# Jurnalul Oficial C 203E/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.CE2010.203.rum |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 203E |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5327 iulie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.CE2010.203.rum

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 203E

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5327 iulie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | III   Acte pregătitoare |
| | Consiliu |
| 2010/C 203E/01 | Poziția Consiliului în primă lectură (UE) nr. 11/2010 în vederea adoptării unei directive a parlamentului european și a consiliului privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transportAdoptată de Consiliu la 10 mai 2010 (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 203E/02 | Poziție a Consiliului în primă lectură (UE) nr. 12/2010 în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științificeAdoptată de Consiliu la 3 iunie 2010 (
  1
  ) | 19 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

III   Acte pregătitoare

Consiliu

2010/C 203E/01

Poziția Consiliului în primă lectură (UE) nr. 11/2010 în vederea adoptării unei directive a parlamentului european și a consiliului privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier și pentru interfețele cu alte moduri de transportAdoptată de Consiliu la 10 mai 2010 (
  1
  )

1

1

2010/C 203E/02

Poziție a Consiliului în primă lectură (UE) nr. 12/2010 în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția animalelor utilizate în scopuri științificeAdoptată de Consiliu la 3 iunie 2010 (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

III Acte pregătitoare

Consiliu

| 27.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 203/1

---

POZIŢIA CONSILIULUI ÎN PRIMĂ LECTURĂ (UE) NR. 11/2010

în vederea adoptării unei directive a parlamentului european şi a consiliului privind cadrul pentru implementarea sistemelor de transport inteligente în domeniul transportului rutier şi pentru interfeţele cu alte moduri de transport

Adoptată de Consiliu la 10 mai 2010

(Text cu relevanţă pentru SEE)

(2010/C 203 E/01)

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în special articolul 91,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Dezvoltarea volumului transportului rutier în Uniune, asociată creşterii economiei europene şi cerinţelor cetăţenilor în materie de mobilitate, reprezintă o cauză principală a creşterii congestiei traficului rutier şi a creşterii consumului de energie, precum şi o sursă de probleme sociale şi de mediu. |
| --- | --- |

(1)

Dezvoltarea volumului transportului rutier în Uniune, asociată creşterii economiei europene şi cerinţelor cetăţenilor în materie de mobilitate, reprezintă o cauză principală a creşterii congestiei traficului rutier şi a creşterii consumului de energie, precum şi o sursă de probleme sociale şi de mediu.

| (2) | Răspunsul la aceste provocări majore nu se poate limita la măsurile tradiţionale, precum extinderea infrastructurii existente de transport rutier. Inovarea va avea un rol important de jucat în definirea soluţiilor adecvate pentru Uniune. |
| --- | --- |

(2)

Răspunsul la aceste provocări majore nu se poate limita la măsurile tradiţionale, precum extinderea infrastructurii existente de transport rutier. Inovarea va avea un rol important de jucat în definirea soluţiilor adecvate pentru Uniune.

| (3) | Sistemele de transport inteligente (STI) sunt aplicaţii avansate care, fără a fi dotate cu inteligenţă propriu-zisă, vizează să ofere servicii inovatoare privind modurile de transport şi gestionarea traficului şi să permită diferiţilor utilizatori să fie mai bine informaţi şi să utilizeze reţelele de transport într-un mod mai sigur, mai coordonat şi mai „inteligent”. |
| --- | --- |

(3)

Sistemele de transport inteligente (STI) sunt aplicaţii avansate care, fără a fi dotate cu inteligenţă propriu-zisă, vizează să ofere servicii inovatoare privind modurile de transport şi gestionarea traficului şi să permită diferiţilor utilizatori să fie mai bine informaţi şi să utilizeze reţelele de transport într-un mod mai sigur, mai coordonat şi mai „inteligent”.

| (4) | STI combină telecomunicaţiile, electronica şi tehnologiile informaţiei cu ingineria în domeniul transporturilor, în vederea planificării, proiectării, operării, întreţinerii şi gestionării sistemelor de transport. Aplicarea tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor în sectorul transportului rutier şi la interfeţele acestuia cu alte moduri de transport va avea o contribuţie semnificativă la îmbunătăţirea performanţei de mediu, a eficienţei, inclusiv a eficienţei energetice, a siguranţei şi securităţii transportului rutier, inclusiv a transportului de mărfuri periculoase, precum şi a securităţii publice şi a mobilităţii pasagerilor şi mărfurilor, asigurând în acelaşi timp funcţionarea pieţei interne, precum şi creşterea nivelului competitivităţii şi al ocupării forţei de muncă. Cu toate acestea, astfel de aplicaţii nu ar trebui să aducă atingere aspectelor legate de securitatea naţională sau care sunt necesare din punct de vedere al apărării. |
| --- | --- |

(4)

STI combină telecomunicaţiile, electronica şi tehnologiile informaţiei cu ingineria în domeniul transporturilor, în vederea planificării, proiectării, operării, întreţinerii şi gestionării sistemelor de transport. Aplicarea tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor în sectorul transportului rutier şi la interfeţele acestuia cu alte moduri de transport va avea o contribuţie semnificativă la îmbunătăţirea performanţei de mediu, a eficienţei, inclusiv a eficienţei energetice, a siguranţei şi securităţii transportului rutier, inclusiv a transportului de mărfuri periculoase, precum şi a securităţii publice şi a mobilităţii pasagerilor şi mărfurilor, asigurând în acelaşi timp funcţionarea pieţei interne, precum şi creşterea nivelului competitivităţii şi al ocupării forţei de muncă. Cu toate acestea, astfel de aplicaţii nu ar trebui să aducă atingere aspectelor legate de securitatea naţională sau care sunt necesare din punct de vedere al apărării.

| (5) | Progresele înregistrate în domeniul aplicării tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor la alte moduri de transport ar trebui să se reflecte în prezent în evoluţiile din sectorul transportului rutier, în special în vederea asigurării unui grad mai mare de integrare între transportul rutier şi alte moduri de transport. |
| --- | --- |

(5)

Progresele înregistrate în domeniul aplicării tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor la alte moduri de transport ar trebui să se reflecte în prezent în evoluţiile din sectorul transportului rutier, în special în vederea asigurării unui grad mai mare de integrare între transportul rutier şi alte moduri de transport.

| (6) | În unele state membre sunt deja implementate aplicaţii naţionale ale acestor tehnologii în sectorul transportului rutier. Cu toate acestea, această implementare rămâne fragmentară şi necoordonată şi nu poate asigura continuitatea geografică a serviciilor STI în întreaga Uniune şi la frontierele sale externe. |
| --- | --- |

(6)

În unele state membre sunt deja implementate aplicaţii naţionale ale acestor tehnologii în sectorul transportului rutier. Cu toate acestea, această implementare rămâne fragmentară şi necoordonată şi nu poate asigura continuitatea geografică a serviciilor STI în întreaga Uniune şi la frontierele sale externe.

| (7) | Pentru a asigura implementarea coordonată şi efectivă a STI în întreaga Uniune, ar trebui introduse o serie de specificaţii, inclusiv standarde, după caz, care să stabilească dispoziţii şi proceduri mai detaliate. Înaintea adoptării oricăror specificaţii, Comisia ar trebui să evalueze conformitatea acestora cu anumite principii, definite în anexa II. Într-o primă fază, ar trebui acordată prioritate celor patru domenii principale de dezvoltare şi implementare a STI. În cadrul acestor patru domenii, ar trebui stabilite acţiuni prioritare pentru dezvoltarea şi utilizarea specificaţiilor şi standardelor. În etapele următoare ale implementării STI, infrastructura STI existentă, implementată de anumite state membre, ar trebui luată în considerare din punct de vedere al progreselor tehnologice şi al eforturilor financiare depuse. |
| --- | --- |

(7)

Pentru a asigura implementarea coordonată şi efectivă a STI în întreaga Uniune, ar trebui introduse o serie de specificaţii, inclusiv standarde, după caz, care să stabilească dispoziţii şi proceduri mai detaliate. Înaintea adoptării oricăror specificaţii, Comisia ar trebui să evalueze conformitatea acestora cu anumite principii, definite în anexa II. Într-o primă fază, ar trebui acordată prioritate celor patru domenii principale de dezvoltare şi implementare a STI. În cadrul acestor patru domenii, ar trebui stabilite acţiuni prioritare pentru dezvoltarea şi utilizarea specificaţiilor şi standardelor. În etapele următoare ale implementării STI, infrastructura STI existentă, implementată de anumite state membre, ar trebui luată în considerare din punct de vedere al progreselor tehnologice şi al eforturilor financiare depuse.

| (8) | Atunci când se adoptă un act legislativ astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (2) al doilea paragraf din prezenta directivă, textul articolului 5 alineatul (1) a doua teză ar trebui modificat în consecinţă. |
| --- | --- |

(8)

Atunci când se adoptă un act legislativ astfel cum se prevede la articolul 6 alineatul (2) al doilea paragraf din prezenta directivă, textul articolului 5 alineatul (1) a doua teză ar trebui modificat în consecinţă.

| (9) | Specificaţiile ar trebui să ia în calcul şi să se sprijine, printre altele, pe experienţa şi rezultatele deja obţinute în domeniul STI, în special în contextul iniţiativei eSafety, lansate de Comisie în aprilie 2002. Forumul eSafety a fost înfiinţat de Comisie în cadrul iniţiativei respective pentru a promova şi a continua implementarea recomandărilor în vederea sprijinirii dezvoltării, implementării şi utilizării sistemelor eSafety. |
| --- | --- |

(9)

Specificaţiile ar trebui să ia în calcul şi să se sprijine, printre altele, pe experienţa şi rezultatele deja obţinute în domeniul STI, în special în contextul iniţiativei eSafety, lansate de Comisie în aprilie 2002. Forumul eSafety a fost înfiinţat de Comisie în cadrul iniţiativei respective pentru a promova şi a continua implementarea recomandărilor în vederea sprijinirii dezvoltării, implementării şi utilizării sistemelor eSafety.

| (10) | Vehiculele care sunt operate în principal pentru valoarea lor istorică şi care au fost pentru prima dată înregistrate şi/sau omologate şi/sau date în funcţiune înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive şi a măsurilor de punere în aplicare ale acesteia nu ar trebui să fie afectate de normele şi procedurile stabilite în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(10)

Vehiculele care sunt operate în principal pentru valoarea lor istorică şi care au fost pentru prima dată înregistrate şi/sau omologate şi/sau date în funcţiune înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive şi a măsurilor de punere în aplicare ale acesteia nu ar trebui să fie afectate de normele şi procedurile stabilite în prezenta directivă.

| (11) | STI ar trebui să aibă ca punct de plecare sisteme interoperabile care se bazează pe standarde deschise şi publice şi care sunt disponibile fără discriminare tuturor furnizorilor şi utilizatorilor de aplicaţii şi servicii. |
| --- | --- |

(11)

STI ar trebui să aibă ca punct de plecare sisteme interoperabile care se bazează pe standarde deschise şi publice şi care sunt disponibile fără discriminare tuturor furnizorilor şi utilizatorilor de aplicaţii şi servicii.

| (12) | Implementarea şi utilizarea de aplicaţii şi servicii STI va presupune prelucrarea de date cu caracter personal. Aceasta ar trebui efectuată în conformitate cu normele Uniunii, prevăzute, în special, în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecţia persoanelor fizice în ceea ce priveşte prelucrarea datelor cu caracter personal şi libera circulaţie a acestor date (3) şi în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale şi protejarea confidenţialităţii în sectorul comunicaţiilor publice (4). În cadrul implementării aplicaţiei STI ar trebui aplicate, printre altele, principiul limitării scopului şi principiul reducerii cantităţii de date colectate. |
| --- | --- |

(12)

Implementarea şi utilizarea de aplicaţii şi servicii STI va presupune prelucrarea de date cu caracter personal. Aceasta ar trebui efectuată în conformitate cu normele Uniunii, prevăzute, în special, în Directiva 95/46/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecţia persoanelor fizice în ceea ce priveşte prelucrarea datelor cu caracter personal şi libera circulaţie a acestor date (3) şi în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale şi protejarea confidenţialităţii în sectorul comunicaţiilor publice (4). În cadrul implementării aplicaţiei STI ar trebui aplicate, printre altele, principiul limitării scopului şi principiul reducerii cantităţii de date colectate.

| (13) | Ar trebui încurajată asigurarea anonimatului, drept unul dintre principiile care vizează îmbunătăţirea protecţiei vieţii private a persoanelor. În ceea ce priveşte chestiunile legate de protejarea datelor şi a vieţii private în cadrul implementării aplicaţiilor şi serviciilor STI, Comisia ar trebui să consulte în continuare, după caz, Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor şi să solicite avizul Grupului de lucru pentru protecţia persoanelor în ceea ce priveşte prelucrarea datelor cu caracter personal, stabilit prin articolul 29 din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

(13)

Ar trebui încurajată asigurarea anonimatului, drept unul dintre principiile care vizează îmbunătăţirea protecţiei vieţii private a persoanelor. În ceea ce priveşte chestiunile legate de protejarea datelor şi a vieţii private în cadrul implementării aplicaţiilor şi serviciilor STI, Comisia ar trebui să consulte în continuare, după caz, Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor şi să solicite avizul Grupului de lucru pentru protecţia persoanelor în ceea ce priveşte prelucrarea datelor cu caracter personal, stabilit prin articolul 29 din Directiva 95/46/CE.

| (14) | Implementarea şi utilizarea aplicaţiilor şi serviciilor STI, în special a serviciilor de informaţii din trafic şi de călătorie, vor presupune prelucrarea şi utilizarea de date rutiere, din trafic şi de călătorie care figurează în documente ale organismelor din sectorul public al statelor membre. Prelucrarea şi utilizarea acestor date ar trebui să se desfăşoare în conformitate cu Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informaţiilor din sectorul public (5). |
| --- | --- |

(14)

Implementarea şi utilizarea aplicaţiilor şi serviciilor STI, în special a serviciilor de informaţii din trafic şi de călătorie, vor presupune prelucrarea şi utilizarea de date rutiere, din trafic şi de călătorie care figurează în documente ale organismelor din sectorul public al statelor membre. Prelucrarea şi utilizarea acestor date ar trebui să se desfăşoare în conformitate cu Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informaţiilor din sectorul public (5).

| (15) | Acolo unde este cazul, specificaţiile ar trebui să includă dispoziţii detaliate care să stabilească, pentru componente, procedura de evaluare a conformităţii sau a gradului în care acestea sunt adecvate pentru utilizare. Aceste dispoziţii ar trebui să aibă la bază Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 9 iulie 2008 privind un cadru comun pentru comercializarea produselor (6), în special în ceea ce priveşte modulele pentru diferitele etape ale procedurilor de evaluare a conformităţii. Directiva 2007/46/CE (7) stabileşte deja un cadru pentru omologarea de tip a autovehiculelor şi a părţilor lor sau a echipamentului corespunzător, iar Directiva 2002/24/CE (8) şi Directiva 2003/37/CE (9) stabilesc reguli privind omologarea de tip a autovehiculelor cu două sau trei roţi, respectiv a tractoarelor agricole sau forestiere şi a părţilor lor sau a echipamentului corespunzător. Prin urmare, introducerea de dispoziţii privind evaluarea conformităţii echipamentelor sau a aplicaţiilor care se încadrează în domeniul de aplicare al directivelor sus-menţionate ar duce la duplicarea dispoziţiilor acestora. Totodată, deşi aceste directive se aplică echipamentelor STI instalate la bordul autovehiculelor, ele nu se aplică echipamentelor şi software-ului aferente STI pentru infrastructura rutieră externă. În aceste cazuri, specificaţiile ar putea prevedea proceduri de evaluare a conformităţii. Aceste proceduri ar trebui să fie limitate la elementele care ar fi necesare în fiecare caz separat. |
| --- | --- |

(15)

Acolo unde este cazul, specificaţiile ar trebui să includă dispoziţii detaliate care să stabilească, pentru componente, procedura de evaluare a conformităţii sau a gradului în care acestea sunt adecvate pentru utilizare. Aceste dispoziţii ar trebui să aibă la bază Decizia nr. 768/2008/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 9 iulie 2008 privind un cadru comun pentru comercializarea produselor (6), în special în ceea ce priveşte modulele pentru diferitele etape ale procedurilor de evaluare a conformităţii. Directiva 2007/46/CE (7) stabileşte deja un cadru pentru omologarea de tip a autovehiculelor şi a părţilor lor sau a echipamentului corespunzător, iar Directiva 2002/24/CE (8) şi Directiva 2003/37/CE (9) stabilesc reguli privind omologarea de tip a autovehiculelor cu două sau trei roţi, respectiv a tractoarelor agricole sau forestiere şi a părţilor lor sau a echipamentului corespunzător. Prin urmare, introducerea de dispoziţii privind evaluarea conformităţii echipamentelor sau a aplicaţiilor care se încadrează în domeniul de aplicare al directivelor sus-menţionate ar duce la duplicarea dispoziţiilor acestora. Totodată, deşi aceste directive se aplică echipamentelor STI instalate la bordul autovehiculelor, ele nu se aplică echipamentelor şi software-ului aferente STI pentru infrastructura rutieră externă. În aceste cazuri, specificaţiile ar putea prevedea proceduri de evaluare a conformităţii. Aceste proceduri ar trebui să fie limitate la elementele care ar fi necesare în fiecare caz separat.

| (16) | În ceea ce priveşte aplicaţiile şi serviciile STI pentru care sunt necesare servicii de datare şi poziţionare exacte şi garantate, ar trebui utilizate infrastructuri prin satelit sau orice alte tehnologii care asigură un nivel echivalent de precizie, precum cele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecţia animalelor în timpul transportului şi al operaţiunilor conexe (10) şi în Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigaţie prin satelit (EGNOS şi Galileo) (11). |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce priveşte aplicaţiile şi serviciile STI pentru care sunt necesare servicii de datare şi poziţionare exacte şi garantate, ar trebui utilizate infrastructuri prin satelit sau orice alte tehnologii care asigură un nivel echivalent de precizie, precum cele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecţia animalelor în timpul transportului şi al operaţiunilor conexe (10) şi în Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European şi al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigaţie prin satelit (EGNOS şi Galileo) (11).

| (17) | Tehnologiile inovatoare precum dispozitivele de identificare prin radiofrecvenţă (RFID) sau EGNOS/Galileo ar trebui utilizate pentru realizarea aplicaţiilor STI, în special localizarea şi urmărirea mărfurilor în timpul transportului şi de la un mod de transport la altul. |
| --- | --- |

(17)

Tehnologiile inovatoare precum dispozitivele de identificare prin radiofrecvenţă (RFID) sau EGNOS/Galileo ar trebui utilizate pentru realizarea aplicaţiilor STI, în special localizarea şi urmărirea mărfurilor în timpul transportului şi de la un mod de transport la altul.

| (18) | Principalele părţi interesate, printre care furnizori de servicii STI, asociaţii ale utilizatorilor de STI, operatori de transport şi de instalaţii, reprezentanţi ai industriei prelucrătoare, parteneri sociali, asociaţii profesionale şi autorităţi locale, ar trebui să aibă posibilitatea de a oferi consultanţă Comisiei cu privire la aspectele comerciale şi tehnice ale implementării STI în Uniune. În acest scop Comisia, asigurând o cooperare strânsă cu părţile interesate şi cu statele membre, ar trebui să înfiinţeze un grup consultativ pentru STI. Lucrările grupului consultativ ar trebui să se desfăşoare într-un mod transparent şi rezultatul acestora ar trebui comunicat comitetului instituit în temeiul prezentei directive. |
| --- | --- |

(18)

Principalele părţi interesate, printre care furnizori de servicii STI, asociaţii ale utilizatorilor de STI, operatori de transport şi de instalaţii, reprezentanţi ai industriei prelucrătoare, parteneri sociali, asociaţii profesionale şi autorităţi locale, ar trebui să aibă posibilitatea de a oferi consultanţă Comisiei cu privire la aspectele comerciale şi tehnice ale implementării STI în Uniune. În acest scop Comisia, asigurând o cooperare strânsă cu părţile interesate şi cu statele membre, ar trebui să înfiinţeze un grup consultativ pentru STI. Lucrările grupului consultativ ar trebui să se desfăşoare într-un mod transparent şi rezultatul acestora ar trebui comunicat comitetului instituit în temeiul prezentei directive.

| (19) | Ar trebui asigurate condiţii uniforme de aplicare pentru adoptarea unor orientări şi măsuri facultative în vederea facilitării cooperării statelor membre în privinţa domeniilor prioritare referitoare la STI, precum şi în privinţa unor orientări referitoare la raportarea de către statele membre şi în privinţa unui program de lucru. |
| --- | --- |

(19)

Ar trebui asigurate condiţii uniforme de aplicare pentru adoptarea unor orientări şi măsuri facultative în vederea facilitării cooperării statelor membre în privinţa domeniilor prioritare referitoare la STI, precum şi în privinţa unor orientări referitoare la raportarea de către statele membre şi în privinţa unui program de lucru.

| (20) | În conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene (TFUE), normele şi principiile generale privind mecanismele de care statele membre dispun pentru a controla modul în care Comisia îşi exercită competenţele de executare se stabilesc în prealabil printr-un regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. Până la adoptarea respectivului nou regulament, se aplică în continuare Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competenţelor de executare conferite Comisiei (12), cu excepţia procedurii de reglementare cu control, care nu se aplică. |
| --- | --- |

(20)

În conformitate cu articolul 291 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene (TFUE), normele şi principiile generale privind mecanismele de care statele membre dispun pentru a controla modul în care Comisia îşi exercită competenţele de executare se stabilesc în prealabil printr-un regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. Până la adoptarea respectivului nou regulament, se aplică în continuare Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competenţelor de executare conferite Comisiei (12), cu excepţia procedurii de reglementare cu control, care nu se aplică.

| (21) | Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce priveşte adoptarea specificaţiilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experţi. |
| --- | --- |

(21)

Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce priveşte adoptarea specificaţiilor. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experţi.

| (22) | Pentru a garanta o abordare coordonată, Comisia ar trebui să asigure coerenţa între activităţile comitetului instituit prin prezenta directivă şi cele ale comitetului instituit prin Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunităţii (13), ale comitetului instituit prin Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (14), ale comitetului instituit prin Directiva 2007/46/CE şi ale comitetului instituit prin Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informaţii spaţiale în Comunitatea Europeană (Inspire) (15). |
| --- | --- |

(22)

Pentru a garanta o abordare coordonată, Comisia ar trebui să asigure coerenţa între activităţile comitetului instituit prin prezenta directivă şi cele ale comitetului instituit prin Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunităţii (13), ale comitetului instituit prin Regulamentul (CEE) nr. 3821/85 al Consiliului privind aparatura de înregistrare în transportul rutier (14), ale comitetului instituit prin Directiva 2007/46/CE şi ale comitetului instituit prin Directiva 2007/2/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 14 martie 2007 de instituire a unei infrastructuri pentru informaţii spaţiale în Comunitatea Europeană (Inspire) (15).

| (23) | Deoarece obiectivul prezentei directive, şi anume asigurarea implementării coordonate şi coerente a sistemelor de transport inteligente interoperabile în cadrul Uniunii, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre şi/sau de sectorul privat şi, prin urmare, având în vedere amploarea şi efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, astfel cum este enunţat în respectivul articol, prezenta directivă nu depăşeşte ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(23)

Deoarece obiectivul prezentei directive, şi anume asigurarea implementării coordonate şi coerente a sistemelor de transport inteligente interoperabile în cadrul Uniunii, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre şi/sau de sectorul privat şi, prin urmare, având în vedere amploarea şi efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, astfel cum este enunţat în respectivul articol, prezenta directivă nu depăşeşte ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (24) | În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituţional pentru o mai bună legiferare, statele membre sunt încurajate să stabilească, pentru ele însele şi în interesul Uniunii, propriile tabele, care să ilustreze, în măsura posibilului, concordanţa între prezenta directivă şi măsurile de transpunere şi pe care să le facă publice, |
| --- | --- |

(24)

În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituţional pentru o mai bună legiferare, statele membre sunt încurajate să stabilească, pentru ele însele şi în interesul Uniunii, propriile tabele, care să ilustreze, în măsura posibilului, concordanţa între prezenta directivă şi măsurile de transpunere şi pe care să le facă publice,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Obiect şi domeniu de aplicare

(1)   Prezenta directivă stabileşte un cadru de sprijinire a implementării şi utilizării coordonate şi coerente a sistemelor de transport inteligente (STI) în cadrul Uniunii, în special de-a lungul frontierelor dintre statele membre, şi prevede condiţiile generale necesare în acest scop.

(2)   Prezenta directivă prevede elaborarea specificaţiilor pentru acţiuni în cadrul domeniilor prioritare menţionate la articolul 2, precum şi elaborarea, după caz, a standardelor necesare.

(3)   Prezenta directivă se aplică aplicaţiilor şi serviciilor STI în domeniul transportului rutier, precum şi interfeţelor acestora cu alte moduri de transport, fără a aduce atingere aspectelor legate de securitatea naţională sau necesare în domeniul apărării.

Articolul 2

Domenii prioritare

(1)   În sensul prezentei directive, următoarele domenii constituie domenii prioritare pentru elaborarea şi utilizarea de specificaţii şi standarde:

| — | I. | Utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic şi de călătorie; |
| --- | --- | --- |
| — | II. | Continuitatea serviciilor STI de management al traficului şi al mărfurilor; |
| — | III. | Aplicaţiile STI pentru siguranţa şi securitatea rutieră; |
| — | IV. | Asigurarea legăturii vehiculului cu infrastructura de transport. |

—

I.

Utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic şi de călătorie;

—

II.

Continuitatea serviciilor STI de management al traficului şi al mărfurilor;

—

III.

Aplicaţiile STI pentru siguranţa şi securitatea rutieră;

—

IV.

Asigurarea legăturii vehiculului cu infrastructura de transport.

(2)   Sfera de aplicare a domeniilor prioritare sunt menţionate în anexa I.

Articolul 3

Acţiuni prioritare

În cadrul domeniilor prioritare, următoarele acţiuni constituie acţiuni prioritare pentru elaborarea şi utilizarea de specificaţii şi standarde, astfel cum sunt prevăzute în anexa I:

| (a) | furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare cu privire la călătoriile multimodale; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare cu privire la călătoriile multimodale;

| (b) | furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real cu privire la trafic; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real cu privire la trafic;

| (c) | datele şi procedurile pentru furnizarea către utilizatori, în mod gratuit, atunci când este posibil, a unor informaţii minime universale în materie de trafic, referitoare la siguranţa rutieră; |
| --- | --- |

(c)

datele şi procedurile pentru furnizarea către utilizatori, în mod gratuit, atunci când este posibil, a unor informaţii minime universale în materie de trafic, referitoare la siguranţa rutieră;

| (d) | furnizarea în mod armonizat a unui sistem eCall interoperabil la nivelul UE; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea în mod armonizat a unui sistem eCall interoperabil la nivelul UE;

| (e) | furnizarea unor servicii de informare referitoare la spaţii de parcare sigure pentru camioane şi vehicule comerciale; |
| --- | --- |

(e)

furnizarea unor servicii de informare referitoare la spaţii de parcare sigure pentru camioane şi vehicule comerciale;

| (f) | furnizarea unor servicii de rezervare de spaţii de parcare sigure pentru camioane şi vehicule comerciale. |
| --- | --- |

(f)

furnizarea unor servicii de rezervare de spaţii de parcare sigure pentru camioane şi vehicule comerciale.

Articolul 4

Definiţii

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiţii:

| 1. | „sisteme de transport inteligente” sau „STI” înseamnă sisteme în cadrul cărora se aplică tehnologii ale informaţiei şi comunicaţiilor în domeniul transportului rutier, inclusiv infrastructură, vehicule şi utilizatori, în gestionarea traficului şi gestionarea mobilităţii, precum şi pentru interfeţe cu alte moduri de transport; |
| --- | --- |

1.

„sisteme de transport inteligente” sau „STI” înseamnă sisteme în cadrul cărora se aplică tehnologii ale informaţiei şi comunicaţiilor în domeniul transportului rutier, inclusiv infrastructură, vehicule şi utilizatori, în gestionarea traficului şi gestionarea mobilităţii, precum şi pentru interfeţe cu alte moduri de transport;

| 2. | „interoperabilitate” înseamnă capacitatea sistemelor şi a proceselor comerciale care se află la baza acestora de a face schimb de date, informaţii şi cunoştinţe; |
| --- | --- |

2.

„interoperabilitate” înseamnă capacitatea sistemelor şi a proceselor comerciale care se află la baza acestora de a face schimb de date, informaţii şi cunoştinţe;

| 3. | „aplicaţie STI” înseamnă un instrument operaţional pentru aplicarea STI; |
| --- | --- |

3.

„aplicaţie STI” înseamnă un instrument operaţional pentru aplicarea STI;

| 4. | „serviciu STI” înseamnă furnizarea unei aplicaţii STI într-un cadru organizaţional şi operaţional bine definit pentru a contribui la siguranţa utilizatorilor, la eficienţa, confortul şi/sau la facilitarea sau sprijinirea operaţiunilor de transport şi de călătorie; |
| --- | --- |

4.

„serviciu STI” înseamnă furnizarea unei aplicaţii STI într-un cadru organizaţional şi operaţional bine definit pentru a contribui la siguranţa utilizatorilor, la eficienţa, confortul şi/sau la facilitarea sau sprijinirea operaţiunilor de transport şi de călătorie;

| 5. | „furnizor de servicii STI” înseamnă orice furnizor, public sau privat, de servicii STI; |
| --- | --- |

5.

„furnizor de servicii STI” înseamnă orice furnizor, public sau privat, de servicii STI;

| 6. | „utilizator de STI” înseamnă orice utilizator de aplicaţii sau servicii STI, inclusiv călătorii, participanţii la trafic vulnerabili, utilizatorii şi operatorii infrastructurii de transport rutier, administratorii parcurilor de vehicule şi operatorii serviciilor de urgenţă; |
| --- | --- |

6.

„utilizator de STI” înseamnă orice utilizator de aplicaţii sau servicii STI, inclusiv călătorii, participanţii la trafic vulnerabili, utilizatorii şi operatorii infrastructurii de transport rutier, administratorii parcurilor de vehicule şi operatorii serviciilor de urgenţă;

| 7. | „participanţi la trafic vulnerabili” înseamnă participanţi la trafic nemotorizaţi, cum ar fi pietonii, cicliştii, motocicliştii, precum şi persoanele cu handicap sau cu mobilitate redusă sau cu capacitate de orientare redusă; |
| --- | --- |

7.

„participanţi la trafic vulnerabili” înseamnă participanţi la trafic nemotorizaţi, cum ar fi pietonii, cicliştii, motocicliştii, precum şi persoanele cu handicap sau cu mobilitate redusă sau cu capacitate de orientare redusă;

| 8. | „dispozitiv nomad” înseamnă un dispozitiv portabil de comunicare sau de informare, care poate fi adus în interiorul vehiculului pentru a ajuta la conducerea acestuia şi/sau la operaţiile de transport; |
| --- | --- |

8.

„dispozitiv nomad” înseamnă un dispozitiv portabil de comunicare sau de informare, care poate fi adus în interiorul vehiculului pentru a ajuta la conducerea acestuia şi/sau la operaţiile de transport;

| 9. | „platformă” înseamnă o unitate aflată la bord sau în exterior, care permite implementarea, furnizarea, exploatarea şi integrarea aplicaţiilor şi serviciilor STI; |
| --- | --- |

9.

„platformă” înseamnă o unitate aflată la bord sau în exterior, care permite implementarea, furnizarea, exploatarea şi integrarea aplicaţiilor şi serviciilor STI;

| 10. | „arhitectură” înseamnă proiectul conceptual care defineşte structura, comportamentul şi integrarea unui sistem dat în mediul său înconjurător; |
| --- | --- |

10.

„arhitectură” înseamnă proiectul conceptual care defineşte structura, comportamentul şi integrarea unui sistem dat în mediul său înconjurător;

| 11. | „interfaţă” înseamnă un dispozitiv între sisteme, care asigură mijlocul prin care acestea se pot conecta şi pot interacţiona; |
| --- | --- |

11.

„interfaţă” înseamnă un dispozitiv între sisteme, care asigură mijlocul prin care acestea se pot conecta şi pot interacţiona;

| 12. | „compatibilitate” înseamnă capacitatea generală a unui dispozitiv sau a unui sistem de a lucra cu un alt dispozitiv sau sistem fără a avea loc modificări; |
| --- | --- |

12.

„compatibilitate” înseamnă capacitatea generală a unui dispozitiv sau a unui sistem de a lucra cu un alt dispozitiv sau sistem fără a avea loc modificări;

| 13. | „continuitatea serviciilor” înseamnă capacitatea de a asigura un serviciu neîntrerupt în reţelele de transport în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

13.

„continuitatea serviciilor” înseamnă capacitatea de a asigura un serviciu neîntrerupt în reţelele de transport în întreaga Uniune;

| 14. | „date rutiere” înseamnă date referitoare la caracteristicile infrastructurii rutiere, inclusiv la semnele de circulaţie fixe sau la caracteristicile reglementare ale acestora privind siguranţa; |
| --- | --- |

14.

„date rutiere” înseamnă date referitoare la caracteristicile infrastructurii rutiere, inclusiv la semnele de circulaţie fixe sau la caracteristicile reglementare ale acestora privind siguranţa;

| 15. | „date privind traficul” înseamnă date anterioare şi în timp real referitoare la caracteristicile traficului rutier; |
| --- | --- |

15.

„date privind traficul” înseamnă date anterioare şi în timp real referitoare la caracteristicile traficului rutier;

| 16. | „date privind călătoria” înseamnă date de bază, precum orare şi tarife ale mijloacelor de transport în comun, necesare în vederea furnizării de informaţii privind călătoriile multimodale înaintea şi în timpul călătoriei, pentru a facilita planificarea, rezervarea şi adaptarea acesteia; |
| --- | --- |

16.

„date privind călătoria” înseamnă date de bază, precum orare şi tarife ale mijloacelor de transport în comun, necesare în vederea furnizării de informaţii privind călătoriile multimodale înaintea şi în timpul călătoriei, pentru a facilita planificarea, rezervarea şi adaptarea acesteia;

| 17. | „specificaţie” înseamnă o măsură obligatorie prin care sunt stabilite dispoziţii cuprinzând cerinţe, proceduri şi orice alte norme relevante; |
| --- | --- |

17.

„specificaţie” înseamnă o măsură obligatorie prin care sunt stabilite dispoziţii cuprinzând cerinţe, proceduri şi orice alte norme relevante;

| 18. | „standard” înseamnă un standard astfel cum este definit la articolul 1 alineatul(6) din Directiva 98/34/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informaţii în domeniul standardelor şi reglementărilor tehnice (16). |
| --- | --- |

18.

„standard” înseamnă un standard astfel cum este definit la articolul 1 alineatul(6) din Directiva 98/34/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informaţii în domeniul standardelor şi reglementărilor tehnice (16).

Articolul 5

Implementarea STI

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că specificaţiile adoptate de Comisie în conformitate cu articolul 6 se aplică serviciilor şi aplicaţiilor STI, în momentul implementării acestora, în conformitate cu principiile prevăzute în anexa I. Aceasta nu aduce atingere dreptului fiecărui stat membru de a decide cu privire la implementarea unor astfel de aplicaţii şi servicii pe teritoriul său. Acest drept nu aduce atingere niciunui act legislativ adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (2) al doilea paragraf.

(2)   Statele membre fac, de asemenea, eforturi în vederea cooperării în ceea ce priveşte domeniile prioritare, în măsura în care nu s-a adoptat nicio specificaţie.

Articolul 6

Specificaţii

(1)   Comisia adoptă mai întâi specificaţiile necesare pentru a asigura compatibilitatea, interoperabilitatea şi continuitatea implementării şi utilizării operaţionale a STI pentru acţiunile prioritare.

(2)   Comisia are drept obiectiv adoptarea specificaţiilor pentru una sau mai multe dintre acţiunile prioritare până la ... (17).

După caz, în termen de cel mult 12 luni de la adoptarea specificaţiilor necesare pentru o acţiune prioritară şi după realizarea unei evaluări a impactului cuprinzând o analiză costuri/beneficii, Comisia prezintă Parlamentului European şi Consiliului o propunere în conformitate cu articolul 294 din TFUE, privind implementarea acestei acţiuni prioritare.

(3)   Odată stabilite specificaţiile necesare pentru acţiunile prioritare, Comisia adoptă specificaţii care să asigure compatibilitatea, interoperabilitatea şi continuitatea implementării şi utilizării operaţionale a STI pentru alte acţiuni din domeniile prioritare.

(4)   În cazul în care acest lucru este relevant şi în funcţie de domeniul acoperit de specificaţie, specificaţia include unul sau mai multe dintre următoarele tipuri de dispoziţii:

| (a) | dispoziţii funcţionale care descriu rolul diferitelor părţi interesate şi fluxul de informaţii schimbate între acestea; |
| --- | --- |

(a)

dispoziţii funcţionale care descriu rolul diferitelor părţi interesate şi fluxul de informaţii schimbate între acestea;

| (b) | dispoziţii tehnice care furnizează mijloacele tehnice pentru îndeplinirea dispoziţiilor funcţionale; |
| --- | --- |

(b)

dispoziţii tehnice care furnizează mijloacele tehnice pentru îndeplinirea dispoziţiilor funcţionale;

| (c) | dispoziţii organizatorice care descriu obligaţiile procedurale ale diferitelor părţi interesate; |
| --- | --- |

(c)

dispoziţii organizatorice care descriu obligaţiile procedurale ale diferitelor părţi interesate;

| (d) | dispoziţii referitoare la servicii care descriu diferitele niveluri ale serviciilor şi conţinutul acestora pentru aplicaţiile şi serviciile STI. |
| --- | --- |

(d)

dispoziţii referitoare la servicii care descriu diferitele niveluri ale serviciilor şi conţinutul acestora pentru aplicaţiile şi serviciile STI.

(5)   Fără a aduce atingere procedurilor în temeiul Directivei 98/34/CE, specificaţiile stipulează, acolo unde este cazul, condiţiile în care statele membre pot să stabilească norme suplimentare privind furnizarea de servicii STI pe întreg teritoriul lor sau pe o parte a acestuia, după ce notifică acest lucru Comisiei şi cu condiţia ca aceste norme să nu împiedice interoperabilitatea.

(6)   După caz, specificaţiile se bazează pe oricare dintre standardele prevăzute la articolul 8.

După caz, specificaţiile asigură evaluarea conformităţii în conformitate cu Decizia nr. 768/2008/CE.

Specificaţiile respectă principiile enunţate în anexa I.

(7)   Comisia realizează o evaluare a impactului, inclusiv o analiză costuri/beneficii, înainte de adoptarea specificaţiilor.

Articolul 7

Acte delegate

(1)   Comisia poate adopta acte delegate, în conformitate cu articolul 290 din TFUE, în ceea ce priveşte specificaţiile. La adoptarea actelor delegate, Comisia acţionează în conformitate cu dispoziţiile relevante din prezenta directivă, în special cu articolul 6 şi cu anexa II.

(2)   Pentru fiecare dintre acţiunile prioritare se adoptă un act delegat separat.

(3)   Pentru actele delegate menţionate în prezentul articol, se aplică procedura prevăzută la articolele 12, 13 şi 14.

Articolul 8

Standarde

(1)   Standardele necesare pentru asigurarea interoperabilităţii, compatibilităţii şi continuităţii implementării şi utilizării operaţionale a STI se elaborează în cadrul domeniilor prioritare şi pentru acţiunile prioritare. În acest scop, după consultarea comitetului menţionat la articolul 15, Comisia solicită, în conformitate cu procedura stabilită în Directiva 98/34/CE, organismelor de standardizare relevante să depună toate eforturile necesare pentru a adopta rapid aceste standarde.

(2)   La acordarea mandatului organismelor de standardizare, sunt respectate principiile enunţate în anexa II, precum şi orice dispoziţie funcţională inclusă într-o specificaţie adoptată în conformitate cu articolul 6.

Articolul 9

Măsuri fără caracter obligatoriu

Comisia poate adopta orientări şi alte măsuri fără caracter obligatoriu pentru a înlesni cooperarea statelor membre cu privire la domeniile prioritare în conformitate cu procedura consultativă prevăzută la articolul 15 alineatul (2).

Articolul 10

Norme privind confidenţialitatea, securitatea şi reutilizarea informaţiilor

(1)   Statele membre iau măsurile necesare pentru ca prelucrarea datelor cu caracter personal în contextul operării aplicaţiilor şi serviciilor STI să fie efectuată în conformitate cu normele Uniunii care protejează drepturile şi libertăţile fundamentale ale persoanei, şi anume Directiva 95/46/CE şi Directiva 2002/58/CE.

(2)   În mod special, statele membre se asigură că datele cu caracter personal sunt protejate împotriva utilizării abuzive, inclusiv împotriva accesului neautorizat, modificării sau pierderii.

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (1), pentru a asigura confidenţialitatea, se încurajează, după caz, utilizarea datelor anonime în vederea unei bune funcţionări a aplicaţiilor şi serviciilor STI.

Fără a se aduce atingere Directivei 95/46/CE, datele cu caracter personal se prelucrează numai în măsura în care acest lucru este necesar pentru buna funcţionare a aplicaţiilor şi serviciilor STI.

(4)   În ceea ce priveşte aplicarea Directivei 95/46/CE şi în special în cazul în care este vorba de categorii speciale de date cu caracter personal, statele membre se asigură, de asemenea, că dispoziţiile privind consimţământul asupra prelucrării datelor cu caracter personal în cauză sunt respectate.

(5)   Directiva 2003/98/CE este aplicabilă.

Articolul 11

Normele privind răspunderea

Statele membre se asigură că aspectele legate de răspundere, referitoare la implementarea şi utilizarea aplicaţiilor şi serviciilor STI, prevăzute în specificaţiile adoptate în conformitate cu articolul 6, sunt abordate în conformitate cu dreptul Uniunii, în special cu Directiva 85/374/CEE a Consiliului din 25 iulie 1985 de apropiere a actelor cu putere de lege şi a actelor administrative ale statelor membre cu privire la răspunderea pentru produsele cu defecte (18), precum şi cu legislaţia naţională relevantă.

Articolul 12

Exercitarea competenţelor delegate

(1)   Competenţa de a adopta actele delegate menţionate la articolul 7 este conferită Comisiei pentru o perioadă de şapte ani de la ... (19). Comisia prezintă un raport privind competenţele delegate cel târziu cu şase luni înainte de încheierea unei perioade de cinci ani de la ... (19).

(2)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European şi Consiliului.

(3)   Competenţa de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condiţiile prevăzute la articolele 13 şi 14.

Articolul 13

Revocarea delegării de competenţe

(1)   Parlamentul European sau Consiliul pot revoca delegarea de competenţe menţionată la articolul 7.

(2)   Instituţia care a iniţiat o procedură internă pentru a decide dacă intenţionează să revoce delegarea de competenţe întreprinde măsuri pentru a informa cealaltă instituţie şi Comisia în termen rezonabil înaintea adoptării deciziei finale, indicând competenţele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum şi posibilele motive de revocare.

(3)   Decizia de revocare pune capăt delegării de competenţe specificate în respectiva decizie. Decizia produce efecte imediat sau la o dată ulterioară menţionată în aceasta. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare. Decizia se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 14

Obiecţiuni la actele delegate

(1)   Parlamentul European sau Consiliul pot formula obiecţiuni la un act delegat în termen de două luni de la data notificării.

La iniţiativa Parlamentului European sau a Consiliului, termenul respectiv se prelungeşte cu două luni.

(2)   În cazul în care, la expirarea acestui termen, nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecţiuni la actul delegat, acesta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene şi intră în vigoare la data prevăzută în cuprinsul său.

Actul delegat poate fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene şi poate intra în vigoare înainte de expirarea termenului respectiv, în cazul în care atât Parlamentul European, cât şi Consiliul au informat Comisia cu privire la intenţia lor de a nu formula obiecţiuni.

(3)   În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul formulează obiecţiuni la un act delegat, acesta nu intră în vigoare. Instituţia care formulează obiecţiuni prezintă motivele care au stat la baza acestora.

Articolul 15

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul european pentru STI (EIC).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 şi 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispoziţiile articolului 8 din respectiva decizie.

