal); |
| --- | --- |

—

puuviljasordi nimetus ja päritolu (puuistikute päritolutõendi põhjal);

| — | pritsimispäeviku tunnusnumber; |
| --- | --- |

—

pritsimispäeviku tunnusnumber;

| — | saagikoristuspäeviku tunnusnumber, saagikoristuse kuupäevad ja samal aastal koristatud puuviljade kogus sortide ja kasvualade kaupa kokkuliidetuna. |
| --- | --- |

—

saagikoristuspäeviku tunnusnumber, saagikoristuse kuupäevad ja samal aastal koristatud puuviljade kogus sortide ja kasvualade kaupa kokkuliidetuna.

Pritsimispäevik on õigusaktidega sätestatud viisil peetav dokument, milles tuleb märkida:

| — | kasvatamise ajal kasutatud kemikaalid; |
| --- | --- |

—

kasvatamise ajal kasutatud kemikaalid;

| — | korraga kasutatud / väljavalatud kogused (kasutamise kuupäevad); |
| --- | --- |

—

korraga kasutatud / väljavalatud kogused (kasutamise kuupäevad);

| — | läbiviidud taimeterviseprotseduuride nimetused, kuupäevad jms. |
| --- | --- |

—

läbiviidud taimeterviseprotseduuride nimetused, kuupäevad jms.

Saagikoristuspäevik on saagikoristuse ajal peetav dokument, milles on kasvualade ja sortide kaupa viljakandvate puude numbrid, saagikoristuse kuupäevad ning päevas koristatud kogused.

4.5.   Tootmismeetod:

Tootmise (ja hoolduse) tingimused ja nõuded

Osutatud kasvupiirkonnas asutatud viljapuuaiad peavad asuma päikesepaistelistel, kõrgematel aladel (150–300 meetrit), kus on hea kvaliteediga, vajalikul määral lubjarikas muld, mille toitainesisaldus on analüüside kohaselt sobilik.

Saagikorjamine

Saagikorjamine algab juuni keskel ja kestab kuni augusti lõpuni. Transpordi ja ladustamise (kõlblikkusaja) seisukohalt on oluline perioodiline saagikoristus, mis tagatakse muuhulgas ka viljapuuaedade sihiteadliku rajamisega. Arvesse võttes viljade erinevaid küpsusastmeid, saab iga üksikut kasvuala keskmiselt kolm korda koristada, et saada sobiva küpsusastmega puuviljad (eelkoristus, põhikoristus ja järelkoristus). Puuviljad korjatakse käsitsi, see on võimalik tänu istikute ja puukroonide sihipärasele kujundamisele.

Ladustamine

Kui ladu on kohaletoodud puuviljakaste täis, jahutatakse puuviljad mõne tunni jooksul umbes 4 °C (ladustamis) temperatuurile. Kiirjahutamisele järgneb käitlemine, st puuviljade sorteerimine suuruse ja värvi järgi, mida tavaliselt tehakse käsitsi, harvemini masinaga. Sorteerimise ja valmispakendamise järel viiakse puuviljakastid sõltuvalt transportimise ajast maksimaalselt kuni 30 päevaks külmladudesse, kus temperatuur on 4–6 °C.

Kvaliteediklassidesse sorteerimine, pakendamine

Suuruse järgi sorteerimine toimub käsitsi suurusšablooni abil. Aprikoosi suurus määratakse määruses (EÜ) nr 851/2000/EÜ ja selle muutmismäärustes osutatud eeskirjade kohaselt mööda pikitelge mõõdetud kõige pikema läbimõõdu järgi; aprikooside pakendamine ja müügiks esitamine toimub samuti kõnealuste eeskirjade kohaselt.

Gönci aprikoosid on tundlikud mehaaniliste vigastuste suhtes ning kui neid transporditakse pakendamata kujul, mõjutab see märkimisväärselt viljade organoleptilisi, füüsikalisi ja keemilisi omadusi ning seetõttu võib hilisem pakendamine osutuda isegi võimatuks. Seepärast peab toote pakendamine kvaliteedi tagamiseks ja – kuna tegemist ei ole töödeldud põllumajandustootega – päritolukoha jälgitavuse ning kontrollimise huvides toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

4.6.   Seos piirkonnaga:

Gönci aprikoosid on Ungari kõige põhjapoolsemate puuviljakasvatuspiirkondade iseloomulik puuvili, mida kasvatakse piki Hernádi jõge paiknevas Hegyaljas, Szerencsi mägialal ja Csereháti mäekülgedel, terrassidel ja tasandikel, merepinnast 150–300 m kõrgusele rajatud puuviljaaedades.

Sealkandis on peaaegu eranditult kasvatatud ja kasvatakse ka praegu aprikoosisorte (sorditüüpe), mis kuuluvad umbes 300–350 aastat tagasi välja kujunema hakanud ungari aprikooside sordirühma.

