# Europeiska unionens C 200/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.200.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 200 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången22 juli 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.200.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 200

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången22 juli 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 200/01 | Kommissionens rekommendation av den 13 juli 2010 om riktlinjer för utarbetandet av nationella samexistensåtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska kommissionen

2010/C 200/01

Kommissionens rekommendation av den 13 juli 2010 om riktlinjer för utarbetandet av nationella samexistensåtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor

1

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 200/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  ) | 6 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 200/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  )

1

6

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 200/03 | Eurons växelkurs | 7 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2010/C 200/03

Eurons växelkurs

7

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 200/04 | Inbjudan att lämna förslag – EACEA/22/10 för genomförandet av Erasmus Mundus 2009–2013 – Insats 2 – Partnerskap | 8 |
| | Gemenskapens växtsortsmyndighet |
| 2010/C 200/05 | Inbjudan till intresseanmälan för ledamotskap i gemenskapens växtsortsmyndighets överklagandenämnd | 11 |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2010/C 200/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  ) | 13 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2010/C 200/04

Inbjudan att lämna förslag – EACEA/22/10 för genomförandet av Erasmus Mundus 2009–2013 – Insats 2 – Partnerskap

8

Gemenskapens växtsortsmyndighet

2010/C 200/05

Inbjudan till intresseanmälan för ledamotskap i gemenskapens växtsortsmyndighets överklagandenämnd

11

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2010/C 200/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

REKOMMENDATIONER

Europeiska kommissionen

| 22.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 200/1

---

KOMMISSIONENS REKOMMENDATION

av den 13 juli 2010

om riktlinjer för utarbetandet av nationella samexistensåtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor

2010/C 200/01

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 292,

med beaktande av artikel 26a andra stycket i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/18/EG av den 12 mars 2001 om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön och om upphävande av rådets direktiv 90/220/EEG (1) och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 26a i direktiv 2001/18/EG får medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att förhindra oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter. Detta gäller i synnerhet när syftet är att undvika förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra grödor, såsom konventionella eller ekologiska grödor. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 26a i direktiv 2001/18/EG får medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att förhindra oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter. Detta gäller i synnerhet när syftet är att undvika förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra grödor, såsom konventionella eller ekologiska grödor.

| (2) | Jordbruksföretagens struktur och jordbrukssystemen samt de ekonomiska och naturbetingade förhållanden som jordbrukare i Europeiska unionen verkar under är extremt olikartade. När man utformar åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade grödor i andra grödor måste man beakta mångfalden när det gäller jordbrukssystemen och de naturbetingade och ekonomiska förhållandena i EU. |
| --- | --- |

(2)

Jordbruksföretagens struktur och jordbrukssystemen samt de ekonomiska och naturbetingade förhållanden som jordbrukare i Europeiska unionen verkar under är extremt olikartade. När man utformar åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade grödor i andra grödor måste man beakta mångfalden när det gäller jordbrukssystemen och de naturbetingade och ekonomiska förhållandena i EU.

| (3) | I de områden där genetiskt modifierade organismer odlas kan medlemsstaternas myndigheter behöva vidta lämpliga åtgärder för att ge konsumenterna och producenterna möjligheten att välja mellan konventionell, ekologisk och genetiskt modifierad produktion (nedan kallat samexistensåtgärder). |
| --- | --- |

(3)

I de områden där genetiskt modifierade organismer odlas kan medlemsstaternas myndigheter behöva vidta lämpliga åtgärder för att ge konsumenterna och producenterna möjligheten att välja mellan konventionell, ekologisk och genetiskt modifierad produktion (nedan kallat samexistensåtgärder).

| (4) | Målet med samexistensåtgärder i områden där genetiskt modifierade organismer odlas är att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter och därmed förebygga ekonomiska förluster och följderna av att genmodifierade grödor blandas in i icke genmodifierade grödor (inklusive ekologiska grödor). |
| --- | --- |

(4)

Målet med samexistensåtgärder i områden där genetiskt modifierade organismer odlas är att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra produkter och därmed förebygga ekonomiska förluster och följderna av att genmodifierade grödor blandas in i icke genmodifierade grödor (inklusive ekologiska grödor).

| (5) | I vissa fall, beroende på de ekonomiska och naturbetingade förhållandena, kan det bli nödvändigt att utesluta odling av genetiskt modifierade grödor inom stora områden. Denna möjlighet bör förutsätta att medlemsstaterna kan visa att det inom dessa områden inte räcker med andra åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor. Dessutom måste de begränsande åtgärderna stå i proportion till ändamålet (dvs. skydd av konventionella och ekologiska jordbrukares särskilda behov). |
| --- | --- |

(5)

I vissa fall, beroende på de ekonomiska och naturbetingade förhållandena, kan det bli nödvändigt att utesluta odling av genetiskt modifierade grödor inom stora områden. Denna möjlighet bör förutsätta att medlemsstaterna kan visa att det inom dessa områden inte räcker med andra åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor. Dessutom måste de begränsande åtgärderna stå i proportion till ändamålet (dvs. skydd av konventionella och ekologiska jordbrukares särskilda behov).

| (6) | I detta sammanhang, där Europeiska unionens vetenskapligt grundade system för godkännande ska kombineras med medlemsstaternas frihet att besluta om genetiskt modifierade grödor ska få odlas eller inte på deras territorier, anser kommissionen att åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor bör vidtas på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

(6)

I detta sammanhang, där Europeiska unionens vetenskapligt grundade system för godkännande ska kombineras med medlemsstaternas frihet att besluta om genetiskt modifierade grödor ska få odlas eller inte på deras territorier, anser kommissionen att åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor bör vidtas på medlemsstatsnivå.