Articolul 16

Grupul consultativ european pentru STI

Comisia instituie un Grup consultativ european pentru STI, care îi oferă consultanţă cu privire la aspectele comerciale şi tehnice ale implementării şi utilizării STI în Uniune. Grupul este compus din reprezentanţi la nivel înalt ai furnizorilor relevanţi de servicii STI, ai asociaţiilor de utilizatori, ai operatorilor de transport şi de instalaţii, ai industriei de prelucrare, ai partenerilor sociali, ai asociaţiilor profesionale, ai autorităţilor locale şi ai altor entităţi pertinente.

Articolul 17

Raportarea

(1)   Statele membre prezintă Comisiei până la ... (20) un raport privind activităţile şi proiectele lor naţionale cu privire la domeniile prioritare.

(2)   Statele membre furnizează Comisiei până la ... (21) informaţii privind acţiunile STI pe plan naţional preconizate în următorii cinci ani.

Orientările pentru raportarea de către statele membre se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menţionată la articolul 15 alineatul (2).

(3)   Ulterior raportului iniţial, statele membre prezintă rapoarte la fiecare trei ani privind progresele înregistrate în implementarea acţiunilor menţionate la alineatul (1).

(4)   Comisia prezintă, o dată la trei ani, Parlamentului European şi Consiliului rapoarte privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a prezentei directive. Rapoartele sunt însoţite de o analiză a funcţionării şi a punerii în aplicare, inclusiv a resurselor financiare utilizate şi a celor necesare, a articolelor 5-11 şi a articolului 16 şi, de asemenea, evaluează necesitatea modificării prezentei directive, dacă este cazul.

(5)   În conformitate cu procedura consultativă menţionată la articolul 15 alineatul (2), Comisia adoptă un program de lucru până la ... (22). În programul de lucru se includ în fiecare an obiective şi termene pentru punerea în aplicare a acestuia şi, dacă este necesar, se propun adaptările necesare.

Articolul 18

Transpunere

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege şi a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la ... (23).

Atunci când statele membre adoptă respectivele dispoziţii, acestea conţin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoţite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri, precum şi textul acesteia.

(2)   Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziţii de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 19

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 20

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ...

Pentru Parlamentul European

Preşedintele

...

Pentru Consiliu

Preşedintele

...

---

(1)  JO C 277, 17.11.2009, p. 85.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 23 aprilie 2009 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial), poziţia Consiliului din 10 mai 2010, poziţia Parlamentului European din ... (nepublicată în Jurnalul Oficial) (şi decizia Consiliului din ...).

2

(3)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

3

(4)  JO L 201, 31.7.2002, p. 37.

4

(5)  JO L 345, 31.12.2003, p. 90.

5

(6)  JO L 218, 13.8.2008, p. 82.

6

(7)  JO L 263, 9.10.2007, p. 1.

7

(8)  JO L 124, 9.5.2002, p. 1.

8

(9)  JO L 171, 9.7.2003, p. 1.

9

(10)  JO L 3, 5.1.2005, p. 1.

10

(11)  JO L 196, 24.7.2008, p. 1.

11

(12)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

12

(13)  JO L 166, 30.4.2004, p. 124.

13

(14)  JO L 370, 31.12.1985, p. 8.

14

(15)  JO L 108, 25.4.2007, p. 1.

15

(16)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

16

(17)  A se introduce data: 30 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

17

(18)  JO L 210, 7.8.1985, p. 29.

18

(19)  A se introduce data: data de intrare în vigoare a prezentei directive.

19

(20)  A se introduce data: 12 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

20

(21)  A se introduce data: doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

21

(22)  A se introduce data: şase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

22

(23)  A se introduce data: 18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

23

---

ANEXA I

DOMENIILE ŞI ACŢIUNILE PRIORITARE

(astfel cum sunt menţionate la articolele 2 şi 3)

Domeniul prioritar I: Utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic şi de călătorie

Specificaţiile şi standardele pentru utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic şi de călătorie includ următoarele:

1.   Specificaţiile pentru acţiunea prioritară (a)

Definirea cerinţelor necesare pentru a pune la dispoziţia utilizatorilor de STI, la nivel transfrontalier, a unor servicii de informare corecte privind călătoriile multimodale la nivelul UE, pe baza:

| — | disponibilităţii şi accesibilităţii datelor rutiere corecte existente şi a datelor în timp real privind traficul, utilizate în scopul informării furnizorilor de servicii STI cu privire la călătoriile multimodale, fără a aduce atingere siguranţei şi constrângerilor de gestionare a transportului; |
| --- | --- |

—

disponibilităţii şi accesibilităţii datelor rutiere corecte existente şi a datelor în timp real privind traficul, utilizate în scopul informării furnizorilor de servicii STI cu privire la călătoriile multimodale, fără a aduce atingere siguranţei şi constrângerilor de gestionare a transportului;

| — | facilitării schimbului electronic transfrontalier de date între autorităţile publice competente, părţile interesate şi furnizorii de servicii STI implicaţi; |
| --- | --- |

—

facilitării schimbului electronic transfrontalier de date între autorităţile publice competente, părţile interesate şi furnizorii de servicii STI implicaţi;

| — | actualizării periodice de către autorităţile publice competente şi părţile interesate a datelor rutiere şi din trafic disponibile, utilizate pentru informarea cu privire la călătoriile multimodale; |
| --- | --- |

—

actualizării periodice de către autorităţile publice competente şi părţile interesate a datelor rutiere şi din trafic disponibile, utilizate pentru informarea cu privire la călătoriile multimodale;

| — | actualizării periodice a informaţiilor cu privire la călătoriile multimodale de către furnizorii de servicii STI. |
| --- | --- |

—

actualizării periodice a informaţiilor cu privire la călătoriile multimodale de către furnizorii de servicii STI.

2.   Specificaţiile pentru acţiunea prioritară (b)

Definirea cerinţelor necesare pentru a pune la dispoziţia utilizatorilor de STI, la nivel transfrontalier, a unor servicii de informare corecte şi în timp real privind traficul la nivelul UE, pe baza:

| — | disponibilităţii şi accesibilităţii datelor rutiere corecte existente şi a datelor în timp real privind traficul, utilizate în scopul informării în timp real a furnizorilor de servicii STI cu privire la trafic, fără a aduce atingere siguranţei şi constrângerilor de gestionare a transportului; |
| --- | --- |

—

disponibilităţii şi accesibilităţii datelor rutiere corecte existente şi a datelor în timp real privind traficul, utilizate în scopul informării în timp real a furnizorilor de servicii STI cu privire la trafic, fără a aduce atingere siguranţei şi constrângerilor de gestionare a transportului;

| — | facilitării schimbului electronic transfrontalier de date între autorităţile publice competente, părţile interesate şi furnizorii de servicii STI implicaţi; |
| --- | --- |

—

facilitării schimbului electronic transfrontalier de date între autorităţile publice competente, părţile interesate şi furnizorii de servicii STI implicaţi;

| — | actualizării periodice de către autorităţile publice competente şi părţile interesate a datelor rutiere şi din trafic disponibile, utilizate pentru informarea în timp real cu privire la trafic; |
| --- | --- |

—

actualizării periodice de către autorităţile publice competente şi părţile interesate a datelor rutiere şi din trafic disponibile, utilizate pentru informarea în timp real cu privire la trafic;

| — | actualizării periodice a informaţiilor în timp real cu privire la trafic de către furnizorii de servicii STI. |
| --- | --- |

—

actualizării periodice a informaţiilor în timp real cu privire la trafic de către furnizorii de servicii STI.

3.   Specificaţiile pentru acţiunile prioritare (a) şi (b)

3.1.   Definirea cerinţelor necesare pentru colectarea de către autorităţile publice competente şi/sau, dacă este cazul, de către sectorul privat de date rutiere şi din trafic (de exemplu, hărţi de circulaţie rutieră, reglementări rutiere şi rute recomandate, în special pentru vehiculele grele de mărfuri) şi comunicarea acestora către furnizorii de servicii STI, pe baza:

| — | disponibilităţii, pentru furnizorii de servicii STI, a datelor rutiere şi din trafic existente (de exemplu, hărţi de circulaţie rutieră, reglementări rutiere şi rute recomandate), colectate de autorităţile publice competente şi/sau de sectorul privat; |
| --- | --- |

—

disponibilităţii, pentru furnizorii de servicii STI, a datelor rutiere şi din trafic existente (de exemplu, hărţi de circulaţie rutieră, reglementări rutiere şi rute recomandate), colectate de autorităţile publice competente şi/sau de sectorul privat;

| — | facilitării schimbului electronic de date între autorităţile publice competente şi furnizorii de servicii STI; |
| --- | --- |

—

facilitării schimbului electronic de date între autorităţile publice competente şi furnizorii de servicii STI;

| — | actualizării periodice, de către autorităţile publice competente şi/sau, dacă este cazul, sectorul privat a datelor rutiere şi din trafic (de exemplu, hărţi de circulaţie rutieră, reglementări rutiere şi rute recomandate); |
| --- | --- |

—

actualizării periodice, de către autorităţile publice competente şi/sau, dacă este cazul, sectorul privat a datelor rutiere şi din trafic (de exemplu, hărţi de circulaţie rutieră, reglementări rutiere şi rute recomandate);

| — | actualizării periodice de către furnizorii de servicii STI a serviciilor şi aplicaţiilor STI care utilizează aceste date rutiere şi din trafic. |
| --- | --- |

—

actualizării periodice de către furnizorii de servicii STI a serviciilor şi aplicaţiilor STI care utilizează aceste date rutiere şi din trafic.

3.2.   Definirea cerinţelor necesare pentru ca datele rutiere şi datele privind traficul şi serviciile de transport, utilizate pentru hărţile digitale, să fie corecte şi accesibile, dacă este posibil, producătorilor de hărţi digitale şi furnizorilor de servicii conexe, pe baza:

| — | disponibilităţii pentru producătorii de hărţi digitale şi furnizorii de servicii conexe a datelor rutiere şi din trafic existente, utilizate pentru hărţile digitale; |
| --- | --- |

—

disponibilităţii pentru producătorii de hărţi digitale şi furnizorii de servicii conexe a datelor rutiere şi din trafic existente, utilizate pentru hărţile digitale;

| — | facilitării schimbului electronic de date între autorităţile publice competente, părţile interesate şi producătorii privaţi de hărţi digitale şi furnizorii privaţi de servicii conexe; |
| --- | --- |

—

facilitării schimbului electronic de date între autorităţile publice competente, părţile interesate şi producătorii privaţi de hărţi digitale şi furnizorii privaţi de servicii conexe;

| — | actualizării periodice de către autorităţile publice competente şi părţile interesate a datelor rutiere şi din trafic utilizate pentru hărţile digitale; |
| --- | --- |

—

actualizării periodice de către autorităţile publice competente şi părţile interesate a datelor rutiere şi din trafic utilizate pentru hărţile digitale;

| — | actualizării periodice a hărţilor digitale de către producătorii de hărţi digitale şi furnizorii de servicii conexe. |
| --- | --- |

—

actualizării periodice a hărţilor digitale de către producătorii de hărţi digitale şi furnizorii de servicii conexe.

4.   Specificaţiile pentru acţiunea prioritară (c)

Definirea cerinţelor minime privind „informaţiile universale în materie de trafic” referitoare la siguranţa rutieră şi furnizate, dacă este posibil, gratuit pentru toţi utilizatorii, precum şi privind conţinutul minim al acestora, pe baza:

| — | elaborării şi utilizării unei liste standardizate de evenimente legate de siguranţa rutieră („mesaje universale privind traficul”) care să fie comunicate gratuit utilizatorilor de STI; |
| --- | --- |

—

elaborării şi utilizării unei liste standardizate de evenimente legate de siguranţa rutieră („mesaje universale privind traficul”) care să fie comunicate gratuit utilizatorilor de STI;

| — | compatibilităţii „mesajelor universale privind traficul” şi integrării acestora în serviciile STI în scopul informării în timp real cu privire la trafic şi la călătoriile multimodale. |
| --- | --- |

—

compatibilităţii „mesajelor universale privind traficul” şi integrării acestora în serviciile STI în scopul informării în timp real cu privire la trafic şi la călătoriile multimodale.

Domeniul prioritar II: Continuitatea serviciilor STI de management al traficului şi al mărfurilor

Specificaţiile şi standardele pentru continuitatea şi interoperabilitatea serviciilor de management al traficului şi al mărfurilor, în special privind reţeaua TEN-T, includ următoarele:

1.   Specificaţiile pentru alte acţiuni

1.1.   Definirea măsurilor necesare pentru a elabora o arhitectură-cadru a UE pentru STI, care să abordeze aspectele specifice legate de STI privind interoperabilitatea, continuitatea serviciilor şi multimodalitatea, inclusiv de exemplu emiterea de bilete interoperabile multimodale, în cadrul căreia statele membre şi autorităţile lor competente, în colaborare cu sectorul privat, să îşi poată elabora propria arhitectură STI pentru mobilitatea la nivel naţional, regional sau local.

1.2.   Definirea cerinţelor minime necesare pentru continuitatea serviciilor STI, în special pentru serviciile transfrontaliere, în vederea gestionării transportului de pasageri în cadrul diferitelor moduri de transport, pe baza:

| — | facilitării schimburilor electronice de date şi informaţii din trafic la nivel transfrontalier şi, după caz, la nivel regional, sau între zone urbane şi interurbane, sau între centrele de informare/de control al traficului implicate şi diferite părţi interesate; |
| --- | --- |

—

facilitării schimburilor electronice de date şi informaţii din trafic la nivel transfrontalier şi, după caz, la nivel regional, sau între zone urbane şi interurbane, sau între centrele de informare/de control al traficului implicate şi diferite părţi interesate;

| — | utilizării fluxurilor de informaţii sau a interfeţelor de trafic standardizate între centrele de informare/de control al traficului implicate şi diferite părţi interesate. |
| --- | --- |

—

utilizării fluxurilor de informaţii sau a interfeţelor de trafic standardizate între centrele de informare/de control al traficului implicate şi diferite părţi interesate.

1.3.   Definirea cerinţelor minime necesare pentru continuitatea serviciilor STI pentru gestionarea transportului de mărfuri pe coridoarele de transport şi utilizând diferite moduri de transport, pe baza:

| — | facilitării schimburilor electronice de date şi informaţii din trafic la nivel transfrontalier şi, după caz, la nivel regional, sau între zone urbane şi interurbane, sau între centrele de informare/de control al traficului implicate şi diferite părţi interesate; |
| --- | --- |

—

facilitării schimburilor electronice de date şi informaţii din trafic la nivel transfrontalier şi, după caz, la nivel regional, sau între zone urbane şi interurbane, sau între centrele de informare/de control al traficului implicate şi diferite părţi interesate;

| — | utilizării fluxurilor de informaţii sau a interfeţelor de trafic standardizate între centrele de informare/de control al traficului implicate şi diferite părţi interesate. |
| --- | --- |

—

utilizării fluxurilor de informaţii sau a interfeţelor de trafic standardizate între centrele de informare/de control al traficului implicate şi diferite părţi interesate.

1.4.   Definirea măsurilor necesare realizării aplicaţiilor STI (în special localizarea şi urmărirea mărfurilor în timpul transportului şi de la un mod de transport la altul) pentru logistica transporturilor de mărfuri (eFreight), pe baza:

| — | accesului dezvoltatorilor de aplicaţii STI la tehnologiile STI pertinente şi utilizarea acestora; |
| --- | --- |

—

accesului dezvoltatorilor de aplicaţii STI la tehnologiile STI pertinente şi utilizarea acestora;

| — | integrarea rezultatelor poziţionării în instrumentele şi centrele de management al traficului. |
| --- | --- |

—

integrarea rezultatelor poziţionării în instrumentele şi centrele de management al traficului.

1.5.   Definirea interfeţelor necesare pentru asigurarea interoperabilităţii şi a compatibilităţii între arhitectura urbană STI şi arhitectura europeană STI, pe baza:

| — | disponibilităţii datelor privind transportul public, planificarea călătoriilor, cererea de transport, traficul şi parcările pentru centrele urbane de control şi furnizorii de servicii; |
| --- | --- |

—

disponibilităţii datelor privind transportul public, planificarea călătoriilor, cererea de transport, traficul şi parcările pentru centrele urbane de control şi furnizorii de servicii;

| — | facilitării schimbului electronic de date între diferitele centre urbane de control şi furnizori de servicii pentru transportul public sau privat şi pentru toate modurile de transport posibile; |
| --- | --- |

—

facilitării schimbului electronic de date între diferitele centre urbane de control şi furnizori de servicii pentru transportul public sau privat şi pentru toate modurile de transport posibile;

| — | integrării tuturor datelor şi informaţiilor pertinente într-o arhitectură unică. |
| --- | --- |

—

integrării tuturor datelor şi informaţiilor pertinente într-o arhitectură unică.

Domeniul prioritar III: Aplicaţiile STI pentru siguranţa şi securitatea rutieră

Specificaţiile şi standardele pentru aplicaţiile STI pentru siguranţa şi securitatea rutieră includ următoarele:

1.   Specificaţiile pentru acţiunea prioritară (d)

Definirea măsurilor necesare pentru furnizarea armonizată a unui sistem interoperabil paneuropean eCall, incluzând:

| — | disponibilitatea datelor obligatorii ale STI aflate la bord care trebuie să facă obiectul schimbului de informaţii; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea datelor obligatorii ale STI aflate la bord care trebuie să facă obiectul schimbului de informaţii;

| — | disponibilitatea în centrele de preluare a apelurilor de urgenţă a echipamentelor necesare pentru recepţionarea datelor transmise din vehicule; |
| --- | --- |

—

disponibilitatea în centrele de preluare a apelurilor de urgenţă a echipamentelor necesare pentru recepţionarea datelor transmise din vehicule;

| — | facilitarea schimbului electronic de date între vehicule şi centrele de preluare a apelurilor de urgenţă. |
| --- | --- |

—

facilitarea schimbului electronic de date între vehicule şi centrele de preluare a apelurilor de urgenţă.

2.   Specificaţiile pentru acţiunea prioritară (e)

Definirea măsurilor necesare pentru asigurarea unor servicii de informare pe baza STI referitoare la spaţii de parcare sigure pentru camioane şi vehicule comerciale, în special în zonele de serviciu şi de repaus din trafic, pe baza:

| — | disponibilităţii informaţiilor privind parcările pentru utilizatori; |
| --- | --- |

—

disponibilităţii informaţiilor privind parcările pentru utilizatori;

| — | facilitării schimbului electronic de date între zonele de parcare, centrele rutiere şi vehicule. |
| --- | --- |

—

facilitării schimbului electronic de date între zonele de parcare, centrele rutiere şi vehicule.

3.   Specificaţiile pentru acţiunea prioritară (f)

Definirea măsurilor necesare pentru asigurarea unor servicii de rezervare pe baza STI de spaţii de parcare sigure pentru camioane şi vehicule comerciale, pe baza:

| — | disponibilităţii informaţiilor privind parcările pentru utilizatori; |
| --- | --- |

—

disponibilităţii informaţiilor privind parcările pentru utilizatori;

| — | facilitării schimbului electronic de date între zonele de parcare, centrele rutiere şi vehicule; |
| --- | --- |

—

facilitării schimbului electronic de date între zonele de parcare, centrele rutiere şi vehicule;

| — | integrării tehnologiilor STI pertinente atât în vehicule, cât şi în zonele de parcare, pentru actualizarea informaţiilor privind locurile de parcare disponibile în scopul rezervării. |
| --- | --- |

—

integrării tehnologiilor STI pertinente atât în vehicule, cât şi în zonele de parcare, pentru actualizarea informaţiilor privind locurile de parcare disponibile în scopul rezervării.

4.   Specificaţiile pentru alte acţiuni

4.1.   Definirea măsurilor necesare pentru sprijinirea siguranţei participanţilor la trafic în ceea ce priveşte interfaţa om-maşină de la bordul vehiculelor acestora şi utilizarea dispozitivelor nomade în sprijinul conducerii vehiculului şi/sau al operaţiei de transport, precum şi a securităţii mijloacelor de comunicare instalate la bord.

4.2.   Definirea măsurilor necesare pentru îmbunătăţirea siguranţei şi confortului participanţilor la trafic vulnerabili pentru toate aplicaţiile STI relevante.

4.3.   Definirea măsurilor necesare pentru integrarea în vehicule şi în infrastructura rutieră a sistemelor electronice avansate de asistenţă pentru conducătorul auto, care nu fac obiectul directivelor 2007/46/CE, 2002/24/CE şi 2003/37/CE.

Domeniul prioritar IV: Asigurarea legăturii vehiculului cu infrastructura de transport

Specificaţiile şi standardele pentru asigurarea legăturii vehiculului cu infrastructura de transport includ următoarele:

1.   Specificaţiile pentru alte acţiuni:

1.1.   Definirea măsurilor necesare pentru integrarea diferitelor aplicaţii STI într-o platformă deschisă la bordul vehiculului, pe baza:

| — | identificării cerinţelor funcţionale aferente aplicaţiilor STI existente sau planificate; |
| --- | --- |

—

identificării cerinţelor funcţionale aferente aplicaţiilor STI existente sau planificate;

| — | definirii unei arhitecturi de sistem deschis care să definească funcţionalităţile şi interfeţele necesare pentru interoperabilitatea/interconectarea cu sistemele şi instalaţiile infrastructurii; |
| --- | --- |

—

definirii unei arhitecturi de sistem deschis care să definească funcţionalităţile şi interfeţele necesare pentru interoperabilitatea/interconectarea cu sistemele şi instalaţiile infrastructurii;

| — | integrării „plug and play”, în viitor, a aplicaţiilor STI noi sau actualizate într-o platformă deschisă instalată la bord; |
| --- | --- |

—

integrării „plug and play”, în viitor, a aplicaţiilor STI noi sau actualizate într-o platformă deschisă instalată la bord;

| — | utilizării unui proces de standardizare pentru adoptarea arhitecturii şi a specificaţiilor privind platforma deschisă instalată la bord. |
| --- | --- |

—

utilizării unui proces de standardizare pentru adoptarea arhitecturii şi a specificaţiilor privind platforma deschisă instalată la bord.

1.2.   Definirea măsurilor necesare pentru continuarea dezvoltării şi implementării de sisteme cooperative (între vehicule, între vehicul şi infrastructură, între infrastructuri), pe baza:

| — | facilitării schimbului de date sau informaţii între vehicule, infrastructuri şi între vehicul şi infrastructură; |
| --- | --- |

—

facilitării schimbului de date sau informaţii între vehicule, infrastructuri şi între vehicul şi infrastructură;

| — | disponibilităţii pentru părţile implicate, vehicul sau infrastructura rutieră, a datelor sau informaţiilor pertinente care urmează să fie schimbate; |
| --- | --- |

—

disponibilităţii pentru părţile implicate, vehicul sau infrastructura rutieră, a datelor sau informaţiilor pertinente care urmează să fie schimbate;

| — | utilizării unui format de mesaj standardizat pentru schimbul de date sau informaţii între vehicul şi infrastructură; |
| --- | --- |

—

utilizării unui format de mesaj standardizat pentru schimbul de date sau informaţii între vehicul şi infrastructură;

| — | definirii unei infrastructuri de comunicare pentru schimbul de date sau informaţii între vehicule, infrastructuri şi între vehicul şi infrastructură; |
| --- | --- |

—

definirii unei infrastructuri de comunicare pentru schimbul de date sau informaţii între vehicule, infrastructuri şi între vehicul şi infrastructură;

| — | utilizării proceselor de standardizare pentru adoptarea arhitecturilor respective. |
| --- | --- |

—

utilizării proceselor de standardizare pentru adoptarea arhitecturilor respective.

---

ANEXA II

PRINCIPII PENTRU SPECIFICAŢIILE ŞI IMPLEMENTAREA STI

(astfel cum sunt menţionate la articolele 5, 6 şi 8)

Adoptarea specificaţiilor, acordarea mandatelor pentru standarde şi selecţionarea şi implementarea aplicaţiilor şi serviciilor STI se bazează pe o evaluare a nevoilor care să implice toate părţile interesate relevante şi respectă principiile prezentate în continuare. Aceste măsuri:

| (a) | Sunt eficiente – au o contribuţie tangibilă la soluţionarea provocărilor-cheie cu care se confruntă transportul rutier european (de exemplu reducerea aglomerării, diminuarea emisiilor, îmbunătăţirea eficienţei energetice, atingerea unor niveluri ridicate de siguranţă şi securitate inclusiv în ceea ce priveşte participanţii vulnerabili la trafic); |
| --- | --- |

(a)

Sunt eficiente – au o contribuţie tangibilă la soluţionarea provocărilor-cheie cu care se confruntă transportul rutier european (de exemplu reducerea aglomerării, diminuarea emisiilor, îmbunătăţirea eficienţei energetice, atingerea unor niveluri ridicate de siguranţă şi securitate inclusiv în ceea ce priveşte participanţii vulnerabili la trafic);

| (b) | Sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor – optimizează raportul dintre costuri şi rezultate din perspectiva îndeplinirii obiectivelor; |
| --- | --- |

(b)

Sunt eficiente din punctul de vedere al costurilor – optimizează raportul dintre costuri şi rezultate din perspectiva îndeplinirii obiectivelor;

| (c) | Sunt proporţionale - asigură, după caz, diferite niveluri de calitate şi de implementare realizabile ale serviciilor, ţinând seama de specificităţile locale, regionale, naţionale şi europene; |
| --- | --- |

(c)

Sunt proporţionale - asigură, după caz, diferite niveluri de calitate şi de implementare realizabile ale serviciilor, ţinând seama de specificităţile locale, regionale, naţionale şi europene;

| (d) | Sprijină continuitatea serviciilor - asigură servicii neîntrerupte atât în întreaga Uniune, îndeosebi privind reţeaua transeuropeană, cât şi, dacă este posibil, la frontierele sale externe, atunci când serviciile STI sunt implementate. Ar trebui asigurată continuitatea serviciilor la un nivel adaptat caracteristicilor reţelelor de transport care fac legătura între ţări şi, după caz, între regiuni, precum şi între oraşe şi zonele rurale; |
| --- | --- |

(d)

Sprijină continuitatea serviciilor - asigură servicii neîntrerupte atât în întreaga Uniune, îndeosebi privind reţeaua transeuropeană, cât şi, dacă este posibil, la frontierele sale externe, atunci când serviciile STI sunt implementate. Ar trebui asigurată continuitatea serviciilor la un nivel adaptat caracteristicilor reţelelor de transport care fac legătura între ţări şi, după caz, între regiuni, precum şi între oraşe şi zonele rurale;

| (e) | Asigură interoperabilitatea - asigură faptul că sistemele şi procesele comerciale care se află la baza acestora au capacitatea de a face schimb de date, informaţii şi cunoştinţe, pentru a permite furnizarea eficientă a serviciilor STI; |
| --- | --- |

(e)

Asigură interoperabilitatea - asigură faptul că sistemele şi procesele comerciale care se află la baza acestora au capacitatea de a face schimb de date, informaţii şi cunoştinţe, pentru a permite furnizarea eficientă a serviciilor STI;

| (f) | Sprijină compatibilitatea inversă - asigură, după caz, capacitatea sistemelor STI de a lucra cu sistemele existente care au acelaşi scop, fără a împiedica dezvoltarea noilor tehnologii; |
| --- | --- |

(f)

Sprijină compatibilitatea inversă - asigură, după caz, capacitatea sistemelor STI de a lucra cu sistemele existente care au acelaşi scop, fără a împiedica dezvoltarea noilor tehnologii;

| (g) | Respectă caracteristicile infrastructurilor şi reţelelor naţionale existente - ţin seama de diferenţele inerente dintre caracteristicile reţelelor de transport, îndeosebi în ceea ce priveşte mărimea volumului de trafic şi condiţiile meteorologice din trafic; |
| --- | --- |

(g)

Respectă caracteristicile infrastructurilor şi reţelelor naţionale existente - ţin seama de diferenţele inerente dintre caracteristicile reţelelor de transport, îndeosebi în ceea ce priveşte mărimea volumului de trafic şi condiţiile meteorologice din trafic;

| (h) | Promovează egalitatea accesului - nu împiedică şi nu discriminează în ceea ce priveşte accesul la aplicaţiile şi serviciile STI de către participanţii vulnerabili la trafic; |
| --- | --- |

(h)

Promovează egalitatea accesului - nu împiedică şi nu discriminează în ceea ce priveşte accesul la aplicaţiile şi serviciile STI de către participanţii vulnerabili la trafic;

| (i) | Sprijină maturitatea - demonstrează, după o evaluare adecvată a riscului, robusteţea sistemelor STI inovatoare, printr-un nivel suficient de dezvoltare tehnică şi prin exploatare operaţională; |
| --- | --- |

(i)

Sprijină maturitatea - demonstrează, după o evaluare adecvată a riscului, robusteţea sistemelor STI inovatoare, printr-un nivel suficient de dezvoltare tehnică şi prin exploatare operaţională;

| (j) | Asigură calitatea datării şi a poziţionării - utilizează infrastructuri prin satelit sau orice tehnologie care asigură niveluri echivalente de precizie pentru scopurile aplicaţiilor şi serviciilor STI pentru care sunt necesare servicii de datare şi poziţionare globale, continue, exacte şi garantate; |
| --- | --- |

(j)

Asigură calitatea datării şi a poziţionării - utilizează infrastructuri prin satelit sau orice tehnologie care asigură niveluri echivalente de precizie pentru scopurile aplicaţiilor şi serviciilor STI pentru care sunt necesare servicii de datare şi poziţionare globale, continue, exacte şi garantate;

| (k) | Înlesnesc intermodalitatea - la implementarea STI, după caz, ţin seama de coordonarea diferitelor moduri de transport; |
| --- | --- |

(k)

Înlesnesc intermodalitatea - la implementarea STI, după caz, ţin seama de coordonarea diferitelor moduri de transport;

| (l) | Respectă coerenţa - ţin seama de normele, politicile şi activităţile existente ale Uniunii care sunt relevante în domeniul STI, îndeosebi în domeniul standardizării. |
| --- | --- |

(l)

Respectă coerenţa - ţin seama de normele, politicile şi activităţile existente ale Uniunii care sunt relevante în domeniul STI, îndeosebi în domeniul standardizării.

---

EXPUNERE DE MOTIVE A CONSILIULUI

I.   INTRODUCERE

1.   La 16 decembrie 2008, Comisia a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui cadru pentru accelerarea implementării STI (1) în UE și un plan de acțiune asociat.

2.   Comitetul Economic și Social European și-a emis avizul cu privire la propunere la 13 aprilie 2009. Comitetul Regiunilor a fost consultat, însă nu a emis un aviz.

3.   Parlamentul European și-a adoptat avizul (2) în primă lectură la 23 aprilie 2009, aprobând 57 de amendamente. Comisia nu a prezentat o propunere modificată.

4.   Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor și-a dat avizul cu privire la propunerea Comisiei la 22 iulie 2009 (3).

5.   La 10 mai 2010, Consiliul și-a adoptat poziția în primă lectură, în conformitate cu procedura legislativă ordinară prevăzută la articolul 294 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

II.   OBIECTIVUL PROPUNERII

6.   Obiectivul general al acestei propuneri este crearea condițiilor și, în special, instituirea mecanismelor necesare pentru a favoriza adoptarea serviciilor și aplicațiilor sistemelor de transport inteligente (STI) pentru transportul rutier și a interfețelor acestora cu alte moduri de transport astfel încât STI să contribuie la întregul potențial în diferitele politici ale UE.

III.   ANALIZA POZIȚIEI COMUNE

7.   Chestiuni generale

Examinarea intermediară a Cărții albe din 2001 a Comisiei Europene referitoare la politica în domeniul transporturilor, „Pentru o Europă în mișcare” (4), a evidențiat importanța transporturilor inteligente și a subliniat necesitatea de a răspunde provocărilor tot mai mari cu care se confruntă un sistem de transport rutier durabil. Sistemele de transport inteligente, ca rezultat al aplicării noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor în domeniul transporturilor, au potențialul de a contribui la un transport al bunurilor și al persoanelor sigur, eficient, durabil, incluziv și continuu în rețeaua rutieră europeană și la interfețele acestuia cu alte moduri de transport și de a îmbunătăți competitivitatea industriei europene. Propunerea Comisiei a urmărit să valorifice pe deplin potențialul STI de a sprijini politicile UE care vizează creșterea siguranței rutiere, îmbunătățirea eficienței transporturilor și reducerea impactului asupra mediului și să creeze impulsul necesar pentru a accelera intrarea pe piață a unor aplicații și servicii STI care sunt într-o mare măsură mature. În acest scop, propunerea a prevăzut aplicarea procedurii de comitologie (procedura de reglementare cu control) pentru stabilirea specificațiilor comune și obligatorii din punct de vedere juridic care definesc dispozițiile și procedurile detaliate pentru implementarea STI în UE.

Deși Consiliul a fost de acord cu Comisia în ceea ce privește obiectivul propunerii Comisiei, abordarea Consiliului implică modificări majore la propunerea originală, care se referă la următoarele chestiuni:

| — | Specificarea și definirea domeniilor în care pot fi adoptate specificații; |
| --- | --- |

—

Specificarea și definirea domeniilor în care pot fi adoptate specificații;

| — | Prioritatea conferită anumitor acțiuni din cadrul domeniilor, menționate anterior, destinate adoptării specificațiilor; |
| --- | --- |

—

Prioritatea conferită anumitor acțiuni din cadrul domeniilor, menționate anterior, destinate adoptării specificațiilor;

| — | Clarificarea obligațiilor statelor membre privind implementarea și utilizarea serviciilor și aplicațiilor STI; |
| --- | --- |

—

Clarificarea obligațiilor statelor membre privind implementarea și utilizarea serviciilor și aplicațiilor STI;

| — | Noi articole privind „măsuri fără caracter obligatoriu” și „standarde”. |
| --- | --- |

—

Noi articole privind „măsuri fără caracter obligatoriu” și „standarde”.

Ca rezultat al abordării menționate anterior, poziția Consiliului în primă lectură modifică propunerea originală a Comisiei reformulând-o și eliminând și/sau adăugând unele dispoziții în raport cu textul acesteia.

Propunând o abordare etapizată pentru implementarea și utilizarea aplicațiilor și serviciilor STI, Consiliul realizează un echilibru delicat, în virtutea căruia dezvoltarea, implementarea și utilizarea anumitor servicii și aplicații STI se intensifică fără a fi adăugate alte sarcini administrative și financiare pentru statele membre.

8.   Chestiuni principale

Obiectul și domeniul de aplicare

Comisia a propus stabilirea unui cadru pentru implementarea și utilizarea coordonată a sistemelor de transport inteligente în cadrul Comunității și elaborarea specificațiilor necesare în acest scop.

Parlamentul European a urmat într-o mare măsură propunerea Comisiei de instituire a unui cadru pentru implementarea și utilizarea coordonată a sistemelor de transport inteligente, inclusiv a STI interoperabile, în cadrul Uniunii. PE a propus ca această directivă să se aplice tuturor sistemelor de transport inteligente pentru călători, vehicule și infrastructuri și interacțiunii acestora în domeniul transportului rutier, inclusiv al transportului urban. În plus, PE a propus să fie incluși în domeniul de aplicare al directivei și participanții la trafic vulnerabili, dar să fie excluse chestiunile referitoare la ordinea publică și la securitatea publică.

Poziția Consiliului în primă lectură specifică faptul că, prin cadrul propus, este sprijinită utilizarea coordonată și coerentă a STI, în special de-a lungul frontierelor dintre statele membre. Consiliul, în acord cu PE, prevede faptul că această directivă nu aduce prejudicii securității naționale sau intereselor în materie de apărare.

Domenii prioritare

În propunerea Comisiei au fost enumerate patru domenii prioritare (utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie, continuitatea serviciilor STI de management al traficului și al mărfurilor pe coridoarele europene de transport și în aglomerațiile urbane, siguranța și securitatea rutieră și integrarea vehiculului în infrastructura de transport) în cadrul cărora Comisia ar trebui, în special, să definească specificații pentru implementarea și utilizarea aplicațiilor și serviciilor STI.

Parlamentul European a confirmat domeniile de prioritate menționate anterior, dar a eliminat posibilitatea de a adopta specificații în alte domenii decât cele patru enumerate anterior.

Poziția Consiliului în primă lectură este într-o mare măsură conformă cu poziția Parlamentului European și prevede un articol propriu pentru următoarele patru domenii prioritare:

| I. | Utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie; |
| --- | --- |

I.

Utilizarea optimă a datelor rutiere, din trafic și de călătorie;

| II. | Continuitatea serviciilor STI de management al traficului și al mărfurilor; |
| --- | --- |

II.

Continuitatea serviciilor STI de management al traficului și al mărfurilor;

| III. | Aplicațiile STI pentru siguranța și securitatea rutieră; |
| --- | --- |

III.

Aplicațiile STI pentru siguranța și securitatea rutieră;

| IV. | Asigurarea legăturii vehiculului cu infrastructura de transport. |
| --- | --- |

IV.

Asigurarea legăturii vehiculului cu infrastructura de transport.

Sfera de aplicare a acestor domenii prioritare este precizată în anexa I la directivă.

Acțiuni prioritare

Propunerea Comisiei nu a prevăzut acțiuni prioritare.

Nici Parlamentul European nu a stabilit acțiuni prioritare. Cu toate acestea, Parlamentul European a definit patru domenii (furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real privind traficul și călătoria, datele și procedurile pentru furnizarea unor servicii minime universale de informare privind traficul, introducerea armonizată a sistemului paneuropean eCall și adoptarea unor măsuri adecvate referitoare la locuri de parcare sigure pentru camioane și vehicule comerciale și la sisteme de parcare și rezervare controlate prin mijloace telematice) în cadrul cărora Comisia ar trebui să definească specificații pentru implementarea și utilizarea obligatorie a nivelului minim al aplicațiilor și serviciilor STI.

Poziția Consiliului în primă lectură reia ideea Parlamentului European de a conferi prioritate anumitor aplicații și servicii STI. În acest scop, Consiliul stabilește următoarele șase acțiuni prioritare:

| (a) | furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare cu privire la călătoriile multimodale; |
| --- | --- |

(a)

furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare cu privire la călătoriile multimodale;

| (b) | furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real privind traficul; |
| --- | --- |

(b)

furnizarea la nivelul UE a unor servicii de informare în timp real privind traficul;

| (c) | datele și procedurile pentru furnizarea către utilizatori, în mod gratuit, atunci când este posibil, a unor informații minime universale în materie de trafic, referitoare la siguranța rutieră; |
| --- | --- |

(c)

datele și procedurile pentru furnizarea către utilizatori, în mod gratuit, atunci când este posibil, a unor informații minime universale în materie de trafic, referitoare la siguranța rutieră;

| (d) | furnizarea în mod armonizat a unui sistem eCall interoperabil la nivelul UE; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea în mod armonizat a unui sistem eCall interoperabil la nivelul UE;

| (e) | furnizarea unor servicii de informare referitoare la spații de parcare sigure pentru camioane și vehicule comerciale; |
| --- | --- |

(e)

furnizarea unor servicii de informare referitoare la spații de parcare sigure pentru camioane și vehicule comerciale;

| (f) | furnizarea unor servicii de rezervare referitoare la spații de parcare sigure pentru camioane și vehicule comerciale. |
| --- | --- |

(f)

furnizarea unor servicii de rezervare referitoare la spații de parcare sigure pentru camioane și vehicule comerciale.

Implementarea aplicațiilor și serviciilor STI

Propunerea Comisiei a prevăzut ca statele membre să adopte măsurile necesare pentru o implementare și o utilizare coordonată a aplicațiilor și serviciilor STI interoperabile în cadrul UE. În acest scop, Comisia a propus adoptarea specificațiilor prin procedura comitologiei (procedura de reglementare cu control), ceea ce ar putea să atragă obligații pentru statele membre de a implementa aplicații și servicii STI.

Parlamentul European a urmat într-o mare măsură propunerea Comisiei, consolidând formularea respectivă pentru a evita fragmentarea geografică și discontinuitatea aplicațiilor și serviciilor STI. PE a specificat faptul că statele membre ar trebuie să asigure compatibilitatea inversă a aplicațiilor și serviciilor STI în cadrul Uniunii. PE a propus de asemenea ca statele membre să aplice STI la toate modurile de transport și interfețele dintre acestea, asigurând un nivel ridicat de integrare între toate modurile de transport. În plus, PE a prevăzut că statele membre ar trebui să adopte măsurile necesare pentru impunerea respectării setului de principii de bază (eficacitate, rentabilitate, continuitate geografică, interoperabilitate și grad de maturitate) în vederea evaluării necesităților. În acest scop, statele membre ar trebui să țină de asemenea cont de particularitățile morfologice ale regiunilor izolate geografic și de distanțele care trebuie parcurse pentru a ajunge la acestea, exceptându-le, dacă este cazul, de la principiul rentabilității, menționat anterior.

Consiliul precizează faptul că statele membre decid dacă implementează sau nu aplicațiile și serviciile STI pe teritoriul lor. Cu toate acestea, dacă aplicațiile și serviciile STI sunt implementate, specificațiile adoptate în temeiul acestei directive se respectă. Consiliul prevede de asemenea ca statele membre să facă eforturi pentru a coopera în ceea ce privește domeniile prioritate menționate anterior în măsura în care nu au fost adoptate specificații.

Specificații

Propunerea Comisiei a prevăzut aplicarea procedurii de comitologie (procedura de reglementare cu control) pentru adoptarea specificațiilor care definesc dispoziții detaliate și proceduri pentru implementarea STI în Uniune. În plus, aceste specificații ar trebui să se bazeze pe anumite principii stabilite în anexa I și ar trebui să conțină cel puțin elementele principale stabilite în anexa II.

Parlamentul European a mai specificat faptul că Comisia ar trebui să definească specificații pentru implementarea obligatorie și utilizarea nivelului minim al aplicațiilor și serviciilor STI în patru domenii (a se vedea secțiunea privind acțiunile prioritare). Comisia ar trebui să definească în continuare specificații pentru implementarea necesară și utilizarea STI peste nivelul minim al aplicațiilor și serviciilor STI, în cazul efectuării unor lucrări de construcții sau întreținere a Rețelei transeuropene de drumuri (TERN) cofinanțate de Comunitate. Specificațiile ar trebui de asemenea să stabilească condițiile în care statele membre ar putea impune, în cooperare cu Comisia, norme suplimentare referitoare la furnizarea acestor servicii pe întreg teritoriul lor sau pe o parte a acestuia. Înainte de adoptarea specificațiilor, Comisia ar trebui să efectueze o evaluare de impact care să includă o analiză globală costuri/beneficii pentru punerea în aplicare a măsurilor prevăzute în directivă. Analiza de impact ar trebui să abordeze chestiuni privind costurile economice suplimentare care urmează să fie suportate de actorii economici și parametrii referitori la ciclul economic al STI.

Poziția Consiliului în primă lectură dezvoltă ideea Parlamentului European de a conferi prioritate anumitor aplicații și servicii STI sub forma acțiunilor prioritare. În acest scop, Comisia urmărește adoptarea specificațiilor pentru acțiunile prioritare menționate anterior. În plus, cel mai târziu la 12 luni după adoptarea specificațiilor necesare pentru o acțiune prioritară, Comisia va prezenta, după caz și după efectuarea unei evaluări de impact însoțite de o analiză costuri/beneficii, o propunere către PE și Consiliu privind implementarea respectivei acțiuni prioritare. De asemenea, Consiliul specifică faptul că specificațiile pot include dispoziții privind mediul funcțional, tehnic și organizațional și serviciile. Consiliul este în acord cu poziția PE, conform căreia statele membre, după ce au notificat Comisiei, pot stabili norme suplimentare privind furnizarea serviciilor STI pe teritoriul lor. Consiliul prevede că specificațiile se bazează, acolo unde este cazul, pe standarde și că, înainte de adoptarea specificațiilor, Comisia efectuează întotdeauna o evaluare de impact. În cele din urmă, Consiliul prevede posibilitatea ca Comisia să adopte specificații prin procedura actelor delegate, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Competența de a adopta specificații în conformitate cu această procedură se va încheia după o perioadă de șapte ani care urmează intrării în vigoare a prezentei directive. PE și Consiliul pot revoca în orice moment delegările de competențe pentru a adopta specificații. Parlamentul European sau Consiliul pot obiecta față de specificații în termen de două luni de la data notificării. La inițiativa PE sau a Consiliului, această perioadă poate fi extinsă cu două luni.