Gönci piirkonna puuviljakasvatust ja puuvilju iseloomustavaid jooni võib kokku võtta järgmiselt.

| — | Siin kasvatatud samad aprikoosisordid saavad 6–10 päeva hiljem küpseks kui mujal, näiteks Kecskeméti kandis, mis pikendab viljade kodumaist tarbimis- ja töötlemisperioodi. |
| --- | --- |

—

Siin kasvatatud samad aprikoosisordid saavad 6–10 päeva hiljem küpseks kui mujal, näiteks Kecskeméti kandis, mis pikendab viljade kodumaist tarbimis- ja töötlemisperioodi.

| — | Jahedam kohalik kliima, mis põhjustab hilisemat küpsemist, avaldab samal ajal soodsat mõju aprikoosiviljade tarbimiskvaliteedile: värskendavad happed ja maitseküllust andvad ained vabanevad küpsemise käigus aeglasemalt ega „põle ära”. „Gönci kandi aprikoosid on suurepärase kvaliteediga. Saavad hiljem valmis ... ning valmimisaega pikendab veel paiknemine mitmesse külge avatud mäenõlvadel.” (Brózik, Jenser et al, 1970). |
| --- | --- |

—

Jahedam kohalik kliima, mis põhjustab hilisemat küpsemist, avaldab samal ajal soodsat mõju aprikoosiviljade tarbimiskvaliteedile: värskendavad happed ja maitseküllust andvad ained vabanevad küpsemise käigus aeglasemalt ega „põle ära”. „Gönci kandi aprikoosid on suurepärase kvaliteediga. Saavad hiljem valmis ... ning valmimisaega pikendab veel paiknemine mitmesse külge avatud mäenõlvadel.” (Brózik, Jenser et al, 1970).

| — | See on Ungari kõige ühtlasema talvekülmaga ja kõige hilisema kevade tulekuga piirkond, kus aprikooside kasvatamine on üldse võimalik. Seepärast on siin kõige väiksem aprikoosikasvatamise suurim oht: talve soojemal perioodil puhkenud õiepungade külmakahjustused ja kevadkülmadest põhjustatud kahjustused õiepungadel, õitel ning viljaalgetel. |
| --- | --- |

—

See on Ungari kõige ühtlasema talvekülmaga ja kõige hilisema kevade tulekuga piirkond, kus aprikooside kasvatamine on üldse võimalik. Seepärast on siin kõige väiksem aprikoosikasvatamise suurim oht: talve soojemal perioodil puhkenud õiepungade külmakahjustused ja kevadkülmadest põhjustatud kahjustused õiepungadel, õitel ning viljaalgetel.

Puuvilja nimetus „kajszi Baraczk” ilmub esmakordselt János Lippay töödes (Posoni kert (Pozsonyi aed) 3. köide, „Gyümölcsös kert”(puuviljaaed), Viin 1667), kuid 1880. aastatel puhkenud ja viinapuid hävitanud viinapuu-lehetäi epideemia andis õiget hoogu puuviljaaiandusele mäenõlvadel endistel viinamarjakasvatusaladel. Hävinud viinapuude asemel istutati Gönci kandis mäenõlvadele palju viljapuid.

19. sajandi teisel poolel asutati maakondades puuviljakasvatuse edendamiseks mitmesuguseid ühiskondlikke organisatsioone. Nende koostööl oli tähtis osa selles, et 1867. aasta Pariisi maailmanäitusel võitsid Zempléni maakonna puuviljad kuldmedali. Mitmesuguste reisijuhtide ja statistika andmeil oli Gönc kuni 1850. aastateni kuulus pigem oma kirsside poolest. János Korponay märkis esmakordselt 1871. aastal, et Gönc ja selle ümbrus on tuntud oma aprikooside poolest, mida tookord kasvatati „kenas koguses”. Aprikooside kasvatamine sai õige hoo sisse aga alles 1880–90. aastatel.

4.7.   Kontrolliasutus:

Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal (Põllumajandusamet) kui puu- ja köögiviljade kvaliteedikontrolli eest vastutav ametkond

| Nimi: | Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság |
| --- | --- |
| Aadress: | Miskolc |
| Blaskovits út 24. |
| 3526 |
| MAGYARORSZÁG/HUNGARY |

Nimi:

Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal, Növény- és Talajvédelmi Igazgatóság

Aadress:

Miskolc

Blaskovits út 24.

3526

MAGYARORSZÁG/HUNGARY

Tel

+36 46503402

Faks

+36 46503404

E-post:

Balogh.Zoltan@borsod.ontsz.hu, fvmh-borsod@fki.gov.hu

4.8.   Märgistamine:

Lisaks õigusaktides sätestatule hõlmab märgistus järgmist:

| — | nimetus: „Gönci kajszibarack” (Gönci aprikoos); |
| --- | --- |

—

nimetus: „Gönci kajszibarack” (Gönci aprikoos);

| — | märge „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (kaitstud geograafline tähis) või selle lühend „OFJ” (KGT) ning vastav ühenduse logo (pärast ühenduse registrisse võtmist). |
| --- | --- |

—

märge „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” (kaitstud geograafline tähis) või selle lühend „OFJ” (KGT) ning vastav ühenduse logo (pärast ühenduse registrisse võtmist).