Standarde și măsuri fără caracter obligatoriu

Propunerea Comisiei și Parlamentul European nu au făcut trimitere la standarde și măsuri fără caracter obligatoriu.

Poziția Consiliului în primă lectură face trimitere la standarde care pot fi elaborate în domeniile prioritare și pentru acțiuni prioritare ca urmare a procedurii stabilite în Directiva 98/34/CE. Aceste standarde ar trebui să prevadă interoperabilitate, compatibilitate și continuitate în implementarea și utilizarea operațională a aplicațiilor și serviciilor STI. În plus, Consiliul introduce un articol privind adoptarea de către Comisie a orientărilor și a altor măsuri fără caracter obligatoriu pentru a facilita cooperarea statelor membre în ceea ce privește domeniile prioritare.

Protecția datelor

Propunerea Comisiei face o trimitere generală la legislația existentă a Uniunii în domeniul protecției datelor și a vieții private.

Parlamentul European a specificat dispozițiile privind protecția datelor și a vieții private încurajând utilizarea datelor anonime în cadrul funcționării aplicațiilor și/sau serviciilor STI. Datele cu caracter personal ar trebui să fie prelucrate numai dacă procesarea este necesară pentru funcționarea aplicației și/sau serviciului STI.

Poziția Consiliului în primă lectură ține cont de poziția PE, precum și de avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor consolidând dispozițiile privind protecția datelor și a vieții private.

Normele privind răspunderea

Propunerea Comisiei nu a prevăzut norme privind răspunderea.

Parlamentul European a considerat chestiunile referitoare la răspunde ca o precondiție necesară a dezvoltării și implementării rapide a aplicațiilor și serviciilor STI.

Poziția Consiliului în primă lectură ține cont de poziția PE și face trimitere la legislația existentă relevantă a Uniunii și la legislația națională.

Principii ale specificațiilor și ale implementării STI

Propunerea Comisiei a stabilit anumite principii care trebuie respectate în selectarea și implementarea aplicațiilor și serviciilor STI.

Parlamentul European a consolidat și a extins principiile menționate anterior prin trimiterea la protecția participanților la trafic vulnerabili, serviciile continue în întreaga Comunitatea și de-a lungul frontierelor externe ale acestea, precum și la intermodalitate.

Poziția Consiliului în primă lectură, inspirată de poziția PE, dezvoltă în continuare dispozițiile respective prin trimiterea la proporționalitate, interoperabilitate, compatibilitatea inversă și respectarea caracteristicilor infrastructurilor și rețelelor naționale existente, egalitatea accesului, calitatea datării și a poziționării și la coerență.

9.   Alte amendamente adoptate de Parlamentul European

Alte amendamente, care nu au fost incluse în poziția Consiliului la prima lectură, se referă la:

| — | o trimitere la aplicații avansate și mecanisme comunitare pentru diferite moduri de transport, precum transportul feroviar (ERTMS și TAF-TSI), maritim și pe căi navigabile interioare (LRTIS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), transportul aerian (SESAR) și transportul terestru, de exemplu pentru transportul de animale (amendamentul 2); |
| --- | --- |

—

o trimitere la aplicații avansate și mecanisme comunitare pentru diferite moduri de transport, precum transportul feroviar (ERTMS și TAF-TSI), maritim și pe căi navigabile interioare (LRTIS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), transportul aerian (SESAR) și transportul terestru, de exemplu pentru transportul de animale (amendamentul 2);

| — | o trimitere la comunicațiile specializate cu rază scurtă de acțiune (DSRC) (amendamentele 5, 16 și 53); |
| --- | --- |

—

o trimitere la comunicațiile specializate cu rază scurtă de acțiune (DSRC) (amendamentele 5, 16 și 53);

| — | o trimitere la călători, vehicule și infrastructuri și interacțiunea acestora în domeniul transportului rutier, inclusiv al transportului urban, în articolul „Obiectul și domeniul de aplicare” (amendamentul 7); |
| --- | --- |

—

o trimitere la călători, vehicule și infrastructuri și interacțiunea acestora în domeniul transportului rutier, inclusiv al transportului urban, în articolul „Obiectul și domeniul de aplicare” (amendamentul 7);

| — | stabilirea și definirea unui nivel minim al aplicațiilor și serviciilor STI (amendamentele 12, 20 și 21); |
| --- | --- |

—

stabilirea și definirea unui nivel minim al aplicațiilor și serviciilor STI (amendamentele 12, 20 și 21);

| — | dispoziții suplimentare privind „Omologarea echipamentelor și a programelor informatice STI pentru infrastructura rutieră” (amendamentele 27, 28, 29, 30 și 31); |
| --- | --- |

—

dispoziții suplimentare privind „Omologarea echipamentelor și a programelor informatice STI pentru infrastructura rutieră” (amendamentele 27, 28, 29, 30 și 31);

| — | o perioadă de transpunere de 12 luni următoare intrării în vigoare a prezentei directive (amendamentul 49); |
| --- | --- |

—

o perioadă de transpunere de 12 luni următoare intrării în vigoare a prezentei directive (amendamentul 49);

| — | obligația statelor membre de a redacta un tabel de corespondență între dispozițiile naționale adoptate și prezenta directivă (amendamentul 49). |
| --- | --- |

—

obligația statelor membre de a redacta un tabel de corespondență între dispozițiile naționale adoptate și prezenta directivă (amendamentul 49).

IV.   CONCLUZIE

În stabilirea poziției sale în primă lectură, Consiliul a ținut seama pe deplin de propunerea Comisiei și de avizul în primă lectură al Parlamentului European. În ceea ce privește amendamentele propuse de Parlamentul European, Consiliul remarcă faptul că un număr semnificativ de amendamente au fost deja incluse - în principiu, parțial sau integral - în poziția sa în primă lectură.

---

(1)  Sisteme de transport inteligente.

(2)  nepublicată încă în Jurnalul Oficial

(3)  Doc. 12479/09.

(4)  Doc. 10954/06.

---

| 27.7.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | CE 203/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

CE 203/19

---

POZIŢIE A CONSILIULUI ÎN PRIMĂ LECTURĂ (UE) NR. 12/2010

în vederea adoptării unei directive a Parlamentului European şi a Consiliului privind protecţia animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice

Adoptată de Consiliu la 3 iunie 2010

(Text cu relevanţă pentru SEE)

(2010/C 203 E/02)

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | La 24 noiembrie 1986, Consiliul a adoptat Directiva 86/609/CEE (3) pentru a elimina discrepanţele dintre actele cu putere de lege şi actele administrative ale statelor membre privind protecţia animalelor utilizate în scopuri experimentale şi în alte scopuri ştiinţifice. De la adoptarea respectivei directive, discrepanţele dintre statele membre s-au accentuat. Anumite state membre au adoptat măsuri naţionale de punere în aplicare care garantează un nivel ridicat de protecţie a animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice, în vreme ce altele aplică doar cerinţele minime stabilite prin Directiva 86/609/CEE. Aceste diferenţe pot ajunge să reprezinte bariere în calea comerţului cu produse şi substanţe, dezvoltarea acestuia implicând şi proceduri pe animale. În consecinţă, prezenta directivă ar trebui să prevadă norme mai detaliate, pentru a reduce aceste diferenţe prin apropierea normelor aplicabile în acest domeniu şi pentru a asigura funcţionarea adecvată a pieţei interne. |
| --- | --- |

(1)

La 24 noiembrie 1986, Consiliul a adoptat Directiva 86/609/CEE (3) pentru a elimina discrepanţele dintre actele cu putere de lege şi actele administrative ale statelor membre privind protecţia animalelor utilizate în scopuri experimentale şi în alte scopuri ştiinţifice. De la adoptarea respectivei directive, discrepanţele dintre statele membre s-au accentuat. Anumite state membre au adoptat măsuri naţionale de punere în aplicare care garantează un nivel ridicat de protecţie a animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice, în vreme ce altele aplică doar cerinţele minime stabilite prin Directiva 86/609/CEE. Aceste diferenţe pot ajunge să reprezinte bariere în calea comerţului cu produse şi substanţe, dezvoltarea acestuia implicând şi proceduri pe animale. În consecinţă, prezenta directivă ar trebui să prevadă norme mai detaliate, pentru a reduce aceste diferenţe prin apropierea normelor aplicabile în acest domeniu şi pentru a asigura funcţionarea adecvată a pieţei interne.

| (2) | Bunăstarea animalelor constituie o valoare a Uniunii, consacrată în articolul 13 din tratat. |
| --- | --- |

(2)

Bunăstarea animalelor constituie o valoare a Uniunii, consacrată în articolul 13 din tratat.

| (3) | La 23 martie 1998, Consiliul a adoptat Decizia 1999/575/CE privind încheierea de către Comunitate a Convenţiei europene privind protecţia animalelor vertebrate utilizate în scopuri experimentale sau în alte scopuri ştiinţifice (4). Devenind parte la respectiva convenţie, Comunitatea a recunoscut importanţa protecţiei şi bunăstării animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice la nivel internaţional. |
| --- | --- |

(3)

La 23 martie 1998, Consiliul a adoptat Decizia 1999/575/CE privind încheierea de către Comunitate a Convenţiei europene privind protecţia animalelor vertebrate utilizate în scopuri experimentale sau în alte scopuri ştiinţifice (4). Devenind parte la respectiva convenţie, Comunitatea a recunoscut importanţa protecţiei şi bunăstării animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice la nivel internaţional.

| (4) | În Rezoluţia sa din 5 decembrie 2002 privind Directiva 86/609/CEE, Parlamentul European a invitat Comisia să prezinte o propunere de revizuire a respectivei directive, cu măsuri mai prescriptive şi mai transparente în domeniul procedurilor pe animale. |
| --- | --- |

(4)

În Rezoluţia sa din 5 decembrie 2002 privind Directiva 86/609/CEE, Parlamentul European a invitat Comisia să prezinte o propunere de revizuire a respectivei directive, cu măsuri mai prescriptive şi mai transparente în domeniul procedurilor pe animale.

| (5) | La 15 iunie 2006, cea de-a patra consultare multilaterală a părţilor la Convenţia Europeană pentru protecţia animalelor vertebrate utilizate în scopuri experimentale şi alte scopuri ştiinţifice a adoptat Apendicele A revizuit la respectiva convenţie, care stabileşte îndrumările privind adăpostirea şi îngrijirea animalelor experimentale. Recomandarea 2007/526/CE a Comisiei din 18 iunie 2007 privind orientările pentru adăpostirea şi îngrijirea animalelor folosite în scopuri experimentale şi în alte scopuri ştiinţifice (5) include aceste orientări. |
| --- | --- |

(5)

La 15 iunie 2006, cea de-a patra consultare multilaterală a părţilor la Convenţia Europeană pentru protecţia animalelor vertebrate utilizate în scopuri experimentale şi alte scopuri ştiinţifice a adoptat Apendicele A revizuit la respectiva convenţie, care stabileşte îndrumările privind adăpostirea şi îngrijirea animalelor experimentale. Recomandarea 2007/526/CE a Comisiei din 18 iunie 2007 privind orientările pentru adăpostirea şi îngrijirea animalelor folosite în scopuri experimentale şi în alte scopuri ştiinţifice (5) include aceste orientări.

| (6) | Noi informaţii ştiinţifice sunt disponibile cu privire la factorii care influenţează bunăstarea animalelor, precum şi capacitatea animalelor de a simţi şi de a-şi manifesta durerea sau stresul şi de a prezenta vătămări de durată. Prin urmare, este necesar să se amelioreze bunăstarea animalelor utilizate în proceduri ştiinţifice prin creşterea standardelor minime de protecţie a acestora în acord cu cele mai recente progrese ştiinţifice. |
| --- | --- |

(6)

Noi informaţii ştiinţifice sunt disponibile cu privire la factorii care influenţează bunăstarea animalelor, precum şi capacitatea animalelor de a simţi şi de a-şi manifesta durerea sau stresul şi de a prezenta vătămări de durată. Prin urmare, este necesar să se amelioreze bunăstarea animalelor utilizate în proceduri ştiinţifice prin creşterea standardelor minime de protecţie a acestora în acord cu cele mai recente progrese ştiinţifice.

| (7) | Atitudinea faţă de animale depinde şi de percepţiile naţionale, în unele state membre existând cererea de a se menţine norme de bunăstare a animalelor mai extinse decât cele convenite la nivelul Uniunii. În interesul animalelor şi cu condiţia să nu se afecteze funcţionarea pieţei interne, este oportun să se permită statelor membre o anumită flexibilitate în menţinerea unor norme naţionale care să vizeze o protecţie mai extinsă a animalelor, atât timp cât aceste norme sunt compatibile cu tratatul. |
| --- | --- |

(7)

Atitudinea faţă de animale depinde şi de percepţiile naţionale, în unele state membre existând cererea de a se menţine norme de bunăstare a animalelor mai extinse decât cele convenite la nivelul Uniunii. În interesul animalelor şi cu condiţia să nu se afecteze funcţionarea pieţei interne, este oportun să se permită statelor membre o anumită flexibilitate în menţinerea unor norme naţionale care să vizeze o protecţie mai extinsă a animalelor, atât timp cât aceste norme sunt compatibile cu tratatul.

| (8) | În plus faţă de animalele vertebrate inclusiv ciclostomii, ar trebui de asemenea incluse în domeniul de aplicare a prezentei directive cefalopodele, deoarece există dovezi ştiinţifice cu privire la capacitatea acestora de a simţi durerea, suferinţa şi stresul şi de a prezenta vătămări de durată. |
| --- | --- |

(8)

În plus faţă de animalele vertebrate inclusiv ciclostomii, ar trebui de asemenea incluse în domeniul de aplicare a prezentei directive cefalopodele, deoarece există dovezi ştiinţifice cu privire la capacitatea acestora de a simţi durerea, suferinţa şi stresul şi de a prezenta vătămări de durată.

| (9) | Prezenta directivă ar trebui să includă, de asemenea, formele fetale ale mamiferelor, deoarece există dovezi ştiinţifice care arată că astfel de forme prezintă în ultima treime a perioadei dezvoltării lor un risc mărit de a simţi durerea, suferinţa şi stresul, ceea ce ar putea de asemenea afecta în mod negativ dezvoltarea lor ulterioară. Dovezile ştiinţifice arată de asemenea că procedurile efectuate pe formele embrionare şi de făt într-o etapă incipientă a dezvoltării pot provoca durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată, în cazul în care aceste forme ar fi ţinute în viaţă după cea de-a doua treime a perioadei dezvoltării lor. |
| --- | --- |

(9)

Prezenta directivă ar trebui să includă, de asemenea, formele fetale ale mamiferelor, deoarece există dovezi ştiinţifice care arată că astfel de forme prezintă în ultima treime a perioadei dezvoltării lor un risc mărit de a simţi durerea, suferinţa şi stresul, ceea ce ar putea de asemenea afecta în mod negativ dezvoltarea lor ulterioară. Dovezile ştiinţifice arată de asemenea că procedurile efectuate pe formele embrionare şi de făt într-o etapă incipientă a dezvoltării pot provoca durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată, în cazul în care aceste forme ar fi ţinute în viaţă după cea de-a doua treime a perioadei dezvoltării lor.

| (10) | Deşi este de dorit ca utilizarea animalelor vii în proceduri să fie înlocuită prin alte metode care nu presupun utilizarea animalelor vii, utilizarea animalelor vii este în continuare necesară pentru protecţia sănătăţii umane şi animale precum şi a mediului înconjurător. Cu toate acestea, prezenta directivă reprezintă un pas important către realizarea obiectivului final de a înlocui complet procedurile pe animale vii în scopuri ştiinţifice, imediat ce acest lucru devine posibil din punct de vedere ştiinţific. Pentru îndeplinirea acestui obiectiv, prezenta directivă încearcă să faciliteze şi să promoveze avansarea metodelor alternative. De asemenea, prezenta directivă intenţionează să asigure un nivel ridicat de protecţie a animalelor a căror folosire este încă necesară în proceduri. Prezenta directivă ar trebui revizuită periodic, pentru a ţine cont de progresele ştiinţifice şi de măsurile de protecţie a animalelor. |
| --- | --- |

(10)

Deşi este de dorit ca utilizarea animalelor vii în proceduri să fie înlocuită prin alte metode care nu presupun utilizarea animalelor vii, utilizarea animalelor vii este în continuare necesară pentru protecţia sănătăţii umane şi animale precum şi a mediului înconjurător. Cu toate acestea, prezenta directivă reprezintă un pas important către realizarea obiectivului final de a înlocui complet procedurile pe animale vii în scopuri ştiinţifice, imediat ce acest lucru devine posibil din punct de vedere ştiinţific. Pentru îndeplinirea acestui obiectiv, prezenta directivă încearcă să faciliteze şi să promoveze avansarea metodelor alternative. De asemenea, prezenta directivă intenţionează să asigure un nivel ridicat de protecţie a animalelor a căror folosire este încă necesară în proceduri. Prezenta directivă ar trebui revizuită periodic, pentru a ţine cont de progresele ştiinţifice şi de măsurile de protecţie a animalelor.

| (11) | Îngrijirea şi utilizarea animalelor vii în scopuri ştiinţifice este guvernată de principiile stabilite pe plan internaţional privind înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea. La punerea în aplicare a prezentei directive, principiile înlocuirii, reducerii şi îmbunătăţirii ar trebui avute în vedere în mod sistematic pentru a garanta că modul în care animalele sunt crescute, îngrijite şi utilizate în procedurile din Uniune este în conformitate cu alte standarde naţionale şi internaţionale aplicabile în afara Uniunii. La alegerea metodelor, principiile înlocuirii, reducerii şi îmbunătăţirii ar trebui puse în aplicare printr-o ierarhie strictă a cerinţei de utilizare a metodelor alternative. În situaţiile în care nu sunt recunoscute metode alternative de către legislaţia Uniunii, numărul animalelor poate fi redus prin apelarea la alte metode disponibile şi prin aplicarea strategiilor de testare, precum cea in vitro şi a altor metode care au potenţialul de a reduce şi îmbunătăţi utilizarea animalelor. |
| --- | --- |

(11)

Îngrijirea şi utilizarea animalelor vii în scopuri ştiinţifice este guvernată de principiile stabilite pe plan internaţional privind înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea. La punerea în aplicare a prezentei directive, principiile înlocuirii, reducerii şi îmbunătăţirii ar trebui avute în vedere în mod sistematic pentru a garanta că modul în care animalele sunt crescute, îngrijite şi utilizate în procedurile din Uniune este în conformitate cu alte standarde naţionale şi internaţionale aplicabile în afara Uniunii. La alegerea metodelor, principiile înlocuirii, reducerii şi îmbunătăţirii ar trebui puse în aplicare printr-o ierarhie strictă a cerinţei de utilizare a metodelor alternative. În situaţiile în care nu sunt recunoscute metode alternative de către legislaţia Uniunii, numărul animalelor poate fi redus prin apelarea la alte metode disponibile şi prin aplicarea strategiilor de testare, precum cea in vitro şi a altor metode care au potenţialul de a reduce şi îmbunătăţi utilizarea animalelor.

| (12) | Animalele au în sine o valoare intrinsecă care trebuie respectată. Există, de asemenea, şi raţiuni de ordin etic ale opiniei publice care privesc utilizarea animalelor în proceduri. Prin urmare, animalele ar trebui întotdeauna tratate ca şi fiinţe sensibile iar utilizarea lor în proceduri ar trebui restricţionată la domenii care, în ultimă instanţă, pot aduce beneficii sănătăţii umane sau animale sau mediului înconjurător. Prin urmare, utilizarea animalelor în scopuri ştiinţifice sau educative ar trebui luată în considerare doar în cazurile în care nu există o alternativă care să nu folosească animale. Utilizarea animalelor în proceduri ştiinţifice în alte domenii care ţin de competenţa Uniunii ar trebui interzisă. |
| --- | --- |

(12)

Animalele au în sine o valoare intrinsecă care trebuie respectată. Există, de asemenea, şi raţiuni de ordin etic ale opiniei publice care privesc utilizarea animalelor în proceduri. Prin urmare, animalele ar trebui întotdeauna tratate ca şi fiinţe sensibile iar utilizarea lor în proceduri ar trebui restricţionată la domenii care, în ultimă instanţă, pot aduce beneficii sănătăţii umane sau animale sau mediului înconjurător. Prin urmare, utilizarea animalelor în scopuri ştiinţifice sau educative ar trebui luată în considerare doar în cazurile în care nu există o alternativă care să nu folosească animale. Utilizarea animalelor în proceduri ştiinţifice în alte domenii care ţin de competenţa Uniunii ar trebui interzisă.

| (13) | Alegerea metodelor şi a speciilor care vor fi utilizate are un impact direct atât asupra numărului de animale utilizate cât şi asupra bunăstării acestora. Alegerea metodelor ar trebui, prin urmare, să asigure selectarea acelei metodei care să furnizeze rezultatele cele mai satisfăcătoare şi să producă cât mai puţină durere, suferinţă sau stres. Metodele selectate ar trebui să utilizeze numărul minim de animale care ar furniza rezultate fiabile şi să impună utilizarea speciilor cu cea mai mică capacitate de a simţi durere, suferinţă sau stres sau de a prezenta vătămări de durată şi care sunt optime pentru extrapolarea la speciile ţintă. |
| --- | --- |

(13)

Alegerea metodelor şi a speciilor care vor fi utilizate are un impact direct atât asupra numărului de animale utilizate cât şi asupra bunăstării acestora. Alegerea metodelor ar trebui, prin urmare, să asigure selectarea acelei metodei care să furnizeze rezultatele cele mai satisfăcătoare şi să producă cât mai puţină durere, suferinţă sau stres. Metodele selectate ar trebui să utilizeze numărul minim de animale care ar furniza rezultate fiabile şi să impună utilizarea speciilor cu cea mai mică capacitate de a simţi durere, suferinţă sau stres sau de a prezenta vătămări de durată şi care sunt optime pentru extrapolarea la speciile ţintă.

| (14) | Metodele selectate ar trebui să evite, pe cât posibil, moartea ca punct final, datorată suferinţei severe simţite în perioada care precedă moartea. Acolo unde este posibil, punctul final ar trebui umanizat prin luarea în considerare a semnelor clinice care indică moartea iminentă, permiţând astfel ca animalul să fie ucis fără alte suferinţe. |
| --- | --- |

(14)

Metodele selectate ar trebui să evite, pe cât posibil, moartea ca punct final, datorată suferinţei severe simţite în perioada care precedă moartea. Acolo unde este posibil, punctul final ar trebui umanizat prin luarea în considerare a semnelor clinice care indică moartea iminentă, permiţând astfel ca animalul să fie ucis fără alte suferinţe.

| (15) | Folosirea unor metode neadecvate pentru uciderea animalului poate cauza durere, stres şi suferinţă semnificative animalului. Nivelul de pregătire al persoanei care efectuează respectiva operaţiune este, de asemenea, foarte important. Prin urmare, animalele ar trebui ucise numai de către o persoană competentă, folosind o metodă adecvată speciei. |
| --- | --- |

(15)

Folosirea unor metode neadecvate pentru uciderea animalului poate cauza durere, stres şi suferinţă semnificative animalului. Nivelul de pregătire al persoanei care efectuează respectiva operaţiune este, de asemenea, foarte important. Prin urmare, animalele ar trebui ucise numai de către o persoană competentă, folosind o metodă adecvată speciei.

| (16) | Utilizarea animalelor în proceduri nu ar trebui să reprezinte un pericol pentru biodiversitate. Prin urmare, utilizarea în proceduri a speciilor pe cale de dispariţie ar trebui limitată strict la minimul necesar. |
| --- | --- |

(16)

Utilizarea animalelor în proceduri nu ar trebui să reprezinte un pericol pentru biodiversitate. Prin urmare, utilizarea în proceduri a speciilor pe cale de dispariţie ar trebui limitată strict la minimul necesar.

| (17) | În stadiul actual al cunoştinţelor ştiinţifice, utilizarea primatelor neumane în cadrul procedurilor ştiinţifice este încă necesară în cercetarea biomedicală. Datorită înrudirii lor genetice cu fiinţele umane şi a aptitudinilor sociale dezvoltate ale acestei specii, utilizarea primatelor neumane în proceduri ştiinţifice ridică anumite probleme de ordin etic şi practic în ceea ce priveşte satisfacerea nevoilor lor comportamentale, sociale şi ambientale în mediul de laborator. În plus, utilizarea primatelor neumane este una dintre preocupările publice majore. Prin urmare, utilizarea primatelor neumane ar trebui permisă numai în domenii biomedicale esenţiale pentru beneficiul oamenilor şi pentru care încă nu există metode alternative de înlocuire disponibile. Utilizarea acestora ar trebui să fie permisă doar pentru cercetarea de bază, în scopul conservării speciilor de primate neumane respective sau atunci când activitatea respectivă, inclusiv xenotransplantul, este desfăşurată în legătură cu boli potenţial mortale la oameni sau în legătură cu cazuri care au un impact important asupra funcţionării zilnice a unei persoane, şi anume afecţiuni invalidante. |
| --- | --- |

(17)

În stadiul actual al cunoştinţelor ştiinţifice, utilizarea primatelor neumane în cadrul procedurilor ştiinţifice este încă necesară în cercetarea biomedicală. Datorită înrudirii lor genetice cu fiinţele umane şi a aptitudinilor sociale dezvoltate ale acestei specii, utilizarea primatelor neumane în proceduri ştiinţifice ridică anumite probleme de ordin etic şi practic în ceea ce priveşte satisfacerea nevoilor lor comportamentale, sociale şi ambientale în mediul de laborator. În plus, utilizarea primatelor neumane este una dintre preocupările publice majore. Prin urmare, utilizarea primatelor neumane ar trebui permisă numai în domenii biomedicale esenţiale pentru beneficiul oamenilor şi pentru care încă nu există metode alternative de înlocuire disponibile. Utilizarea acestora ar trebui să fie permisă doar pentru cercetarea de bază, în scopul conservării speciilor de primate neumane respective sau atunci când activitatea respectivă, inclusiv xenotransplantul, este desfăşurată în legătură cu boli potenţial mortale la oameni sau în legătură cu cazuri care au un impact important asupra funcţionării zilnice a unei persoane, şi anume afecţiuni invalidante.

| (18) | Utilizarea maimuţelor mari, acestea fiind cele mai apropiate ca specie de cea umană, cu cele mai avansate aptitudini sociale şi comportamentale, ar trebui permisă numai în cazul cercetărilor efectuate în scopul conservării respectivelor specii şi în cazul în care se impun măsuri cu privire la o boală mortală sau invalidantă care poate apărea la om şi nicio altă specie sau metodă alternativă nu ar fi suficientă pentru a atinge obiectivele procedurii. Statul membru care invocă o astfel de necesitate ar trebui să furnizeze Comisiei informaţiile necesare care să îi permită acesteia să ia o decizie. |
| --- | --- |

(18)

Utilizarea maimuţelor mari, acestea fiind cele mai apropiate ca specie de cea umană, cu cele mai avansate aptitudini sociale şi comportamentale, ar trebui permisă numai în cazul cercetărilor efectuate în scopul conservării respectivelor specii şi în cazul în care se impun măsuri cu privire la o boală mortală sau invalidantă care poate apărea la om şi nicio altă specie sau metodă alternativă nu ar fi suficientă pentru a atinge obiectivele procedurii. Statul membru care invocă o astfel de necesitate ar trebui să furnizeze Comisiei informaţiile necesare care să îi permită acesteia să ia o decizie.

| (19) | Capturarea primatelor neumane din sălbăticie prezintă un grad ridicat de stres pentru animalele respective şi presupune un risc sporit de rănire şi suferinţă pe parcursul capturării şi al transportului. Pentru a pune capăt capturării animalelor din sălbăticie în scopul creşterii, numai animalele care sunt urmaşe ale unui animal crescut în captivitate sau care provin din colonii autonome ar trebui să fie utilizate în proceduri ştiinţifice după o perioadă de tranziţie adecvată. În acest sens, ar trebui efectuat un studiu de fezabilitate şi, dacă este necesar, ar trebui adoptată perioada de tranziţie. De asemenea, ar trebui examinată posibilitatea trecerii la utilizarea de primate neumane care provin doar din coloniile autonome, acesta reprezentând obiectivul final. |
| --- | --- |

(19)

Capturarea primatelor neumane din sălbăticie prezintă un grad ridicat de stres pentru animalele respective şi presupune un risc sporit de rănire şi suferinţă pe parcursul capturării şi al transportului. Pentru a pune capăt capturării animalelor din sălbăticie în scopul creşterii, numai animalele care sunt urmaşe ale unui animal crescut în captivitate sau care provin din colonii autonome ar trebui să fie utilizate în proceduri ştiinţifice după o perioadă de tranziţie adecvată. În acest sens, ar trebui efectuat un studiu de fezabilitate şi, dacă este necesar, ar trebui adoptată perioada de tranziţie. De asemenea, ar trebui examinată posibilitatea trecerii la utilizarea de primate neumane care provin doar din coloniile autonome, acesta reprezentând obiectivul final.

| (20) | Este necesar ca anumite animale vertebrate ce urmează a fi utilizate în proceduri să fie crescute special în acest scop, astfel încât trecutul lor genetic, biologic şi comportamental să fie bine cunoscut persoanelor care efectuează procedurile. Astfel de cunoştinţe măresc atât calitatea ştiinţifică cât şi fiabilitatea rezultatelor, reducând variabilitatea, ceea ce în final conduce la reducerea numărului de proceduri şi a utilizării animalelor. În plus, din motive de bunăstare şi conservare a animalelor, utilizarea în proceduri a animalelor luate din sălbăticie ar trebui limitată la cazurile în care scopul lor nu poate fi atins prin utilizarea animalelor crescute special în acest scop. |
| --- | --- |

(20)

Este necesar ca anumite animale vertebrate ce urmează a fi utilizate în proceduri să fie crescute special în acest scop, astfel încât trecutul lor genetic, biologic şi comportamental să fie bine cunoscut persoanelor care efectuează procedurile. Astfel de cunoştinţe măresc atât calitatea ştiinţifică cât şi fiabilitatea rezultatelor, reducând variabilitatea, ceea ce în final conduce la reducerea numărului de proceduri şi a utilizării animalelor. În plus, din motive de bunăstare şi conservare a animalelor, utilizarea în proceduri a animalelor luate din sălbăticie ar trebui limitată la cazurile în care scopul lor nu poate fi atins prin utilizarea animalelor crescute special în acest scop.

| (21) | Deoarece nu se cunoaşte trecutul animalelor domestice rătăcite sau sălbăticite, iar capturarea şi plasarea acestora în unităţi le amplifică stresul, aceste animale nu ar trebui, în general, să fie utilizate în proceduri. |
| --- | --- |

(21)

Deoarece nu se cunoaşte trecutul animalelor domestice rătăcite sau sălbăticite, iar capturarea şi plasarea acestora în unităţi le amplifică stresul, aceste animale nu ar trebui, în general, să fie utilizate în proceduri.

| (22) | Pentru a îmbunătăţi transparenţa, a facilita autorizarea proiectelor şi pentru a furniza instrumente pentru monitorizarea conformităţii, ar trebui introdusă o clasificare a severităţii procedurilor, clasificare bazată pe nivelul estimat al durerii, al suferinţei, al stresului şi al vătămărilor de durată cauzate animalelor. |
| --- | --- |

(22)

Pentru a îmbunătăţi transparenţa, a facilita autorizarea proiectelor şi pentru a furniza instrumente pentru monitorizarea conformităţii, ar trebui introdusă o clasificare a severităţii procedurilor, clasificare bazată pe nivelul estimat al durerii, al suferinţei, al stresului şi al vătămărilor de durată cauzate animalelor.

| (23) | Din punct de vedere etic, ar trebui să existe o limită superioară a durerii, a suferinţei şi a stresului, limită peste care animalele nu ar trebui să fie supuse în cadrul procedurilor ştiinţifice. În acest sens, ar trebui interzisă efectuarea de proceduri ce cauzează durere, suferinţă sau stres severe care tind să fie de lungă durată şi care nu pot fi ameliorate. |
| --- | --- |

(23)

Din punct de vedere etic, ar trebui să existe o limită superioară a durerii, a suferinţei şi a stresului, limită peste care animalele nu ar trebui să fie supuse în cadrul procedurilor ştiinţifice. În acest sens, ar trebui interzisă efectuarea de proceduri ce cauzează durere, suferinţă sau stres severe care tind să fie de lungă durată şi care nu pot fi ameliorate.

| (24) | La elaborarea formatului comun utilizat pentru raportare, ar trebui să se ia în considerare gradul real de severitate al durerii, suferinţei, stresului sau vătămărilor de durată suportate de animal, mai degrabă decât gradul de severitate estimat la momentul evaluării etice. |
| --- | --- |

(24)

La elaborarea formatului comun utilizat pentru raportare, ar trebui să se ia în considerare gradul real de severitate al durerii, suferinţei, stresului sau vătămărilor de durată suportate de animal, mai degrabă decât gradul de severitate estimat la momentul evaluării etice.

| (25) | Numărul animalelor utilizate în proceduri poate fi redus prin efectuarea repetată a procedurilor pe acelaşi animal, atât timp cât acest fapt nu împiedică atingerea obiectivului ştiinţific şi nu cauzează înrăutăţirea gradului de bunăstare a animalului. Cu toate acestea, ar trebui avut în vedere un echilibru între beneficiul reutilizării animalelor şi orice efecte negative asupra bunăstării acestora, luând în considerare bunăstarea animalelor pe toată durata vieţii acestora în parte. Ca urmare a acestui potenţial conflict, reutilizarea animalelor ar trebui analizată în fiecare caz în parte. |
| --- | --- |

(25)

Numărul animalelor utilizate în proceduri poate fi redus prin efectuarea repetată a procedurilor pe acelaşi animal, atât timp cât acest fapt nu împiedică atingerea obiectivului ştiinţific şi nu cauzează înrăutăţirea gradului de bunăstare a animalului. Cu toate acestea, ar trebui avut în vedere un echilibru între beneficiul reutilizării animalelor şi orice efecte negative asupra bunăstării acestora, luând în considerare bunăstarea animalelor pe toată durata vieţii acestora în parte. Ca urmare a acestui potenţial conflict, reutilizarea animalelor ar trebui analizată în fiecare caz în parte.

| (26) | La sfârşitul procedurii ar trebui luată cea mai adecvată hotărâre privind viitorul animalului, în funcţie de bunăstarea acestuia şi de potenţialele riscuri pentru mediul înconjurător. Animalele a căror bunăstare este compromisă ar trebui ucise. În unele cazuri, animalele ar trebui returnate într-un habitat sau într-un sistem de crescătorie adecvat sau, în cazul pisicilor şi câinilor, ar trebui permisă reintegrarea în cadrul familiilor de adopţie, deoarece există un grad ridicat de preocupare publică pentru soarta acestor animale. În cazul în care statele membre permit reintegrarea în familii de adopţie, este esenţial ca crescătorul, furnizorul sau utilizatorul să aibă un program care să asigure socializarea respectivelor animale pentru a asigura o reintegrare reuşită, precum şi pentru a evita stresul inutil al animalelor şi a garanta siguranţa publică. |
| --- | --- |

(26)

La sfârşitul procedurii ar trebui luată cea mai adecvată hotărâre privind viitorul animalului, în funcţie de bunăstarea acestuia şi de potenţialele riscuri pentru mediul înconjurător. Animalele a căror bunăstare este compromisă ar trebui ucise. În unele cazuri, animalele ar trebui returnate într-un habitat sau într-un sistem de crescătorie adecvat sau, în cazul pisicilor şi câinilor, ar trebui permisă reintegrarea în cadrul familiilor de adopţie, deoarece există un grad ridicat de preocupare publică pentru soarta acestor animale. În cazul în care statele membre permit reintegrarea în familii de adopţie, este esenţial ca crescătorul, furnizorul sau utilizatorul să aibă un program care să asigure socializarea respectivelor animale pentru a asigura o reintegrare reuşită, precum şi pentru a evita stresul inutil al animalelor şi a garanta siguranţa publică.

| (27) | Pentru dezvoltarea metodelor in vitro se utilizează ţesuturi şi organe de animale. Pentru a promova principiul reducerii, statele membre ar trebui să faciliteze, după caz, instituirea de programe de utilizare în comun a organelor şi a ţesuturilor animalelor ucise. |
| --- | --- |

(27)

Pentru dezvoltarea metodelor in vitro se utilizează ţesuturi şi organe de animale. Pentru a promova principiul reducerii, statele membre ar trebui să faciliteze, după caz, instituirea de programe de utilizare în comun a organelor şi a ţesuturilor animalelor ucise.

| (28) | Bunăstarea animalelor utilizate în proceduri depinde în mod semnificativ de calitatea şi competenţa profesională a personalului care supraveghează procedurile, precum şi a celui care efectuează procedurile sau îi supraveghează pe cei care îngrijesc animalele zilnic. Statele membre ar trebui să asigure prin intermediul autorizaţiilor sau al altor metode că personalul are educaţia, competenţa şi pregătirea profesională corespunzătoare. În plus, este important ca personalul să fie supravegheat până obţine şi face dovada competenţei necesare. Orientări fără caracter obligatoriu la nivelul Uniunii privind cerinţele educaţionale ar promova, pe termen lung, libera circulaţie a personalului. |
| --- | --- |

(28)

Bunăstarea animalelor utilizate în proceduri depinde în mod semnificativ de calitatea şi competenţa profesională a personalului care supraveghează procedurile, precum şi a celui care efectuează procedurile sau îi supraveghează pe cei care îngrijesc animalele zilnic. Statele membre ar trebui să asigure prin intermediul autorizaţiilor sau al altor metode că personalul are educaţia, competenţa şi pregătirea profesională corespunzătoare. În plus, este important ca personalul să fie supravegheat până obţine şi face dovada competenţei necesare. Orientări fără caracter obligatoriu la nivelul Uniunii privind cerinţele educaţionale ar promova, pe termen lung, libera circulaţie a personalului.

| (29) | Unităţile crescătorilor, furnizorilor şi utilizatorilor ar trebui să dispună de instalaţii şi echipament adecvate, care respectă cerinţele de adăpostire a speciilor de animale în cauză şi care permit efectuarea procedurilor în mod eficient şi provoacă cel mai scăzut nivel de stres animalelor. Crescătorii, furnizorii şi utilizatorii ar trebui să îşi desfăşoare activitatea doar dacă sunt autorizaţi de către autorităţile competente. |
| --- | --- |

(29)

Unităţile crescătorilor, furnizorilor şi utilizatorilor ar trebui să dispună de instalaţii şi echipament adecvate, care respectă cerinţele de adăpostire a speciilor de animale în cauză şi care permit efectuarea procedurilor în mod eficient şi provoacă cel mai scăzut nivel de stres animalelor. Crescătorii, furnizorii şi utilizatorii ar trebui să îşi desfăşoare activitatea doar dacă sunt autorizaţi de către autorităţile competente.

| (30) | Pentru a asigura o supraveghere continuă a cerinţelor de bunăstare a animalelor, ar trebui asigurată în permanenţă îngrijirea veterinară corespunzătoare şi în fiecare unitate un membru al personalului ar trebui să fie responsabil cu îngrijirea şi bunăstarea animalelor. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a asigura o supraveghere continuă a cerinţelor de bunăstare a animalelor, ar trebui asigurată în permanenţă îngrijirea veterinară corespunzătoare şi în fiecare unitate un membru al personalului ar trebui să fie responsabil cu îngrijirea şi bunăstarea animalelor.

| (31) | În contextul ţinerii, reproducerii şi utilizării animalelor, consideraţiile privind bunăstarea animalelor ar trebui să aibă maximă prioritate. Prin urmare, crescătorii, furnizorii şi utilizatorii ar trebui să dispună de un organism responsabil cu bunăstarea animalelor, având ca sarcină principală acordarea de consultanţă în domeniul bunăstării animalelor. De asemenea, organismul ar trebui să urmărească desfăşurarea şi rezultatele proiectelor la nivel de unitate, să promoveze un climat de atenţie şi grijă faţă de animale şi să furnizeze instrumentele pentru aplicarea practică şi punerea în aplicare rapidă a celor mai noi progrese tehnice şi ştiinţifice privind principiile înlocuirii, reducerii şi perfecţionării cu scopul de a îmbunătăţi traiul animalelor pe toată durata vieţii acestora. Sfaturile acordate de organismul responsabil cu bunăstarea animalelor ar trebui justificate corespunzător pe bază de documente şi ar trebui să poată fi verificate în cadrul inspecţiilor. |
| --- | --- |

(31)

În contextul ţinerii, reproducerii şi utilizării animalelor, consideraţiile privind bunăstarea animalelor ar trebui să aibă maximă prioritate. Prin urmare, crescătorii, furnizorii şi utilizatorii ar trebui să dispună de un organism responsabil cu bunăstarea animalelor, având ca sarcină principală acordarea de consultanţă în domeniul bunăstării animalelor. De asemenea, organismul ar trebui să urmărească desfăşurarea şi rezultatele proiectelor la nivel de unitate, să promoveze un climat de atenţie şi grijă faţă de animale şi să furnizeze instrumentele pentru aplicarea practică şi punerea în aplicare rapidă a celor mai noi progrese tehnice şi ştiinţifice privind principiile înlocuirii, reducerii şi perfecţionării cu scopul de a îmbunătăţi traiul animalelor pe toată durata vieţii acestora. Sfaturile acordate de organismul responsabil cu bunăstarea animalelor ar trebui justificate corespunzător pe bază de documente şi ar trebui să poată fi verificate în cadrul inspecţiilor.

| (32) | Pentru a permite autorităţilor competente să monitorizeze conformitatea cu prezenta directivă, fiecare crescător, furnizor şi utilizator ar trebui să ţină o evidenţă exactă a datelor privind numărul animalelor, originea şi soarta acestora. |
| --- | --- |

(32)

Pentru a permite autorităţilor competente să monitorizeze conformitatea cu prezenta directivă, fiecare crescător, furnizor şi utilizator ar trebui să ţină o evidenţă exactă a datelor privind numărul animalelor, originea şi soarta acestora.

| (33) | Primatele neumane, câinii şi pisicile ar trebui să aibă un dosar personal cu istoricul lor de la naştere pentru a putea beneficia de îngrijire, adăpostire şi tratament în funcţie de nevoile şi caracteristicile individuale. |
| --- | --- |

(33)

Primatele neumane, câinii şi pisicile ar trebui să aibă un dosar personal cu istoricul lor de la naştere pentru a putea beneficia de îngrijire, adăpostire şi tratament în funcţie de nevoile şi caracteristicile individuale.

| (34) | Adăpostirea şi îngrijirea animalelor ar trebui să se facă în funcţie de nevoile şi caracteristicile individuale ale fiecărei specii. |
| --- | --- |

(34)

Adăpostirea şi îngrijirea animalelor ar trebui să se facă în funcţie de nevoile şi caracteristicile individuale ale fiecărei specii.

| (35) | La nivelul statelor membre există diferenţe între cerinţele privind adăpostirea şi îngrijirea animalelor, diferenţe care contribuie la denaturarea pieţei interne. În plus, unele dintre aceste cerinţe nu mai reflectă cele mai recente cunoştinţe privind impactul condiţiilor de adăpostire şi îngrijire atât asupra bunăstării animalelor cât şi asupra rezultatelor ştiinţifice ale procedurilor. Prin urmare, este necesar ca în prezenta directivă să se stabilească cerinţe armonizate privind adăpostirea şi îngrijirea. Aceste cerinţe ar trebui actualizate în funcţie de evoluţia ştiinţifică şi tehnică. |
| --- | --- |

(35)

La nivelul statelor membre există diferenţe între cerinţele privind adăpostirea şi îngrijirea animalelor, diferenţe care contribuie la denaturarea pieţei interne. În plus, unele dintre aceste cerinţe nu mai reflectă cele mai recente cunoştinţe privind impactul condiţiilor de adăpostire şi îngrijire atât asupra bunăstării animalelor cât şi asupra rezultatelor ştiinţifice ale procedurilor. Prin urmare, este necesar ca în prezenta directivă să se stabilească cerinţe armonizate privind adăpostirea şi îngrijirea. Aceste cerinţe ar trebui actualizate în funcţie de evoluţia ştiinţifică şi tehnică.

| (36) | Pentru a monitoriza respectarea prezentei directive, statele membre efectuează inspecţii periodice la crescători, furnizori şi utilizatori. Pentru a asigura încrederea publicului şi a promova transparenţa, ar trebui ca un anumit număr din aceste inspecţii să se efectueze fără a fi anunţate în prealabil. |
| --- | --- |

(36)

Pentru a monitoriza respectarea prezentei directive, statele membre efectuează inspecţii periodice la crescători, furnizori şi utilizatori. Pentru a asigura încrederea publicului şi a promova transparenţa, ar trebui ca un anumit număr din aceste inspecţii să se efectueze fără a fi anunţate în prealabil.

| (37) | Pentru a asista statele membre la asigurarea respectării prezentei directive şi pe baza constatărilor din rapoartele privind funcţionarea inspecţiilor naţionale, Comisia ar trebui să efectueze controale ale sistemelor de inspecţie naţionale, atunci când există motive de îngrijorare. Statele membre ar trebui să soluţioneze toate punctele slabe constatate în urma acestor controale. |
| --- | --- |

(37)

Pentru a asista statele membre la asigurarea respectării prezentei directive şi pe baza constatărilor din rapoartele privind funcţionarea inspecţiilor naţionale, Comisia ar trebui să efectueze controale ale sistemelor de inspecţie naţionale, atunci când există motive de îngrijorare. Statele membre ar trebui să soluţioneze toate punctele slabe constatate în urma acestor controale.

| (38) | O evaluare cuprinzătoare a proiectului, care să ţină seama de consideraţiile etice în ceea ce priveşte utilizarea animalelor, formează baza autorizării proiectelor şi ar trebui să garanteze aplicarea principiilor înlocuirii, reducerii şi perfecţionării în cadrul respectivelor proiecte. |
| --- | --- |

(38)

O evaluare cuprinzătoare a proiectului, care să ţină seama de consideraţiile etice în ceea ce priveşte utilizarea animalelor, formează baza autorizării proiectelor şi ar trebui să garanteze aplicarea principiilor înlocuirii, reducerii şi perfecţionării în cadrul respectivelor proiecte.

| (39) | Este de asemenea esenţial, atât din punct de vedere moral, cât şi din punct de vedere ştiinţific, să se ia măsuri care să garanteze că utilizarea unui animal este atent evaluată în ceea ce priveşte validitatea ştiinţifică sau educaţională, utilitatea şi pertinenţa rezultatelor preconizate. Ar trebui avut în vedere un echilibru între vătămările eventuale cauzate animalului şi beneficiile preconizate în urma proiectului. Prin urmare, ar trebui efectuată o evaluare imparţială a proiectului, independentă de cei implicaţi în studiu, ca parte a procesului de autorizare a proiectelor care implică utilizarea animalelor vii. Punerea în aplicare eficace a unei evaluări a proiectului ar trebui să permită în acelaşi timp o evaluare adecvată a utilizării unor tehnici experimentale noi pe măsură ce acestea sunt disponibile. |
| --- | --- |

(39)

Este de asemenea esenţial, atât din punct de vedere moral, cât şi din punct de vedere ştiinţific, să se ia măsuri care să garanteze că utilizarea unui animal este atent evaluată în ceea ce priveşte validitatea ştiinţifică sau educaţională, utilitatea şi pertinenţa rezultatelor preconizate. Ar trebui avut în vedere un echilibru între vătămările eventuale cauzate animalului şi beneficiile preconizate în urma proiectului. Prin urmare, ar trebui efectuată o evaluare imparţială a proiectului, independentă de cei implicaţi în studiu, ca parte a procesului de autorizare a proiectelor care implică utilizarea animalelor vii. Punerea în aplicare eficace a unei evaluări a proiectului ar trebui să permită în acelaşi timp o evaluare adecvată a utilizării unor tehnici experimentale noi pe măsură ce acestea sunt disponibile.

| (40) | Datorită naturii proiectelor, tipului de specii utilizate şi probabilităţii de realizare a obiectivelor dorite, ar putea fi necesară efectuarea unei evaluări retroactive. Dat fiind faptul că proiectele pot varia în mod semnificativ în ceea ce priveşte complexitatea, durata precum şi perioada necesară obţinerii rezultatelor, decizia de efectuare a evaluării retroactive ar trebui să se bazeze pe toate aspectele de mai sus. |
| --- | --- |

(40)

Datorită naturii proiectelor, tipului de specii utilizate şi probabilităţii de realizare a obiectivelor dorite, ar putea fi necesară efectuarea unei evaluări retroactive. Dat fiind faptul că proiectele pot varia în mod semnificativ în ceea ce priveşte complexitatea, durata precum şi perioada necesară obţinerii rezultatelor, decizia de efectuare a evaluării retroactive ar trebui să se bazeze pe toate aspectele de mai sus.

| (41) | Pentru a se garanta că publicul este informat, este important să se publice informaţii obiective privind proiectele în care se utilizează animalele vii. Publicarea respectivelor informaţii nu ar trebui să încalce drepturile de autor sau să divulge informaţii confidenţiale. Prin urmare, utilizatorii ar trebui să furnizeze rezumate anonime cu caracter non-tehnic ale respectivelor proiecte, care ar trebui să fie publicate de statele membre. Detaliile publicate nu ar trebui să aducă atingere anonimatului utilizatorilor. |
| --- | --- |

(41)

Pentru a se garanta că publicul este informat, este important să se publice informaţii obiective privind proiectele în care se utilizează animalele vii. Publicarea respectivelor informaţii nu ar trebui să încalce drepturile de autor sau să divulge informaţii confidenţiale. Prin urmare, utilizatorii ar trebui să furnizeze rezumate anonime cu caracter non-tehnic ale respectivelor proiecte, care ar trebui să fie publicate de statele membre. Detaliile publicate nu ar trebui să aducă atingere anonimatului utilizatorilor.

| (42) | Pentru gestionarea riscurilor privind sănătatea umană şi animală precum şi a riscurilor privind mediul înconjurător, legislaţia Uniunii prevede că substanţele şi produsele pot fi comercializate numai după prezentarea corectă a datelor privind eficacitatea şi siguranţa acestora. O parte din cerinţele respective pot fi îndeplinite numai prin apelarea la testarea pe animale, denumită în continuare „testare reglementară”. Pentru a mări gradul de utilizare a abordărilor alternative şi pentru a elimina dublarea inutilă a testărilor reglementare, este necesar să se introducă măsuri specifice. În acest scop, statele membre ar trebui să recunoască validitatea datelor testării rezultate prin utilizarea metodelor de testare prevăzute în legislaţia Uniunii. |
| --- | --- |

(42)

Pentru gestionarea riscurilor privind sănătatea umană şi animală precum şi a riscurilor privind mediul înconjurător, legislaţia Uniunii prevede că substanţele şi produsele pot fi comercializate numai după prezentarea corectă a datelor privind eficacitatea şi siguranţa acestora. O parte din cerinţele respective pot fi îndeplinite numai prin apelarea la testarea pe animale, denumită în continuare „testare reglementară”. Pentru a mări gradul de utilizare a abordărilor alternative şi pentru a elimina dublarea inutilă a testărilor reglementare, este necesar să se introducă măsuri specifice. În acest scop, statele membre ar trebui să recunoască validitatea datelor testării rezultate prin utilizarea metodelor de testare prevăzute în legislaţia Uniunii.

| (43) | Pentru a reduce volumul de muncă administrativă şi pentru a îmbunătăţi competitivitatea cercetării şi industriei din Uniune ar trebui să fie posibilă autorizarea de proiecte generice multiple în cazul în care sunt efectuate pe baza unor metode stabilite în scopul testării, diagnosticării sau producţiei în cadrul unei singure autorizări de grup, însă fără ca aceste proceduri să fie excluse din evaluarea proiectului. |
| --- | --- |

(43)

Pentru a reduce volumul de muncă administrativă şi pentru a îmbunătăţi competitivitatea cercetării şi industriei din Uniune ar trebui să fie posibilă autorizarea de proiecte generice multiple în cazul în care sunt efectuate pe baza unor metode stabilite în scopul testării, diagnosticării sau producţiei în cadrul unei singure autorizări de grup, însă fără ca aceste proceduri să fie excluse din evaluarea proiectului.

| (44) | Pentru a asigura examinarea efectivă a solicitărilor de autorizare şi pentru a îmbunătăţi competitivitatea cercetării şi industriei din Uniune, ar trebui stabilit un termen limită în cadrul căruia autorităţile competente să evalueze propunerile de proiecte şi să ia decizii privind autorizarea respectivelor proiecte. Pentru a nu se compromite calitatea evaluării proiectului, ar putea fi necesar un termen mai lung pentru propunerile de proiecte mai complexe datorită numărului mare de discipline implicate, a caracteristicilor de noutate şi a tehnicilor complexe ale proiectului propus. În orice caz, prelungirea termenelor limită pentru evaluarea proiectului ar trebui să rămână o excepţie. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a asigura examinarea efectivă a solicitărilor de autorizare şi pentru a îmbunătăţi competitivitatea cercetării şi industriei din Uniune, ar trebui stabilit un termen limită în cadrul căruia autorităţile competente să evalueze propunerile de proiecte şi să ia decizii privind autorizarea respectivelor proiecte. Pentru a nu se compromite calitatea evaluării proiectului, ar putea fi necesar un termen mai lung pentru propunerile de proiecte mai complexe datorită numărului mare de discipline implicate, a caracteristicilor de noutate şi a tehnicilor complexe ale proiectului propus. În orice caz, prelungirea termenelor limită pentru evaluarea proiectului ar trebui să rămână o excepţie.

| (45) | Dată fiind natura rutinieră/repetitivă a anumitor proceduri, este oportun să se prevadă o opţiune de reglementare prin care statele membre să poată introduce o procedură administrativă simplificată pentru evaluarea proiectelor care conţin astfel de proceduri, cu condiţia respectării anumitor cerinţe prevăzute în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(45)

Dată fiind natura rutinieră/repetitivă a anumitor proceduri, este oportun să se prevadă o opţiune de reglementare prin care statele membre să poată introduce o procedură administrativă simplificată pentru evaluarea proiectelor care conţin astfel de proceduri, cu condiţia respectării anumitor cerinţe prevăzute în prezenta directivă.

| (46) | Disponibilitatea metodelor alternative depinde în mare măsură de progresul cercetării pentru elaborarea de metode alternative. Programele-cadru comunitare pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică furnizează tot mai multe fonduri pentru proiectele care au ca scop înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea în ceea ce priveşte utilizarea animalelor în cadrul procedurilor. În vederea creşterii competitivităţii cercetării şi industriei din Uniune şi în scopul înlocuirii, reducerii şi rafinării utilizării animalelor în proceduri, Comisia şi statele membre ar trebui să contribuie prin cercetare şi prin alte mijloace la dezvoltarea şi validarea abordărilor alternative. |
| --- | --- |

(46)

Disponibilitatea metodelor alternative depinde în mare măsură de progresul cercetării pentru elaborarea de metode alternative. Programele-cadru comunitare pentru cercetare şi dezvoltare tehnologică furnizează tot mai multe fonduri pentru proiectele care au ca scop înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea în ceea ce priveşte utilizarea animalelor în cadrul procedurilor. În vederea creşterii competitivităţii cercetării şi industriei din Uniune şi în scopul înlocuirii, reducerii şi rafinării utilizării animalelor în proceduri, Comisia şi statele membre ar trebui să contribuie prin cercetare şi prin alte mijloace la dezvoltarea şi validarea abordărilor alternative.

| (47) | Centrul european pentru validarea metodelor de testare alternative, o acţiune politică în cadrul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, coordonează validarea metodelor alternative din cadrul Uniunii încă din 1991. Cu toate acestea, continuă să existe o nevoie tot mai mare de metode noi care să fie elaborate şi propuse pentru validare care necesită instituirea oficială a unui laborator de referinţă la nivelul Uniunii pentru validarea metodelor alternative. Acest laborator ar trebui să se numească Centrul European pentru Validarea Metodelor Alternative (ECVAM). Comisia ar trebui să coopereze cu statele membre atunci când stabileşte priorităţile pentru studiile de validare. Statele membre ar trebui să sprijine Comisia în identificarea şi nominalizarea laboratoarelor potrivite pentru efectuarea acestor studii de validare. Pentru studiile de validare care sunt similare metodelor validate anterior şi/sau pentru care o validare reprezintă un avantaj competitiv semnificativ, ECVAM ar trebui să poată solicita onorarii de la cei care prezintă respectivele metode spre validare. Aceste onorarii nu ar trebui să fie prohibitive pentru o concurenţă efectivă în domeniul procedurilor. |
| --- | --- |

(47)

Centrul european pentru validarea metodelor de testare alternative, o acţiune politică în cadrul Centrului Comun de Cercetare al Comisiei, coordonează validarea metodelor alternative din cadrul Uniunii încă din 1991. Cu toate acestea, continuă să existe o nevoie tot mai mare de metode noi care să fie elaborate şi propuse pentru validare care necesită instituirea oficială a unui laborator de referinţă la nivelul Uniunii pentru validarea metodelor alternative. Acest laborator ar trebui să se numească Centrul European pentru Validarea Metodelor Alternative (ECVAM). Comisia ar trebui să coopereze cu statele membre atunci când stabileşte priorităţile pentru studiile de validare. Statele membre ar trebui să sprijine Comisia în identificarea şi nominalizarea laboratoarelor potrivite pentru efectuarea acestor studii de validare. Pentru studiile de validare care sunt similare metodelor validate anterior şi/sau pentru care o validare reprezintă un avantaj competitiv semnificativ, ECVAM ar trebui să poată solicita onorarii de la cei care prezintă respectivele metode spre validare. Aceste onorarii nu ar trebui să fie prohibitive pentru o concurenţă efectivă în domeniul procedurilor.

| (48) | Este nevoie să se asigure o abordare coerentă a evaluării proiectelor şi a strategiilor de revizuire la nivel naţional. Statele membre ar trebui să instituie comisii naţionale pentru protecţia animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice pentru a oferi consultanţă autorităţilor competente şi organismelor responsabile de protecţia animalelor în vederea promovării principiului înlocuirii, reducerii şi îmbunătăţirii. Prin urmare, o reţea de comisii naţionale ar trebui să joace un rol în schimbul de cele mai bune practici la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(48)

Este nevoie să se asigure o abordare coerentă a evaluării proiectelor şi a strategiilor de revizuire la nivel naţional. Statele membre ar trebui să instituie comisii naţionale pentru protecţia animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice pentru a oferi consultanţă autorităţilor competente şi organismelor responsabile de protecţia animalelor în vederea promovării principiului înlocuirii, reducerii şi îmbunătăţirii. Prin urmare, o reţea de comisii naţionale ar trebui să joace un rol în schimbul de cele mai bune practici la nivelul Uniunii.

| (49) | Progresele tehnice şi ştiinţifice din cadrul cercetării biomedicale pot fi la fel de rapide ca şi creşterea cunoştinţelor privind factorii ce influenţează bunăstarea animală. Prin urmare, este necesar să se prevadă reexaminarea prezentei directive. O astfel de reexaminare ar trebui să analizeze posibila înlocuire a utilizării animalelor şi în special a primatelor neumane, cu prioritate acolo unde este posibil, având în vedere progresul ştiinţific. De asemenea, Comisia ar trebui să efectueze şi revizuiri tematice periodice în ceea ce priveşte înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea utilizării animalelor în proceduri. |
| --- | --- |

(49)

Progresele tehnice şi ştiinţifice din cadrul cercetării biomedicale pot fi la fel de rapide ca şi creşterea cunoştinţelor privind factorii ce influenţează bunăstarea animală. Prin urmare, este necesar să se prevadă reexaminarea prezentei directive. O astfel de reexaminare ar trebui să analizeze posibila înlocuire a utilizării animalelor şi în special a primatelor neumane, cu prioritate acolo unde este posibil, având în vedere progresul ştiinţific. De asemenea, Comisia ar trebui să efectueze şi revizuiri tematice periodice în ceea ce priveşte înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea utilizării animalelor în proceduri.

| (50) | Pentru a asigura condiţii uniforme de aplicare, ar trebui conferite Comisiei competenţe de punere în aplicare pentru adoptarea de orientări la nivelul Uniunii privind cerinţele de educaţie, pregătire profesională şi competenţă a personalului crescătorilor, furnizorilor şi utilizatorilor, pentru adoptarea de norme detaliate privind laboratorul de referinţă al Uniunii, privind funcţiile şi sarcinile acestuia și comisioanele pe care le poate percepe, pentru stabilirea unui format comun pentru prezentarea de către statele membre Comisiei a informaţiilor privind punerea în aplicare a prezentei directive, informaţii statistice şi alte informaţii specifice, şi pentru aplicarea clauzelor de salvgardare.
  În conformitate cu articolul 291 din tratat, normele şi principiile generale privind mecanismele de care statele membre dispun pentru a controla modul în care Comisia îşi exercită competenţele de executare se stabilesc în prealabil printr-un regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. Până la adoptarea respectivului nou regulament, se aplică în continuare Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competenţelor de executare conferite Comisiei (6), cu excepția procedurii de reglementare cu control, care nu se aplică. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a asigura condiţii uniforme de aplicare, ar trebui conferite Comisiei competenţe de punere în aplicare pentru adoptarea de orientări la nivelul Uniunii privind cerinţele de educaţie, pregătire profesională şi competenţă a personalului crescătorilor, furnizorilor şi utilizatorilor, pentru adoptarea de norme detaliate privind laboratorul de referinţă al Uniunii, privind funcţiile şi sarcinile acestuia și comisioanele pe care le poate percepe, pentru stabilirea unui format comun pentru prezentarea de către statele membre Comisiei a informaţiilor privind punerea în aplicare a prezentei directive, informaţii statistice şi alte informaţii specifice, şi pentru aplicarea clauzelor de salvgardare.

În conformitate cu articolul 291 din tratat, normele şi principiile generale privind mecanismele de care statele membre dispun pentru a controla modul în care Comisia îşi exercită competenţele de executare se stabilesc în prealabil printr-un regulament adoptat în conformitate cu procedura legislativă ordinară. Până la adoptarea respectivului nou regulament, se aplică în continuare Decizia 1999/468/CE a Consiliului din 28 iunie 1999 de stabilire a normelor privind exercitarea competenţelor de executare conferite Comisiei (6), cu excepția procedurii de reglementare cu control, care nu se aplică.

| (51) | Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește următoarele: modificarea listei speciilor care intră sub incidenţa obligaţiei de a fi crescute în mod specific spre a fi utilizate în proceduri; modificarea standardelor de îngrijire şi adăpostire; modificarea metodelor de ucidere, inclusiv specificațiile acestora; modificarea elementelor care urmează să fie folosite pentru determinarea, de către statele membre, a cerințelor în materie de educație, pregătire profesională și competență a personalului crescătorilor, furnizorilor și utilizatorilor; modificări ale anumitor elemente obligatorii ale cererii de autorizare; modificări privind laboratorul de referinţă al Uniunii, funcţiile şi sarcinile acestuia; precum şi modificări ale exemplelor de diferite tipuri de proceduri corespunzătoare fiecăreia dintre categoriile de severitate pe baza factorilor legați de tipul de procedură. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. |
| --- | --- |

(51)

Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 290 din tratat în ceea ce privește următoarele: modificarea listei speciilor care intră sub incidenţa obligaţiei de a fi crescute în mod specific spre a fi utilizate în proceduri; modificarea standardelor de îngrijire şi adăpostire; modificarea metodelor de ucidere, inclusiv specificațiile acestora; modificarea elementelor care urmează să fie folosite pentru determinarea, de către statele membre, a cerințelor în materie de educație, pregătire profesională și competență a personalului crescătorilor, furnizorilor și utilizatorilor; modificări ale anumitor elemente obligatorii ale cererii de autorizare; modificări privind laboratorul de referinţă al Uniunii, funcţiile şi sarcinile acestuia; precum şi modificări ale exemplelor de diferite tipuri de proceduri corespunzătoare fiecăreia dintre categoriile de severitate pe baza factorilor legați de tipul de procedură. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.

| (52) | Statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancţiunile aplicabile în cazul încălcării dispoziţiilor prezentei directive şi să garanteze faptul că acestea sunt puse în aplicare. Sancţiunile respective ar trebui să fie eficiente, proporţionale şi disuasive. |
| --- | --- |

(52)

Statele membre ar trebui să stabilească norme privind sancţiunile aplicabile în cazul încălcării dispoziţiilor prezentei directive şi să garanteze faptul că acestea sunt puse în aplicare. Sancţiunile respective ar trebui să fie eficiente, proporţionale şi disuasive.

| (53) | Prin urmare, este necesară abrogarea Directivei 86/609/CEE. Anumite modificări introduse de prezenta directivă au un impact direct asupra aplicării Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman (7). Prin urmare, este necesar ca o dispoziţie a prezentei directive să fie modificată în consecinţă. |
| --- | --- |

(53)

Prin urmare, este necesară abrogarea Directivei 86/609/CEE. Anumite modificări introduse de prezenta directivă au un impact direct asupra aplicării Regulamentului (CE) nr. 1069/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unor norme sanitare privind subprodusele de origine animală și produsele derivate care nu sunt destinate consumului uman (7). Prin urmare, este necesar ca o dispoziţie a prezentei directive să fie modificată în consecinţă.

| (54) | Beneficiile aduse bunăstării animalelor în urma autorizării retroactive proiectelor, precum şi costurile administrative aferente pot fi justificate numai în cazul proiectelor pe termen lung aflate în derulare. Prin urmare, este necesară includerea de măsuri tranzitorii cu privire la proiectele pe termen scurt şi mediu aflate în derulare, pentru a evita necesitatea unei autorizări retroactive, care ar avea beneficii limitate. |
| --- | --- |

(54)

Beneficiile aduse bunăstării animalelor în urma autorizării retroactive proiectelor, precum şi costurile administrative aferente pot fi justificate numai în cazul proiectelor pe termen lung aflate în derulare. Prin urmare, este necesară includerea de măsuri tranzitorii cu privire la proiectele pe termen scurt şi mediu aflate în derulare, pentru a evita necesitatea unei autorizări retroactive, care ar avea beneficii limitate.

| (55) | În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituţional pentru o mai bună legiferare, statele sunt încurajate să întocmească, în interes propriu şi în interesul Uniunii, tabele proprii care să ilustreze, pe cât posibil, corespondenţa dintre prezenta directivă şi măsurile de transpunere şi să le facă publice. |
| --- | --- |

(55)

În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituţional pentru o mai bună legiferare, statele sunt încurajate să întocmească, în interes propriu şi în interesul Uniunii, tabele proprii care să ilustreze, pe cât posibil, corespondenţa dintre prezenta directivă şi măsurile de transpunere şi să le facă publice.

| (56) | Deoarece obiectivul prezentei directive, şi anume armonizarea legislaţiei privind utilizarea animalelor în scopuri ştiinţifice, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre şi, având în vedere amploarea şi efectele acţiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, astfel cum este enunţat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depăşeşte ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menţionat, |
| --- | --- |

(56)

Deoarece obiectivul prezentei directive, şi anume armonizarea legislaţiei privind utilizarea animalelor în scopuri ştiinţifice, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre şi, având în vedere amploarea şi efectele acţiunii, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarităţii, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporţionalităţii, astfel cum este enunţat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depăşeşte ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului menţionat,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

Dispoziţii generale

Articolul 1

Obiectul şi domeniul de aplicare

(1)   Prezenta directivă instituie măsuri de protecţie a animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice sau educative.

În acest scop, prezenta directivă stabileşte norme privind următoarele:

| (a) | înlocuirea şi reducerea utilizării animalelor în proceduri şi îmbunătăţirea metodelor de creştere, adăpostire, îngrijire şi utilizare a animalelor în proceduri; |
| --- | --- |

(a)

înlocuirea şi reducerea utilizării animalelor în proceduri şi îmbunătăţirea metodelor de creştere, adăpostire, îngrijire şi utilizare a animalelor în proceduri;

| (b) | originea, reproducerea, marcarea, îngrijirea şi adăpostirea, precum şi uciderea animalelor; |
| --- | --- |

(b)

originea, reproducerea, marcarea, îngrijirea şi adăpostirea, precum şi uciderea animalelor;

| (c) | operaţiunile crescătorilor, furnizorilor şi utilizatorilor; |
| --- | --- |

(c)

operaţiunile crescătorilor, furnizorilor şi utilizatorilor;

| (d) | evaluarea şi autorizarea proiectelor ce implică utilizarea animalelor în proceduri. |
| --- | --- |

(d)

evaluarea şi autorizarea proiectelor ce implică utilizarea animalelor în proceduri.

(2)   Prezenta directivă se aplică în cazul în care animalele sunt utilizate în proceduri sau destinate utilizării în proceduri, sau în cazul în care sunt crescute special pentru ca organele sau ţesuturile acestora să fie folosite în scopuri ştiinţifice.

Prezenta directivă se aplică până în momentul în care animalele menţionate la primul paragraf sunt ucise, relocate sau returnate într-un habitat sau sistem de creştere adecvate.

Eliminarea durerii, a suferinţei, a stresului sau a vătămărilor de durată prin utilizarea eficace a metodelor anestezice, analgezice sau a altora similare nu exclud utilizarea unui animal în proceduri din domeniul de aplicare a prezentei directive.

(3)   Prezenta directivă se aplică în cazul următoarelor animale:

| (a) | animale neumane vertebrate vii, inclusiv:






  (i) | forme larvare care se hrănesc autonom şi |
| --- | --- | --- |

(a)

animale neumane vertebrate vii, inclusiv:

(i)

forme larvare care se hrănesc autonom şi

| (ii) | forme de făt de mamifere începând cu ultima treime a stadiului lor normal de dezvoltare. |
| --- | --- |

(ii)

forme de făt de mamifere începând cu ultima treime a stadiului lor normal de dezvoltare.

| (b) | cefalopode vii. |
| --- | --- |

(b)

cefalopode vii.

(4)   Prezenta directivă se aplică în cazul animalelor utilizate în proceduri şi care se află într-un stadiu de dezvoltare mai timpuriu decât cel menţionat la alineatul (3) litera (a), dacă animalul urmează să fie lăsat în viaţă după acest stadiu de dezvoltare şi, în urma procedurilor efectuate, este probabil să prezinte durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată după ce a ajuns la stadiul de dezvoltare respectiv.

(5)   Prezenta directivă nu se aplică cu privire la:

| (a) | acte ne-experimentale practicate în exploataţii agricole; |
| --- | --- |

(a)

acte ne-experimentale practicate în exploataţii agricole;

| (b) | acte veterinare practicate în clinici în scopuri ne-experimentale; |
| --- | --- |

(b)

acte veterinare practicate în clinici în scopuri ne-experimentale;

| (c) | studii efectuate în clinici veterinare necesare în vederea autorizării de comercializare a unui produs medicinal veterinar; |
| --- | --- |

(c)

studii efectuate în clinici veterinare necesare în vederea autorizării de comercializare a unui produs medicinal veterinar;

| (d) | acte efectuate în cadrul practicilor recunoscute de creştere a animalelor; |
| --- | --- |

(d)

acte efectuate în cadrul practicilor recunoscute de creştere a animalelor;

| (e) | acte efectuate în scopul principal de identificare a animalelor; |
| --- | --- |

(e)

acte efectuate în scopul principal de identificare a animalelor;

| (f) | acte care nu sunt susceptibile să provoace durere, suferinţă, stres considerabil sau vătămări de durată echivalente sau mai puternice decât cele produse de introducerea unui ac în conformitate cu bunele practici veterinare. |
| --- | --- |

(f)

acte care nu sunt susceptibile să provoace durere, suferinţă, stres considerabil sau vătămări de durată echivalente sau mai puternice decât cele produse de introducerea unui ac în conformitate cu bunele practici veterinare.

(6)   Prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere Directivei 76/768/CE a Consiliului din 27 iulie 1976 privind apropierea legislaţiilor statelor membre cu privire la produsele cosmetice (8).

Articolul 2

Norme naţionale mai stricte

(1)   Statele membre pot, respectând normele generale prevăzute de tratat, să menţină dispoziţii, în vigoare la ... (9), destinate asigurării unei protecţii mai extinse a animalelor care intră în domeniul de aplicare a prezentei directive care sunt mai stricte decât cele prevăzute de prezenta directivă.

Statele membre informează Comisia cu privire la existenţa unor astfel de dispoziţii înainte de ... (10). Comisia le supune atenţiei celorlalte state membre.

(2)   Atunci când acţionează în conformitate cu alineatul (1), un stat membru nu interzice şi nu împiedică furnizarea sau utilizarea de animale care provin dintr-un alt stat membru în conformitate cu prezenta directivă şi nici nu interzice şi nu împiedică introducerea pe piaţă de produse realizate prin utilizarea unor astfel de animale în conformitate cu prezenta directivă.

Articolul 3

Definiţii

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiţii:

| 1. | „procedură” înseamnă orice utilizare, invazivă sau neinvazivă, a animalului în scopuri experimentale sau în alte scopuri ştiinţifice, cu rezultate cunoscute sau necunoscute, sau în scopuri educative care pot provoca animalului un anumit nivel de durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată echivalente sau chiar mai puternice decât cele provocate de introducerea unui ac în conformitate cu bunele practici veterinare.
  Se include orice acţiune care urmăreşte sau care ar putea să aibă ca rezultat naşterea sau eclozarea unui animal sau crearea şi menţinerea unei linii de animale modificate genetic în oricare din aceste condiţii, însă este exclusă uciderea animalelor în scopul exclusiv al utilizării organelor sau ţesuturilor acestora. |
| --- | --- |

1.

„procedură” înseamnă orice utilizare, invazivă sau neinvazivă, a animalului în scopuri experimentale sau în alte scopuri ştiinţifice, cu rezultate cunoscute sau necunoscute, sau în scopuri educative care pot provoca animalului un anumit nivel de durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată echivalente sau chiar mai puternice decât cele provocate de introducerea unui ac în conformitate cu bunele practici veterinare.

Se include orice acţiune care urmăreşte sau care ar putea să aibă ca rezultat naşterea sau eclozarea unui animal sau crearea şi menţinerea unei linii de animale modificate genetic în oricare din aceste condiţii, însă este exclusă uciderea animalelor în scopul exclusiv al utilizării organelor sau ţesuturilor acestora.

| 2. | „proiect” înseamnă un program de lucru cu obiective ştiinţifice definite şi care presupune folosirea unui sau a mai multor proceduri. |
| --- | --- |

2.

„proiect” înseamnă un program de lucru cu obiective ştiinţifice definite şi care presupune folosirea unui sau a mai multor proceduri.

| 3. | „unitate” înseamnă orice structură, orice clădire, orice grup de clădiri sau orice alt spaţiu şi poate include un loc care nu este complet închis sau acoperit, precum şi instalaţii mobile. |
| --- | --- |

3.

„unitate” înseamnă orice structură, orice clădire, orice grup de clădiri sau orice alt spaţiu şi poate include un loc care nu este complet închis sau acoperit, precum şi instalaţii mobile.

| 4. | „crescător” înseamnă orice persoană fizică sau juridică ce creşte animalele menţionate în anexa I pentru a fi utilizate în proceduri sau pentru utilizarea în scopuri ştiinţifice a ţesuturilor sau organelor care provin de la acestea, sau care creşte alte animale în principal pentru aceste scopuri, cu scop lucrativ sau nu. |
| --- | --- |

4.

„crescător” înseamnă orice persoană fizică sau juridică ce creşte animalele menţionate în anexa I pentru a fi utilizate în proceduri sau pentru utilizarea în scopuri ştiinţifice a ţesuturilor sau organelor care provin de la acestea, sau care creşte alte animale în principal pentru aceste scopuri, cu scop lucrativ sau nu.

| 5. | „furnizor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică, alta decât un crescător, care furnizează animale pentru a fi utilizate în proceduri sau pentru utilizarea în scopuri ştiinţifice a ţesuturilor sau organelor care provin de la acestea, cu scop lucrativ sau nu. |
| --- | --- |

5.

„furnizor” înseamnă orice persoană fizică sau juridică, alta decât un crescător, care furnizează animale pentru a fi utilizate în proceduri sau pentru utilizarea în scopuri ştiinţifice a ţesuturilor sau organelor care provin de la acestea, cu scop lucrativ sau nu.

| 6. | „utilizator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică ce foloseşte animale în proceduri, cu scop lucrativ sau nu. |
| --- | --- |

6.

„utilizator” înseamnă orice persoană fizică sau juridică ce foloseşte animale în proceduri, cu scop lucrativ sau nu.

| 7. | „autoritate competentă” înseamnă autoritatea sau autorităţile sau organismele desemnate de un stat membru pentru a îndeplini obligaţiile care decurg din prezenta directivă. |
| --- | --- |

7.

„autoritate competentă” înseamnă autoritatea sau autorităţile sau organismele desemnate de un stat membru pentru a îndeplini obligaţiile care decurg din prezenta directivă.

Articolul 4

Principiul înlocuirii, reducerii şi îmbunătăţirii

(1)   Statele membre se asigură că, atunci când este posibil, o metodă sau o strategie de testare satisfăcătoare din punct de vedere ştiinţific ce nu implică utilizarea de animale vii, va fi utilizată în locul unei proceduri.

(2)   Statele membre se asigură că numărul de animale utilizate în proiecte este redus la minim fără a compromite obiectivele proiectului.

(3)   Statele membre iau măsuri în vederea îmbunătăţirii condiţiilor de creştere, adăpostire şi îngrijire, precum şi a metodelor utilizate în cadrul procedurilor, prin eliminarea sau reducerea la minim a durerii, a suferinţei, a stresului sau a vătămărilor de durată ce pot fi provocate animalelor.

(4)   Prezentul articol este pus în aplicare, în ceea ce priveşte alegerea metodelor, în conformitate cu articolul 13.

Articolul 5

Scopurile procedurilor

Procedurile pot fi desfăşurate numai cu următoarele scopuri:

| (a) | cercetare de bază; |
| --- | --- |

(a)

cercetare de bază;

| (b) | cercetare transferabilă sau aplicată care urmăreşte oricare dintre următoarele scopuri:






  (i) | prevenirea, profilaxia, diagnosticarea sau tratarea bolilor, a stărilor de sănătate precare sau a altor anomalii sau a efectelor acestora la oameni, animale sau plante; |
| --- | --- | --- |

(b)

cercetare transferabilă sau aplicată care urmăreşte oricare dintre următoarele scopuri:

(i)

prevenirea, profilaxia, diagnosticarea sau tratarea bolilor, a stărilor de sănătate precare sau a altor anomalii sau a efectelor acestora la oameni, animale sau plante;

| (ii) | evaluarea, detectarea, controlul sau modificarea bolilor fiziologice la oameni, animale sau plante; sau |
| --- | --- |

(ii)

evaluarea, detectarea, controlul sau modificarea bolilor fiziologice la oameni, animale sau plante; sau

| (iii) | bunăstarea animalelor şi îmbunătăţirea condiţiilor de producţie pentru animalele crescute în scopuri agricole. |
| --- | --- |

(iii)

bunăstarea animalelor şi îmbunătăţirea condiţiilor de producţie pentru animalele crescute în scopuri agricole.

| (c) | pentru oricare dintre scopurile menţionate la litera (b) în dezvoltarea, producerea şi testarea calităţii, eficacităţii şi siguranţei medicamentelor, a produselor alimentare şi a hranei pentru animale şi a altor substanţe sau produse; |
| --- | --- |

(c)

pentru oricare dintre scopurile menţionate la litera (b) în dezvoltarea, producerea şi testarea calităţii, eficacităţii şi siguranţei medicamentelor, a produselor alimentare şi a hranei pentru animale şi a altor substanţe sau produse;

| (d) | protecţia mediului natural în interesul sănătăţii sau bunăstării oamenilor sau animalelor; |
| --- | --- |

(d)

protecţia mediului natural în interesul sănătăţii sau bunăstării oamenilor sau animalelor;

| (e) | cercetare în scopul conservării speciilor; |
| --- | --- |

(e)

cercetare în scopul conservării speciilor;

| (f) | învăţământ superior sau pregătire profesională pentru dobândirea, menţinerea sau îmbunătăţirea competenţelor profesionale; |
| --- | --- |

(f)

învăţământ superior sau pregătire profesională pentru dobândirea, menţinerea sau îmbunătăţirea competenţelor profesionale;

| (g) | investigaţii medico-legale. |
| --- | --- |

(g)

investigaţii medico-legale.

Articolul 6

Metode de ucidere

(1)   Statele membre iau toate măsurile pentru ca animalele să fie ucise cu un minim de durere, suferinţă sau stres.

(2)   Statele membre se asigură că animalele sunt ucise în unitatea unui crescător, furnizor sau utilizator, de către o persoană competentă.

Cu toate acestea, în cazul unui studiu de teren animalul poate fi ucis de către o persoană competentă în afara unei unităţi.

(3)   În ceea ce priveşte animalele incluse în anexa IV, se va folosi metoda de ucidere adecvată indicată în anexa respectivă.

(4)   Autorităţile competente pot acorda derogări de la cerinţele prevăzute la alineatul (3):

| (a) | pentru a permite utilizarea unei alte metode, cu condiţia ca metoda să fie considerată cel puţin la fel de umană pe baza dovezilor ştiinţifice; sau |
| --- | --- |

(a)

pentru a permite utilizarea unei alte metode, cu condiţia ca metoda să fie considerată cel puţin la fel de umană pe baza dovezilor ştiinţifice; sau

| (b) | când, pe baza unei justificări ştiinţifice, scopul procedurii nu poate fi atins prin utilizarea unei metode de ucidere prevăzută în anexa IV. |
| --- | --- |

(b)

când, pe baza unei justificări ştiinţifice, scopul procedurii nu poate fi atins prin utilizarea unei metode de ucidere prevăzută în anexa IV.

(5)   Alineatele (2) şi (3) nu se aplică atunci când un animal trebuie ucis în cazuri de urgenţă din motive de bunăstare animală, sănătate publică, sănătate animală sau de mediu.

CAPITOLUL II

Dispoziţii privind utilizarea anumitor animale în proceduri

Articolul 7

Specii pe cale de dispariţie

(1)   Exemplarele din speciile pe cale de dispariţie enumerate în anexa A la Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (11), care nu intră sub incidenţa articolului 7 alineatul (1) din regulamentul respectiv, nu se utilizează decât în proceduri care îndeplinesc următoarele condiţii:

| (a) | procedura are unul dintre scopurile menţionate la punctul (2) litera (a), punctul (3) sau punctul (5) din articolul 5 din prezenta directivă; şi |
| --- | --- |

(a)

procedura are unul dintre scopurile menţionate la punctul (2) litera (a), punctul (3) sau punctul (5) din articolul 5 din prezenta directivă; şi

| (b) | există o justificare ştiinţifică conform căreia scopul procedurii nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a celor enumerate în respectiva anexă. |
| --- | --- |

(b)

există o justificare ştiinţifică conform căreia scopul procedurii nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a celor enumerate în respectiva anexă.

(2)   Alineatul (1) nu se aplică cu privire la speciile de primate neumane.

Articolul 8

Primate neumane

(1)   Sub rezerva alineatului (2), exemplarele de primate neumane nu se utilizează în proceduri, cu excepţia cazului în care procedurile îndeplinesc următoarele condiţii:

| (a) | procedura are unul dintre scopurile menţionate la






  (i) | litera (b) punctul (i) sau la litera (c) de la articolul 5 din prezenta directivă şi se realizează în scopul evitării, prevenirii, diagnosticării şi tratării unor boli potenţial mortale sau invalidante care apar la om; sau |
| --- | --- | --- |

(a)

procedura are unul dintre scopurile menţionate la

(i)

litera (b) punctul (i) sau la litera (c) de la articolul 5 din prezenta directivă şi se realizează în scopul evitării, prevenirii, diagnosticării şi tratării unor boli potenţial mortale sau invalidante care apar la om; sau

| (ii) | litera (a) sau la litera (c) de la articolul 5 |
| --- | --- |

(ii)

litera (a) sau la litera (c) de la articolul 5

și

| (b) | există o justificare ştiinţifică conform căreia scopul procedurii nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a primatelor neumane. |
| --- | --- |

(b)

există o justificare ştiinţifică conform căreia scopul procedurii nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a primatelor neumane.

În sensul prezentei directive, o afecţiune invalidantă este definită ca reducerea capacităţii normale de funcţionare fizică sau psihologică a unei persoane.

(2)   Exemplarele de primatele neumane enumerate în anexa A din Regulamentul (CE) nr. 338/97, care nu intră sub incidenţa articolului 7 alineatul (1) din regulamentul respectiv, nu se utilizează în proceduri, cu excepţia cazului în care procedurile îndeplinesc următoarele condiţii:

| (a) | procedura are unul dintre scopurile menţionate la






  (i) | litera (b) punctul (i) sau la litera (c) de la articolul 5 din prezenta directivă şi se realizează în scopul evitării, prevenirii, diagnosticării şi tratării unor boli potenţial mortale sau invalidante care apar la om; sau |
| --- | --- | --- |

(a)

procedura are unul dintre scopurile menţionate la

(i)

litera (b) punctul (i) sau la litera (c) de la articolul 5 din prezenta directivă şi se realizează în scopul evitării, prevenirii, diagnosticării şi tratării unor boli potenţial mortale sau invalidante care apar la om; sau

| (ii) | litera (e) de la articolul 5 |
| --- | --- |

(ii)

litera (e) de la articolul 5

şi

| (b) | există o justificare ştiinţifică conform căreia scopul procedurii nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a primatelor neumane şi prin utilizarea speciilor neincluse în anexa respectivă. |
| --- | --- |

(b)

există o justificare ştiinţifică conform căreia scopul procedurii nu poate fi atins prin utilizarea altor specii decât a primatelor neumane şi prin utilizarea speciilor neincluse în anexa respectivă.

(3)   Fără a aduce atingere alineatelor (1) şi (2), maimuţele mari nu vor fi utilizate în proceduri, sub rezerva recurgerii la clauza de protecţie prevăzută la articolul 55 alineatul (2).

Articolul 9

Animalele capturate din sălbăticie

(1)   Animalele capturate din sălbăticie nu se utilizează în proceduri.

(2)   Autorităţile competente pot acorda derogări de la alineatul (1) în baza unei justificări ştiinţifice care demonstrează că scopul unei proceduri nu poate fi atins prin utilizarea unui animal crescut pentru proceduri.

(3)   Capturarea animalelor în sălbăticie se face de către persoane competente şi prin metode care nu provoacă animalelor durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată care pot fi evitate.

Dacă după captură sau în timpul acesteia se constată că animalul este rănit sau într-o stare de sănătate precară, acesta este examinat de către un veterinar sau o altă persoană competentă şi se vor lua măsuri de reducere la minim a suferinţei animalului. Autorităţile competente pot acorda derogări de la cerinţa de a lua măsuri pentru a reduce la minim suferinţa animalului, în cazul în care există o justificare ştiinţifică

Articolul 10

Animalele crescute în scopul utilizării în proceduri

(1)   Statele membre se asigură că animalele care aparţin speciilor enumerate în anexa I pot fi utilizate în proceduri numai în cazul în care au fost crescute în acest scop.

Cu toate acestea, conform datelor stabilite în anexa II, statele membre se asigură că primatele neumane enumerate în respectiva anexă pot fi folosite în proceduri numai în cazul în care sunt urmaşe ale primatelor neumane crescute în captivitate sau care provin din colonii autonome.

În sensul prezentului articol, „colonie autonomă” înseamnă o colonie în care animalele sunt crescute exclusiv în cadrul acesteia sau provin din alte colonii, însă fără a fi capturate din sălbăticie iar animalele sunt adăpostite într-un mod care asigură familiarizarea acestora cu oamenii.

Comisia, în consultare cu statele membre şi cu părţile interesate, realizează un studiu de fezabilitate, care include o evaluare a bunăstării şi a sănătăţii animale, cu privire la cerinţa prevăzută la al doilea paragraf. Studiul respectiv se publică până la ... (12). Studiul este însoţit, după caz, de propuneri de modificare a anexei II.

(2)   Comisia ţine sub observaţie utilizarea primatelor neumane din coloniile autonome şi, pe baza consultărilor cu statele membre şi cu părţile interesate, efectuează un studiu pentru a analiza fezabilitatea utilizării exclusive de animale care provin din colonii autonome.