Märgistus tuleb kinnitada igale pakendile ning pakendil võib esitada ka selle halduspiirkonna nime, kus toode tegelikkuses kasvas.

Näiteks:

„Gönci kajszibarack” (Gönci aprikoos)

Oltalom alatt álló földrajzi jelzés (kaitstud geograafiline tähis)

Fajta: Gönci magyar kajszi (sort: Gönci ungari aprikoos)

termőhely: Abaújvár (tootmiskoht: Abaújvár)

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/12 |
| --- | --- | --- | --- |

14.9.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/12

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

2010/C 247/06

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamisest.

KOONDDOKUMENT

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„SAUCISSON DE L’ARDÈCHE”

EÜ nr: FR-PGI-0005-0596-10.04.2007

KGT ( X ) KPN ( )

1.   Nimetus:

„saucisson de l’Ardèche”

2.   Liikmesriik või kolmas riik:

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus:

3.1.   Toote liik:

| Klass 1.2. | Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne) |
| --- | --- |

Klass 1.2.

Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

3.2.   Toote kirjeldus, mida punktis 1 esitatud nimetus tähistab:

Üldkirjeldus

„saucisson de l’Ardèche’i” valmistatakse värskest lihast ja sea seljapekist, mis on hakitud ja pandud sea naturaalsoolde. Seda aurutatakse ja seejärel kuivatatakse teatava vana retsepti järgi, segades laagerdunud liha nuumsea lihaga.

„saucisson de l’Ardèche’i” puhul tehakse eri tooteid („saucisses sèches”, „chaudins”, „rosettes”, „jésus”) sama retsepti alusel, kasutades sea soolestiku eri osasid (Menu, Sac, Chaudins, Suivant, Fuseau, Rosette), mille põhjal sageli tooted nimetatakse.

Tooted (vorm ja mõõtmed) varieeruvad vastavalt kasutatud naturaalse soole tüübile ja suurusele, lihatükkide suurusele ning minimaalsele kuivatamisajale. Kuivatamisaeg sõltub omakorda toote kaalust ning soole läbimõõdust ja tekstuurist ning võib sama kaaluga toodete puhul erineda.

„saucisson de l’Ardèche’i” erinevad vormid

„saucisson de l’Ardèche’i” puhul tehakse eri vormi, kaalu ja läbimõõduga tooteid, sõltuvalt kasutatavast naturaalsoolest, mille põhjal sageli tooted nimetatakse.

„Saucisse sèche”

Kõnealuse vorsti kuivkaal on vähemalt 200 grammi. Vorsti väike suurus on tingitud toote ristlõikest. Lõplik soolasisaldus võib erineda. Kasutatakse sea peensoolt, mille läbilõige on vähemalt 30 mm. Vorsti pikkus sõltub sellest, kas see on sirge või kõver või mitmes rõngas (riputatud või rullis). Peensool moodustab naturaalse tiheda kesta.

„Petit chaudin”

Selle vorsti kuivkaal on ligikaudu 200–600 grammi. Vorstisegu on väherasvane. Segu pannakse rasvatustatud seasoolde (jämesool või käärsoole teatav osa), mis suletakse mõlemast otsast sidumisnööriga. Sellise naturaalse kesta võib kokku siduda käsitsi. Lõpptoote maitset võimendab soole maitse.

„Chaudin”

Kõnealuse vorsti kuivkaal on ligikaudu 600 grammist 2 kilogrammini. Vorst on pikk ja võib sõltuvalt soole läbimõõdust olla rohkem või vähem jäme. Soolasisaldus on pisut suurem. Naturaalne kest suletakse nööriga, kusjuures seda võib siduda käsitsi või panna võrku.

„Gros chaudin”

Selle vorsti kaal on üle 2 kg. Eelvormitud või vormimata vorstisegu pannakse sea jämesoolde, mis on naturaalselt rasvastustatud, kooritud ja millelt on teatavatel juhtudel eemaldatud sooned. Kasutada võib jämesoole juppe. Vorsti vorm oleneb sellest, kas see riputatakse kuivatamiseks üles või asetatakse tasasele pinnale. Vorsti maitse on pisut hapukas, mis on tingitud vorsti pikast valmimisajast.

„Rosette”

See on suur kuivvorst, mille kaal on üle 1 kg ja pikkus vähemalt 40 cm. Vorsti ristlõige on koonusekujuline ja otstest sibulakujuline.

Vorsti nimi tuleneb kasutatavast soolest, mis on koonjas ja mille laiem osa lõpeb pärakuga („rosette”). Vorsti jämeduse tõttu on kuivamise aeg oluliselt pikem, millega saavutatakse iseloomulik maitse. Vorstisegu topitakse sea pärasoolde.