Studiul respectiv se publică până la ... (13).

(3)   În baza unei justificări ştiinţifice, autorităţile competente pot acorda derogări de la alineatul (1).

Articolul 11

Animale rătăcite şi nedomesticite din specii domestice

(1)   Nu se vor folosi în proceduri animale rătăcite şi nedomesticite din specii domestice.

(2)   Autorităţile competente pot acorda derogări de la alineatul (1) numai în următoarele condiţii:

| (a) | există o necesitate esenţială de studii referitoare la sănătatea şi bunăstarea animalelor respective sau ameninţări grave pentru sănătatea umană sau animală sau pentru mediu, şi |
| --- | --- |

(a)

există o necesitate esenţială de studii referitoare la sănătatea şi bunăstarea animalelor respective sau ameninţări grave pentru sănătatea umană sau animală sau pentru mediu, şi

| (b) | există o justificare ştiinţifică conform căreia scopul procedurii nu poate fi atins decât prin utilizarea unui animal rătăcit sau nedomesticit. |
| --- | --- |

(b)

există o justificare ştiinţifică conform căreia scopul procedurii nu poate fi atins decât prin utilizarea unui animal rătăcit sau nedomesticit.

CAPITOLUL III

Proceduri

Articolul 12

Proceduri

(1)   Statele membre se asigură că procedurile sunt efectuate în cadrul unităţii utilizatorului.

Autorităţile competente pot acorda o derogare de la primul paragraf pe baza unei justificări ştiinţifice.

(2)   Procedurile se pot desfăşura doar în cadrul unui proiect.

Articolul 13

Alegerea metodelor

(1)   Fără a aduce atingere legislaţiei naţionale care interzice anumite tipuri de metode, statele membre se asigură că procedura nu este efectuată dacă în legislaţia Uniunii există o altă metodă sau strategie de testare pentru a obţine rezultatul dorit şi care nu presupune utilizarea animalelor vii.

(2)   Atunci când se aleg procedurile, vor fi selectate cele care îndeplinesc în cea mai mare măsură următoarele cerinţe, şi anume cele care:

| (a) | utilizează un număr minim de animale, |
| --- | --- |

(a)

utilizează un număr minim de animale,

| (b) | implică animale cu cea mai scăzută capacitate de a simţi durere, suferinţă, stres sau de a prezenta vătămări de durată, |
| --- | --- |

(b)

implică animale cu cea mai scăzută capacitate de a simţi durere, suferinţă, stres sau de a prezenta vătămări de durată,

| (c) | provoacă nivelul cel mai scăzut de durere, suferinţă, stres sau vătămare de durată, |
| --- | --- |

(c)

provoacă nivelul cel mai scăzut de durere, suferinţă, stres sau vătămare de durată,

şi au cea mai mare probabilitate de a oferi rezultate satisfăcătoare.

(3)   Moartea ca punct final al unei proceduri se evită pe cât posibil şi se înlocuieşte cu puncte finale timpurii şi umane. În cazul în care nu poate fi evitată moartea ca punct final, procedura este concepută astfel încât:

| (a) | să ducă la moartea unui număr cât mai mic de animale; şi |
| --- | --- |

(a)

să ducă la moartea unui număr cât mai mic de animale; şi

| (b) | să se reducă la un minim posibil durata şi intensitatea suferinţei animalului şi, pe cât posibil, să se asigure o moarte lipsită de dureri. |
| --- | --- |

(b)

să se reducă la un minim posibil durata şi intensitatea suferinţei animalului şi, pe cât posibil, să se asigure o moarte lipsită de dureri.

Articolul 14

Anestezia

(1)   Statele membre se asigură, cu excepţia cazurilor în care acest lucru este inadecvat, că procedurile sunt efectuate sub anestezie generală sau locală, sau că se folosesc analgezicele sau o altă metodă corespunzătoare pentru a se asigura că durerea, suferinţa sau stresul sunt reduse la minim.

Procedurile care pot cauza leziuni grave ce pot cauza durere severă nu sunt efectuate fără anestezie.

(2)   În momentul luării deciziei privind oportunitatea folosirii anesteziei, se ţine seama de următoarele criterii:

| (a) | dacă anestezia este considerată ca fiind mai traumatizantă pentru animal decât procedura însăşi; şi |
| --- | --- |

(a)

dacă anestezia este considerată ca fiind mai traumatizantă pentru animal decât procedura însăşi; şi

| (b) | dacă anestezia este incompatibilă cu scopul procedurii. |
| --- | --- |

(b)

dacă anestezia este incompatibilă cu scopul procedurii.

(3)   Statele membre se asigură ca animalele să nu primească niciun medicament care să le oprească sau să le restricţioneze manifestarea durerii fără un grad adecvat de anesteziere sau analgezie.

În aceste cazuri se va furniza o justificare ştiinţifică, însoţită de detalii privind schema de anestezie sau analgezie.

(4)   Un animal care poate suferi de durere odată ce dispare efectul anesteziei este tratat cu analgezice preventive şi postoperatorii sau cu alte metode paliative adecvate, cu condiţia ca acest lucru să fie compatibil cu scopul procedurii.

(5)   Imediat ce scopul procedirii a fost atins, se iau măsurile necesare pentru a reduce la minim suferinţa animalului.

Articolul 15

Clasificarea severităţii procedurilor

(1)   Statele membre se asigură că procedurile sunt clasificate drept „fără recuperare”, „superficiale”, „moderate” sau „severe” în funcţie de fiecare caz în parte, folosind criteriile de clasificare prevăzute în anexa VIII.

(2)   Sub rezerva recurgerii la clauza de salvgardare prevăzută la articolul 55 alineatul (3), statele membre se asigură că o procedură nu este realizată în cazul în care acesta presupune durere, suferinţă sau stres severe care pot să dureze mult timp şi care nu pot fi ameliorate.

Articolul 16

Reutilizarea

(1)   Statele membre se asigură că un animal care a mai fost utilizat în unul sau mai multe proceduri să poată fi reutilizat într-o procedură nouă în favoarea unui animal care nu a mai fost utilizat în proceduri numai cu condiţia ca următoarele condiţii să fie îndeplinite:

| (a) | severitatea efectivă a procedurilor anterioare a fost „superficială” sau „moderată”; |
| --- | --- |

(a)

severitatea efectivă a procedurilor anterioare a fost „superficială” sau „moderată”;

| (b) | se demonstrează faptul că starea generală de sănătate şi bunăstare a animalului este complet refăcută; |
| --- | --- |

(b)

se demonstrează faptul că starea generală de sănătate şi bunăstare a animalului este complet refăcută;

| (c) | procedura ulterioară este clasificată drept „superficială”, „moderată” sau „fără recuperare”; şi |
| --- | --- |

(c)

procedura ulterioară este clasificată drept „superficială”, „moderată” sau „fără recuperare”; şi

| (d) | sunt respectate indicaţiile veterinare, ţinându-se seama de experienţa de viaţă a animalului. |
| --- | --- |

(d)

sunt respectate indicaţiile veterinare, ţinându-se seama de experienţa de viaţă a animalului.

(2)   În situaţii excepţionale, prin derogare de la alineatul (1) litera (a), şi în urma unui examen veterinar al animalului, autoritatea competentă poate permite reutilizarea unui animal, cu condiţia ca animalul să nu fi fost utilizat decât o singură dată într-o procedură care a presupus durere severă, stres sau suferinţe echivalente.

Articolul 17

Finalul procedurii

(1)   O procedură este considerată finalizată atunci când nu mai există alte observaţii de făcut în legătură cu procedura respectivă sau, în cazul noilor linii genetice modificate ale animalului, atunci când nu mai sunt observate sau aşteptate reacţii de durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată asupra descendenţilor, de o intensitate echivalentă sau superioară celei produse de introducerea unui ac.

(2)   La finalul unei proceduri medicul veterinar sau o altă persoană competentă ia o decizie privind menţinerea în viaţă a animalului. Animalul este ucis atunci când este posibil să rămână cu durere, suferinţă sau stres moderate sau severe, sau cu vătămări de durată.

(3)   În cazul în care animalul este ţinut în viaţă, acesta va primi îngrijire şi adăpost adecvate stării sale de sănătate.

Articolul 18

Utilizarea în comun a organelor şi a ţesuturilor

Statele membre facilitează, după caz, înfiinţarea de programe de utilizare în comun a organelor şi a ţesuturilor de la animalele ucise.

Articolul 19

Eliberarea şi relocarea animalelor

Statele membre pot permite ca animalele utilizate în proceduri sau destinate utilizării în proceduri să fie relocate sau returnate în habitatul lor sau într-un sistem de crescătorie adecvat speciei respective dacă sunt îndeplinite următoarele condiţii:

| (a) | starea de sănătate a animalului permite acest lucru; |
| --- | --- |

(a)

starea de sănătate a animalului permite acest lucru;

| (b) | nu există niciun pericol pentru sănătatea publică, sănătatea animală sau pentru mediul înconjurător; şi |
| --- | --- |

(b)

nu există niciun pericol pentru sănătatea publică, sănătatea animală sau pentru mediul înconjurător; şi

| (c) | au fost luate toate măsurile adecvate pentru protejarea bunăstării animalului. |
| --- | --- |

(c)

au fost luate toate măsurile adecvate pentru protejarea bunăstării animalului.

CAPITOLUL IV

Autorizarea

Secţiunea 1

CERINŢE PRIVIND CRESCĂTORII, FURNIZORII ŞI UTILIZATORII

Articolul 20

Autorizarea crescătorilor, furnizorilor şi utilizatorilor

(1)   Statele membre se asigură că toţi crescătorii, furnizorii şi utilizatorii sunt autorizaţi şi înregistraţi la autoritatea competentă. Această autorizaţie se acordă pe termen limitat.

Autorizaţia se acordă doar dacă crescătorul, furnizorul sau utilizatorul, şi unitatea acestuia respectă cerinţele prezentei directive.

(2)   În autorizaţie se va specifica persoana care răspunde de asigurarea respectării dispoziţiilor prezentei directive, precum şi persoana sau persoanele prevăzute la articolul 24 alineatul (1) şi la articolul 25.

(3)   Reînnoirea autorizaţiei este necesară în cazul apariţiei oricărei modificări semnificative în structura sau funcţionarea unităţii unui crescător, furnizor sau utilizator care ar putea afecta negativ bunăstarea animalelor.

(4)   Statele membre se asigură că autoritatea competentă a fost notificată de eventuala înlocuire a persoanei sau persoanelor menţionate la alineatul (2).

Articolul 21

Suspendarea şi retragerea autorizaţiei

(1)   În cazul în care un crescător, furnizor sau utilizator nu mai îndeplineşte cerinţele stabilite în prezenta directivă, autoritatea competentă ia măsurile corective necesare, solicită luarea unor astfel de măsuri sau îi suspendă sau retrage autorizaţia.

(2)   În cazul suspendării sau retragerii autorizaţiei, statele membre se asigură ca bunăstarea animalelor adăpostite în unitate să nu fie afectată în mod negativ.

Articolul 22

Cerinţe privind instalaţiile şi echipamentele

(1)   Statele membre se asigură ca toate unităţile aparţinând unui crescător, furnizor sau utilizator deţin instalaţii şi echipamente adecvate atât pentru speciile de animale adăpostite, cât şi pentru performanţa procedurilor, în cazul în care efectuează proceduri.

(2)   Modelul, construcţia şi modul de funcţionare ale instalaţiilor şi ale echipamentelor menţionate la alineatul (1) garantează că procedurile se realizează într-un mod cât mai eficient, şi sunt destinate obţinerii unor rezultate fiabile folosind un număr minim de animale şi provocând un grad minim de durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată.

(3)   În vederea aplicării alineatelor (1) şi (2), statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura respectarea cerinţelor prevăzute în anexa III.

Articolul 23

Competenţa personalului

(1)   Statele membre se asigură că fiecare crescător, furnizor şi utilizator dispune de suficient personal.

(2)   Personalul are educaţia şi pregătirea necesară înainte de a efectua oricare dintre următoarele activităţi:

| (a) | efectuarea de proceduri pe animale; |
| --- | --- |

(a)

efectuarea de proceduri pe animale;

| (b) | conceperea procedurilor şi a proiectelor; |
| --- | --- |

(b)

conceperea procedurilor şi a proiectelor;

| (c) | îngrijirea animalelor; sau |
| --- | --- |

(c)

îngrijirea animalelor; sau

| (d) | uciderea animalelor. |
| --- | --- |

(d)

uciderea animalelor.

Persoanele care desfăşoară activităţile menţionate la punctul (b) trebuie să fi beneficiat anterior de instruire într-o disciplină ştiinţifică relevantă activităţii desfăşurate şi să aibă cunoştinţe specifice cu privire la specii.

Personalul care efectuează activităţile prevăzute la literele (a), (c) sau (d) este supervizat la îndeplinirea sarcinilor care îi revin până demonstrează că au competenţa necesară.

Statele membre se asigură, prin autorizare sau prin alte mijloace, că sunt îndeplinite cerinţele prevăzute de prezentul alineat.

(3)   Statele membre publică, în baza elementelor stabilite în anexa V, cerinţele minime privind educaţia şi pregătirea profesională şi cerinţele pentru obţinerea, menţinerea şi demonstrarea competenţei necesare pentru activităţile enumerate la alineatul (2).

(4)   Pot fi adoptate orientări fără caracter obligatoriu la nivelul Uniunii privind cerinţele prevăzute la alineatul (2) în conformitate cu procedura consultativă menţionată la articolul 56 alineatul (2).

Articolul 24

Cerinţe specifice privind personalul

(1)   Statele membre se asigură că fiecare crescător, furnizor şi utilizator dispune de una sau mai multe persoane în unitate care:

| (a) | răspund(e) de supravegherea bunăstării şi îngrijirii animalelor din unitate; |
| --- | --- |

(a)

răspund(e) de supravegherea bunăstării şi îngrijirii animalelor din unitate;

| (b) | se asigură că personalul care se ocupă de animale are acces la informaţiile specifice privind speciile adăpostite în cadrul unităţii; |
| --- | --- |

(b)

se asigură că personalul care se ocupă de animale are acces la informaţiile specifice privind speciile adăpostite în cadrul unităţii;

| (c) | răspunde de a se asigura că personalul are educaţia, competenţa şi pregătirea profesională corespunzătoare şi că este supravegheat până face dovada competenţei necesare. |
| --- | --- |

(c)

răspunde de a se asigura că personalul are educaţia, competenţa şi pregătirea profesională corespunzătoare şi că este supravegheat până face dovada competenţei necesare.

(2)   Statele membre se asigură că persoanele prevăzute la articolul 40 alineatul (2) litera (b):

| (a) | se asigură că este oprită orice durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată inutile care sunt cauzate animalelor în cursul unei proceduri; şi |
| --- | --- |

(a)

se asigură că este oprită orice durere, suferinţă, stres sau vătămări de durată inutile care sunt cauzate animalelor în cursul unei proceduri; şi

| (b) | se asigură că proiectele se derulează în conformitate cu autorizaţia proiectului sau, în cazurile prevăzute la articolul 42, în conformitate cu cererea trimisă autorităţii competente sau cu orice decizie luată de autoritatea competentă, şi că, în caz de nerespectare, sunt luate şi înregistrate măsurile corespunzătoare de rectificare a acesteia. |
| --- | --- |

(b)

se asigură că proiectele se derulează în conformitate cu autorizaţia proiectului sau, în cazurile prevăzute la articolul 42, în conformitate cu cererea trimisă autorităţii competente sau cu orice decizie luată de autoritatea competentă, şi că, în caz de nerespectare, sunt luate şi înregistrate măsurile corespunzătoare de rectificare a acesteia.

Articolul 25

Medicul veterinar desemnat

Statele membre se asigură că fiecare crescător, furnizor şi utilizator are un medic veterinar desemnat, cu expertiză în medicina animalelor de laborator, sau un expert cu o calificare corespunzătoare acolo unde este necesar, însărcinat cu atribuţii de consiliere privind bunăstarea animalelor şi tratamentul acestora.

Articolul 26

Organismul responsabil cu bunăstarea animalelor

(1)   Statele membre se asigură că fiecare crescător, furnizor şi utilizator instituie un organism responsabil cu bunăstarea animalelor.

(2)   Organismul responsabil cu bunăstarea animalelor va include cel puţin persoana sau persoanele responsabile pentru bunăstarea şi îngrijirea animalelor şi, în cazul unui utilizator, un membru cu competenţe ştiinţifice. Organismul responsabil cu bunăstarea animalelor va beneficia şi de contribuţia medicului veterinar desemnat sau a expertului menţionat la articolul 25.

(3)   Statele membre pot permite micilor crescători, furnizori şi utilizatori să îşi îndeplinească prin alte mijloace sarcinile prevăzute la articolul 27 alineatul (1).

Articolul 27

Sarcinile organismului responsabil cu bunăstarea animalelor

(1)   Organismul responsabil cu bunăstarea animalelor îndeplineşte cel puţin următoarele sarcini:

| (a) | consiliază personalul care se ocupă de animale în probleme legate de bunăstarea animalelor în timpul achiziţiei, adăpostirii, îngrijirii şi utilizării acestor animale; |
| --- | --- |

(a)

consiliază personalul care se ocupă de animale în probleme legate de bunăstarea animalelor în timpul achiziţiei, adăpostirii, îngrijirii şi utilizării acestor animale;

| (b) | consiliază personalul cu privire la aplicarea cerinţei de înlocuire, reducere şi îmbunătăţire şi îl ţine informat cu privire la progresele tehnice şi ştiinţifice privind aplicarea respectivei cerinţe; |
| --- | --- |

(b)

consiliază personalul cu privire la aplicarea cerinţei de înlocuire, reducere şi îmbunătăţire şi îl ţine informat cu privire la progresele tehnice şi ştiinţifice privind aplicarea respectivei cerinţe;

| (c) | instituie şi evaluează procesele operaţionale interne privind monitorizarea, raportarea şi acţiunile ulterioare necesare bunăstării animalelor adăpostite în cadrul unităţii; |
| --- | --- |

(c)

instituie şi evaluează procesele operaţionale interne privind monitorizarea, raportarea şi acţiunile ulterioare necesare bunăstării animalelor adăpostite în cadrul unităţii;

| (d) | urmăreşte evoluţia şi rezultatele proiectelor ţinând seama de efectul asupra animalelor utilizate şi identificând elementele care contribuie şi mai mult la înlocuire, reducere şi îmbunătăţire; şi |
| --- | --- |

(d)

urmăreşte evoluţia şi rezultatele proiectelor ţinând seama de efectul asupra animalelor utilizate şi identificând elementele care contribuie şi mai mult la înlocuire, reducere şi îmbunătăţire; şi

| (e) | acordă consiliere pentru programele de relocare, inclusiv privind socializarea adecvată a animalelor ce urmează a fi relocate. |
| --- | --- |

(e)

acordă consiliere pentru programele de relocare, inclusiv privind socializarea adecvată a animalelor ce urmează a fi relocate.

(2)   Statele membre se asigură că toate înregistrările recomandărilor făcute de către organismul responsabil cu bunăstarea animalelor, precum şi a deciziilor luate cu privire la recomandările respective sunt păstrate pentru o perioadă de cel puţin trei ani.

La cerere, înregistrările sunt puse la dispoziţia autorităţii competente.

Articolul 28

Strategia de creştere a primatelor neumane

Statele membre iau măsuri pentru a garanta că crescătorii de primate neumane dispun de o strategie pentru creşterea procentului de animale care sunt urmaşe ale primatelor neumane crescute în captivitate.

Articolul 29

Programul de relocare sau de eliberare a animalelor

În cazul în care statele membre permit relocarea, crescătorii, furnizorii şi utilizatorii de la care pleacă animalele propuse pentru relocare au obligaţia de a dispune de un program de relocare care vizează socializarea animalelor care sunt relocate. În cazul animalelor sălbatice, se stabileşte un program de reabilitare, după caz, înainte ca acestea să fie returnate în habitatul lor.

Articolul 30

Evidenţa animalelor

(1)   Statele membre iau măsuri pentru a garanta că toţi crescătorii, furnizorii şi utilizatorii păstrează registre de evidenţă care conţin cel puţin următoarele date:

| (a) | numărul şi speciile de animale crescute, achiziţionate, furnizate, folosite în proceduri, eliberate sau relocate; |
| --- | --- |

(a)

numărul şi speciile de animale crescute, achiziţionate, furnizate, folosite în proceduri, eliberate sau relocate;

| (b) | originea animalelor, inclusiv dacă acestea au fost crescute în scopul utilizării în proceduri; |
| --- | --- |

(b)

originea animalelor, inclusiv dacă acestea au fost crescute în scopul utilizării în proceduri;

| (c) | datele la care animalele au fost achiziţionate, furnizate, eliberate sau relocate; |
| --- | --- |

(c)

datele la care animalele au fost achiziţionate, furnizate, eliberate sau relocate;

| (d) | de la cine au fost obţinute animalele; |
| --- | --- |

(d)

de la cine au fost obţinute animalele;

| (e) | numele şi adresa destinatarului animalelor; |
| --- | --- |

(e)

numele şi adresa destinatarului animalelor;

| (f) | numărul şi speciile animalelor care au murit sau care au fost ucise în fiecare unitate. Pentru animalele moarte, este înregistrată cauza morţii, dacă este cunoscută; |
| --- | --- |

(f)

numărul şi speciile animalelor care au murit sau care au fost ucise în fiecare unitate. Pentru animalele moarte, este înregistrată cauza morţii, dacă este cunoscută;

| (g) | în cazul utilizatorilor, proiectele în care sunt folosite animale. |
| --- | --- |

(g)

în cazul utilizatorilor, proiectele în care sunt folosite animale.

(2)   Registrele menţionate la alineatul (1) se păstrează timp de minim cinci ani şi, la cerere, se pun la dispoziţia autorităţii competente.

Articolul 31

Informaţii privind câinii, pisicile şi primatele neumane

(1)   Statele membre iau măsuri care garantează că toţi crescătorii, furnizorii şi utilizatorii păstrează registre cu următoarele informaţii privind fiecare câine, pisică şi primat neuman:

| (a) | identitatea; |
| --- | --- |

(a)

identitatea;

| (b) | locul şi data naşterii, atunci când acestea sunt disponibile; |
| --- | --- |

(b)

locul şi data naşterii, atunci când acestea sunt disponibile;

| (c) | dacă este crescut pentru utilizarea în proceduri; şi |
| --- | --- |

(c)

dacă este crescut pentru utilizarea în proceduri; şi

| (d) | dacă este urmaş al primatelor neumane crescute în captivitate, în cazul primatelor neumane. |
| --- | --- |

(d)

dacă este urmaş al primatelor neumane crescute în captivitate, în cazul primatelor neumane.

(2)   Fiecare câine, pisică şi primat neuman are un dosar individual, care urmăreşte animalul atât timp cât este crescut în sensul prezentei directive.

Dosarul se întocmeşte la naştere sau cât mai curând posibil după aceasta şi cuprinde orice informaţii relevante reproductive, veterinare şi sociale ale acelui animal, precum şi proiectele în care a fost utilizat.

(3)   Informaţiile menţionate în prezentul articol se păstrează minim trei ani după moartea sau relocarea animalului şi, la cerere, se pun la dispoziţia autorităţii competente.

În cazul relocării, informaţiile veterinare şi sociale relevante din dosarul individual menţionat la alineatul (2) însoţesc animalul.

Articolul 32

Marcarea şi identificarea câinilor, pisicilor şi a primatelor neumane

(1)   Fiecare câine, pisică sau primat neuman primeşte, cel târziu la momentul înţărcării, o marcă de identificare individuală permanentă în modul cel mai puţin dureros posibil.

(2)   Atunci când un câine, o pisică sau un primat neuman este transferat de la un crescător, furnizor sau utilizator la altul înainte de a fi înţărcat şi, din motive practice, nu poate fi marcat în prealabil, destinatarul ţine, până la marcarea animalului, un registru în care se precizează în principal identitatea mamei animalului.

(3)   Atunci când un câine, o pisică sau un primat neuman nemarcat, care este înţărcat, este primit de către un crescător, furnizor sau utilizator, acesta este marcat permanent cât mai curând posibil şi în modul cel mai puţin dureros posibil.

(4)   Crescătorul, furnizorul şi utilizatorul prezintă, la cererea autorităţii competente, justificări pentru care animalul nu este marcat.

Articolul 33

Îngrijirea şi adăpostirea

(1)   În ceea ce priveşte îngrijirea şi adăpostirea animalelor, statele membre iau măsuri care să garanteze că:

| (a) | toate animalele beneficiază de adăpost, de mediu înconjurător, hrană, apă şi îngrijire corespunzătoare pentru sănătatea şi bunăstarea lor; |
| --- | --- |

(a)

toate animalele beneficiază de adăpost, de mediu înconjurător, hrană, apă şi îngrijire corespunzătoare pentru sănătatea şi bunăstarea lor;

| (b) | restricţiile privind măsura în care un animal poate să-şi satisfacă nevoile fiziologice şi etologice trebuie limitate la strictul necesar; |
| --- | --- |

(b)

restricţiile privind măsura în care un animal poate să-şi satisfacă nevoile fiziologice şi etologice trebuie limitate la strictul necesar;

| (c) | condiţiile fizice în care sunt crescute, ţinute sau utilizate animalele se verifică zilnic; |
| --- | --- |

(c)

condiţiile fizice în care sunt crescute, ţinute sau utilizate animalele se verifică zilnic;

| (d) | se iau măsuri pentru ca orice deficienţă sau durere, suferinţă, stres sau leziune de durată constatată care poate fi evitată să fie eliminată în cel mai scurt timp posibil; şi |
| --- | --- |

(d)

se iau măsuri pentru ca orice deficienţă sau durere, suferinţă, stres sau leziune de durată constatată care poate fi evitată să fie eliminată în cel mai scurt timp posibil; şi

| (e) | animalele sunt transportate în condiţii corespunzătoare. |
| --- | --- |

(e)

animalele sunt transportate în condiţii corespunzătoare.

(2)   În sensul alineatului (1), statele membre se asigură că standardele de îngrijire şi adăpostire prezentate în anexa III se aplică începând cu data stabilită în respectiva anexă.

(3)   Statele membre pot acorda derogări de la cerinţele alineatului (1) litera (a) şi ale alineatului (2) din raţiuni ştiinţifice, de bunăstare animală sau de sănătate animală.

Secţiunea 2

INSPECŢII

Articolul 34

Inspecţiile efectuate de statele membre

(1)   Statele membre se asigură că autorităţile competente efectuează inspecţii periodice la toţi crescătorii, furnizorii şi utilizatorii, inclusiv la unităţile acestora, pentru a verifica respectarea cerinţelor prezentei directive.

(2)   Autoritatea competentă adaptează frecvenţa inspecţiilor pe baza unei analize de risc pentru fiecare unitate, ţinând seama de:

| (a) | numărul şi speciile de animale adăpostite; |
| --- | --- |

(a)

numărul şi speciile de animale adăpostite;

| (b) | istoricul crescătorului, furnizorului sau utilizatorului în ceea ce priveşte respectarea cerinţelor prezentei directive; |
| --- | --- |

(b)

istoricul crescătorului, furnizorului sau utilizatorului în ceea ce priveşte respectarea cerinţelor prezentei directive;

| (c) | numărul şi tipurile de proiecte desfăşurate de către utilizatorul respectiv; şi |
| --- | --- |

(c)

numărul şi tipurile de proiecte desfăşurate de către utilizatorul respectiv; şi

| (d) | orice informaţii care ar putea indica abateri. |
| --- | --- |

(d)

orice informaţii care ar putea indica abateri.

(3)   Inspecţiile se efectuează anual la cel puţin o treime din utilizatori în conformitate cu analiza de risc menţionată la alineatul (2). Crescătorii, furnizorii şi utilizatorii de primate neumane sunt inspectaţi cel puţin o dată pe an.

(4)   Un procent corespunzător de inspecţii se efectuează fără notificare prealabilă.

(5)   Registrele inspecţiilor se păstrează cel puţin cinci ani.

Articolul 35

Controlul inspecţiilor statelor membre

(1)   Atunci când există motive întemeiate de îngrijorare, Comisia efectuează controale asupra infrastructurii şi funcţionării inspecţiilor naţionale, precum şi asupra aplicării corecte a categoriilor de severitate din cadrul statelor membre, ţinând seama printre altele de proporţia inspecţiilor efectuate fără notificare prealabilă.

(2)   Statul membru pe al cărui teritoriu are loc controlul menţionat la alineatul (1) are obligaţia de a acorda toată asistenţa necesară experţilor Comisiei în desfăşurarea sarcinilor acestora. Comisia informează autoritatea competentă a statului membru în cauză cu privire la rezultatele controlului.

(3)   Autoritatea competentă a statului membru ia toate măsurile necesare pentru ca rezultatele controlului menţionat la alineatul (1) să fie luate în considerare.

Secţiunea 3

CERINŢE PRIVIND PROIECTELE

Articolul 36

Autorizarea proiectelor

(1)   Fără a aduce atingere articolului 42, statele membre se asigură că proiectele nu se desfăşoară fără o autorizare prealabilă din partea autorităţii competente şi că proiectele se desfăşoară în conformitate cu autorizaţia sau, în cazurile prevăzute la articolul 42, în conformitate cu cererea trimisă autorităţii competente sau cu orice decizie luată de autoritatea competentă.

(2)   Statele membre se asigură că niciun proiect nu se desfăşoară fără a fi primit o evaluare favorabilă a proiectului din partea autorităţii competente în conformitate cu articolul 38.

Articolul 37

Cererea de autorizare a proiectului

(1)   Statele membre se asigură că utilizatorul sau persoana responsabilă de proiect înaintează o cerere pentru autorizarea proiectului. Cererea include cel puţin următoarele:

| (a) | propunerea de proiect; |
| --- | --- |

(a)

propunerea de proiect;

| (b) | un rezumat cu caracter non-tehnic al proiectului; şi |
| --- | --- |

(b)

un rezumat cu caracter non-tehnic al proiectului; şi

| (c) | informaţii privind elementele prevăzute în anexa VI. |
| --- | --- |

(c)

informaţii privind elementele prevăzute în anexa VI.

(2)   Statele membre pot renunţa la cerinţa stabilită la alineatul (1) litera (b) în cazul proiectelor menţionate la articolul 42 alineatul (1).

Articolul 38

Evaluarea proiectelor

(1)   La evaluarea proiectelor se aplică un grad de detaliere corespunzător tipului de proiect şi se verifică dacă proiectele îndeplinesc următoarele criterii:

| (a) | proiectul este justificat din punct de vedere ştiinţific sau educaţional sau cerut prin lege; |
| --- | --- |

(a)

proiectul este justificat din punct de vedere ştiinţific sau educaţional sau cerut prin lege;

| (b) | scopurile proiectului justifică utilizarea animalelor; şi |
| --- | --- |

(b)

scopurile proiectului justifică utilizarea animalelor; şi

| (c) | proiectul este astfel conceput încât să permită efectuarea procedurilor într-o manieră cât mai umană posibil şi cu respectarea mediului înconjurător. |
| --- | --- |

(c)

proiectul este astfel conceput încât să permită efectuarea procedurilor într-o manieră cât mai umană posibil şi cu respectarea mediului înconjurător.

(2)   Evaluarea proiectelor constă în special în următoarele:

| (a) | o evaluare a obiectivelor proiectului, a posibilelor beneficii ştiinţifice sau a valorii sale educative; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a obiectivelor proiectului, a posibilelor beneficii ştiinţifice sau a valorii sale educative;

| (b) | o evaluare a conformităţii proiectului cu cerinţele privind înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a conformităţii proiectului cu cerinţele privind înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea;

| (c) | o evaluare a clasificării severităţii procedurilor şi atribuirea clasificării corespunzătoare; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a clasificării severităţii procedurilor şi atribuirea clasificării corespunzătoare;

| (d) | o analiză prejudiciu-beneficiu a proiectului, pentru a evalua dacă răul cauzat animalelor sub aspectul suferinţei, durerii şi stresului este justificat de rezultatul scontat, ţinând seama de considerente etice şi dacă ar putea fi, în final, în beneficiul oamenilor, animalelor sau mediului înconjurător; |
| --- | --- |

(d)

o analiză prejudiciu-beneficiu a proiectului, pentru a evalua dacă răul cauzat animalelor sub aspectul suferinţei, durerii şi stresului este justificat de rezultatul scontat, ţinând seama de considerente etice şi dacă ar putea fi, în final, în beneficiul oamenilor, animalelor sau mediului înconjurător;

| (e) | o evaluare a oricărei justificări menţionate la articolele 6 - 12, 14, 16 şi 33; şi |
| --- | --- |

(e)

o evaluare a oricărei justificări menţionate la articolele 6 - 12, 14, 16 şi 33; şi

| (f) | specificarea circumstanţelor şi momentului în care proiectul ar trebui evaluat retroactiv. |
| --- | --- |

(f)

specificarea circumstanţelor şi momentului în care proiectul ar trebui evaluat retroactiv.

(3)   Autoritatea competentă care efectuează evaluarea proiectelor ia în considerare expertiza în următoarele domenii, în special:

| (a) | domeniile de activitate ştiinţifică pentru care se utilizează animalele, inclusiv înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea în domeniile respective; |
| --- | --- |

(a)

domeniile de activitate ştiinţifică pentru care se utilizează animalele, inclusiv înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea în domeniile respective;

| (b) | conceperea de proceduri, inclusiv statistici, acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

(b)

conceperea de proceduri, inclusiv statistici, acolo unde este necesar;

| (c) | practica veterinară în ştiinţa animalelor de laborator sau, după caz, practica veterinară în ştiinţa faunei sălbatice; |
| --- | --- |

(c)

practica veterinară în ştiinţa animalelor de laborator sau, după caz, practica veterinară în ştiinţa faunei sălbatice;

| (d) | creşterea şi îngrijirea animalelor din specia care urmează să fie utilizată. |
| --- | --- |

(d)

creşterea şi îngrijirea animalelor din specia care urmează să fie utilizată.

(4)   Procesul de evaluare a proiectelor este transparent.

Sub rezerva protejării drepturilor de proprietate intelectuală şi a informaţiilor confidenţiale, evaluarea proiectelor se efectuează într-o manieră imparţială şi poate include avizul unor părţi independente.

Articolul 39

Evaluarea retroactivă

(1)   Statele membre se asigură că, în cazurile în care se specifică acest lucru, în conformitate cu articolul 38 alineatul (2) litera (f), evaluarea retrospectivă este efectuată de autoritatea competentă, care, pe baza documentaţiei necesare prezentate de utilizator, evaluează următoarele:

| (a) | dacă au fost îndeplinite obiectivele proiectului; |
| --- | --- |

(a)

dacă au fost îndeplinite obiectivele proiectului;

| (b) | răul cauzat animalelor, inclusiv numărul şi speciile de animale utilizate, precum şi severitatea procedurilor; şi |
| --- | --- |

(b)

răul cauzat animalelor, inclusiv numărul şi speciile de animale utilizate, precum şi severitatea procedurilor; şi

| (c) | orice elemente care ar putea contribui la consolidarea aplicării cerinţei privind înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea. |
| --- | --- |

(c)

orice elemente care ar putea contribui la consolidarea aplicării cerinţei privind înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea.

(2)   Toate proiectele care utilizează primate neumane şi proiectele care implică proceduri clasificate drept „severe”, inclusiv proceduri prevăzute la articolul 15 alineatul (2), sunt supuse unei evaluări retroactive.

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (2) şi prin derogare de la articolul 38 alineatul (2) litera (f), statele membre pot scuti proiectele care includ numai proceduri clasificate drept „moderate” sau „fără recuperare” de obligaţia evaluării retroactive.

Articolul 40

Acordarea autorizaţiei de proiect

(1)   Autorizarea proiectului se limitează la procedurile care au fost supuse:

| (a) | unei evaluări de proiect; şi |
| --- | --- |

(a)

unei evaluări de proiect; şi

| (b) | gradelor de severitate alocate procedurilor respective. |
| --- | --- |

(b)

gradelor de severitate alocate procedurilor respective.

(2)   Autorizaţia proiectului specifică următoarele:

| (a) | utilizatorul care desfăşoară proiectul; |
| --- | --- |

(a)

utilizatorul care desfăşoară proiectul;

| (b) | persoanele responsabile cu punerea în aplicare a proiectului în ansamblu şi cu respectarea autorizaţiei de proiect; |
| --- | --- |

(b)

persoanele responsabile cu punerea în aplicare a proiectului în ansamblu şi cu respectarea autorizaţiei de proiect;

| (c) | unităţile în care se va derula proiectul, atunci când este cazul; şi |
| --- | --- |

(c)

unităţile în care se va derula proiectul, atunci când este cazul; şi

| (d) | orice condiţii specifice impuse ca urmare a evaluării proiectului, inclusiv menţiunea dacă proiectul va fi evaluat retroactiv. |
| --- | --- |

(d)

orice condiţii specifice impuse ca urmare a evaluării proiectului, inclusiv menţiunea dacă proiectul va fi evaluat retroactiv.

(3)   Autorizaţiile de proiect se acordă pentru o perioadă de maxim cinci ani.

(4)   Statele membre pot permite autorizarea unor proiecte multiple generice desfăşurate de acelaşi utilizator dacă aceste proiecte trebuie să îndeplinească cerinţe normative sau dacă proiectele utilizează animale în scopuri de producţie sau de diagnosticare cu metode testate.

Articolul 41

Deciziile de autorizare

(1)   Statele membre iau măsuri pentru a garanta că decizia privind autorizarea se adoptă şi se comunică solicitantului în cel mult 40 de zile lucrătoare de la primirea cererii complete şi corecte. Acest termen include şi evaluarea proiectului.

(2)   Atunci când proiectul este complex sau multidisciplinar, autoritatea competentă poate prelungi termenul menţionat la alineatul (1) o singură dată, cu un termen suplimentar care să nu depăşească 15 zile lucrătoare. Prelungirea termenului, precum şi durata acestei prelungiri se motivează în mod corespunzător şi se notifică solicitantului înainte de expirarea termenului menţionat la alineatul (1).

(3)   Autoritățile competente confirmă solicitantului primirea tuturor cererilor de autorizare în cel mai scurt termen şi indică termenul menţionat la alineatul (1) în care urmează să fie luată decizia de autorizare.

(4)   În cazul unei cereri incomplete sau incorecte, autoritatea competentă informează solicitantul în cel mai scurt timp cu privire la necesitatea de a transmite documente suplimentare şi cu privire la posibilele consecinţe asupra termenului aplicabil.

Articolul 42

Procedura administrativă simplificată

(1)   Statele membre pot decide să introducă o procedură administrativă simplificată pentru proiectele care conţin proceduri clasificate drept „fără recuperare”, „superficiale” sau „moderate” şi care nu folosesc primate neumane, care sunt necesare pentru respectarea cerinţelor normative sau care folosesc animale în scopuri de producţie sau de diagnostic folosind metode stabilite.

(2)   Atunci când introduc o procedură administrativă simplificată, statele membre se asigură că sunt respectate următoarele:

| (a) | în cerere se specifică elementele prevăzute la articolul 40 alineatul (2) literele (a), (b) şi (c); |
| --- | --- |

(a)

în cerere se specifică elementele prevăzute la articolul 40 alineatul (2) literele (a), (b) şi (c);

| (b) | se efectuează o evaluare a proiectului în conformitate cu articolul 38; şi |
| --- | --- |

(b)

se efectuează o evaluare a proiectului în conformitate cu articolul 38; şi

| (c) | nu se depăşeşte termenul menţionat la articolul 41 alineatul (1). |
| --- | --- |

(c)

nu se depăşeşte termenul menţionat la articolul 41 alineatul (1).

(3)   Dacă un proiect este modificat de o manieră care ar putea avea un impact negativ asupra bunăstării animalului, statele membre impun efectuarea unei evaluări suplimentare a proiectului cu rezultat favorabil.

(4)   Articolul 40 alineatele (3) şi (4), articolul 41 alineatul (3) şi articolul 44 alineatele (3), (4) şi (5) se aplică mutatis mutandis proiectelor a căror desfăşurare este permisă în conformitate cu prezentul articol.

Articolul 43

Rezumatele cu caracter non-tehnic ale proiectelor

(1)   Sub rezerva salvgardării drepturilor de proprietate intelectuală şi a informaţiilor confidenţiale, rezumatul cu caracter non-tehnic al proiectului prezintă:

| (a) | informaţii privind obiectivele proiectului, inclusiv răul şi beneficiile preconizate şi numărul şi tipurile de animale care vor fi utilizate; |
| --- | --- |

(a)

informaţii privind obiectivele proiectului, inclusiv răul şi beneficiile preconizate şi numărul şi tipurile de animale care vor fi utilizate;

| (b) | o demonstrare a conformităţii proiectului cu cerinţele privind înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea. |
| --- | --- |

(b)

o demonstrare a conformităţii proiectului cu cerinţele privind înlocuirea, reducerea şi îmbunătăţirea.

Rezumatul cu caracter non-tehnic al proiectului este anonim şi nu conţine nume şi adrese ale utilizatorilor şi ale personalului acestora.

(2)   Statele membre pot impune ca rezumatul cu caracter non-tehnic al proiectului să menţioneze dacă acesta urmează să fie supus evaluării retroactive, precum şi termenul limită pentru aceasta. În acest caz, statele membre se asigură că rezumatul cu caracter non-tehnic al proiectului este actualizat în funcţie de rezultatele evaluării retrospective.

(3)   Statele membre publică rezumatele cu caracter non-tehnic ale proiectelor autorizate precum şi toate actualizările acestora.

Articolul 44

Modificarea, reînnoirea şi retragerea autorizaţiei de proiect

(1)   Statele se asigură că este solicitată modificarea sau reînnoirea autorizaţiei de proiect pentru orice modificare semnificativă a proiectului care ar putea avea un efect negativ asupra bunăstării animalului.

(2)   Orice modificare sau reînnoire a autorizaţiei de proiect se acordă sub rezerva unui rezultat favorabil al evaluării proiectului.

(3)   În cazul în care proiectul nu se derulează conform autorizaţiei de proiect, autoritatea competentă poate retrage autorizaţia de proiect.

(4)   În cazul retragerii autorizaţiei de proiect, bunăstarea animalelor utilizate sau destinate utilizării în proiect trebuie să nu fie afectată în mod negativ.

(5)   Statele membre hotărăsc şi publică condiţiile pentru modificarea şi reînnoirea autorizaţiilor de proiect.

Articolul 45

Documentaţie

(1)   Statele membre se asigură că întreaga documentaţie relevantă, inclusiv autorizaţiile proiectului şi rezultatul evaluării proiectului sunt păstrate timp de cel puţin trei ani de la data expirării autorizaţiei proiectului sau de la data expirării perioadei menţionate la articolul 41 alineatul (1) şi sunt puse la dispoziţia autorităţii competente.

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1), documentaţia proiectelor care necesită evaluare retroactivă se păstrează până la finalizarea evaluării retroactive.

CAPITOLUL V

Evitarea dublării şi metode alternative

Articolul 46

Evitarea dublării procedurilor

Fiecare stat membru acceptă datele din alt stat membru care sunt generate în urma unor proceduri recunoscute de către legislaţia Uniunii, dacă nu este necesar să se efectueze alte proceduri privind datele respective din motive care ţin de protecţia sănătăţii şi a siguranţei publice sau a mediului înconjurător.

Articolul 47

Metodele alternative

(1)   Comisia şi statele membre contribuie la dezvoltarea şi validarea metodelor alternative care ar putea asigura cel puţin acelaşi nivel de informaţii ca cel obţinut din procedurile efectuate pe animale, dar care nu presupune utilizarea de animale sau utilizează mai puţine animale sau care implică proceduri mai puţin dureroase, şi întreprind orice alte acţiuni pe care le consideră necesare pentru a încuraja cercetarea în acest domeniu.

(2)   Statele membre asistă Comisia în identificarea şi nominalizarea laboratoarelor adecvate specializate şi calificate în vederea efectuării studiilor de validare respective.

(3)   În urma consultării cu statele membre, Comisia stabileşte priorităţile pentru studiile de validare respective şi alocă sarcini laboratoarelor în vederea efectuării acestor studii.

(4)   Statele membre asigură la nivel naţional promovarea de metode alternative şi diseminarea informaţiilor referitoare la acestea.

(5)   Statele membre numesc un singur punct de contact pentru a oferi consiliere cu privire la relevanţa şi adecvarea metodelor alternative propuse spre validare.

(6)   Comisia ia măsurile necesare în vederea obţinerii acceptării internaţionale a metodelor alternative validate în Uniune.

Articolul 48

Laboratorul de referinţă al Uniunii

(1)   Laboratorul de referinţă al Uniunii, precum şi funcţiile şi sarcinile acestuia sunt cele menţionate în anexa VII.

(2)   Laboratorul de referinţă al Uniunii poate percepe comisioane pentru serviciile pe care le oferă care nu contribuie în mod direct la progresul suplimentar al înlocuirii, reducerii şi îmbunătăţirii.

(3)   Normele detaliate necesare pentru punerea în aplicare a alineatului (2) al prezentului articol şi a anexei VII pot fi adoptate în conformitate cu procedura de reglementare menţionată la articolul 56 alineatul (3).

Articolul 49

Comitetele naţionale pentru protecţia animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice

(1)   Fiecare stat membru instituie un comitet naţional pentru protecţia animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice. Acesta oferă consultanţă autorităţilor competente şi organismelor responsabile cu protecţia animalelor privind aspecte legate de achiziţie, creştere, adăpostire, îngrijire şi utilizare a animalelor în proceduri şi asigură schimbul celor mai bune practici.

(2)   Comitetele naţionale menţionate la alineatul (1) fac schimb de informaţii privind funcţionarea organismelor responsabile cu protecţia animalelor, privind evaluările proiectelor, şi pun în comun cele mai bune practici în cadrul Uniunii.

CAPITOLUL VI

Dispoziţii finale

Articolul 50

Adaptarea anexelor la progresul tehnic

Pentru a se asigura că dispozițiile anexelor I şi III-VIII reflectă stadiul progresului tehnic şi ştiinţific, luând în considerare experienţa acumulată în punerea în aplicare a prezentei directive, în special prin raportarea menţionată la articolul 54 alineatul (1), Comisia poate adopta, prin intermediul actelor delegate în conformitate cu articolul 51 și sub rezerva condițiilor prevăzute în articolele 52 și 53, modificări ale anexelor respective, cu excepția dispozițiilor secțiunilor I și II din anexa VIII. Datele menționate în secțiunea B din anexa III nu pot fi modificate în sensul scurtării perioadei. La adoptarea unor astfel de acte delegate, Comisia respectă dispozițiile relevante ale prezentei directive.

Articolul 51

Exercitarea delegării de competenţe

(1)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 50 este conferită Comisiei pentru o perioadă de opt ani de la ... (9) Comisia prezintă un raport privind competențele delegate cu cel puţin 12 luni înainte de încheierea perioadei de opt ani. Delegarea de competențe se prelungește automat pentru perioade cu durată identică, cu excepția cazurilor în care Parlamentul European sau Consiliul o revocă în conformitate cu articolul 52.

(2)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(3)   Competența de a adopta acte delegate îi este conferită Comisiei sub rezerva condițiilor prevăzute la articolele 52 şi 53.

Articolul 52

Revocarea delegării de competenţe

(1)   Delegarea competențelor menționată la articolul 50 poate fi revocată de Parlamentul European sau de Consiliu.

(2)   Instituția care a inițiat o procedură internă pentru a decide dacă intenționează să revoce delegarea de competențe informează cealaltă instituție și Comisia în timp util înainte de luarea deciziei finale, indicând competențele delegate care ar putea face obiectul unei revocări, precum și posibilele motive pentru revocare.

(3)   Decizia de revocare duce la încetarea delegării competențelor specificate în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare imediat sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu afectează valabilitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare. Respectiva decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 53

Obiecţiuni la actele delegate

(1)   Parlamentul European sau Consiliul pot ridica obiecțiuni la actele delegate în termen de două luni de la data notificării.

La inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului, termenul respectiv se prelungeşte cu două luni.

(2)   În cazul în care, la expirarea acestui termen, nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au prezentat obiecțiuni față de actul delegat, acesta se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și intră în vigoare la data menționată în cuprinsul său.

Actul delegat poate fi publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și poate intra în vigoare înainte de expirarea termenului respectiv în cazul în care atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia cu privire la intenția lor de a nu ridica obiecțiuni.

(3)   În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul ridică obiecțiuni față de un act delegat, acesta nu intră în vigoare. Instituția care formulează obiecțiuni își expune motivele pentru care se opune actului delegat.

Articolul 54

Raportarea

(1)   Până la ... (14) şi ulterior la fiecare cinci ani, statele membre transmit Comisiei informaţiile privind punerea în aplicare a prezentei directive şi în mod special a articolului 10 alineatul (1), a articolelor 26, 28, 34, 38, 39, 43 şi 46 din aceasta.

(2)   Statele membre colectează şi fac publice, anual, informaţii statistice privind utilizarea animalelor în proceduri, inclusiv informaţii privind severitatea procedurilor, precum şi originea şi speciile de primate neumane utilizate în proceduri.

Până la ... (15) şi ulterior anual, statele membre transmit Comisiei aceste informaţii statistice.

(3)   Statele membre prezintă anual Comisiei informaţii detaliate cu privire la derogările acordate în temeiul articolului 6 alineatul (4) litera (a).

(4)   Până la ... (16), Comisia stabileşte un format comun pentru prezentarea informaţiilor menţionate la alineatele (1), (2) şi (3) ale prezentului articol în conformitate cu procedura de reglementare menţionată la articolul 56 alineatul (3).

Articolul 55

Clauze de salvgardare

(1)   În situaţia în care un stat membru are motive justificabile din punct de vedere ştiinţific pentru a considera că este esenţială utilizarea primatelor neumane în scopurile prevăzute la articolul 8 alineatul (1) litera (a) punctul (i) în ceea ce priveşte fiinţele umane, dar această utilizare nu este întreprinsă pentru evitarea, prevenirea, diagnosticarea şi tratarea unor boli potenţial mortale sau invalidante, respectivul stat membru poate adopta o măsură tranzitorie prin care să autorizeze o asemenea utilizare, cu condiţia ca scopul să nu poată fi realizat prin utilizarea altor specii decât primatele neumane.

(2)   În situaţia în care un stat membru are motive întemeiate pentru a considera că este esenţial să ia măsuri pentru conservarea speciilor sau în legătură cu o epidemie neaşteptată a unei boli mortale sau invalidante care apare la om, respectivul stat membru poate adopta o măsură tranzitorie prin care să permită utilizarea maimuţelor mari în proceduri desfăşurate în unul dintre scopurile menţionate la articolul 5 litera (b) punctul (i), articolul 5 litera (c) sau articolul 5 litera (e), cu condiţia ca scopul procedurilor în cauză să nu poată fi atins prin utilizarea altor specii decât maimuţele mari sau prin folosirea de metode alternative. Totuşi, trimiterea la articolul 5 litera (b) punctul (i) nu se interpretează ca făcând referire la animale şi la plante.

(3)   În situaţia în care, din motive excepţionale şi justificabile din punct de vedere ştiinţific, un stat membru consideră că este necesar să permită utilizarea unei proceduri care cauzează durere, suferinţă sau stres severe, care tinde să fie de lungă durată şi care nu se poate ameliora, astfel cum se menţionează la articolul 15 alineatul (2), respectivul stat membru poate adopta o măsură tranzitorie prin care să autorizeze o asemenea procedură. Statele membre pot decide să nu permită utilizarea primatelor neumane în cadrul unor asemenea proceduri.

(4)   Un stat membru care a adoptat o măsură provizorie în conformitate cu alineatele (1), (2) sau (3) informează fără întârziere Comisia şi celelalte state membre, prezentând motivele deciziei luate şi dovezile care probează situaţia de tipul celor descrise la alineatele (1), (2) şi (3) care stau la baza măsurii provizorii.

(5) Comisia prezintă chestiunea Comitetului menţionat la articolul 56 alineatul (1) în termen de 30 de zile de la primirea informaţiilor de la statul membru şi, în conformitate cu procedura de reglementare menţionată la articolul 56 alineatul (3):

| (a) | autorizează măsura provizorie pe un termen pe care îl defineşte în decizie; sau |
| --- | --- |

(a)

autorizează măsura provizorie pe un termen pe care îl defineşte în decizie; sau

| (b) | solicită statului membru să revoce măsura provizorie. |
| --- | --- |

(b)

solicită statului membru să revoce măsura provizorie.

Articolul 56

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet.

(2)   Când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 3 şi 7 din Decizia 1999/468/CE, având în vedere dispoziţiile articolului 8 din respectiva decizie.

(3)   Când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 5 şi 7 din Decizia 1999/468/CE, cu respectarea dispoziţiilor articolului 8 din decizia menţionată.

Perioada prevăzută la articolul 5 alineatul (6) din Decizia 1999/468/CE se stabileşte la trei luni.

Articolul 57

Raportul Comisiei

(1)   Până la ... (17) şi ulterior la fiecare cinci ani, în baza informaţiilor primite de la statele membre conform articolului 54 alineatul (1), Comisia prezintă Parlamentului European şi Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive.

(2)   Până la ... (17) şi ulterior la fiecare trei ani, în baza informaţiilor statistice transmise de statele membre conform articolului 54 alineatul (2), Comisia prezintă Parlamentului European şi Consiliului un raport de sinteză privind respectivele informaţii.

Articolul 58

Reexaminarea

Comisia reexaminează prezenta directivă până la ... (12), luând în considerare progresele privind metodele alternative care nu implică utilizarea animalelor şi în special a primatelor neumane şi propune modificări, după caz.

Dacă este cazul şi prin consultare cu statele membre şi cu părţile interesate, Comisia efectuează reexaminări tematice periodice în ceea ce priveşte metodele de înlocuire, reducere şi îmbunătăţire în cazul procedurilor pe animale, acordând o atenţie specială utilizării primatelor neumane, precum şi evoluţiilor tehnologice şi noilor cunoştinţe ştiinţifice şi în materie de bunăstare a animalelor.

Articolul 59

Autorităţile competente

(1)   Fiecare stat membru desemnează autoritatea sau autorităţile responsabile pentru punerea în aplicare a prezentei directive.

Statele membre pot desemna alte organisme decât cele publice pentru punerea în aplicare a sarcinilor specifice prevăzute în prezenta directiva doar dacă există dovada că organismul:

| (a) | dispune de expertiza şi infrastructura necesare pentru îndeplinirea sarcinilor; şi |
| --- | --- |

(a)

dispune de expertiza şi infrastructura necesare pentru îndeplinirea sarcinilor; şi

| (b) | nu este implicat în niciun fel de conflicte de interese în ceea ce priveşte realizarea sarcinilor. |
| --- | --- |

(b)

nu este implicat în niciun fel de conflicte de interese în ceea ce priveşte realizarea sarcinilor.

Organismele astfel desemnate sunt considerate autorităţi competente în sensul prezentei directive.

(2)   Fiecare stat membru comunică Comisiei detaliile privind autoritatea naţională care serveşte drept punct de contact în sensul prezentei directive până la ... (18) precum şi orice actualizare a acestor date.

Comisia face publică lista acestor puncte de contact.

Articolul 60

Sancţiuni

Statele membre stabilesc normele privind sancţiunile aplicabile în cazul încălcării dispoziţiilor naţionale adoptate în temeiul prezentei directive şi iau toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a acestora. Sancţiunile prevăzute trebuie să fie eficiente, proporţionale şi cu efect de descurajare. Statele membre notifică respectivele dispoziţii Comisiei până la ... (19) şi notifică fără întârziere Comisiei orice modificare ulterioară care le afectează.

Articolul 61

Transpunerea

(1)   Statele membre adoptă şi publică, până la ... (20), actele cu putere de lege şi actele administrative necesare pentru respectarea prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor dispoziţii.

Statele membre aplică respectivele dispoziţii de la ... (10).

Atunci când statele membre adoptă aceste dispoziţii, acestea conţin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoţite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textele principalelor dispoziţii de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 62

Abrogarea

(1)   Directiva 86/609/CEE se abrogă începând cu .... (10), cu excepţia articolului 13 care se abrogă începând cu ... (21).

(2)   Trimiterile la directiva abrogată se interpretează drept trimiteri la prezenta directivă.

Articolul 63

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 1069/2009

În Regulamentul (CE) nr. 1069/2009, articolul 8 litera (a) punctul (iv) se înlocuieşte cu următorul text:

| „(iv) | animale folosite în una sau mai multe proceduri definite la articolul 3 din Directiva .../..../UE din ... privind protecţia animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice (22), în cazul în care autoritatea competentă decide că animalele respective sau orice parte a corpului acestora prezintă un risc posibil de a provoca probleme grave de sănătate oamenilor sau altor animale ca rezultat al procedurii sau procedurilor respective, fără a se aduce atingere articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003; |
| --- | --- |

„(iv)

animale folosite în una sau mai multe proceduri definite la articolul 3 din Directiva .../..../UE din ... privind protecţia animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice (22), în cazul în care autoritatea competentă decide că animalele respective sau orice parte a corpului acestora prezintă un risc posibil de a provoca probleme grave de sănătate oamenilor sau altor animale ca rezultat al procedurii sau procedurilor respective, fără a se aduce atingere articolului 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003;

Articolul 64

Dispoziţii tranzitorii

(1)   Statele membre nu aplică acte cu putere de lege şi acte administrative adoptate în conformitate cu articolele 36 - 45 cu privire la proiectele aprobate anterior datei de ... (10) şi a căror durată nu depăşeşte data de ... (23).

10

23

(2)   Proiectele aprobate înainte de ... (10) şi a căror durată se extinde după ... (10) primesc autorizare până la ... (23).

10

10

23

Articolul 65

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în cea de-a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Articolul 66

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la, ...

Pentru Parlamentul European,

Preşedintele

...

Pentru Consiliu,

Preşedintele

...

---

(1)  JO C 277, 17.11.2009, p. 51.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 5 mai 2009 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) şi poziţia Consiliului din 3 iunie 2010

2

(3)  JO L 358, 18.12.1986, p. 1.

3

(4)  JO L 222, 24.8.1999, p. 29.

4

(5)  JO L 197, 30.7.2007, p. 1.

5

(6)  JO L 184, 17.7.1999, p. 23.

6

(7)  JO L 300, 14.11.2009, p. 1.

7

(8)  JO L 262, 27.9.1976, p. 169. Directivă reformată prin Regulamentul (CE) nr. 1223/2009 al Parlamentului European şi al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind produsele cosmetice (JO L 342, 22.12.2009, p. 59) care se aplică de la 11 iulie 2013.

8

(9)  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

9

(10)  Data de 1 ianuarie a celui de-al treilea an de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

10

(11)  JO L 61, 3.3.1997, p. 1.

11

(12)  7 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

12

(13)  12 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

13

(14)  A se introduce data la 8 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

14

(15)  A se introduce data la 5 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

15

(16)  A se introduce data la 18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

16

(17)  A se introduce data la 9 ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

17

(18)  A se introduce data la trei luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

18

(19)  A se introduce data la 27 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

19

(20)  24 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

20

(21)  30 de luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

21

(22)  JO L ...”.

22

(23)  Data de 1 ianuarie a celui de-al optulea an după data intrării în vigoare a prezentei directive.

23

---

ANEXA I

Lista animalelor menţionate la articolul 10

1.   Şoarece (Mus musculus)

2.   Şobolan (Rattus norvegicus)

3.   Cobai (Cavia porcellus)

4.   Hamster sirian (auriu) (Mesocricetus auratus)

5.   Hamster chinezesc (Cricetulus griseus)

6.   Gerbil mongol (Meriones unguiculatus)

7.   Iepure (Oryctolagus cuniculus)

8.   Câine (Canis familiaris)

9.   Pisică (Felis catus)

10.   Toate speciile de primate neumane

11.   Broască [Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)]

12.   Peştele zebră (Danio rerio)

---

ANEXA II

Lista primatelor neumane şi datele menţionate la articolul 10 alineatul (1) al doilea paragraf

| Specii | Date |
| --- | --- |
| Marmosete (Callithrix jacchus) | 1 ianuarie ...
   (1) |
| Maimuţe cynomolgus (Macaca fascicularis) | 5 ani de la publicarea studiului de fezabilitate menţionat la articolul 10 alineatul (1) al patrulea paragraf, cu condiţia ca studiul să nu recomande o perioadă prelungită |
| Maimuţe rhesus (Macaca mulatta) | 5 ani de la publicarea studiului de fezabilitate menţionat la articolul 10 alineatul (1) al patrulea paragraf, cu condiţia ca studiul să nu recomande o perioadă prelungită |
| Alte specii de primate neumane | 5 ani de la publicarea studiului de fezabilitate menţionat la articolul 10 alineatul (1) al patrulea paragraf, cu condiţia ca studiul să nu recomande o perioadă prelungită |

Specii

Date

Marmosete (Callithrix jacchus)

1 ianuarie ...
   (1)

Maimuţe cynomolgus (Macaca fascicularis)

5 ani de la publicarea studiului de fezabilitate menţionat la articolul 10 alineatul (1) al patrulea paragraf, cu condiţia ca studiul să nu recomande o perioadă prelungită

Maimuţe rhesus (Macaca mulatta)

5 ani de la publicarea studiului de fezabilitate menţionat la articolul 10 alineatul (1) al patrulea paragraf, cu condiţia ca studiul să nu recomande o perioadă prelungită

Alte specii de primate neumane

5 ani de la publicarea studiului de fezabilitate menţionat la articolul 10 alineatul (1) al patrulea paragraf, cu condiţia ca studiul să nu recomande o perioadă prelungită

---

(1)  data de 1 ianuarie a celui de-al treilea an de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

---

ANEXA III

Cerinţe privind unităţile şi îngrijirea şi adăpostirea animalelor

SECŢIUNEA A: SECŢIUNE GENERALĂ

| 1. | Instalaţii |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Funcţii şi proiectare generală






  a) | Toate instalaţiile trebuie construite astfel încât să asigure un mediu corespunzător pentru speciile adăpostite ţinând seama de nevoile lor fiziologice şi etologice. De asemenea, instalaţiile trebuie să fie proiectate şi administrate astfel încât să împiedice accesul persoanelor neautorizate şi pătrunderea sau evadarea animalelor. |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

Toate instalaţiile trebuie construite astfel încât să asigure un mediu corespunzător pentru speciile adăpostite ţinând seama de nevoile lor fiziologice şi etologice. De asemenea, instalaţiile trebuie să fie proiectate şi administrate astfel încât să împiedice accesul persoanelor neautorizate şi pătrunderea sau evadarea animalelor.

| b) | Unităţile trebuie să aibă un program activ de întreţinere pentru a se evita şi remedia orice deficienţă ale clădirilor sau echipamentelor. |
| --- | --- |

b)

Unităţile trebuie să aibă un program activ de întreţinere pentru a se evita şi remedia orice deficienţă ale clădirilor sau echipamentelor.

| 1.2. | Spaţii de adăpostire






  a) | Unităţile trebuie să dispună de un program regulat şi eficient de curăţare a încăperilor şi să menţină standarde satisfăcătoare de igienă. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

Unităţile trebuie să dispună de un program regulat şi eficient de curăţare a încăperilor şi să menţină standarde satisfăcătoare de igienă.

| b) | Pereţii şi podelele trebuie acoperite cu materiale rezistente la uzura cauzată de animale şi de procesul de curăţare. Materialul nu trebuie să dăuneze sănătăţii animalelor şi nu trebuie să provoace rănirea acestora. Fiecare echipament sau accesoriu trebuie să aibă o protecţie suplimentară astfel încât să nu fie deteriorat de animale sau să rănească animalele. |
| --- | --- |

b)

Pereţii şi podelele trebuie acoperite cu materiale rezistente la uzura cauzată de animale şi de procesul de curăţare. Materialul nu trebuie să dăuneze sănătăţii animalelor şi nu trebuie să provoace rănirea acestora. Fiecare echipament sau accesoriu trebuie să aibă o protecţie suplimentară astfel încât să nu fie deteriorat de animale sau să rănească animalele.

| c) | Speciile incompatibile, spre exemplu prădător şi pradă, sau animalele care necesită condiţii de mediu diferite nu trebuie adăpostite în acelaşi spaţiu, iar în cazul combinaţiei prădător şi pradă, animalele nu trebuie adăpostite în aceleaşi limite vizuale, olfactive sau auditive. |
| --- | --- |

c)

Speciile incompatibile, spre exemplu prădător şi pradă, sau animalele care necesită condiţii de mediu diferite nu trebuie adăpostite în acelaşi spaţiu, iar în cazul combinaţiei prădător şi pradă, animalele nu trebuie adăpostite în aceleaşi limite vizuale, olfactive sau auditive.

| 1.3. | Spaţii pentru proceduri generale şi specifice






  a) | Unităţile trebuie să aibă, după caz, instalaţii de laborator pentru efectuarea unor diagnosticări simple, examinări post-mortem şi/sau prelevarea de probe care urmează să facă obiectul unor examene de laborator mai aprofundate în altă parte. Trebuie să existe spaţii pentru proceduri generale şi specifice, pentru situaţiile în care nu este de dorit ca procedurile şi observaţiile să se desfăşoare în spaţiile de adăpostire. |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

Unităţile trebuie să aibă, după caz, instalaţii de laborator pentru efectuarea unor diagnosticări simple, examinări post-mortem şi/sau prelevarea de probe care urmează să facă obiectul unor examene de laborator mai aprofundate în altă parte. Trebuie să existe spaţii pentru proceduri generale şi specifice, pentru situaţiile în care nu este de dorit ca procedurile şi observaţiile să se desfăşoare în spaţiile de adăpostire.

| b) | Pentru izolarea animalelor nou-sosite trebuie puse la dispoziţie spaţii speciale până la stabilirea stării lor de sănătate şi până când riscul potenţial de sănătate pentru celelalte animale este evaluat şi redus la minimum. |
| --- | --- |

b)

Pentru izolarea animalelor nou-sosite trebuie puse la dispoziţie spaţii speciale până la stabilirea stării lor de sănătate şi până când riscul potenţial de sănătate pentru celelalte animale este evaluat şi redus la minimum.

| c) | Trebuie să se asigure spaţii separate pentru adăpostirea animalelor bolnave sau rănite. |
| --- | --- |

c)

Trebuie să se asigure spaţii separate pentru adăpostirea animalelor bolnave sau rănite.

| 1.4. | Spaţii de serviciu






  a) | Spaţiile de depozitare sunt proiectate, utilizate şi întreţinute astfel încât să păstreze calitatea hranei şi a aşternutului. Pe cât posibil, aceste spaţii nu trebuie să conţină paraziţi sau insecte. Materialele care pot fi contaminate sau care prezintă pericol pentru animale sau personal trebuie depozitate separat. |
| --- | --- | --- |

1.4.

a)

Spaţiile de depozitare sunt proiectate, utilizate şi întreţinute astfel încât să păstreze calitatea hranei şi a aşternutului. Pe cât posibil, aceste spaţii nu trebuie să conţină paraziţi sau insecte. Materialele care pot fi contaminate sau care prezintă pericol pentru animale sau personal trebuie depozitate separat.

| b) | Spaţiile de curăţare şi de spălare trebuie să fie suficient de încăpătoare pentru instalaţiile necesare decontaminării şi curăţării echipamentelor folosite. Procesul de curăţare este astfel realizat încât să separe fluxul materialului curat de cel al materialului murdar, pentru a preveni contaminarea echipamentului proaspăt curăţat. |
| --- | --- |

b)

Spaţiile de curăţare şi de spălare trebuie să fie suficient de încăpătoare pentru instalaţiile necesare decontaminării şi curăţării echipamentelor folosite. Procesul de curăţare este astfel realizat încât să separe fluxul materialului curat de cel al materialului murdar, pentru a preveni contaminarea echipamentului proaspăt curăţat.

| c) | Unităţile asigură depozitarea în condiţii de igienă şi eliminarea în siguranţă a cadavrelor şi deşeurilor animale. |
| --- | --- |

c)

Unităţile asigură depozitarea în condiţii de igienă şi eliminarea în siguranţă a cadavrelor şi deşeurilor animale.

| d) | Acolo unde este necesară efectuarea de proceduri chirurgicale în condiţii aseptice ar trebui să existe una sau mai multe săli echipate corespunzător şi spaţii destinate recuperării postoperatorii. |
| --- | --- |

d)

Acolo unde este necesară efectuarea de proceduri chirurgicale în condiţii aseptice ar trebui să existe una sau mai multe săli echipate corespunzător şi spaţii destinate recuperării postoperatorii.

| 2. | Mediul şi controlul acestuia |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Ventilarea şi temperatura






  a) | Izolarea, încălzirea şi ventilarea spaţiului de adăpostire garantează faptul că circulaţia aerului, nivelul de praf şi concentraţia de gaze sunt menţinute în limite care nu sunt dăunătoare pentru animalele adăpostite. |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

Izolarea, încălzirea şi ventilarea spaţiului de adăpostire garantează faptul că circulaţia aerului, nivelul de praf şi concentraţia de gaze sunt menţinute în limite care nu sunt dăunătoare pentru animalele adăpostite.

| b) | Temperatura şi umiditatea relativă din spaţiile de adăpostire trebuie să fie adaptate speciilor şi grupelor de vârstă adăpostite. Temperatura trebuie măsurată şi înregistrată zilnic. |
| --- | --- |

b)

Temperatura şi umiditatea relativă din spaţiile de adăpostire trebuie să fie adaptate speciilor şi grupelor de vârstă adăpostite. Temperatura trebuie măsurată şi înregistrată zilnic.

| c) | Animalele nu trebuie izolate în spaţii exterioare în condiţii climatice care le pot dăuna |
| --- | --- |

c)

Animalele nu trebuie izolate în spaţii exterioare în condiţii climatice care le pot dăuna

| 2.2. | Iluminatul






  a) | În cazul în care lumina naturală nu furnizează un ciclu corespunzător de lumină-întuneric, se asigură o iluminare controlată pentru satisfacerea necesităţilor biologice ale animalelor şi pentru asigurarea unui mediu satisfăcător de lucru. |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

În cazul în care lumina naturală nu furnizează un ciclu corespunzător de lumină-întuneric, se asigură o iluminare controlată pentru satisfacerea necesităţilor biologice ale animalelor şi pentru asigurarea unui mediu satisfăcător de lucru.

| b) | Iluminatul trebuie să satisfacă nevoile pentru creşterea şi controlul animalelor. |
| --- | --- |

b)

Iluminatul trebuie să satisfacă nevoile pentru creşterea şi controlul animalelor.

| c) | Este obligatoriu să se asigure perioade regulate de lumină şi o intensitate a luminii adaptate speciilor. |
| --- | --- |

c)

Este obligatoriu să se asigure perioade regulate de lumină şi o intensitate a luminii adaptate speciilor.

| d) | Atunci când sunt adăpostite animale albinoase, trebuie să se ţină cont de sensibilitatea la lumină a acestora. |
| --- | --- |

d)

Atunci când sunt adăpostite animale albinoase, trebuie să se ţină cont de sensibilitatea la lumină a acestora.

| 2.3. | Zgomotul






  a) | Nivelurile de zgomot, inclusiv ultrasunetele, nu trebuie să afecteze în mod negativ bunăstarea animalelor. |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

Nivelurile de zgomot, inclusiv ultrasunetele, nu trebuie să afecteze în mod negativ bunăstarea animalelor.

| b) | Unităţile trebuie să aibă sisteme de alarmă care să emită sunete aflate în afara spectrului de percepţie sonoră a animalelor, în cazul în care acest lucru nu împiedică percepţia sunetelor respective de către oameni. |
| --- | --- |

b)

Unităţile trebuie să aibă sisteme de alarmă care să emită sunete aflate în afara spectrului de percepţie sonoră a animalelor, în cazul în care acest lucru nu împiedică percepţia sunetelor respective de către oameni.

| c) | Spaţiile de adăpostire trebuie să dispună, după caz, de izolare fonică şi de materiale care absorb zgomotul. |
| --- | --- |

c)

Spaţiile de adăpostire trebuie să dispună, după caz, de izolare fonică şi de materiale care absorb zgomotul.

| 2.4. | Sistemele de alarmă






  a) | Unităţile care depind de echipamente electrice sau mecanice pentru controlul şi protecţia mediului trebuie să dispună de un sistem de rezervă care să asigure funcţionarea serviciilor esenţiale, a sistemelor de iluminare de urgenţă şi a sistemelor de alarmă. |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

Unităţile care depind de echipamente electrice sau mecanice pentru controlul şi protecţia mediului trebuie să dispună de un sistem de rezervă care să asigure funcţionarea serviciilor esenţiale, a sistemelor de iluminare de urgenţă şi a sistemelor de alarmă.

| b) | Sistemele de încălzire şi de ventilaţie trebuie echipate cu dispozitive de supraveghere şi cu alarme. |
| --- | --- |

b)

Sistemele de încălzire şi de ventilaţie trebuie echipate cu dispozitive de supraveghere şi cu alarme.

| c) | Este obligatoriu să se afişeze vizibil instrucţiuni clare privind procedurile în caz de urgenţă. |
| --- | --- |

c)

Este obligatoriu să se afişeze vizibil instrucţiuni clare privind procedurile în caz de urgenţă.

| 3. | Îngrijirea animalelor |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Sănătatea






  a) | În unităţi trebuie pusă în aplicare o strategie care să asigure menţinerea unei stări de sănătate corespunzătoare care garantează bunăstarea animalelor şi respectă cerinţele ştiinţifice. Această strategie trebuie să cuprindă supravegherea periodică a animalelor, un program de supraveghere microbiologică şi planuri de acţiune pentru probleme de sănătate şi trebuie să definească parametri şi proceduri de control sanitar în cazul introducerii de animale noi. |
| --- | --- | --- |

3.1.

a)

În unităţi trebuie pusă în aplicare o strategie care să asigure menţinerea unei stări de sănătate corespunzătoare care garantează bunăstarea animalelor şi respectă cerinţele ştiinţifice. Această strategie trebuie să cuprindă supravegherea periodică a animalelor, un program de supraveghere microbiologică şi planuri de acţiune pentru probleme de sănătate şi trebuie să definească parametri şi proceduri de control sanitar în cazul introducerii de animale noi.

| b) | Animalele fac obiectul unui control efectuat cel puţin zilnic de o persoană competentă. Aceste verificări asigură că toate animalele bolnave sau rănite sunt identificate şi că sunt luate măsurile corespunzătoare. |
| --- | --- |

b)

Animalele fac obiectul unui control efectuat cel puţin zilnic de o persoană competentă. Aceste verificări asigură că toate animalele bolnave sau rănite sunt identificate şi că sunt luate măsurile corespunzătoare.

| 3.2. | Animalele capturate din sălbăticie






  a) | Containere de transport şi mijloace de transport adaptate speciilor respective trebuie să fie disponibile la locurile de capturare, în cazul în care animalele trebuie deplasate pentru examinare sau tratament. |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

Containere de transport şi mijloace de transport adaptate speciilor respective trebuie să fie disponibile la locurile de capturare, în cazul în care animalele trebuie deplasate pentru examinare sau tratament.

| b) | Trebuie acordată o atenţie deosebită şi trebuie luate măsuri corespunzătoare pentru aclimatizarea, carantina, adăpostirea, creşterea, îngrijirea animalelor capturate din sălbăticie şi, după caz, trebuie prevăzute dispoziţii pentru eliberarea acestora la încheierea procedurilor. |
| --- | --- |

b)

Trebuie acordată o atenţie deosebită şi trebuie luate măsuri corespunzătoare pentru aclimatizarea, carantina, adăpostirea, creşterea, îngrijirea animalelor capturate din sălbăticie şi, după caz, trebuie prevăzute dispoziţii pentru eliberarea acestora la încheierea procedurilor.

| 3.3. | Adăpostirea şi îmbogăţirea mediului de viaţă






  a) | Adăpostirea

  Animalele, cu excepţia acelora care sunt în mod natural solitare, trebuie adăpostite în grupuri stabile de indivizi compatibili. În cazurile în care este permisă adăpostirea individuală în conformitate cu articolul 33 alineatul (3) durata trebuie limitată la perioada minimă necesară şi trebuie să se menţină contactul vizual, auditiv, olfactiv şi/sau tactil cu celelalte animale. Introducerea sau reintroducerea animalelor în grupuri stabile trebuie să fie supravegheată cu atenţie astfel încât să se evite problemele de incompatibilitate şi perturbarea relaţiilor sociale. |
| --- | --- | --- |

3.3.

a)

Adăpostirea

Animalele, cu excepţia acelora care sunt în mod natural solitare, trebuie adăpostite în grupuri stabile de indivizi compatibili. În cazurile în care este permisă adăpostirea individuală în conformitate cu articolul 33 alineatul (3) durata trebuie limitată la perioada minimă necesară şi trebuie să se menţină contactul vizual, auditiv, olfactiv şi/sau tactil cu celelalte animale. Introducerea sau reintroducerea animalelor în grupuri stabile trebuie să fie supravegheată cu atenţie astfel încât să se evite problemele de incompatibilitate şi perturbarea relaţiilor sociale.

| b) | Îmbogăţirea mediului de viaţă

  Toate animalele trebuie să dispună de un spaţiu cu o complexitate suficientă, de natură să permită manifestarea unei game largi de comportamente normale. Animalele trebuie să beneficieze de un anumit grad de control asupra mediului lor şi de o anumită libertate de alegere, pentru a reduce astfel comportamentul indus de stres. Unităţile trebuie să dispună de tehnici de îmbogăţire a mediului de viaţă care lărgesc gama de activităţi disponibile pentru animale şi intensifică activităţile de adaptare ale acestora, inclusiv exerciţiul fizic, căutarea hranei, activităţile de manipulare şi cognitive corespunzătoare speciilor. Îmbogăţirea mediului de viaţă în incintele pentru animale trebuie să se adapteze nevoilor speciei precum şi nevoilor individuale ale animalelor respective. Strategiile de îmbogăţire a mediului de viaţă în unităţi trebuie revizuite şi actualizate periodic. |
| --- | --- |

b)

Îmbogăţirea mediului de viaţă

Toate animalele trebuie să dispună de un spaţiu cu o complexitate suficientă, de natură să permită manifestarea unei game largi de comportamente normale. Animalele trebuie să beneficieze de un anumit grad de control asupra mediului lor şi de o anumită libertate de alegere, pentru a reduce astfel comportamentul indus de stres. Unităţile trebuie să dispună de tehnici de îmbogăţire a mediului de viaţă care lărgesc gama de activităţi disponibile pentru animale şi intensifică activităţile de adaptare ale acestora, inclusiv exerciţiul fizic, căutarea hranei, activităţile de manipulare şi cognitive corespunzătoare speciilor. Îmbogăţirea mediului de viaţă în incintele pentru animale trebuie să se adapteze nevoilor speciei precum şi nevoilor individuale ale animalelor respective. Strategiile de îmbogăţire a mediului de viaţă în unităţi trebuie revizuite şi actualizate periodic.

| c) | Incintele pentru animale

  Incintele pentru animale nu trebuie să fie făcute din materiale de natură să dăuneze sănătăţii animalelor. Proiectarea şi construcţia lor trebuie efectuate astfel încât să nu rănească animalele. Exceptând cazul în care sunt de unică folosinţă, incintele trebuie să fie construite din materiale care rezistă la tehnicile de curăţare şi decontaminare. Proiectarea podelelor din incintele pentru animale trebuie să se adapteze speciilor şi vârstei animalelor şi acestea trebuie să fie concepute astfel încât să faciliteze îndepărtarea dejecţiilor. |
| --- | --- |

c)

Incintele pentru animale

Incintele pentru animale nu trebuie să fie făcute din materiale de natură să dăuneze sănătăţii animalelor. Proiectarea şi construcţia lor trebuie efectuate astfel încât să nu rănească animalele. Exceptând cazul în care sunt de unică folosinţă, incintele trebuie să fie construite din materiale care rezistă la tehnicile de curăţare şi decontaminare. Proiectarea podelelor din incintele pentru animale trebuie să se adapteze speciilor şi vârstei animalelor şi acestea trebuie să fie concepute astfel încât să faciliteze îndepărtarea dejecţiilor.

| 3.4. | Hrănirea






  a) | Forma, conţinutul şi prezentarea dietei trebuie să respecte necesităţile nutriţionale şi comportamentale ale animalului. |
| --- | --- | --- |

3.4.

a)

Forma, conţinutul şi prezentarea dietei trebuie să respecte necesităţile nutriţionale şi comportamentale ale animalului.

| b) | Hrana animalelor trebuie să fie gustoasă şi necontaminată. La selectarea materiilor prime, respectiv la producerea şi prezentarea hranei, unităţile trebuie să ia măsuri în vederea reducerii la minimum a contaminării chimice, fizice şi microbiologice. |
| --- | --- |

b)

Hrana animalelor trebuie să fie gustoasă şi necontaminată. La selectarea materiilor prime, respectiv la producerea şi prezentarea hranei, unităţile trebuie să ia măsuri în vederea reducerii la minimum a contaminării chimice, fizice şi microbiologice.

| c) | Ambalarea, transportul şi depozitarea trebuie realizate astfel încât să se evite contaminarea, deteriorarea sau distrugerea. Toate magaziile pentru hrană, recipientele şi celelalte ustensile folosite pentru hrănirea animalelor trebuie să fie curăţate periodic şi, în cazul în care este necesar, sterilizate. |
| --- | --- |

c)

Ambalarea, transportul şi depozitarea trebuie realizate astfel încât să se evite contaminarea, deteriorarea sau distrugerea. Toate magaziile pentru hrană, recipientele şi celelalte ustensile folosite pentru hrănirea animalelor trebuie să fie curăţate periodic şi, în cazul în care este necesar, sterilizate.

| d) | Toate animalele trebuie să aibă acces la hrană şi să dispună de suficient spaţiu pentru a se limita competiţia cu alte animale. |
| --- | --- |

d)

Toate animalele trebuie să aibă acces la hrană şi să dispună de suficient spaţiu pentru a se limita competiţia cu alte animale.

| 3.5. | Adăparea






  a) | Animalele trebuie să beneficieze în permanenţă de apă potabilă necontaminată. |
| --- | --- | --- |

3.5.

a)

Animalele trebuie să beneficieze în permanenţă de apă potabilă necontaminată.

| b) | Atunci când se folosesc sisteme automate de adăpare, acestea trebuie verificate periodic, trebuie întreţinute şi curăţate periodic pentru a se evita accidentele. În cazul în care sunt utilizate cuşti cu fund solid, o atenţie deosebită trebuie acordată limitării riscului de inundare. |
| --- | --- |

b)

Atunci când se folosesc sisteme automate de adăpare, acestea trebuie verificate periodic, trebuie întreţinute şi curăţate periodic pentru a se evita accidentele. În cazul în care sunt utilizate cuşti cu fund solid, o atenţie deosebită trebuie acordată limitării riscului de inundare.

| c) | Trebuie prevăzută adaptarea alimentării cu apă a acvariilor şi bazinelor la nevoile şi limitele de toleranţă ale speciilor individuale de peşti, amfibieni şi reptile. |
| --- | --- |

c)

Trebuie prevăzută adaptarea alimentării cu apă a acvariilor şi bazinelor la nevoile şi limitele de toleranţă ale speciilor individuale de peşti, amfibieni şi reptile.

| 3.6. | Zonele de odihnă şi de dormit






  a) | Animalele trebuie să dispună în permanenţă de materiale pentru aşternut sau de structuri de dormit adaptate speciilor, inclusiv materiale pentru cuiburi sau structuri pentru animalele de reproducere. |
| --- | --- | --- |

3.6.

a)

Animalele trebuie să dispună în permanenţă de materiale pentru aşternut sau de structuri de dormit adaptate speciilor, inclusiv materiale pentru cuiburi sau structuri pentru animalele de reproducere.

| b) | În interiorul incintelor pentru animale, în conformitate cu nevoile speciilor, trebuie să se asigure o zonă de odihnă solidă şi confortabilă pentru toate animalele. Toate zonele de dormit trebuie menţinute curate şi uscate. |
| --- | --- |

b)

În interiorul incintelor pentru animale, în conformitate cu nevoile speciilor, trebuie să se asigure o zonă de odihnă solidă şi confortabilă pentru toate animalele. Toate zonele de dormit trebuie menţinute curate şi uscate.

| 3.7. | Manipularea
  Unităţile trebuie să stabilească programe de acomodare şi de instruire adecvate animalelor, procedurilor şi duratei proiectului. |
| --- | --- |

3.7.

Unităţile trebuie să stabilească programe de acomodare şi de instruire adecvate animalelor, procedurilor şi duratei proiectului.

SECŢIUNEA B: SPECII – SECŢIUNE SPECIFICĂ

1.   Şoareci, şobolani, gerbili, hamsteri şi cobai

În acest tabel şi în toate tabelele următoare referitoare la şoareci, şobolani, gerbili, hamsteri şi cobai, „înălţimea incintei” înseamnă distanţa verticală dintre podeaua incintei şi acoperişul incintei şi această înălţime se aplică la peste 50 % din suprafaţa minimă a podelei incintei înainte de adăugarea dispozitivelor de îmbogăţire a mediului de viaţă.

La elaborarea procedurilor, trebuie să se ţină seama de creşterea potenţială a animalelor astfel încât să se asigure un spaţiu adecvat (după cum este detaliat în tabelele 1.1 – 1.5) pe toată durata studiului.

Tabelul 1.1. Şoareci

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafaţa minimă a incintei
  (cm2) | Suprafaţa podelei per animal
  (cm2) | Înălţimea minimă a incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală şi în timpul procedurilor | până la 20 inclusiv | 330 | 60 | 12 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 20 şi până la 25 inclusiv | 330 | 70 | 12 |
| peste 25 şi până la 30 inclusiv | 330 | 80 | 12 |
| peste 30 | 330 | 100 | 12 |
| Reproducţie | | 330
  Pentru o pereche monogamă (înrudite sau nu) sau un trio (înrudite). Pentru fiecare femelă suplimentară cu puii săi trebuie să se adauge 180 cm2. | | 12 |
| Cazare normală la crescători (1)

  Dimensiunea incintei
  950 cm2 | sub 20 | 950 | 40 | 12 |
| Dimensiunea incintei
  1 500 cm2 | sub 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Greutate corporală

(g)

Suprafaţa minimă a incintei

(cm2)

Suprafaţa podelei per animal

(cm2)

Înălţimea minimă a incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2)

Cazare normală şi în timpul procedurilor

până la 20 inclusiv

330

60

12

1 ianuarie 2017

peste 20 şi până la 25 inclusiv

330

70

12

peste 25 şi până la 30 inclusiv

330

80

12

peste 30

330

100

12

Reproducţie

330

Pentru o pereche monogamă (înrudite sau nu) sau un trio (înrudite). Pentru fiecare femelă suplimentară cu puii săi trebuie să se adauge 180 cm2.