„Jésus”

Seda suurt kuivvorsti, mida „mähitakse” ja „jälgitakse” nagu last, kes tõstetakse söögilauale kristlaste jumala poja Jeesuse sünnipäeval, on traditsiooniliselt nimetatud „Jésus’eks”. Sibula- ja munakujuga vorsti läbimõõt võib varieeruda, nagu tema kestaks kasutatav soolgi (umbsool), kuid kaal on üle 400 grammi. Algselt valmistati neid vorste maal kodus. Vorstisisu topitakse umbsoolde. Vorsti kergelt hapukas maitse tuleneb pikast kuivamisperioodist, mis on tingitud soole paksusest.

Iga tootja võib lisada tootele oma nime.

Kuivatamine ja laagerdamine

Toodete laagerdamisel hoitakse tooteid tingimustes, kus temperatuuri ja niiskust hoolikalt kontrollitakse ning hoitakse püsival tasemel koos pideva õhutamisega, et tagada toodete valmimine ja kuivamine.

Seadistus oleneb ettevõtjate seadmetest, oskusteabest ja soovitavast tulemusest. Kuivamine on kiirem esimesel nädalal, mil suhteline niiskuse tase on ligikaudu 75 %, seejärel suurendatakse seda ligikaudu 80–85 %ni.

Selles etapis tekib naturaalne hallitus (tekib ise või niisutamise tulemusel), mis aitab aeglustada või reguleerida vorsti kuivamist, hoides vorsti välispinna kergelt niiske. See vähendab kooriku tekkimise ohtu ja aitab kaasa kuivamisele.

Kuivatamise minimaalne kestvus sõltub toote kaalust ja eelkõige soole läbimõõdust ja tekstuurist, mis sama kaalu puhul võib kuivatamise aega mõjutada.

Kõvastunud toodet võib harjata (et eemaldada pinnalt hallitus), puuderdada ja pakkida.

Koondtabel

Iga toote näitajad on esitatud järgmises tabelis:

| Toote nimetus | Kest | Tükeldamine: lihatüki miinimumläbimõõt
  (mm) | Kuivatatud vorsti kaal
  (g) | Soole läbimõõt
  (mm) | Soole pikkus
  (cm) | Kõrgemal temperatuuril kuivatamise minimaalne kestvus
  (tunnid) | Kuivatamise minimaalne kestvus
  (päevad) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „Saucisse sèche” | Peensool | 6 | 200 kuni 500 | 30 kuni 45 | — | 36 | 17 |
| > 500 | > 45 | — | 36 | 21 |
| „Petit chaudin” | Jämesool | 6 | 200 kuni 350 | 45 kuni 55 | 25 kuni 35 | 36 | 18 |
| 350 kuni 600 | 55 kuni 70 | 30 kuni 40 | 36 | 21 |
| „Chaudin” | 6 | 600 kuni 2 000 | 70 kuni 90 | > 40 | 36 | 30 |
| „Gros chaudin” | 8 | > 2 000 | > 75 | > 40 | 60 | 40 |
| „Jésus” | Umbsool | 8 | 400 kuni 1 500 | — | 20 kuni 35 | 36 | 32 |
| > 1 500 | — | > 35 | 60 | 63 |
| „Rosette” | Pärasool | 8 | > 1 000 | — | > 40 | 60 | 56 |

Toote nimetus

Kest

Tükeldamine: lihatüki miinimumläbimõõt

(mm)

Kuivatatud vorsti kaal

(g)

Soole läbimõõt

(mm)

Soole pikkus

(cm)

Kõrgemal temperatuuril kuivatamise minimaalne kestvus

(tunnid)

Kuivatamise minimaalne kestvus

(päevad)

„Saucisse sèche”

Peensool

6

200 kuni 500

30 kuni 45

—

36

17

> 500

> 45

—

36

21

„Petit chaudin”

Jämesool

6

200 kuni 350

45 kuni 55

25 kuni 35

36

18

350 kuni 600

55 kuni 70

30 kuni 40

36

21

„Chaudin”

6

600 kuni 2 000

70 kuni 90

> 40

36

30

„Gros chaudin”

8

> 2 000

> 75

> 40

60

40

„Jésus”

Umbsool

8

400 kuni 1 500

—

20 kuni 35

36

32

> 1 500

—

> 35

60

63

„Rosette”

Pärasool

8

> 1 000

—

> 40

60

56

Toote vorm

Erinevas vormis tooteid võib turustada ühes tükis (katmata või kaetult, võrgus või kotis) koos naturaalse hallitusega või puuderdatult. Üle 1,2 kg kaaluvaid tükke võib müüa viilutatuna.

Organoleptilised omadused

Vorsti lahtilõikamisel paljastub punakas ja kergelt tume sisu, milles võib näha rasvatükikest, valgeid täppe ja mõningaid vürtse. Rasva ja tailiha eristub seda paremini, mida suurematest tükkidest segu koosneb.

Vorstisegu pisut soolakas ja vürtsikas maitse seguneb tugeva lihamaitsega, millele lisandub hapukas lisamaitse, kui on kasutatud jämedat ja rasvast soolt, mis on aeglustanud toote valmimist.

Maitset mõjutab liha eelsoolamine, mis tagab rasva ja tailiha täieliku ühtesulandumise, võimaldab toodet kergesti viilutada ning muudab toote tekstuuri meeldivaks ja suussulavaks.

Füüsikalised ja keemilised omadused

Turustamiseks valmis toote omadused peavad olema kooskõlas kõrgekvaliteedilisi kuivvorste käsitlevates õigusaktides sätestatud näitajatega.

Muu hulgas ei tohi kuivatatud toote vee aktiivsuse näitaja olla rohkem kui 0,91.

3.3.   Tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul):

„saucisson de l’Ardèche” valmistamisel kasutatakse toorainena (tailiha ja rasv) ainult kuldiliha (nuumsead ja suure rümbamassiga sead) ja emiseliha.

Kasutatakse suure rümbamassiga kultide liha ja/või emiseliha (kuni 60 % kasutatavast lihast). Ka nuumsealiha osakaal võib olla kuni 60 %.

Kogu liha on värske ja ELi päritolu (ELis sündinud, kasvatatud ja tapetud loomad).

a)   kuldiliha

Liha peab vastama vähemalt järgmistele kriteeriumidele:

| — | nuumsigade puhul: |
| --- | --- |

—

nuumsigade puhul:

| — | sooja rümba mass tapmisel 72–89 kg; |
| --- | --- |

—

sooja rümba mass tapmisel 72–89 kg;

| — | minimaalne vanus tapmisel 172 päeva; |
| --- | --- |

—

minimaalne vanus tapmisel 172 päeva;

| — | lihasmassi osakaal 53–63 %; |
| --- | --- |

—

lihasmassi osakaal 53–63 %;

| — | suure rümbamassiga sigade puhul: |
| --- | --- |

—

suure rümbamassiga sigade puhul:

| — | sooja rümba kaal vähemalt 90 kg; |
| --- | --- |

—

sooja rümba kaal vähemalt 90 kg;

| — | minimaalne vanus tapmisel 182 päeva; |
| --- | --- |

—

minimaalne vanus tapmisel 182 päeva;

| — | lihasmassi osakaal 53–63 %; |
| --- | --- |

—

lihasmassi osakaal 53–63 %;

Kõik sead (nuumsead ja suure rümbamassiga sead) peavad vastama ka järgmistele

| — | geneetilistele nõuetele: |
| --- | --- |

—

geneetilistele nõuetele:

| — | olema selekteerimisasutustest või heakskiidetud kunstliku seemendamise keskustest pärit sigade järeltulijad. |
| --- | --- |

—

olema selekteerimisasutustest või heakskiidetud kunstliku seemendamise keskustest pärit sigade järeltulijad.

| — | Muudel juhtudel peab halotaanitundlike nuumsigade osakaal jääma alla 3 % ning neil ei tohi esineda Rn-alleeli. |
| --- | --- |

—

Muudel juhtudel peab halotaanitundlike nuumsigade osakaal jääma alla 3 % ning neil ei tohi esineda Rn-alleeli.

Väliste defektidega (mädakolded, pehme ja õline rasv, eksudatiivne liha, välistekkelised ollused, lõhed, karvatustamisdefektid, rebenenud või kõrbenud kamar, vereplekid, tava- või täppverevalumid) tükid kõrvaldatakse. Välisdefekte võib esineda kuni 5 %-l ühe või mitme defektiga toodetest.

b)   emiseliha

Liha peab olema tihke, väljakasvanud ja värvjas. Selleks tuleb kasutada ainult searümba väärtuslikumaid tükke: tagatükk (sink), abatükk, seljatükk, seljapekk, rinnatükk.

Eksudatiivset või tumepunase värviga liha ja rasva, mis ei ole piisavalt valge, ei kasutata.

Väliste defektidega (mädakolded, pehme ja õline rasv, eksudatiivne liha, välistekkelised ollused, lõhed, karvatustamisdefektid, rebenenud või kõrbenud kamar, vereplekid, tava- või täppverevalumid) tükid kõrvaldatakse. Välisdefekte võib esineda kuni 5 %-l ühe või mitme defektiga toodetest.

Võõrutuse ja transportimise vahele peab jääma vähemalt 2 nädalat.

3.4.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul):

Kõik sead (nuumsead ja suure rümbamassiga sead) peavad vastama ka järgmistele söödaga seotud nõuetele:

| — | vähemalt 60 % sigade söödast peab moodustama teravili ja teraviljatooted; |
| --- | --- |

—

vähemalt 60 % sigade söödast peab moodustama teravili ja teraviljatooted;

| — | looma kogu elutsükli jooksul on keelatud kasutada kasvustimulaatorina toimivaid zootehnilisi söödalisandeid. |
| --- | --- |

—

looma kogu elutsükli jooksul on keelatud kasutada kasvustimulaatorina toimivaid zootehnilisi söödalisandeid.