12

Cazare normală la crescători (1)

Dimensiunea incintei

950 cm2

sub 20

950

40

12

Dimensiunea incintei

1 500 cm2

sub 20

1 500

30

12

Tabelul 1.2. Şobolani

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafaţa minimă a incintei
  (cm2) | Suprafaţa podelei per animal
  (cm2) | Înălţimea minimă a incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală şi în timpul procedurilor (2) | până la 200 inclusiv | 800 | 200 | 18 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 200 şi până la 300 inclusiv | 800 | 250 | 18 |
| peste 300 şi până la 400 inclusiv | 800 | 350 | 18 |
| peste 400 şi până la 600 inclusiv | 800 | 450 | 18 |
| peste 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Reproducţie | | 800
  Mama şi puii săi. Pentru fiecare animal adult suplimentar permanent, se adaugă 400 cm2 | | 18 |
| Cazare normală la crescători (3)

  Dimensiunea incintei 1 500 cm2 | până la 50 inclusiv | 1 500 | 100 | 18 |
| peste 50 şi până la 100 inclusiv | 1 500 | 125 | 18 |
| peste 100 şi până la 150 inclusiv | 1 500 | 150 | 18 |
| peste 150 şi până la 200 inclusiv | 1 500 | 175 | 18 |
| Cazare normală la crescători (3)

  Dimensiunea incintei 2 500 cm2 | până la 100 inclusiv | 2 500 | 100 | 18 |
| peste 100 şi până la 150 inclusiv | 2 500 | 125 | 18 |
| peste 150 şi până la 200 inclusiv | 2 500 | 150 | 18 |

Greutate corporală

(g)

Suprafaţa minimă a incintei

(cm2)

Suprafaţa podelei per animal

(cm2)

Înălţimea minimă a incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2)

Cazare normală şi în timpul procedurilor (2)

până la 200 inclusiv

800

200

18

1 ianuarie 2017

peste 200 şi până la 300 inclusiv

800

250

18

peste 300 şi până la 400 inclusiv

800

350

18

peste 400 şi până la 600 inclusiv

800

450

18

peste 600

1 500

600

18

Reproducţie

800

Mama şi puii săi. Pentru fiecare animal adult suplimentar permanent, se adaugă 400 cm2

18

Cazare normală la crescători (3)

Dimensiunea incintei 1 500 cm2

până la 50 inclusiv

1 500

100

18

peste 50 şi până la 100 inclusiv

1 500

125

18

peste 100 şi până la 150 inclusiv

1 500

150

18

peste 150 şi până la 200 inclusiv

1 500

175

18

Cazare normală la crescători (3)

Dimensiunea incintei 2 500 cm2

până la 100 inclusiv

2 500

100

18

peste 100 şi până la 150 inclusiv

2 500

125

18

peste 150 şi până la 200 inclusiv

2 500

150

18

Tabelul 1.3. Gerbili

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafaţa minimă a incintei
  (cm2) | Suprafaţa podelei per animal
  (cm2) | Înălţimea minimă a incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală şi în timpul procedurilor | până la 40 inclusiv | 1 200 | 150 | 18 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Reproducţie | | 1 200
  Pereche monogamă sau trio cu pui | | 18 |

Greutate corporală

(g)

Suprafaţa minimă a incintei

(cm2)

Suprafaţa podelei per animal

(cm2)

Înălţimea minimă a incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2)

Cazare normală şi în timpul procedurilor

până la 40 inclusiv

1 200

150

18

1 ianuarie 2017

peste 40

1 200

250

18

Reproducţie

1 200

Pereche monogamă sau trio cu pui

18

Tabelul 1.4. Hamsteri

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafaţa minimă a incintei
  (cm2) | Suprafaţa podelei per animal
  (cm2) | Înălţimea minimă
  a incintei (cm) | Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală şi în timpul procedurilor | până la 60 inclusiv | 800 | 150 | 14 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 60 şi până la 100 inclusiv | 800 | 200 | 14 |
| peste 100 | 800 | 250 | 14 |
| Reproducţie | | 800
  Mamă sau pereche monogamă cu pui | | 14 |
| Cazare normală la crescători (4) | sub 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Greutate corporală

(g)

Suprafaţa minimă a incintei

(cm2)

Suprafaţa podelei per animal

(cm2)

Înălţimea minimă

a incintei (cm)

Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2)

Cazare normală şi în timpul procedurilor

până la 60 inclusiv

800

150

14

1 ianuarie 2017

peste 60 şi până la 100 inclusiv

800

200

14

peste 100

800

250

14

Reproducţie

800

Mamă sau pereche monogamă cu pui

14

Cazare normală la crescători (4)

sub 60

1 500

100

14

Tabelul 1.5. Cobai

| | Greutate corporală
  (g) | Suprafaţa minimă a incintei
  (cm2) | Suprafaţa podelei per animal
  (cm2) | Înălţimea minimă a incintei
  (cm) | Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cazare normală şi în timpul procedurilor | până la 200 inclusiv | 1 800 | 200 | 23 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 200 şi până la 300 inclusiv | 1 800 | 350 | 23 |
| peste 300 şi până la 450 inclusiv | 1 800 | 500 | 23 |
| peste 450 şi până la 700 inclusiv | 2 500 | 700 | 23 |
| peste 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Reproducţie | | 2 500
  Pereche cu pui. Pentru fiecare femelă de reproducţie suplimentară, se adaugă 1 000 cm2 | | 23 |

Greutate corporală

(g)

Suprafaţa minimă a incintei

(cm2)

Suprafaţa podelei per animal

(cm2)

Înălţimea minimă a incintei

(cm)

Data la care se face referire în articolul 33 alineatul (2)

Cazare normală şi în timpul procedurilor

până la 200 inclusiv

1 800

200

23

1 ianuarie 2017

peste 200 şi până la 300 inclusiv

1 800

350

23

peste 300 şi până la 450 inclusiv

1 800

500

23

peste 450 şi până la 700 inclusiv

2 500

700

23

peste 700

2 500

900

23

Reproducţie

2 500

Pereche cu pui. Pentru fiecare femelă de reproducţie suplimentară, se adaugă 1 000 cm2

23

2.   Iepuri

În timpul cercetării agricole, atunci când scopul cercetării necesită ca animalele să fie adăpostite în condiţii similare condiţiilor de adăpostire a animalelor de fermă, adăpostirea animalelor ar trebui să respecte cel puţin standardele stabilite prin Directiva 98/58/CE (5).

În cadrul incintei trebuie să existe o suprafaţă mai înaltă. Această suprafaţă trebuie să le permită animalelor să se întindă, să se aşeze şi să se deplaseze cu uşurinţă dedesubt, şi nu trebuie să acopere mai mult de 40 % din suprafaţa podelei. În cazul în care, din raţiuni ştiinţifice sau veterinare nu se poate folosi o zonă înălţată, incinta trebuie să fie cu 33 % mai mare pentru un iepure singur şi cu 60 % mai mare pentru doi iepuri. În cazul în care se asigură o suprafaţă mai înaltă pentru iepurii cu vârsta mai mică de 10 săptămâni, dimensiunea suprafeţei mai înalte trebuie să fie de cel puţin 55 × 25 cm, iar înălţimea faţă de suprafaţa podelei trebuie să fie astfel încât animalele să poată utiliza toată suprafaţa acesteia.

Tabelul 2.1. Iepuri cu vârsta de peste 10 săptămâni

Tabelul 2.1 este valabil atât pentru cuşti cât şi pentru ţarcuri. Suprafaţa suplimentară a podelei este de minim 3 000 cm2 pentru fiecare iepure pentru al treilea, al patrulea, al cincilea şi al şaselea iepure, şi trebuie adăugaţi minim 2 500 cm2 pentru fiecare iepure suplimentar în cazul în care există mai mult de şase iepuri.

| Greutatea finală a corpului (kg) | Suprafaţa minimă a podelei pentru unul sau două animale armonioase din punct de vedere social
  (cm2) | Înălţimea minimă
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| sub 3 | 3 500 | 45 | 1 ianuarie 2017 |
| între 3 şi 5 inclusiv | 4 200 | 45 |
| peste 5 | 5 400 | 60 |

Greutatea finală a corpului (kg)

Suprafaţa minimă a podelei pentru unul sau două animale armonioase din punct de vedere social

(cm2)

Înălţimea minimă

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

sub 3

3 500

45

1 ianuarie 2017

între 3 şi 5 inclusiv

4 200

45

peste 5

5 400

60

Tabelul 2.2. Femelă cu pui

| Greutatea femelei
  (kg) | Suprafaţa minimă a incintei
  (cm2) | Supliment pentru cuiburi de fătare
  (cm2) | Înălţimea minimă
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| sub 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | 1 ianuarie 2017 |
| între 3 şi 5 inclusiv | 4 200 | 1 200 | 45 |
| peste 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Greutatea femelei

(kg)

Suprafaţa minimă a incintei

(cm2)

Supliment pentru cuiburi de fătare

(cm2)

Înălţimea minimă

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

sub 3

3 500

1 000

45

1 ianuarie 2017

între 3 şi 5 inclusiv

4 200

1 200

45

peste 5

5 400

1 400

60

Tabelul 2.3. Iepuri cu vârsta mai mică de 10 săptămâni

Tabelul 2.3 este valabil atât pentru cuşti cât şi pentru ţarcuri.

| Vârsta | Suprafaţa minimă a incintei
  (cm2) | Suprafaţa minimă a podelei per animal
  (cm2) | Înălţimea minimă
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| De la înţărcare până la 7 săptămâni | 4 000 | 800 | 40 | 1 ianuarie 2017 |
| între 7 şi 10 săptămâni | 4 000 | 1 200 | 40 |

Vârsta

Suprafaţa minimă a incintei

(cm2)

Suprafaţa minimă a podelei per animal

(cm2)

Înălţimea minimă

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

De la înţărcare până la 7 săptămâni

4 000

800

40

1 ianuarie 2017

între 7 şi 10 săptămâni

4 000

1 200

40

Tabelul 2.4. Iepuri: Dimensiuni optime pentru suprafeţele mai înalte din incintele cu dimensiunile indicate în tabelul 2.1.

| Vârsta în săptămâni | Greutatea finală a corpului
  (kg) | Dimensiunea optimă
  (cm × cm) | Înălţimea optimă de la podeaua incintei
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| peste 10 | sub 3 | 55 × 25 | 25 | 1 ianuarie 2017 |
| între 3 şi 5 inclusiv | 55 × 30 | 25 |
| peste 5 | 60 × 35 | 30 |

Vârsta în săptămâni

Greutatea finală a corpului

(kg)

Dimensiunea optimă

(cm × cm)

Înălţimea optimă de la podeaua incintei

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

peste 10

sub 3

55 × 25

25

1 ianuarie 2017

între 3 şi 5 inclusiv

55 × 30

25

peste 5

60 × 35

30

3.   Pisici

Pisicile nu trebuie adăpostite individual pentru mai mult de douăzeci şi patru de ore consecutive. Pisicile care sunt în mod repetat agresive faţă de alte pisici trebuie adăpostite individual numai dacă nu li se găseşte un partener compatibil. Stresul social la toţi indivizii adăpostiţi în pereche sau în grup trebuie supravegheat cel puţin săptămânal. Femelele cu pui în vârstă de până la patru săptămâni sau femelele aflate în ultimele două săptămâni de gestaţie pot fi adăpostite individual.

Tabelul 3. Pisici

Spaţiul minim în care poate fi ţinută o femelă cu puii săi este spaţiul pentru o pisică singură, care trebuie mărit în mod treptat, astfel încât, la vârsta de patru luni, puii să fi fost relocaţi conform standardelor de spaţiu pentru adulţi.

Zonele pentru hrănire şi litierele nu trebuie să fie situate la mai puţin de 0,5 m distanţă şi nu trebuie să fie schimbate între ele.

| | Podea (6)

  (m2) | Rafturi
  (m2) | Înălţime
  (m) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Suprafaţa minimă pentru un animal adult | 1,5 | 0,5 | 2 | 1 ianuarie 2017 |
| Pentru fiecare animal suplimentar, se adaugă: | 0,75 | 0,25 | — |

Podea (6)

(m2)

Rafturi

(m2)

Înălţime

(m)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

Suprafaţa minimă pentru un animal adult

1,5

0,5

2

1 ianuarie 2017

Pentru fiecare animal suplimentar, se adaugă:

0,75

0,25

—

4.   Câini

Câinilor trebuie să li se asigure, acolo unde este posibil, îngrădituri exterioare. Câinii nu trebuie adăpostiţi individual pentru mai mult de patru de ore consecutive.

Incintele interioare trebuie să reprezinte cel puţin 50 % din spaţiul minim disponibil pentru câini, astfel cum este detaliat în tabelul 4.1 prezentat în continuare.

Standardele de spaţiu detaliate în continuare se bazează pe valorile necesare pentru câinii de rasă Beagle, dar rasele de talie mare, precum Saint Bernard sau ogarul irlandez, trebuie să dispună de spaţii cu dimensiuni mult mai mari decât cele detaliate în tabelul 4.1. Pentru alte rase decât Beagle de laborator, standardele de spaţiu trebuie convenite prin consultarea cu personalul veterinar.

Tabelul 4.1. Câini

Câinii adăpostiţi în pereche sau în grup pot fi restricţionaţi fiecare la jumătate din spaţiul total disponibil (2 m2 pentru un câine sub 20 kg, 4 m2 pentru un câine peste 20 kg) atunci când fac obiectul unor proceduri în sensul prezentei directive, în cazul în care această izolare este esenţială în scopuri ştiinţifice. Perioada în care un câine este ţinut într-un astfel de spaţiu limitat nu trebuie să depăşească patru ore consecutive.

O femelă care alăptează şi puii săi trebuie să beneficieze de aceleaşi standarde de spaţiu ca o femelă singură cu o greutate echivalentă. Boxele de fătare trebuie proiectate astfel încât femela să se poată deplasa într-o boxă suplimentară sau o zonă înălţată, departe de pui.

| Greutate
  (kg) | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Suprafaţa minimă a podelei pentru unul sau două animale
  (m2) | Pentru fiecare animal suplimentar, se adaugă un minim de
  (m2) | Înălţimea minimă
  (m) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 20 inclusiv | 4 | 4 | 2 | 2 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Greutate

(kg)

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Suprafaţa minimă a podelei pentru unul sau două animale

(m2)

Pentru fiecare animal suplimentar, se adaugă un minim de

(m2)

Înălţimea minimă

(m)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 20 inclusiv

4

4

2

2

1 ianuarie 2017

peste 20

8

8

4

2

Tabelul 4.2. Câini – rezerva după înţărcare

| Greutatea câinelui
  (kg) | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Suprafaţa minimă a podelei/animal
  (m2) | Înălţimea minimă
  (m) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 5 inclusiv | 4 | 0,5 | 2 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 5 şi până la 10 inclusiv | 4 | 1,0 | 2 |
| peste 10 şi până la 15 inclusiv | 4 | 1,5 | 2 |
| peste 15 şi până la 20 inclusiv | 4 | 2 | 2 |
| peste 20 | 8 | 4 | 2 |

Greutatea câinelui

(kg)

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Suprafaţa minimă a podelei/animal

(m2)

Înălţimea minimă

(m)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 5 inclusiv

4

0,5

2

1 ianuarie 2017

peste 5 şi până la 10 inclusiv

4

1,0

2

peste 10 şi până la 15 inclusiv

4

1,5

2

peste 15 şi până la 20 inclusiv

4

2

2

peste 20

8

4

2

5.   Dihori

Tabelul 5. Dihori

| | Suprafaţa minimă a incintei
  (cm2) | Suprafaţa minimă a podelei per animal
  (cm2) | Înălţimea minimă
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Animale până la 600g inclusiv | 4 500 | 1 500 | 50 | 1 ianuarie 2017 |
| Animale peste 600g | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Masculi adulţi | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Femelă şi puii săi | 5 400 | 5 400 | 50 |

Suprafaţa minimă a incintei

(cm2)

Suprafaţa minimă a podelei per animal

(cm2)

Înălţimea minimă

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

Animale până la 600g inclusiv

4 500

1 500

50

1 ianuarie 2017

Animale peste 600g

4 500

3 000

50

Masculi adulţi

6 000

6 000

50

Femelă şi puii săi

5 400

5 400

50

6.   Primate neumane

Primatele neumane tinere nu trebuie separate de mamele lor până la o vârstă cuprinsă între 6 şi 12 luni, în funcţie de specie.

Mediul trebuie să ofere primatelor neumane posibilitatea de a desfăşura un program complex de activităţi zilnice. Incinta trebuie să permită primatelor neumane să adopte un repertoriu comportamental cât mai vast posibil, să le ofere un sentiment de siguranţă şi un mediu suficient de complex pentru a le permite animalelor să alerge, să se deplaseze, să se caţere şi să sară.

Tabelul 6.1. Marmoseţi şi tamarini

| | Suprafaţa minimă a incintelor pentru 1 (7) sau 2 animale, plus puii lor cu vârsta mai mică de 5 luni
  (m2) | Volumul minim pentru fiecare animal suplimentar cu vârsta peste 5 luni
  (m3) | Înălţimea minimă a incintei
  (m) (8) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marmoseţi | 0,5 | 0,2 | 1,5 | 1 ianuarie 2017 |
| Maimuţe tamarin | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Suprafaţa minimă a incintelor pentru 1 (7) sau 2 animale, plus puii lor cu vârsta mai mică de 5 luni

(m2)

Volumul minim pentru fiecare animal suplimentar cu vârsta peste 5 luni

(m3)

Înălţimea minimă a incintei

(m) (8)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

Marmoseţi

0,5

0,2

1,5

1 ianuarie 2017

Maimuţe tamarin

1,5

0,2

1,5

Pentru marmoseţi şi tamarini separarea de mamă nu trebuie să se facă înaintea vârstei de 8 luni.

Tabelul 6.2. Maimuţele veveriţe

| Suprafaţa minimă a podelei pentru 1 (9) sau 2 animale
  (m2) | Volumul minim pentru fiecare animal suplimentar cu vârsta peste 6 luni
  (m3) | Înălţimea minimă a incintei
  (m) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | 1 ianuarie 2017 |

Suprafaţa minimă a podelei pentru 1 (9) sau 2 animale

(m2)

Volumul minim pentru fiecare animal suplimentar cu vârsta peste 6 luni

(m3)

Înălţimea minimă a incintei

(m)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

2,0

0,5

1,8

1 ianuarie 2017

Pentru maimuţele veveriţe separarea de mamă nu trebuie să se facă înaintea vârstei de 6 luni.

Tabelul 6.3. Macaci şi maimuţe verzi africane (10)

| | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Volumul minim al incintei
  (m3) | Volumul minim per animal
  (m3) | Înălţimea minimă a incintei
  (m) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Animale cu vârsta până în 3 ani inclusiv (11) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | 1 ianuarie 2017 |
| Animale cu vârsta peste 3 ani (12) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Animale crescute în scopul reproducerii (13) | | | 3,5 | 2,0 |

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Volumul minim al incintei

(m3)

Volumul minim per animal

(m3)

Înălţimea minimă a incintei

(m)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

Animale cu vârsta până în 3 ani inclusiv (11)

2,0

3,6

1,0

1,8

1 ianuarie 2017

Animale cu vârsta peste 3 ani (12)

2,0

3,6

1,8

1,8

Animale crescute în scopul reproducerii (13)

3,5

2,0

Pentru macaci şi maimuţele verzi separarea de mamă nu trebuie să se facă înaintea vârstei de 8 luni.

Tabelul 6.4. Babuini (14)

| | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Volumul minim al incintei
  (m3) | Volumul minim per animal
  (m3) | Înălţimea minimă a incintei
  (m) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Animale (15) cu vârsta până la 4 ani inclusiv | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | 1 ianuarie 2017 |
| Animale (15) cu vârsta peste 4 ani | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Animale crescute în scopul reproducerii (16) | | | 12,0 | 2,0 |

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Volumul minim al incintei

(m3)

Volumul minim per animal

(m3)

Înălţimea minimă a incintei

(m)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

Animale (15) cu vârsta până la 4 ani inclusiv

4,0

7,2

3,0

1,8

1 ianuarie 2017

Animale (15) cu vârsta peste 4 ani

7,0

12,6

6,0

1,8

Animale crescute în scopul reproducerii (16)

12,0

2,0

Pentru babuini separarea de mamă nu trebuie să se facă înaintea vârstei de 8 luni.

7.   Animale de fermă

În timpul cercetării agricole, atunci când scopul cercetării necesită ca animalele să fie adăpostite în condiţii similare condiţiilor de adăpostire a animalelor de fermă, adăpostirea animalelor ar trebui să respecte cel puţin standardele stabilite prin Directiva 98/58/CE, prin Directiva 91/629/CEE (17) şi prin Directiva 91/630/CEE (18).

Tabelul 7.1. Bovine

| Greutate corporală
  (kg) | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Suprafaţa minimă a podelei/animal
  (m2/animal) | Dimensiunea recipientului pentru hrănirea ad-libitum a bovinelor fără coarne
  (m/animal) | Dimensiunea recipientului pentru raţia de hrană a bovinelor fără coarne
  (m/animal) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 100 inclusiv | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 100 şi până la 200 inclusiv | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| peste 200 şi până la 400 inclusiv | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| peste 400 şi până la 600 inclusiv | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| peste 600 şi până la 800 inclusiv | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| peste 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Greutate corporală

(kg)

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Suprafaţa minimă a podelei/animal

(m2/animal)

Dimensiunea recipientului pentru hrănirea ad-libitum a bovinelor fără coarne

(m/animal)

Dimensiunea recipientului pentru raţia de hrană a bovinelor fără coarne

(m/animal)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 100 inclusiv

2,50

2,30

0,10

0,30

1 ianuarie 2017

peste 100 şi până la 200 inclusiv

4,25

3,40

0,15

0,50

peste 200 şi până la 400 inclusiv

6,00

4,80

0,18

0,60

peste 400 şi până la 600 inclusiv

9,00

7,50

0,21

0,70

peste 600 şi până la 800 inclusiv

11,00

8,75

0,24

0,80

peste 800

16,00

10,00

0,30

1,00

Tabelul 7.2. Ovine şi caprine

| Greutate corporală
  (kg) | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Suprafaţa minimă a podelei/animal
  (m2/animal) | Înălţimea minimă a boxelor
  (m) | Dimensiunea recipientului pentru hrănirea ad-libitum
  (m/animal) | Dimensiunea recipientului pentru raţia de hrană
  (m/animal) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| sub 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 20 şi până la 35 inclusiv | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| peste 35 şi până la 60 inclusiv | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| peste 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Greutate corporală

(kg)

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Suprafaţa minimă a podelei/animal

(m2/animal)

Înălţimea minimă a boxelor

(m)

Dimensiunea recipientului pentru hrănirea ad-libitum

(m/animal)

Dimensiunea recipientului pentru raţia de hrană

(m/animal)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

sub 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

1 ianuarie 2017

peste 20 şi până la 35 inclusiv

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

peste 35 şi până la 60 inclusiv

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

peste 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

Tabelul 7.3. Porcine şi porcuşori de laborator

| Greutate
  (kg) | Suprafaţa minimă a incintei (19)

  (m2) | Suprafaţa minimă a podelei per animal
  (m2/animal) | Suprafaţa minimă de odihnă per animal (în condiţii neutre din punct de vedere termic)
  (m2/animal) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 5 inclusiv | 2,0 | 0,20 | 0,10 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 5 şi până la 10 inclusiv | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| peste 10 şi până la 20 inclusiv | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| peste 20 şi până la 30 inclusiv | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| peste 30 şi până la 50 inclusiv | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| peste 50 şi până la 70 inclusiv | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| peste 70 şi până la 100 inclusiv | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| peste 100 şi până la 150 inclusiv | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| peste 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| Masculi adulţi (exemplare obişnuite) | 7,5 | | 1,30 |

Greutate

(kg)

Suprafaţa minimă a incintei (19)

(m2)

Suprafaţa minimă a podelei per animal

(m2/animal)

Suprafaţa minimă de odihnă per animal (în condiţii neutre din punct de vedere termic)

(m2/animal)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 5 inclusiv

2,0

0,20

0,10

1 ianuarie 2017

peste 5 şi până la 10 inclusiv

2,0

0,25

0,11

peste 10 şi până la 20 inclusiv

2,0

0,35

0,18

peste 20 şi până la 30 inclusiv

2,0

0,50

0,24

peste 30 şi până la 50 inclusiv

2,0

0,70

0,33

peste 50 şi până la 70 inclusiv

3,0

0,80

0,41

peste 70 şi până la 100 inclusiv

3,0

1,00

0,53

peste 100 şi până la 150 inclusiv

4,0

1,35

0,70

peste 150

5,0

2,50

0,95

Masculi adulţi (exemplare obişnuite)

7,5

1,30

Tabelul 7.4. Cabaline

Latura cea mai joasă este de minim 1,5 ori mai mare decât înălţimea la greabăn a animalului. Înălţimea amplasamentelor interioare permite animalelor să se ridice pe picioarele din spate, atingând înălţimea lor totală.

| Înălţimea la greabăn
  (m) | Suprafaţa minimă a podelei/animal
  (m2/animal) | Înălţimea minimă a incintei
  (m) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Pentru fiecare animal adăpostit individual sau în grupuri de până la 3 animale | Pentru fiecare animal adăpostit în grupuri de 4 sau mai multe animale | Boxe de fătare/iapă cu mânz |
| 1,00 până la 1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 1,40 şi până la 1,60 inclusiv | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| peste 1,60 | 16,0 | (2 × IG)2
   (20) | 20 | 3,00 |

Înălţimea la greabăn

(m)

Suprafaţa minimă a podelei/animal

(m2/animal)

Înălţimea minimă a incintei

(m)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

Pentru fiecare animal adăpostit individual sau în grupuri de până la 3 animale

Pentru fiecare animal adăpostit în grupuri de 4 sau mai multe animale

Boxe de fătare/iapă cu mânz

1,00 până la 1,40

9,0

6,0

16

3,00

1 ianuarie 2017

peste 1,40 şi până la 1,60 inclusiv

12,0

9,0

20

3,00

peste 1,60

16,0

(2 × IG)2
   (20)

20

3,00

8.   Păsări

În timpul cercetării agricole, atunci când scopul cercetării necesită ca animalele să fie adăpostite în condiţii similare condiţiilor de adăpostire a animalelor de fermă, adăpostirea animalelor ar trebui să respecte cel puţin standardele stabilite prin Directiva 98/58/CE, prin Directiva 1999/74/CE (21) şi prin Directiva 2007/43/CE (22).

Tabelul 8.1. Păsări de curte

Dacă aceste dimensiuni minime nu pot fi asigurate din motive ştiinţifice, durata izolării trebuie justificată de către persoana care realizează procedura împreună cu personalul veterinar. În aceste circumstanţe, păsările pot fi ţinute în compartimente mai mici, cu o îmbogăţire potrivită a mediului de viaţă şi cu o suprafaţă minimă a podelei de 0,75 m2.

| Greutatea corpului
  (g) | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Suprafaţa minimă per pasăre
  (m2) | Înălţimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 200 inclusiv | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 200 şi până la 300 inclusiv | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| peste 300 şi până la 600 inclusiv | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| peste 600 şi până la 1 200 inclusiv | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| peste 1 200 şi până la 1 800 inclusiv | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| peste 1 800 şi până la 2 400 inclusiv | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| peste 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Greutatea corpului

(g)

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Suprafaţa minimă per pasăre

(m2)

Înălţimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 200 inclusiv

1,00

0,025

30

3

1 ianuarie 2017

peste 200 şi până la 300 inclusiv

1,00

0,03

30

3

peste 300 şi până la 600 inclusiv

1,00

0,05

40

7

peste 600 şi până la 1 200 inclusiv

2,00

0,09

50

15

peste 1 200 şi până la 1 800 inclusiv

2,00

0,11

75

15

peste 1 800 şi până la 2 400 inclusiv

2,00

0,13

75

15

peste 2 400

2,00

0,21

75

15

Tabelul 8.2. Curcan domestic

Laturile incintei vor avea lungimea minimă de 1,5 m. Dacă aceste dimensiuni minime nu pot fi asigurate din motive ştiinţifice, durata izolării trebuie justificată de către persoana care realizează procedura împreună cu personalul veterinar. În aceste condiţii, păsările pot fi adăpostite în spaţii mai mici, în care există o îmbogăţire potrivită a mediului de viaţă, şi care au o suprafaţă minimă a podelei de 0,75 m2 şi o înălţime minimă de 50 cm pentru păsările sub 0,6 kg, 75 cm pentru păsările sub 4 kg, respectiv 100 cm pentru păsările peste 4 kg. Aceste spaţii pot fi utilizate pentru adăpostirea de grupuri mici de păsări în conformitate cu dimensiunile prevăzute în tabelul 8.2.

| Greutatea corpului
  (kg) | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Suprafaţa minimă per pasăre
  (m2) | Înălţimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 0,3 inclusiv | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 0,3 şi până la 0,6 inclusiv | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| peste 0,6 şi până la 1 inclusiv | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| peste 1 şi până la 4 inclusiv | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| peste 4 şi până la 8 inclusiv | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| peste 8 şi până la 12 inclusiv | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| peste 12 şi până la 16 inclusiv | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| peste 16 şi până la 20 inclusiv | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| peste 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Greutatea corpului

(kg)

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Suprafaţa minimă per pasăre

(m2)

Înălţimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 0,3 inclusiv

2,00

0,13

50

3

1 ianuarie 2017

peste 0,3 şi până la 0,6 inclusiv

2,00

0,17

50

7

peste 0,6 şi până la 1 inclusiv

2,00

0,30

100

15

peste 1 şi până la 4 inclusiv

2,00

0,35

100

15

peste 4 şi până la 8 inclusiv

2,00

0,40

100

15

peste 8 şi până la 12 inclusiv

2,00

0,50

150

20

peste 12 şi până la 16 inclusiv

2,00

0,55

150

20

peste 16 şi până la 20 inclusiv

2,00

0,60

150

20

peste 20

3,00

1,00

150

20

Tabelul 8.3. Prepeliţe

| Greutatea corpului
  (g) | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Suprafaţa minimă per pasăre adăpostită în pereche
  (m2) | Suprafaţa per pasăre suplimentară adăpostită în grup
  (m2) | Înălţimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 150 inclusiv | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Greutatea corpului

(g)

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Suprafaţa minimă per pasăre adăpostită în pereche

(m2)

Suprafaţa per pasăre suplimentară adăpostită în grup

(m2)

Înălţimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 150 inclusiv

1,00

0,5

0,10

20

4

1 ianuarie 2017

peste 150

1,00

0,6

0,15

30

4

Tabelul 8.4. Raţe şi gâşte

Dacă aceste dimensiuni minime nu pot fi asigurate din motive ştiinţifice, durata izolării trebuie justificată de către persoana care realizează procedura împreună cu personalul veterinar. În aceste circumstanţe, păsările pot fi ţinute în compartimente mai mici, cu o îmbogăţire potrivită a mediului de viaţă şi cu o suprafaţă minimă a podelei de 0,75 m2. Aceste spaţii pot fi utilizate pentru a adăposti grupuri mici de păsări, în conformitate cu standardele de spaţiu indicate în tabelul 8.4.

| Greutatea corpului
  (g) | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Suprafaţa per pasăre
  (m2) (23) | Înălţimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Raţe | 1 ianuarie 2017 |
| până la 300 inclusiv | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| peste 300 şi până la 1 200 inclusiv (24) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| peste 1 200 şi până la 3 500 inclusiv | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| peste 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Gâşte |
| până la 500 inclusiv | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| peste 500 şi până la 2 000 inclusiv | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| peste 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Greutatea corpului

(g)

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Suprafaţa per pasăre

(m2) (23)

Înălţimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

Raţe

1 ianuarie 2017

până la 300 inclusiv

2,00

0,10

50

10

peste 300 şi până la 1 200 inclusiv (24)

2,00

0,20

200

10

peste 1 200 şi până la 3 500 inclusiv

2,00

0,25

200

15

peste 3 500

2,00

0,50

200

15

Gâşte

până la 500 inclusiv

2,00

0,20

200

10

peste 500 şi până la 2 000 inclusiv

2,00

0,33

200

15

peste 2 000

2,00

0,50

200

15

Tabelul 8.5. Raţe şi gâşte: Dimensiunile minime ale bazinului (25)

| | Suprafaţa
  (m2) | Adâncimea
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Raţe | 0,5 | 30 |
| Gâşte | 0,5 | între 10 şi 30 inclusiv |

Suprafaţa

(m2)

Adâncimea

(cm)

Raţe

0,5

30

Gâşte

0,5

între 10 şi 30 inclusiv

Tabelul 8.6. Porumbei

Incintele trebuie să fie lungi şi înguste (de exemplu 2 m × 1 m) mai degrabă decât pătrate, astfel încât păsările să poată efectua zboruri scurte.

| Mărimea grupului | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Înălţimea minimă
  (cm) | Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre
  (cm) | Lungimea minimă a stinghiei per pasăre
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 6 inclusiv | 2 | 200 | 5 | 30 | 1 ianuarie 2017 |
| între 7 şi 12 inclusiv | 3 | 200 | 5 | 30 |
| Pentru fiecare pasăre suplimentară peste 12 | 0,15 | | 5 | 30 |

Mărimea grupului

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Înălţimea minimă

(cm)

Lungimea minimă a jgheabului de alimentare per pasăre

(cm)

Lungimea minimă a stinghiei per pasăre

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 6 inclusiv

2

200

5

30

1 ianuarie 2017

între 7 şi 12 inclusiv

3

200

5

30

Pentru fiecare pasăre suplimentară peste 12

0,15

5

30

Tabelul 8.7. Cinteza zebră

Incintele trebuie să fie lungi şi înguste (spre exemplu, 2 m × 1 m), astfel încât păsările să poată efectua zboruri scurte. Pentru studiile de reproducţie, cuplurile pot fi adăpostite în adăposturi mai mici, cu o îmbogăţire potrivită a mediului de viaţă, cu o suprafaţă minimă a podelei de 0,5 m2 şi o înălţime minimă de 40 cm. Durata izolării trebuie justificată de către persoana care realizează procedura împreună cu personalul veterinar.

| Mărimea grupului | Suprafaţa minimă a incintei
  (m2) | Înălţimea minimă
  (cm) | Numărul minim de alimentatoare | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 6 inclusiv | 1,0 | 100 | 2 | 1 ianuarie 2017 |
| 7 până la 12 | 1,5 | 200 | 2 |
| 13 până la 20 | 2,0 | 200 | 3 |
| pentru fiecare pasăre suplimentară peste 20 | 0,05 | | 1 per 6 păsări |

Mărimea grupului

Suprafaţa minimă a incintei

(m2)

Înălţimea minimă

(cm)

Numărul minim de alimentatoare

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 6 inclusiv

1,0

100

2

1 ianuarie 2017

7 până la 12

1,5

200

2

13 până la 20

2,0

200

3

pentru fiecare pasăre suplimentară peste 20

0,05

1 per 6 păsări

9.   Amfibieni

Tabelul 9.1. Urodele acvatice

| Lungimea corpului (26)

  (cm) | Suprafaţa minimă a zonei cu apă
  (cm2) | Suprafaţa minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Adâncimea minimă a apei
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 10 inclusiv | 262,5 | 50 | 13 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 10 şi până la 15 inclusiv | 525 | 110 | 13 |
| peste 15 şi până la 20 inclusiv | 875 | 200 | 15 |
| peste 20 şi până la 30 inclusiv | 1 837,5 | 440 | 15 |
| peste 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Lungimea corpului (26)

(cm)

Suprafaţa minimă a zonei cu apă

(cm2)

Suprafaţa minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Adâncimea minimă a apei

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 10 inclusiv

262,5

50

13

1 ianuarie 2017

peste 10 şi până la 15 inclusiv

525

110

13

peste 15 şi până la 20 inclusiv

875

200

15

peste 20 şi până la 30 inclusiv

1 837,5

440

15

peste 30

3 150

800

20

Tabelul 9.2. Anuri acvatici (27)

| Lungimea corpului (28)

  (cm) | Suprafaţa minimă a zonei cu apă
  (cm2) | Suprafaţa minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Adâncimea minimă a apei
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| sub 6 | 160 | 40 | 6 | 1 ianuarie 2017 |
| între 6 şi 9 inclusiv | 300 | 75 | 8 |
| peste 9 şi până la 12 inclusiv | 600 | 150 | 10 |
| peste 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Lungimea corpului (28)

(cm)

Suprafaţa minimă a zonei cu apă

(cm2)

Suprafaţa minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Adâncimea minimă a apei

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

sub 6

160

40

6

1 ianuarie 2017

între 6 şi 9 inclusiv

300

75

8

peste 9 şi până la 12 inclusiv

600

150

10

peste 12

920

230

12,5

Tabelul 9.3. Anuri semiacvatici

| Lungimea corpului (29)

  (cm) | Suprafaţa minimă a incintei (30)

  (cm2) | Suprafaţa minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Înălţimea minimă a incintei (31)

  (cm) | Adâncimea minimă a apei
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 5,0 inclusiv | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 5,0 şi până la 7,5 inclusiv | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| peste 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Lungimea corpului (29)

(cm)

Suprafaţa minimă a incintei (30)

(cm2)

Suprafaţa minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Înălţimea minimă a incintei (31)

(cm)

Adâncimea minimă a apei

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 5,0 inclusiv

1 500

200

20

10

1 ianuarie 2017

peste 5,0 şi până la 7,5 inclusiv

3 500

500

30

10

peste 7,5

4 000

700

30

15

Tabelul 9.4. Anuri semitereştri

| Lungimea corpului (32)

  (cm) | Suprafaţa minimă a incintei (33)

  (cm2) | Suprafaţa minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Înălţimea minimă a incintei (34)

  (cm) | Adâncimea minimă a apei
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 5,0 inclusiv | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 5,0 şi până la 7,5 inclusiv | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| peste 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Lungimea corpului (32)

(cm)

Suprafaţa minimă a incintei (33)

(cm2)

Suprafaţa minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Înălţimea minimă a incintei (34)

(cm)

Adâncimea minimă a apei

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 5,0 inclusiv

1 500

200

20

10

1 ianuarie 2017

peste 5,0 şi până la 7,5 inclusiv

3 500

500

30

10

peste 7,5

4 000

700

30

15

Tabelul 9.5. Anuri arboricoli

| Lungimea corpului (35)

  (cm) | Suprafaţa minimă a incintei (36)

  (cm2) | Suprafaţa minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Înălţimea minimă a incintei (37)

  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 3,0 inclusiv | 900 | 100 | 30 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Lungimea corpului (35)

(cm)

Suprafaţa minimă a incintei (36)

(cm2)

Suprafaţa minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Înălţimea minimă a incintei (37)

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 3,0 inclusiv

900

100

30

1 ianuarie 2017

peste 3,0

1 500

200

30

10.   Reptile

Tabelul 10.1. Broaşte ţestoase acvatice

| Lungimea corpului (38)

  (cm) | Suprafaţa minimă a zonei cu apă
  (cm2) | Suprafaţa minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Adâncimea minimă a apei
  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 5 inclusiv | 600 | 100 | 10 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 5 şi până la 10 inclusiv | 1 600 | 300 | 15 |
| peste 10 şi până la 15 inclusiv | 3 500 | 600 | 20 |
| peste 15 şi până la 20 inclusiv | 6 000 | 1 200 | 30 |
| peste 20 şi până la 30 inclusiv | 10 000 | 2 000 | 35 |
| peste 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Lungimea corpului (38)

(cm)

Suprafaţa minimă a zonei cu apă

(cm2)

Suprafaţa minimă a zonei cu apă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Adâncimea minimă a apei

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 5 inclusiv

600

100

10

1 ianuarie 2017

peste 5 şi până la 10 inclusiv

1 600

300

15

peste 10 şi până la 15 inclusiv

3 500

600

20

peste 15 şi până la 20 inclusiv

6 000

1 200

30

peste 20 şi până la 30 inclusiv

10 000

2 000

35

peste 30

20 000

5 000

40

Tabelul 10.2. Şerpi tereştri

| Lungimea corpului (39)

  (cm) | Suprafaţa minimă a podelei
  (cm2) | Suprafaţa minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup
  (cm2) | Înălţimea minimă a incintei (40)

  (cm) | Data menţionată la articolul 33 alineatul (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| până la 30 inclusiv | 300 | 150 | 10 | 1 ianuarie 2017 |
| peste 30 şi până la 40 inclusiv | 400 | 200 | 12 |
| peste 40 şi până la 50 inclusiv | 600 | 300 | 15 |
| peste 50 şi până la 75 inclusiv | 1 200 | 600 | 20 |
| peste 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Lungimea corpului (39)

(cm)

Suprafaţa minimă a podelei

(cm2)

Suprafaţa minimă pentru fiecare animal suplimentar în cazul adăpostirii în grup

(cm2)

Înălţimea minimă a incintei (40)

(cm)

Data menţionată la articolul 33 alineatul (2)

până la 30 inclusiv

300

150

10

1 ianuarie 2017

peste 30 şi până la 40 inclusiv

400

200

12

peste 40 şi până la 50 inclusiv

600

300

15

peste 50 şi până la 75 inclusiv

1 200

600

20

peste 75

2 500

1 200

28

11.   Peşti

11.1.   Alimentarea cu apă şi calitatea apei

Trebuie să se asigure în permanenţă un debit adecvat de apă de calitate corespunzătoare. Debitul de apă din sistemele de recirculare sau filtrarea la nivelul bazinelor trebuie să fie suficientă şi să asigure menţinerea la niveluri acceptabile a parametrilor de calitate a apei. Apa trebuie filtrată sau tratată pentru a se îndepărta substanţele dăunătoare pentru peşti, în cazul în care acest lucru este necesar. Parametrii de calitate a apei trebuie să se încadreze în orice moment în intervalul acceptabil care corespunde menţinerii activităţii şi fiziologiei normale pentru o specie şi un stadiu de dezvoltare date. Debitul de apă trebuie să fie adecvat pentru a permite peştilor să înoate corect şi să menţină un comportament normal. Peştilor trebuie să li se acorde o perioadă adecvată pentru aclimatizarea şi adaptarea la schimbările legate de condiţiile de calitate a apei.

11.2.   Oxigen, compuşi ai azotului, pH şi salinitate

Concentraţia de oxigen trebuie să fie adecvată speciilor şi contextului în care sunt adăpostiţi peştii. În cazul în care este necesar, trebuie să se asigure aerarea suplimentară a bazinului cu apă. Concentraţia compuşilor azotului trebuie menţinută la un nivel scăzut.

Nivelul pH-ului trebuie adaptat speciilor şi menţinut cât de stabil posibil. Salinitatea trebuie adaptată cerinţelor speciilor de peşti şi stadiului de viaţă al peştilor. Modificările de salinitate trebuie să se facă gradual.

11.3.   Temperatură, iluminat, zgomot

Temperatura trebuie să fie menţinută în intervalul optim pentru speciile de peşti implicate şi la o valoare cât de stabilă posibil. Modificările de temperatură trebuie să se facă gradual. Peştii trebuie expuşi la o perioadă de lumină adecvată. Nivelurile de zgomot trebuie menţinute la valori minime şi, acolo unde este posibil, echipamentele care produc zgomot sau vibraţii, precum generatoarele de putere sau sistemele de filtrare, trebuie separate de bazinele de adăpostire a peştilor.

11.4.   Densitatea stocului şi complexitatea mediului

Densitatea stocului de peşte trebuie să se bazeze pe totalitatea nevoilor peştilor în materie de condiţii de mediu, sănătate şi bunăstare. Peştii trebuie să beneficieze de un volum de apă suficient pentru a înota normal, care să ţină seama de dimensiunea, vârsta, sănătatea peştilor şi metoda de hrănire a acestora. Peştii trebuie să beneficieze de o îmbogăţire adecvată a mediului de viaţă, precum zone de refugiu sau substrat, cu excepţia cazului în care caracteristicile comportamentale sugerează că niciuna dintre aceste îmbogăţiri nu este necesară.

11.5.   Hrănirea şi manipularea

Peştii trebuie să beneficieze de un regim alimentar corespunzător, hrănirea făcându-se într-un ritm adecvat. Trebuie acordată o atenţie deosebită hrănirii peştilor larvari pe durata oricărei tranziţii de la hrana naturală la cea artificială. Manipularea peştilor trebuie redusă la strictul necesar.

---

(1)  Şoarecii înţărcaţi pot fi ţinuţi în condiţiile acestor densităţi mai mari ale stocului, pentru o scurtă perioadă după înţărcare până la expediere, cu condiţia ca animalele să fie adăpostite în spaţii mai mari care beneficiază de o îmbogăţire adecvată a mediului de viaţă şi ca aceste condiţii de adăpostire să nu cauzeze nicio deficienţă de bunăstare, precum un nivel crescut de agresivitate, morbiditate sau mortalitate, stereotipii şi alte deficienţe comportamentale, pierderea în greutate sau alte reacţii de stres fiziologic sau comportamental.

(2)  În cazul studiilor pe termen lung, în situaţia în care dimensiunile spaţiilor individuale de care dispun animalele scad sub valorile indicate mai sus spre finalul unor asemenea studii, trebuie să se acorde prioritate menţinerii unor structuri sociale stabile.

(3)  Şobolanii înţărcaţi pot fi ţinuţi în condiţiile acestor densităţi mai mari ale stocului, pentru o scurtă perioadă după înţărcare până la expediere, cu condiţia ca animalele să fie adăpostite în spaţii mai mari care beneficiază de o îmbogăţire adecvată a mediului de viaţă şi ca aceste condiţii de adăpostire să nu cauzeze nicio deficienţă de bunăstare, precum un nivel crescut de agresivitate, morbiditate sau mortalitate, stereotipii şi alte deficienţe comportamentale, pierderea în greutate sau alte reacţii de stres fiziologic sau comportamental.