3.5.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas:

Kõik tootmisetapid alates eelsoolamisest kuni laagerdamiseni (eelsoolamine, seista laskmine, tükeldamine, soole täitmine, kõrgemal temperatuuril kuivatamine, laagerdamine) peavad toimuma kaitstud geograafilise tähise geograafilises piirkonnas, sest need etapid on tootele iseloomulike omaduste kujundamisel määrava tähtsusega.

3.6.   Erieeskirjad viilutamise, riivimise, pakendamise jm kohta:

Ei kohaldata.

3.7.   Erieeskirjad märgistamise kohta:

Nimetus, mille all toodet müüakse: „saucisson de l’Ardèche”, millele lisatakse vajaduse korral vastavas käändes järgmised nimetused: „saucisse sèche”, „petit chaudin”, „chaudin”, „chaudin large”, „rosette”, „jésus”, millele võib iga tootja lisada oma nime.

KGT logo

Märge „kaitstud geograafiline tähis”

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus:

Geograafiline piirkond asub Kagu-Prantsusmaal. See hõlmab Rhône-Alpes’i piirkonna Ardèche’i departemangu 326 kommuni.

Geograafiline piirkond hõlmab kogu Ardèche’i departemangu, välja arvatud järgmised kommuunid: Orgnac l’aven, Labastide de Virac, Vagnas, Salavas, Sampzon, Grospierres, Bessas, Beaulieu, Saint-André-de-Cruzières, Saint-Sauveur-de-Cruzières, Berrias ja Castelau, Banne, Saint Paul le jeune.

Geograafiline piirkond hõlmab ainult kommuune, kust on pärit vorstivalmistamise traditsioon ja kus seda praegugi järgitakse. Piirkond vastab varasemale Vivarais provintsi alale, millest moodustati 1790. aastal Ardèche’i departemang. Pärast seda on Ardèche’i departemangu piirid mitmel korral muutunud. Kommuunid, mis liideti Ardèche’i departemanguga hiljem, ei kuulu asjaomasesse geograafilisse piirkonda. Klimaatiliselt ja kultuuriliselt kuuluvad nad pigem Gard'i departemangu ning nendes puudub „saucisson de l’Ardèche’i” valmistamise traditsioon.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga:

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära:

Inimtegurid

Geograafiline piirkond, mis vastab varasemale Vivarais provintsile, millest hiljem moodustati Ardèche’i departemang, on Ardèche’ile omaste traditsioonide, tavade ja oskusteabe tekkekoht. See piirkond oli pikka aega muust maailmast ära lõigatud ja sinna oli raske juurde pääseda. Just selline isoleeritus võimaldas seakasvatusega (provintsile omane koduloom) seotud traditsioonidel (nagu talunike rituaalsed seatapud talve alguses, kaubandus ja turud, toiduvalmistamine, road ja pidustused) kinnistuda kohalikus kultuuris ja säilida tänapäevani.

Vorstide kuivatamise ja säilitamise meetodeid, mille töötasid seatapurituaalide raames välja talunikud, andsid hiljem edasi soola- ja suitsuliha tootjad. Tänapäevalgi veel on piirkonnas arvukalt soolamise ja suitsutamisega tegelevaid väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, kes on sageli tegutsenud üle saja aasta ning põlvkonniti edasi andnud sajandite jooksul kogutud oskusi, teadmisi ja ajalugu selles geograafiliste ja klimaatiliste olude poolest soodsas piirkonnas.

Looduslikud tegurid

Geograafilise piirkonna võib jagada kaheks keskkonnaks. Mägedes, mille keskmine kõrgus on 500–1 700 meetrit, on karm kliima. Kui põhjaosas võib lund sadada veel aprilli lõpuni, siis lõunaosas on kliima mõõdukam. Kogu mägipiirkonnas puhuvad külmad tuuled. Lavamaal, küngastel ja tasandikel on kõrgus 400 meetrist tasandikuni. Kõige lõunapoolsemas osas muutub mõõdukas kliima vahemereliseks.

Mõlemas piirkonnas, mis erinevad küll maapinna kõrguse ja kliima poolest, kujunesid talve alguse seatapurituaalide raames välja piiratud kestusega vorstikuivatamise meetodid, mis võimaldavad tootel täielikult valmida.

5.2.   Toote eripära:

Vorsti „saucisson de l’Ardèche” eripära põhineb nii kõnealuse toote kui ka üldiselt Ardèche’i soolaliha ajaloolisel mainel, samuti erioskustel, mis tagavad toote organoleptilise eripära avaldumise parimal viisil.

Vorsti „saucisson de l’Ardèche” valmistamisel kasutatav oskusteave

„saucisson de l’Ardèche'i” kõigi eri variantide puhul kasutatakse sama retsepti.

Toote kvaliteet, vorm ja suurus on seotud selle kestaga, milleks kasutatakse sea soolestiku erinevaid osasid, mille põhjal sageli tootetüüp ka nimetatakse. Lihatükkide suurus oleneb vorsti suurusest.

Ka kuivatamise miinimumaeg on erinev olenevalt toote läbimõõdust ja kaalust ning soole tekstuurist.

Kõiki kvaliteedikriteeriume käsitletakse punktis 3.2 ja leheküljel 2 esitatud tabelis.

Lisaks eespool nimetatud punktidele mõjutavad retsepti oluliselt ka järgmised tavad.

| — | Kasutatakse ainult värsket liha, mis vastab toote spetsifikaadis sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

—

Kasutatakse ainult värsket liha, mis vastab toote spetsifikaadis sätestatud kriteeriumidele.

| — | Liha eelsoolamine: vana meetod, mida ikka veel Ardèche’is kasutatakse ja mis võimaldab proteiinidel täielikult lahustuda ja tagab seega lihatükkide kokku sulandumise. |
| --- | --- |

—

Liha eelsoolamine: vana meetod, mida ikka veel Ardèche’is kasutatakse ja mis võimaldab proteiinidel täielikult lahustuda ja tagab seega lihatükkide kokku sulandumise.

| — | Sea soolestiku kõigi soolte kasutamine, mis on algusest peale olnud eri tüüpi vorstide valmistamise lahutamatu osa. |
| --- | --- |

—

Sea soolestiku kõigi soolte kasutamine, mis on algusest peale olnud eri tüüpi vorstide valmistamise lahutamatu osa.

| — | Laagerdamine, mida kasutati alates talve algusest mõlemas piirkonnas (mäed ning lavamaa, künkad ja tasandik) ja mille traditsioon on säilinud tänapäevani. |
| --- | --- |

—

Laagerdamine, mida kasutati alates talve algusest mõlemas piirkonnas (mäed ning lavamaa, künkad ja tasandik) ja mille traditsioon on säilinud tänapäevani.

Kõik need tavad annavad vorstile „saucisson de l’Ardèche” tema organoleptilised omadused.

Toote organoleptilised omadused

Vorstisegu pisut soolakas ja vürtsikas maitse seguneb tugeva lihamaitsega. Kui kestana kasutatav sool on jäme ja rasvane, aeglustab see toote valmimist ja annab sellele pisut hapuka maitse.

Maitset mõjutab liha eelsoolamine, mis muudab toote tekstuuri nõtkeks, meeldivaks ja suussulavaks ning võimaldab toodet kergesti viilutada.

Toote maine

Ardèche’is, mille Curnonsky ristis „gurmaanide paradiisiks” (samuti kirjeldas ta väikest küla Saint-Agrève „vorstivalmistamise Mekana”), on säilinud tugev seakasvatuse traditsioon, mis ulatub 16. sajandisse. Vana vorstivalmistamise (ja üldiselt lihasoolamise) oskusteavet on sajandeid edasi antud ja see on säilinud tänapäevani.

16. sajandi alguses kirjeldas piirkonna põliselanik Olivier de Serre, keda hiljem hakati nimetama Prantsusmaa põllumajanduse isaks, sea tapmise rituaale, mis ei ole alates sellest ajast palju muutunud, kui „tunnistust Ardèche’i heast toidutavast”.

Alates 16. sajandist kasutati ja täiustati sealiha säilitamiseks soolamise ja kuivatamise tehnikaid. Michel Carlat sõnade kohaselt „on seatapp pidupäev, mil kellegil ei ole tapetavast loomast kahju [...] harjunud raske tööga, teevad kohalikud seda teatava naudinguga: need, kes tühjendavad ja puhastavad soolikaid jäises vees, ei heitu selle ees. [...] Köögis riputatakse singid ja vorstid kaminasimsi alla. Neid kuivatatakse ja suitsetatakse mitu nädalat.” Pierre Charrie sõnade kohaselt „söödi mõnuga „jésust”, st suurt vorsti, mis oli valmistatud pärast seatapurituaali ja hoitud pidupäevaks”. Nicole Pellet ja Vincent Balaÿ lisavad vorsti „jésus” kohta: „Selle maitset peetakse siiski samaks, nagu on teistel vorstidel, mis on tehtud samast lihast.”

Charles Forot kohaselt hakati nende toodetega kauplema alates 17. sajandist. Kauplemine suurenes järsult ajavahemikul 1900–1939 ja aitas Guy Dürrenmatt sõnul kaasa vorsti „saucisson de l’Ardèche” tuntuse kasvule.

Toiduturismi arenedes alates 20. sajandi algusest on vorst „saucisson de l’Ardèche” saanud ennekõike tuntuks kui traditsiooniline kohalik toode, mis on kantud 1995. aastal koostatud prantsuse kulinaariapärandi nimekirja.

2007. aasta oktoobris väljaantud teoses „Le Génie de l’Ardèche” hindavad Jean-Marc Gardès ja Annie Sorrel kõrgelt Ardèche’i elanike loovust, sealhulgas „vorstitööstuse kõrget mainet”, mida eelkõige esindab vorst „saucisson de l’Ardèche”.