(4)  Hamsterii înţărcaţi pot fi ţinuţi în condiţiile acestor densităţi mai mari ale stocului, pentru o scurtă perioadă după înţărcare până la expediere, cu condiţia ca animalele să fie adăpostite în spaţii mai mari care beneficiază de o îmbogăţire adecvată a mediului de viaţă şi ca aceste condiţii de adăpostire să nu cauzeze nicio deficienţă de bunăstare, precum un nivel crescut de agresivitate, morbiditate sau mortalitate, stereotipii şi alte deficienţe comportamentale, pierderea în greutate sau alte reacţii de stres fiziologic sau comportamental.

(5)  Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (JO L 221, 8.8.1998, p. 23).

(6)  Suprafaţa podelei fără rafturi.

(7)  Animalele trebuie adăpostite individual numai în situaţii excepţionale.

(8)  Punctul cel mai înalt al incintei trebuie să fie la cel puţin 1,8 m faţă de podea.

(9)  Animalele trebuie adăpostite individual numai în situaţii excepţionale.

(10)  Animalele trebuie adăpostite individual numai în situaţii excepţionale.

(11)  O incintă cu dimensiuni minime poate fi folosită pentru maximum trei animale.

(12)  O incintă cu dimensiuni minime poate fi folosită pentru maximum două animale.

(13)  În coloniile de reproducere, nu este necesar niciun spaţiu/volum suplimentar pentru animalele tinere cu vârsta de până la 2 ani, adăpostite împreună cu mama lor.

(14)  Animalele trebuie adăpostite individual numai în situaţii excepţionale.

(15)  O incintă cu dimensiuni minime poate fi folosită pentru maximum 2 animale.

(16)  În coloniile de reproducere, nu este necesar niciun spaţiu/volum suplimentar pentru animalele tinere cu vârsta de până la 2 ani, adăpostite împreună cu mama lor.

(17)  Directiva Consiliului din 19 noiembrie 1991 de stabilire a normelor minime privind protecția vițeilor (JO L 340, 11.12.1991, p. 28).

(18)  Directiva Consiliului din 19 noiembrie 1991 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor (JO L 340, 11.12.1991, p. 33).

(19)  Porcinele pot fi izolate în incinte mai mici pe perioade scurte, spre exemplu prin compartimentarea incintei principale folosind pereţi despărţitori, atunci când această măsură este justificată din motive veterinare sau experimentale, de exemplu dacă este necesar consumul de hrană individuală

(20)  Pentru a asigura spaţiul adecvat, standardele de spaţiu pentru fiecare animal individual trebuie să se bazeze pe înălţimea la greabăn (IG).

(21)  Directiva 1999/74/CE a Consiliului din 19 iulie 1999 de stabilire a standardelor minime pentru protecția găinilor ouătoare (JO L 203, 3.8.1999, p. 53).

(22)  Directiva 2007/43/CE a Consiliului din 28 iunie 2007 de stabilire a normelor minime de protecție a puilor destinați producției de carne (JO L 182, 12.7.2007, p. 19).

(23)  Aceasta trebuie să cuprindă o zonă minimă de bazin de 0,5 m2 per 2 m2, cu o adâncime minimă de 30 cm. Bazinul poate ocupa până la 50 % din dimensiunea minimă a incintei.

(24)  Păsările care nu pot încă zbura pot fi adăpostite în compartimente cu o înălţime minimă de 75 cm.

(25)  Dimensiunile bazinului sunt exprimate per 2m2 de incintă. Bazinul poate ocupa până la 50 % din dimensiunea minimă a incintei.

(26)  Măsurată de la cap la cloacă

(27)  Aceste condiţii se aplică bazinelor de creştere, dar nu şi bazinelor folosite pentru împerecherea naturală şi pentru supraovulaţie din motive de eficienţă, deoarece procedurile din urmă necesită bazine individuale mai mici. Standardele de spaţiu sunt stabilite pentru adulţii din categoriile de dimensiuni indicate; se recomandă fie excluderea animalelor tinere şi a mormolocilor, fie modificarea proporţională a dimensiunilor.

(28)  Măsurată de la cap până la cloacă

(29)  Măsurată de la cap la cloacă

(30)  O treime zonă de uscat, două treimi suprafaţă cu apă suficientă pentru ca animalele să se poată scufunda

(31)  Măsurată de la zona de uscat până la partea interioară a acoperişului terariului; în afară de aceasta, înălţimea incintei trebuie adaptată la organizarea interiorului

(32)  Măsurată de la cap la cloacă

(33)  Două treimi zonă de uscat, o treime suprafaţă cu apă suficientă pentru ca animalele să se poată scufunda

(34)  Măsurată de la zona de uscat până la partea interioară a acoperişului terariului; în afară de aceasta, înălţimea incintei trebuie adaptată la organizarea interiorului

(35)  Măsurată de la cap la cloacă

(36)  Două treimi zonă de uscat, o treime suprafaţă cu apă suficientă pentru ca animalele să se poată scufunda

(37)  Măsurată de la zona de uscat până la partea interioară a acoperişului terariului; în afară de aceasta, înălţimea incintei trebuie adaptată la organizarea interiorului.

(38)  Măsurată în linie dreaptă de la vârful din faţă la vârful din spate al carapacei

(39)  Măsurată de la cap la coadă

(40)  Măsurată de la zona de uscat până la partea interioară a acoperişului terariului; în afară de aceasta, înălţimea incintei trebuie adaptată la organizarea interiorului.

---

ANEXA IV

Metode de ucidere a animalelor

1.   În procesul de ucidere a animalelor, se vor utiliza metodele cuprinse în tabelul de mai jos.

Alte metode decât cele cuprinse în tabel pot fi utilizate:

| (a) | asupra animalelor inconştiente, cu condiţia ca animalele respective să nu redevină conştiente înaintea morţii; |
| --- | --- |

(a)

asupra animalelor inconştiente, cu condiţia ca animalele respective să nu redevină conştiente înaintea morţii;

| (b) | asupra animalelor utilizate în cercetarea agricolă, atunci când scopul proiectului necesită ca animalele să fie adăpostite în condiţii similare condiţiilor de adăpostire a animalelor de fermă; respectivele animale pot fi ucise în conformitate cu cerinţele stabilite la anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (1). |
| --- | --- |

(b)

asupra animalelor utilizate în cercetarea agricolă, atunci când scopul proiectului necesită ca animalele să fie adăpostite în condiţii similare condiţiilor de adăpostire a animalelor de fermă; respectivele animale pot fi ucise în conformitate cu cerinţele stabilite la anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (1).

2.   Uciderea animalelor se va face utilizând una dintre următoarele metode:

| (a) | confirmarea încetării permanente a circulaţiei; |
| --- | --- |

(a)

confirmarea încetării permanente a circulaţiei;

| (b) | distrugerea creierului; |
| --- | --- |

(b)

distrugerea creierului;

| (c) | dislocarea gâtului; |
| --- | --- |

(c)

dislocarea gâtului;

| (d) | exsanguinarea; sau |
| --- | --- |

(d)

exsanguinarea; sau

| (e) | confirmarea instalării rigor mortis. |
| --- | --- |

(e)

confirmarea instalării rigor mortis.

3.   Tabel

| Animale - remarci/metode | Peşti | Amfibieni | Reptile | Păsări | Rozătoare | Iepuri | Câini, pisici, dihori şi vulpi | Mamifere mari | Primate neumane |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Supradoză de anestezic | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) |
| Tijă perforantă | | | (2) | | | | | | |
| Dioxid de carbon | | | | | (3) | | | | |
| Dislocarea cervicală | | | | (4) | (5) | (6) | | | |
| Lovire/lovitură penetrativă în cap | | | | (7) | (8) | (9) | (10) | | |
| Decapitarea | | | | (11) | (12) | | | | |
| Asomarea electrică | (13) | (13) | | (13) | | (13) | (13) | (13) | |
| Gaze inerte (Ar, N2) | | | | | | | | (14) | |
| Împuşcarea cu glonţ liber cu ajutorul unor carabine, pistoale şi muniţie adecvate. | | | (15) | | | | (16) | (15) | |

Animale - remarci/metode

Peşti

Amfibieni

Reptile

Păsări

Rozătoare

Iepuri

Câini, pisici, dihori şi vulpi

Mamifere mari

Primate neumane

Supradoză de anestezic

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

Tijă perforantă

(2)

Dioxid de carbon

(3)

Dislocarea cervicală

(4)

(5)

(6)

Lovire/lovitură penetrativă în cap

(7)

(8)

(9)

(10)

Decapitarea

(11)

(12)

Asomarea electrică

(13)

(13)

(13)

(13)

(13)

(13)

Gaze inerte (Ar, N2)

(14)

Împuşcarea cu glonţ liber cu ajutorul unor carabine, pistoale şi muniţie adecvate.

(15)

(16)

(15)

Cerinţe

| 1) | După caz, se utilizează după sedarea prealabilă. |
| --- | --- |

1)

După caz, se utilizează după sedarea prealabilă.

| 2) | Se utilizează exclusiv pentru reptilele mari. |
| --- | --- |

2)

Se utilizează exclusiv pentru reptilele mari.

| 3) | Se utilizează numai cu umplere gradată. Nu se utilizează pentru rozătoarele în formă de făt sau nou-născute. |
| --- | --- |

3)

Se utilizează numai cu umplere gradată. Nu se utilizează pentru rozătoarele în formă de făt sau nou-născute.

| 4) | Se utilizează numai pentru păsările mai mici de 1 kg. Păsările de peste 250 g sunt sedate. |
| --- | --- |

4)

Se utilizează numai pentru păsările mai mici de 1 kg. Păsările de peste 250 g sunt sedate.

| 5) | Se utilizează numai pentru rozătoarele mai mici de 1 kg. Rozătoarele de peste 150 g sunt sedate. |
| --- | --- |

5)

Se utilizează numai pentru rozătoarele mai mici de 1 kg. Rozătoarele de peste 150 g sunt sedate.

| 6) | Se utilizează numai pentru iepurii mai mici de 1 kg. Iepurii de peste 150 g sunt sedaţi. |
| --- | --- |

6)

Se utilizează numai pentru iepurii mai mici de 1 kg. Iepurii de peste 150 g sunt sedaţi.

| 7) | Se utilizează numai pentru păsări mai mici de 5 kg. |
| --- | --- |

7)

Se utilizează numai pentru păsări mai mici de 5 kg.

| 8) | Se utilizează numai pentru rozătoare mai mici de 1 kg. |
| --- | --- |

8)

Se utilizează numai pentru rozătoare mai mici de 1 kg.

| 9) | Se utilizează numai pentru iepuri mai mici de 5 kg. |
| --- | --- |

9)

Se utilizează numai pentru iepuri mai mici de 5 kg.

| 10) | Se utilizează numai pentru nou-născuţi. |
| --- | --- |

10)

Se utilizează numai pentru nou-născuţi.

| 11) | Se utilizează numai pentru păsări mai mici de 250 g. |
| --- | --- |

11)

Se utilizează numai pentru păsări mai mici de 250 g.

| 12) | Se utilizează numai dacă alte metode nu sunt posibile. |
| --- | --- |

12)

Se utilizează numai dacă alte metode nu sunt posibile.

| 13) | Este necesar un echipament special. |
| --- | --- |

13)

Este necesar un echipament special.

| 14) | Se utilizează numai pentru porcine. |
| --- | --- |

14)

Se utilizează numai pentru porcine.

| 15) | Se utilizează numai de către trăgători experimentaţi în condiţii de teren. |
| --- | --- |

15)

Se utilizează numai de către trăgători experimentaţi în condiţii de teren.

| 16) | Se utilizează numai în condiţii de teren, de către trăgători experimentaţi, atunci când alte metode nu sunt posibile. |
| --- | --- |

16)

Se utilizează numai în condiţii de teren, de către trăgători experimentaţi, atunci când alte metode nu sunt posibile.

---

(1)  JO L 303, 18.11.2009, p. 1.

---

ANEXA V

Lista elementelor menţionate la articolul 23 alineatul (3)

1.   Legislaţia naţională în vigoare pertinentă pentru achiziţionarea, creşterea, îngrijirea şi folosirea animalelor în scopuri ştiinţifice.

2.   Etica aplicabilă relaţiei animal – om, valoarea intrinsecă a vieţii şi argumentele pro şi contra folosirii animalelor în scopuri ştiinţifice.

3.   Biologia fundamentală şi specifică speciilor corespunzătoare corelată cu anatomia, caracteristicile fiziologice, reproducerea, genetica şi modificările genetice.

4.   Comportamentul animalelor, tehnici de creştere şi îmbunătăţirea mediului de viaţă al acestora.

5.   Metode de manipulare şi proceduri specifice speciilor, după caz.

6.   Gestionarea sănătăţii animalelor şi igienă.

7.   Recunoaşterea manifestărilor de stres, durere şi suferinţă specifice celor mai comune specii de laborator.

8.   Anestezia, metode de atenuare a durerii şi uciderea.

9.   Utilizarea unor puncte finale umane.

10.   Cerinţele legate de înlocuire, reducere şi îmbunătăţire.

11.   Conceperea de proceduri şi de proiecte, după caz.

---

ANEXA VI

Lista elementelor menţionate la articolul 37 alineatul (1) litera (c)

1.   Pertinenţa şi justificarea următoarelor aspecte:

| (a) | utilizarea animalelor, inclusiv originea animalelor necesare, numărul estimat, speciile şi etapele de viaţă; |
| --- | --- |

(a)

utilizarea animalelor, inclusiv originea animalelor necesare, numărul estimat, speciile şi etapele de viaţă;

| (b) | proceduri. |
| --- | --- |

(b)

proceduri.

2.   Aplicarea metodelor de înlocuire, reducere şi îmbunătăţire în cazul procedurilor pe animale.

3.   Folosirea planificată a anesteziei, analgeziei şi a altor metode de atenuare a durerii.

4.   Reducerea, evitarea şi alinarea oricărei forme de suferinţă a animalelor de la naştere până la moarte, după caz.

5.   Utilizarea unor puncte finale umane.

6.   Strategia experimentală sau observaţională şi proiectarea statistică în vederea reducerii la minim a numărului de animale, a durerii, a suferinţei, a stresului şi a impactului asupra mediului, acolo unde este cazul.

7.   Reutilizarea animalelor şi efectul cumulativ asupra animalelor.

8.   Clasificarea propusă a severităţii procedurilor.

9.   Evitarea dublării nejustificate a procedurilor, acolo unde este cazul.

10.   Condiţiile de adăpostire, creştere şi îngrijire pentru animale.

11.   Metode de ucidere

12.   Competenţa persoanelor implicate în proiect.

---

ANEXA VII

Funcţiile şi sarcinile laboratorului de referinţă al Uniunii

1.   Laboratorul de referinţă al Uniunii prevăzut la articolul 48 este Centrul Comun de Cercetare al Comisiei.

2.   Laboratorul de referinţă al Uniunii răspunde în special de:

| (a) | Coordonarea şi promovarea elaborării şi aplicării unor alternative la proceduri, inclusiv în domeniile cercetării de bază şi aplicate şi al testării reglementare; |
| --- | --- |

(a)

Coordonarea şi promovarea elaborării şi aplicării unor alternative la proceduri, inclusiv în domeniile cercetării de bază şi aplicate şi al testării reglementare;

| (b) | Coordonarea validării metodelor alternative la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

(b)

Coordonarea validării metodelor alternative la nivelul Uniunii Europene;

| (c) | Îndeplinirea rolului de punct central pentru schimbul de informaţii privind elaborarea de metode alternative; |
| --- | --- |

(c)

Îndeplinirea rolului de punct central pentru schimbul de informaţii privind elaborarea de metode alternative;

| (d) | Crearea, administrarea şi gestionarea bazelor de date publice şi a sistemelor informatice aferente metodelor alternative şi stadiului de dezvoltare a acestora; |
| --- | --- |

(d)

Crearea, administrarea şi gestionarea bazelor de date publice şi a sistemelor informatice aferente metodelor alternative şi stadiului de dezvoltare a acestora;

| (e) | Promovarea dialogului între legislatori, reglementatori şi toate părţile interesate relevante, în special industria, cercetătorii din domeniul biomedical, organizaţiile consumatorilor şi organizaţiile de apărare a animalelor, în vederea dezvoltării, validării, aprobării normative, recunoaşterii internaţionale şi aplicării metodelor alternative. |
| --- | --- |

(e)

Promovarea dialogului între legislatori, reglementatori şi toate părţile interesate relevante, în special industria, cercetătorii din domeniul biomedical, organizaţiile consumatorilor şi organizaţiile de apărare a animalelor, în vederea dezvoltării, validării, aprobării normative, recunoaşterii internaţionale şi aplicării metodelor alternative.

3.   Laboratorul de referinţă al Uniunii participă la validarea metodelor alternative.

---

ANEXA VIII

Clasificarea severităţii procedurilor

Severitatea unei proceduri se determină prin intensitatea durerii, suferinţei, stresului sau vătămărilor de durată care se aşteaptă să fie suportate de un animal individual pe parcursul procedurii.

Secţiunea I: Categorii de severitate

Fără recuperare:

Procedurile realizate sub anestezie generală, la finalul cărora animalul nu îşi recăpătă cunoştinţa, sunt clasificate drept „fără recuperare”.

Superficial:

Procedurile efectuate pe animale, în urma cărora este probabil ca animalele să prezinte durere, suferinţă sau stres superficial pe termen scurt, precum şi procedurile care nu afectează semnificativ confortul sau starea generală a animalelor sunt clasificate drept „superficiale”.

Moderat:

Procedurile efectuate pe animale, în urma cărora este probabil ca animalele să prezinte durere, suferinţă sau stres moderat pe termen scurt sau durere, suferinţă sau stres superficial pe termen lung, precum şi procedurile care pot afecta moderat confortul sau starea generală a animalelor sunt clasificate drept „moderate”.

Sever:

Procedurile efectuate pe animale, în urma cărora este probabil ca animalele să prezinte durere, suferinţă sau stres severe sau durere, suferinţă sau stres moderat pe termen lung, precum şi procedurile care pot afecta sever confortul sau starea generală a animalelor sunt clasificate drept „severe”.

Secţiunea II: Criterii de atribuire

Atribuirea categoriei de severitate trebuie să ia în considerare orice intervenţie asupra unui animal sau orice manipulare a acestuia în cadrul unei proceduri definite. Aceasta se bazează pe cele mai severe efecte care se aşteaptă să fie resimţite de un animal individual după aplicarea tuturor tehnicilor de îmbunătăţire adecvate.

Atunci când se atribuie o categorie particulară unei proceduri se ţine seama de tipul procedurii şi de un număr de alţi factori. Toţi aceşti factori sunt analizaţi de la caz la caz.

Factorii legaţi de procedură sunt în principal următorii:

| — | tipul manipulării; |
| --- | --- |

—

tipul manipulării;

| — | natura durerii, a suferinţei, a stresului sau a vătămărilor de durată cauzate de (toate elementele) procedură(procedurii), intensitatea, durata, frecvenţa acestora şi multiplicitatea tehnicilor utilizate; |
| --- | --- |

—

natura durerii, a suferinţei, a stresului sau a vătămărilor de durată cauzate de (toate elementele) procedură(procedurii), intensitatea, durata, frecvenţa acestora şi multiplicitatea tehnicilor utilizate;

| — | suferinţa cumulată în cadrul unei proceduri; |
| --- | --- |

—

suferinţa cumulată în cadrul unei proceduri;

| — | imposibilitatea exprimării comportamentului natural, inclusiv restricţii în ceea ce priveşte standardele de adăpostire, creştere şi îngrijire. |
| --- | --- |

—

imposibilitatea exprimării comportamentului natural, inclusiv restricţii în ceea ce priveşte standardele de adăpostire, creştere şi îngrijire.

În secţiunea III se prezintă exemple de proceduri pentru fiecare categorie de severitate pe baza factorilor care au legătură cu procedura în sine. Acestea oferă o primă indicaţie cu privire la clasificarea care ar fi cea mai adecvată pentru un anume tip de procedură.

Cu toate acestea, în sensul clasificării finale a severităţii pentru o procedură, trebuie luaţi în considerare următorii factori suplimentari, evaluaţi de la caz la caz:

| — | tipul de specii şi genotipul; |
| --- | --- |

—

tipul de specii şi genotipul;

| — | stadiul de dezvoltare, vârsta şi sexul animalului; |
| --- | --- |

—

stadiul de dezvoltare, vârsta şi sexul animalului;

| — | instruirea animalului pentru un anumit tip de procedură; |
| --- | --- |

—

instruirea animalului pentru un anumit tip de procedură;

| — | dacă animalul urmează să fie reutilizat, gradul real de severitate a procedurilor anterioare; |
| --- | --- |

—

dacă animalul urmează să fie reutilizat, gradul real de severitate a procedurilor anterioare;

| — | metodele utilizate pentru reducerea sau eliminarea durerii, a suferinţei şi a stresului, inclusiv îmbunătăţirea condiţiilor de adăpostire, creştere şi îngrijire; |
| --- | --- |

—

metodele utilizate pentru reducerea sau eliminarea durerii, a suferinţei şi a stresului, inclusiv îmbunătăţirea condiţiilor de adăpostire, creştere şi îngrijire;

| — | puncte finale umane. |
| --- | --- |

—

puncte finale umane.

Secţiunea III:

Exemple de tipuri diferite de proceduri pentru fiecare categorie de severitate pe baza factorilor care au legătură cu tipul de procedură

1.   Superficial:

| (a) | Administrarea anesteziei, cu excepţia situaţiilor în care scopul unic este uciderea; |
| --- | --- |

(a)

Administrarea anesteziei, cu excepţia situaţiilor în care scopul unic este uciderea;

| (b) | Studiu farmacocinetic în cadrul căruia se administrează o singură doză şi este prelevat un număr limitat de mostre de sânge (totalizând < 10 % din volumul sanguin) şi în cadrul căruia nu se aşteaptă ca substanţa să producă vreun efect advers detectabil; |
| --- | --- |

(b)

Studiu farmacocinetic în cadrul căruia se administrează o singură doză şi este prelevat un număr limitat de mostre de sânge (totalizând < 10 % din volumul sanguin) şi în cadrul căruia nu se aşteaptă ca substanţa să producă vreun efect advers detectabil;

| (c) | Imagistica neinvazivă a animalelor (de ex. RMN) cu sedarea sau anestezierea adecvate; |
| --- | --- |

(c)

Imagistica neinvazivă a animalelor (de ex. RMN) cu sedarea sau anestezierea adecvate;

| (d) | Proceduri superficiale, de ex. biopsii ale urechii şi ale cozii, implantarea subcutanată nechirurgicală a minipompelor şi a microcipurilor; |
| --- | --- |

(d)

Proceduri superficiale, de ex. biopsii ale urechii şi ale cozii, implantarea subcutanată nechirurgicală a minipompelor şi a microcipurilor;

| (e) | Utilizarea de echipamente externe de telemetrie care cauzează numai un disconfort minor animalelor sau interferă puţin cu activitatea lor şi cu comportamentul lor normal; |
| --- | --- |

(e)

Utilizarea de echipamente externe de telemetrie care cauzează numai un disconfort minor animalelor sau interferă puţin cu activitatea lor şi cu comportamentul lor normal;

| (f) | Administrarea de substanţe pe căi subcutanate, intramusculare, intraperitoneale, prin gavaj şi intravenos prin vasele de sânge superficiale, în situaţia în care substanţa nu are mai mult de un impact superficial asupra animalului, iar volumele se încadrează în limitele adecvate dimensiunii şi speciei animalului; |
| --- | --- |

(f)

Administrarea de substanţe pe căi subcutanate, intramusculare, intraperitoneale, prin gavaj şi intravenos prin vasele de sânge superficiale, în situaţia în care substanţa nu are mai mult de un impact superficial asupra animalului, iar volumele se încadrează în limitele adecvate dimensiunii şi speciei animalului;

| (g) | Inducerea de tumori, sau tumorile spontane, care nu cauzează efecte clinice adverse detectabile (de ex. noduli mici, subcutanaţi, neinvazivi); |
| --- | --- |

(g)

Inducerea de tumori, sau tumorile spontane, care nu cauzează efecte clinice adverse detectabile (de ex. noduli mici, subcutanaţi, neinvazivi);

| (h) | Creşterea animalelor modificate genetic, în scopul obţinerii unui fenotip afectat superficial; |
| --- | --- |

(h)

Creşterea animalelor modificate genetic, în scopul obţinerii unui fenotip afectat superficial;

| (i) | Hrănirea cu diete modificate, care nu întrunesc toate cerinţele nutriţionale ale animalului şi care se aşteaptă să cauzeze o anomalie clinică superficială pe durata studiului; |
| --- | --- |

(i)

Hrănirea cu diete modificate, care nu întrunesc toate cerinţele nutriţionale ale animalului şi care se aşteaptă să cauzeze o anomalie clinică superficială pe durata studiului;

| (j) | Imobilizarea pe termen scurt (<24h) în cuşti metabolice; |
| --- | --- |

(j)

Imobilizarea pe termen scurt (<24h) în cuşti metabolice;

| (k) | Studii comportamentale care implică privarea pe termen scurt de partenerii sociali şi izolarea indivizilor adulţi din speciile sociabile (şoareci şi şobolani); |
| --- | --- |

(k)

Studii comportamentale care implică privarea pe termen scurt de partenerii sociali şi izolarea indivizilor adulţi din speciile sociabile (şoareci şi şobolani);

| (l) | Modele care expun animalele la stimuli nocivi care sunt asociaţi imediat cu un nivel superficial de durere, suferinţă sau stres şi pe care animalele îi pot evita cu succes; |
| --- | --- |

(l)

Modele care expun animalele la stimuli nocivi care sunt asociaţi imediat cu un nivel superficial de durere, suferinţă sau stres şi pe care animalele îi pot evita cu succes;

| (m) | O combinaţie sau o cumulare a următoarelor exemple poate avea drept rezultat clasificarea ca „superficial”:






  (i) | Evaluarea compoziţiei organismului prin măsurători neinvazive şi imobilizare minimă; |
| --- | --- | --- |

(m)

O combinaţie sau o cumulare a următoarelor exemple poate avea drept rezultat clasificarea ca „superficial”:

(i)

Evaluarea compoziţiei organismului prin măsurători neinvazive şi imobilizare minimă;

| (ii) | Monitorizarea ECG prin tehnici neinvazive cu imobilizarea minimă sau fără imobilizarea animalelor obişnuite cu acestea; |
| --- | --- |

(ii)

Monitorizarea ECG prin tehnici neinvazive cu imobilizarea minimă sau fără imobilizarea animalelor obişnuite cu acestea;

| (iii) | Utilizarea de echipamente externe de telemetrie care se aşteaptă să nu cauzeze niciun disconfort animalelor adaptate social şi care nu interferă cu activitatea normală şi cu comportamentul normal; |
| --- | --- |

(iii)

Utilizarea de echipamente externe de telemetrie care se aşteaptă să nu cauzeze niciun disconfort animalelor adaptate social şi care nu interferă cu activitatea normală şi cu comportamentul normal;

| (iv) | Creşterea animalelor modificate genetic la care nu se aşteaptă să aibă vreun fenotip clinic negativ detectabil; |
| --- | --- |

(iv)

Creşterea animalelor modificate genetic la care nu se aşteaptă să aibă vreun fenotip clinic negativ detectabil;

| (v) | Adăugarea de markeri inerţi în hrană pentru a urmări traseul alimentelor pe parcursul digestiei; |
| --- | --- |

(v)

Adăugarea de markeri inerţi în hrană pentru a urmări traseul alimentelor pe parcursul digestiei;

| (vi) | Privarea de hrană forţată pentru <24h în cazul şobolanilor adulţi; |
| --- | --- |

(vi)

Privarea de hrană forţată pentru <24h în cazul şobolanilor adulţi;

| (vii) | Testarea în câmp deschis. |
| --- | --- |

(vii)

Testarea în câmp deschis.

2.   Moderat:

| (a) | Aplicarea frecventă de substanţe de testat care produc efecte clinice moderate şi prelevarea de mostre de sânge (>10 % din volumul sanguin) de la un animal conştient pe parcursul câtorva zile fără înlocuirea volumului sanguin; |
| --- | --- |

(a)

Aplicarea frecventă de substanţe de testat care produc efecte clinice moderate şi prelevarea de mostre de sânge (>10 % din volumul sanguin) de la un animal conştient pe parcursul câtorva zile fără înlocuirea volumului sanguin;

| (b) | Studii pentru stabilirea concentraţiilor care produc toxicitate acută, teste de toxicitate/carcinogenicitate cronică, care duc la încheierea procedurii fără moartea animalului; |
| --- | --- |

(b)

Studii pentru stabilirea concentraţiilor care produc toxicitate acută, teste de toxicitate/carcinogenicitate cronică, care duc la încheierea procedurii fără moartea animalului;

| (c) | Intervenţiile chirurgicale realizate sub anestezie generală şi cu analgezice potrivite, asociate cu durere, suferinţă sau cu afectarea stării generale postoperatorii. Exemplele includ: toracotomie, craniotomie, laparotomie, orhidectomie, limfadenectomie, tiroidectomie, chirurgie ortopedică cu stabilizare efectivă şi gestionare a rănilor, transplant de organe cu gestionarea efectivă a respingerii, implant chirurgical de catetere sau echipamente biomedicale (de ex. echipamente de transmisie la distanţă, minipompe etc.); |
| --- | --- |

(c)

Intervenţiile chirurgicale realizate sub anestezie generală şi cu analgezice potrivite, asociate cu durere, suferinţă sau cu afectarea stării generale postoperatorii. Exemplele includ: toracotomie, craniotomie, laparotomie, orhidectomie, limfadenectomie, tiroidectomie, chirurgie ortopedică cu stabilizare efectivă şi gestionare a rănilor, transplant de organe cu gestionarea efectivă a respingerii, implant chirurgical de catetere sau echipamente biomedicale (de ex. echipamente de transmisie la distanţă, minipompe etc.);

| (d) | Modele de inducere a tumorilor, sau tumorile spontane susceptibile de a cauza durere sau stres moderat sau de a afecta moderat comportamentul normal; |
| --- | --- |

(d)

Modele de inducere a tumorilor, sau tumorile spontane susceptibile de a cauza durere sau stres moderat sau de a afecta moderat comportamentul normal;

| (e) | Iradierea sau chimioterapia cu o doză subletală, sau cu o doză în mod normal letală, dar cu reconstituirea sistemului imunitar. Efectele adverse aşteptate sunt superficiale sau moderate şi limitate în timp (<5 zile); |
| --- | --- |

(e)

Iradierea sau chimioterapia cu o doză subletală, sau cu o doză în mod normal letală, dar cu reconstituirea sistemului imunitar. Efectele adverse aşteptate sunt superficiale sau moderate şi limitate în timp (<5 zile);

| (f) | Creşterea animalelor modificate genetic în scopul obţinerii unui fenotip afectat moderat; |
| --- | --- |

(f)

Creşterea animalelor modificate genetic în scopul obţinerii unui fenotip afectat moderat;

| (g) | Crearea de animale modificate genetic prin proceduri chirurgicale; |
| --- | --- |

(g)

Crearea de animale modificate genetic prin proceduri chirurgicale;

| (h) | Utilizarea cuştilor metabolice care implică restricţionarea moderată a mişcărilor pe durată prelungită (până la 5 zile); |
| --- | --- |

(h)

Utilizarea cuştilor metabolice care implică restricţionarea moderată a mişcărilor pe durată prelungită (până la 5 zile);

| (i) | Studii efectuate în condiţii de diete modificate, care nu întrunesc toate cerinţele nutriţionale ale animalului şi care se aşteaptă să cauzeze o anomalie clinică moderată pe durata studiului; |
| --- | --- |

(i)

Studii efectuate în condiţii de diete modificate, care nu întrunesc toate cerinţele nutriţionale ale animalului şi care se aşteaptă să cauzeze o anomalie clinică moderată pe durata studiului;

| (j) | Privarea de hrană forţată pentru 48h în cazul şobolanilor adulţi; |
| --- | --- |

(j)

Privarea de hrană forţată pentru 48h în cazul şobolanilor adulţi;

| (k) | Declanşarea reacţiilor de evadare şi a reacţiilor de evitare în care animalul este incapabil să evadeze sau să evite stimulul şi care se aşteaptă să producă un stres moderat. |
| --- | --- |

(k)

Declanşarea reacţiilor de evadare şi a reacţiilor de evitare în care animalul este incapabil să evadeze sau să evite stimulul şi care se aşteaptă să producă un stres moderat.

3.   Sever:

| (a) | Teste de toxicitate în care punctul final este moartea, sau susceptibile de a provoca moartea din accidente şi în care sunt induse stări patofiziologice severe. De exemplu, testarea toxicităţii acute cu doză unică (a se vedea orientările OCDE privind experimentele); |
| --- | --- |

(a)

Teste de toxicitate în care punctul final este moartea, sau susceptibile de a provoca moartea din accidente şi în care sunt induse stări patofiziologice severe. De exemplu, testarea toxicităţii acute cu doză unică (a se vedea orientările OCDE privind experimentele);

| (b) | Testarea unui dispozitiv în cazul în care defectarea acestuia poate cauza durere sau stres sever sau moartea animalului (de ex. dispozitive de asistenţă cardiacă); |
| --- | --- |

(b)

Testarea unui dispozitiv în cazul în care defectarea acestuia poate cauza durere sau stres sever sau moartea animalului (de ex. dispozitive de asistenţă cardiacă);

| (c) | Testarea eficacităţii unui vaccin caracterizată de afectarea de manieră persistentă a stării generale a animalului, îmbolnăvirea progresivă care conduce la moarte, asociată cu durere, stres sau suferinţă moderată de lungă durată; |
| --- | --- |

(c)

Testarea eficacităţii unui vaccin caracterizată de afectarea de manieră persistentă a stării generale a animalului, îmbolnăvirea progresivă care conduce la moarte, asociată cu durere, stres sau suferinţă moderată de lungă durată;

| (d) | Iradierea sau chimioterapia cu o doză letală fără reconstituirea sistemului imunitar, sau reconstituirea cu producerea bolii de reacţie a grefei contra gazdei; |
| --- | --- |

(d)

Iradierea sau chimioterapia cu o doză letală fără reconstituirea sistemului imunitar, sau reconstituirea cu producerea bolii de reacţie a grefei contra gazdei;

| (e) | Modele cu tumori induse, sau cu tumori spontane, care se aşteaptă să cauzeze o îmbolnăvire progresiv letală asociată cu durere, stres sau suferinţă de lungă durată. De exemplu, tumorile care cauzează caşexie, tumorile invazive ale oaselor, tumorile cu răspândirea metastatică şi tumorile cu ulcerare; |
| --- | --- |

(e)

Modele cu tumori induse, sau cu tumori spontane, care se aşteaptă să cauzeze o îmbolnăvire progresiv letală asociată cu durere, stres sau suferinţă de lungă durată. De exemplu, tumorile care cauzează caşexie, tumorile invazive ale oaselor, tumorile cu răspândirea metastatică şi tumorile cu ulcerare;

| (f) | Intervenţiile chirurgicale şi de altă natură efectuate pe animale sub anestezie generală care se aşteaptă să producă durere, suferinţă sau stres postoperatoriu moderat persistent sau să afecteze de manieră severă şi persistentă starea generală a animalelor. Producerea de fracturi instabile, toracotomia fără utilizarea analgezicelor adecvate, sau traume care induc insuficienţa mai multor organe; |
| --- | --- |

(f)

Intervenţiile chirurgicale şi de altă natură efectuate pe animale sub anestezie generală care se aşteaptă să producă durere, suferinţă sau stres postoperatoriu moderat persistent sau să afecteze de manieră severă şi persistentă starea generală a animalelor. Producerea de fracturi instabile, toracotomia fără utilizarea analgezicelor adecvate, sau traume care induc insuficienţa mai multor organe;

| (g) | Transplantul de organe în situaţia în care respingerea organului poate conduce la un stres sever sau la afectarea de manieră severă a stării generale a animalului (de ex. xenotransplantul); |
| --- | --- |

(g)

Transplantul de organe în situaţia în care respingerea organului poate conduce la un stres sever sau la afectarea de manieră severă a stării generale a animalului (de ex. xenotransplantul);

| (h) | Creşterea animalelor cu malformaţii genetice susceptibile de a produce afectarea de manieră severă şi persistentă a stării generale, de exemplu boala Huntington, distrofie musculară, modele de nevrită cronică recidivantă; |
| --- | --- |

(h)

Creşterea animalelor cu malformaţii genetice susceptibile de a produce afectarea de manieră severă şi persistentă a stării generale, de exemplu boala Huntington, distrofie musculară, modele de nevrită cronică recidivantă;

| (i) | Utilizarea cuştilor metabolice care presupune limitarea severă a libetăţii de mişcare pe durată prelungită; |
| --- | --- |

(i)

Utilizarea cuştilor metabolice care presupune limitarea severă a libetăţii de mişcare pe durată prelungită;

| (j) | Şocul electric care nu poate fi evitat de animal (de ex. pentru a produce o neajutorare dobândită); |
| --- | --- |

(j)

Şocul electric care nu poate fi evitat de animal (de ex. pentru a produce o neajutorare dobândită);

| (k) | Izolarea completă pe perioade prelungite a speciilor sociale, de ex. câinii sau primatele neumane; |
| --- | --- |

(k)

Izolarea completă pe perioade prelungite a speciilor sociale, de ex. câinii sau primatele neumane;

| (l) | Stresul provocat de imobilizare pentru a induce ulcerul gastric sau stopul cardiac la şobolani; |
| --- | --- |

(l)

Stresul provocat de imobilizare pentru a induce ulcerul gastric sau stopul cardiac la şobolani;

| (m) | Testele de înot sau de exerciţiu forţat care au drept punct final epuizarea. |
| --- | --- |

(m)

Testele de înot sau de exerciţiu forţat care au drept punct final epuizarea.

---

EXPUNERE DE MOTIVE A CONSILIULUI

I.   INTRODUCERE

La 5 noiembrie 2008, Comisia a transmis Consiliului propunerea de directivă menționată în subiect, în temeiul articolului 95 din Tratatul CE (articolul 114 din TFUE). Obiectivul acesteia este de a asigura condiții de egalitate în întreaga UE pentru industrie și pentru comunitatea de cercetători și de a consolida protecția animalelor utilizate încă în experimente științifice.

Parlamentul European a adoptat avizul său la prima lectură la 5 mai 2009 (1).

Comitetul Economic și Social și-a adoptat avizul la 13 mai 2009 (2).

Consiliul a adoptat poziția sa la prima lectură, în conformitate cu articolul 294 din TFUE, la 3 iunie 2010.

II.   OBIECTIVE

Principalele obiective ale directivei propuse sunt acela de a asigura condiții de egalitate în întreaga UE pentru industrie și pentru comunitatea de cercetători și acela de a consolida protecția animalelor utilizate încă în experimente științifice. Directiva propusă vizează reinstituirea obiectivelor pieței interne prin rectificarea diverselor deficiențe din directiva actuală, care au dus la diferențe considerabile în punerea acesteia în aplicare la nivel național în statele membre. Recunoscând faptul că, în prezent, utilizarea animalelor în experimente științifice rămâne esențială, pentru o perioadă imposibil de prevăzut, în vederea asigurării unui anumit nivel de siguranță pentru oameni, pentru animale și pentru mediu, propunerea introduce totodată o serie de măsuri de promovare a unor abordări alternative, inclusiv a dezvoltării, validării, acceptării și punerii lor în aplicare, inclusiv la nivel internațional. În general, propunerea impune ca principiile comun acceptate ale celor „3R” - replacement, reduction, refinement (înlocuirea testării pe animale, reducerea numărului de animale și de experimente pe animale și perfecționarea metodelor de experimentare) - să fie luate în considerare pe deplin în momentul elaborării de măsuri comunitare în acest domeniu.

III.   ANALIZA POZIȚIEI CONSILIULUI

A.   Observații generale

Poziția Consiliului confirmă obiectivele propuse de Comisie și încorporează integral, parțial sau în principiu majoritatea amendamentelor Parlamentului European la prima lectură.

În poziția Consiliului au fost incluse, de asemenea, o serie de modificări, altele decât cele prevăzute în avizul Parlamentului European la prima lectură. Aceste modificări au făcut obiectul unor negocieri detaliate cu Parlamentul European, care a confirmat, printr-o scrisoare, acordul său provizoriu cu privire la text în ansamblu.

B.   Observații specifice

1.   Principalele amendamente aduse propunerii Comisiei

(a)   Autorizarea persoanelor

Pentru a reduce sarcina administrativă și a răspunde mai bine nevoilor diferitelor categorii de operatori, Consiliul a eliminat autorizațiile obligatorii propuse pentru persoanele care efectuează sau care supraveghează experimente, punând accentul pe cerințele referitoare la competența personalului. Printre aceste cerințe figurează obligația de a menționa, în autorizația fiecărui crescător, furnizor sau utilizator, o persoană responsabilă cu asigurarea unei instruiri adecvate, a competențelor și a formării continue a personalului.

(b)   Laboratorul de referință al Uniunii

În conformitate cu un amendament propus de Parlament, Consiliul a consolidat promovarea metodelor alternative la nivelul Uniunii prin introducerea unui laborator de referință centralizat al Uniunii, atribuindu-i acestuia o serie de responsabilități, cum ar fi coordonarea și validarea abordărilor alternative, precum și rolul de punct central pentru schimbul de informații referitoare la dezvoltarea acestora.

(c)   Clauzele de protecție

Consiliul a introdus două clauze de protecție suplimentare, pentru a ține seama de posibile situații viitoare în care, din motive de ordin științific, statele membre ar considera necesar să autorizeze utilizarea primatelor neumane în domenii care nu presupun condiții invalidante sau letale pentru oameni sau să depășească limita superioară a severității experimentelor. Această autorizare nu ar putea fi decât temporară și ar fi supusă unei proceduri de control din partea Uniunii.

(d)   Clasificarea severității experimentelor

În acord cu abordarea Parlamentului, Consiliul a introdus în directivă un sistem de clasificare uniformă a severității experimentelor.

2.   Poziția Consiliului privind amendamentele Parlamentului European

În scopul de a ajunge rapid la un acord, Consiliul a examinat fiecare amendament în parte al Parlamentului European. Ori de câte ori a fost posibil, amendamentele au fost acceptate fie integral, fie parțial; alteori, amendamentele au fost integrate în principiu într-un articol sau într-un considerent.

Astfel, în poziția sa, Consiliul:

| — | a acceptat integral (cu unele reformulări), parțial sau în principiu următoarele amendamente: 28, 30, 31, 33, 35, 37, 43, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 59, 60, 61, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70 + 175, 71 + 185, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83, 84, 85, 87, 89, 91, 92, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 108, 109, 110, 112, 114, 115, 116, 117, 119, 121, 123, 124, 125, 126, 127, 129, 135, 136, 139, 140, 141, 142, 145, 150, 151, 152, 160, 161, 168, 169, 170, 193 și 194; |
| --- | --- |

—

a acceptat integral (cu unele reformulări), parțial sau în principiu următoarele amendamente: 28, 30, 31, 33, 35, 37, 43, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 59, 60, 61, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 70 + 175, 71 + 185, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83, 84, 85, 87, 89, 91, 92, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 108, 109, 110, 112, 114, 115, 116, 117, 119, 121, 123, 124, 125, 126, 127, 129, 135, 136, 139, 140, 141, 142, 145, 150, 151, 152, 160, 161, 168, 169, 170, 193 și 194;

| — | nu a fost în măsură să accepte următoarele amendamente: 29, 32, 34, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 44, 46, 57, 58, 62, 63, 80, 86, 88, 90, 93, 94, 95, 96, 104, 111, 113, 118, 120, 122, 128, 131+187, 132, 134, 137, 138, 143, 144, 147, 148, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159,167, 176 + 186, 178 și 180. |
| --- | --- |

—

nu a fost în măsură să accepte următoarele amendamente: 29, 32, 34, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 44, 46, 57, 58, 62, 63, 80, 86, 88, 90, 93, 94, 95, 96, 104, 111, 113, 118, 120, 122, 128, 131+187, 132, 134, 137, 138, 143, 144, 147, 148, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159,167, 176 + 186, 178 și 180.

---

(1)  Documentul 9312/09.

(2)  NAT/422 - CESE 874/2009.

---