„saucisson de l’Ardèche” on tänapäeval tuntud ja tunnustatud vorst kogu Prantsusmaal (Gault ja Millau artikkel 1986, palju medaleid Pariisi üldiselt põllumajandusmessilt (concours général agricole de Paris) 2008. ja 2009. aastal) ja Euroopas (Saksamaa Toiduaineteühingu DLG medalid).

Teoses „Voyage gourmand en Rhône-Alpes” (väljaanne Glénat – 2006) pühendatakse terve peatükk Ardèche’ile, selle lihatöötlemise ja vorstivalmistamise traditsioonidele ning suursugustele vorstidele nagu „rosette” ja „chaudin”.

Igal kuul ilmuva majandusjakirja l’Expansion 1988. aasta juuli kaanelugu on „Le saucisson de l’Ardèche dans le vent” („Vorst „saucisson de l’Ardèche” pärituules”).

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel:

Vorsti „saucisson de l’Ardèche” kvaliteet ja maine on tugevasti seotud piirkonnaga. Just selles peamiselt mägises, karmide kliimaoludega ja raske juurdepääsuga piirkonnas arenes välja vorsti „saucissons de l’Ardèche” valmistamise traditsioon sealiha säilitamiseks. Kuni 20. sajandi alguseni oli seakasvatus selles piirkonnas ainus lihaga varustamise võimalus. Traditsiooniliselt tapeti siga jõulude ajal ning sellest saadava liha ja soolatud lihatoodetega suudeti üle elada talv, mis Ardèche’i piirkonnas on väga karm.

Vana oskusteavet valdavad tänapäeval Ardèche'i piirkonnas lihasoolamisega tegelevad ettevõtted, kes soovivad vanu traditsioone säilitada ja need tulevastele põlvedele edasi anda. Need traditsioonid hõlmavad „saucisson de l’Ardèche’i” valmistamiseks kasutatava liha valikut ja kvaliteeti, sea soolestiku kõigi soolte kasutamist, mille tulemusel saadakse eri tüüpi vorste, ainsa lisandina salpeetri kasutamist, väherasvaste lihatükkide eelsoolamist tootmiskohas, kõrgemal temperatuuril kuivatamise ja tavakuivatamise tingimusi vastavalt eri vorsti tüüpidele jne.

Just selles mägises piirkonnas, millel on rikas ajalugu, palju traditsioone ja väärtuslikku oskusteavet, on pandud alus vorsti „saucisson de l’Ardèche” heale mainele. Seda mainet on aegade jooksul kandnud edasi paljud tuntud inimesed: XVI sajandi prantsuse põllumajanduse isa Olivier de Serres, kes oli pärit Vivarais provintsist, samuti Ardèche’i tuntud poeet Charles Forot ning Curnonsky, kes ristis Ardèche’i gurmaanide paradiisiks ja väikese Ardèche’i küla Saint Agrève'i lihatoodete Mekaks, samuti Charles Albin Mazon, kes oma 1890. aasta teoses „Naljakad ja tõsised reisid Ardèche’is” kiidab piirkonna vorste ja nende päritolu ning avaldab imestust „kõigi nende laest rippuvate pekikäntsakate, praetükkide, seajalgade ja vorstirõngaste” üle.

Traditsioonilise kvaliteetse toote maine on säilinud tänapäevani. Teoses „Le Génie de l’Ardèche” on read „Ardèche’i platool, kus tuul aitab kuivatada vorste, kasutavad paljud lihunikud sajanditevanust oskusteavet, et pakkuda kvaliteetseid kohalikke lihatooteid.”

Viide spetsifikaadi avaldamisele:

(määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõige 7)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCIGP/CDCSaucissonDeLArdeche.pdf

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

14.9.2010

| 14.9.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 247/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 247/s3

---

TEADE

14. septembril 2010 ilmub Euroopa Liidu Teatajas C 247 A„Ühtne köögiviljakultuuride sordileht – 28. tervikväljaande 5. lisa”.

Euroopa Liidu Teataja tellijad saavad nimetatud numbri tasuta vastavalt oma Euroopa Liidu Teataja tellimuse eksemplaride arvule ja keeleversioonile. Tellijatel palutakse lisatud tellimisblankett täita korrektselt, märkides ka tellimuse registreerimisnumbri (kood, mis on igal sildil vasakul ja algab O/...), ja saata lisatud aadressil. Seda Euroopa Liidu Teatajat on võimalik saada tasuta ühe aasta jooksul alates selle väljaandmise kuupäevast.

Teised saavad seda Euroopa Liidu Teatajat tellida tasu eest igast meie müügikontorist (vt http://publications.europa.eu/others/agents/index_et.htm).

Nimetatud Euroopa Liidu Teatajat – nagu kõiki Euroopa Liidu Teatajaid (L, C, CA, CE) – saab tasuta sirvida Internetis aadressil http://eur-lex.europa.eu

Image

---