| (7) | Rekommendation 2003/556/EG (2) måste ersättas med en ny rekommendation som bättre återspeglar den möjlighet som medlemsstaterna ges genom artikel 26a att vidta åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor. I de befintliga riktlinjerna begränsas därför innehållet till de viktigaste allmänna principerna för utarbetande av samexistensåtgärder, och det erkänns att medlemsstaterna behöver tillräcklig flexibilitet för att kunna beakta både sina regionala och nationella särdrag och de särskilda lokala behoven i fråga om konventionella, ekologiska och andra typer av grödor och produkter. |
| --- | --- |

(7)

Rekommendation 2003/556/EG (2) måste ersättas med en ny rekommendation som bättre återspeglar den möjlighet som medlemsstaterna ges genom artikel 26a att vidta åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor. I de befintliga riktlinjerna begränsas därför innehållet till de viktigaste allmänna principerna för utarbetande av samexistensåtgärder, och det erkänns att medlemsstaterna behöver tillräcklig flexibilitet för att kunna beakta både sina regionala och nationella särdrag och de särskilda lokala behoven i fråga om konventionella, ekologiska och andra typer av grödor och produkter.

| (8) | Europeiska kontoret för samexistens mellan grödor (ECoB) kommer tillsammans med medlemsstaterna att fortsätta ta fram såväl de bästa lösningarna för samexistens som tekniska riktlinjer för relaterade frågor. |
| --- | --- |

(8)

Europeiska kontoret för samexistens mellan grödor (ECoB) kommer tillsammans med medlemsstaterna att fortsätta ta fram såväl de bästa lösningarna för samexistens som tekniska riktlinjer för relaterade frågor.

HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.

| 1. | När medlemsstaterna utarbetar nationella åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor bör de följa de riktlinjer som tillhandahålls i bilagan till denna rekommendation. |
| --- | --- |

1.

När medlemsstaterna utarbetar nationella åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor bör de följa de riktlinjer som tillhandahålls i bilagan till denna rekommendation.

| 2. | Rekommendation 2003/556/EG upphävs härmed. |
| --- | --- |

2.

Rekommendation 2003/556/EG upphävs härmed.

| 3. | Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

Denna rekommendation riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2010.

På kommissionens vägnar

John DALLI

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 106, 17.4.2001, s. 1.

1

(2)  Kommissionens rekommendation om riktlinjer för utarbetande av nationella strategier och bästa praxis för samexistens mellan genetiskt modifierade grödor och konventionellt och ekologiskt jordbruk (EUT L 189, 29.7.2003, s. 36).

2

---

BILAGA

1.   Inledning

1.1   Nationella samexistensåtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor

Odlingen av genetiskt modifierade organismer i EU påverkar hur jordbruksproduktionen organiseras. Möjligheten att genmodifierade grödor oavsiktligt kan förekomma i icke genmodifierade grödor (konventionella och ekologiska) reser å ena sidan frågan om hur producenternas urval av olika produktionstyper kan säkerställas. I princip bör jordbrukare kunna odla vilka typer av jordbruksgrödor de vill, vare sig det rör sig om genmodifierade, konventionella eller ekologiska grödor. Detta bör sammanjämkas med vissa jordbrukares och operatörers önskan att säkerställa att det finns så få genetiskt modifierade organismer som möjligt i deras grödor.

Å andra sidan är frågan också relaterad till konsumenternas möjligheter att välja produkter. För att de europeiska konsumenterna ska kunna välja mellan genmodifierade och icke genmodifierade livsmedel, bör det finnas såväl ett fungerande spårbarhets- och märkningssystem som en jordbrukssektor som kan tillhandahålla de olika produkttyperna. Livsmedelsindustrins möjligheter att erbjuda konsumenterna ett stort urval går hand i hand med jordbrukssektorns förmåga att bibehålla olika produktionssystem.

Om det i en gröda som inte var avsedd att innehålla genetiskt modifierade organismer tillfälligt förekommer genetiskt modifierade organismer i en mängd som överskrider det tröskelvärde som anges i EU-lagstiftningen, måste den märkas som en genmodifierad produkt (1). Detta skulle kunna förorsaka inkomstförluster, på grund av ett lägre pris på genmodifierade grödor eller svårigheter att sälja sådana grödor. Dessutom skulle ytterligare kostnader kunna uppstå för jordbrukarna om de måste anpassa sina övervakningssystem och åtgärder för att minimera inblandningen av genmodifierade grödor i icke genmodifierade grödor.

Den eventuella inkomstförlusten för producenter av särskilda jordbruksprodukter såsom ekologiska produkter begränsas dock inte nödvändigtvis till situationer där det tröskelvärde på 0,9 % som föreskrivs i EU-lagstiftningen överskrids. Beroende på marknadens efterfrågan och respektive bestämmelser i de nationella lagstiftningarna (en del medlemsstater har t.ex. utarbetat nationella standarder för olika typer av märkning för produkter som är fria från genetiskt modifierade organismer), kan förekomsten av spår av genetiskt modifierade organismer i vissa livsmedel, till och med på en nivå som ligger under 0,9 %, i vissa fall orsaka ekonomiska skador för operatörer som skulle vilja marknadsföra produkterna som fria från genetiskt modifierade organismer.

Dessutom får inblandning av genetiskt modifierade organismer särskilda följder för producenter av specifika produkter, såsom ekologiska jordbrukare (2), vilket också påverkar slutkonsumenten (3). Eftersom sådan produktion ofta är kostsammare, kan kraftfullare insatser för att avskilja grödorna från varandra och undvika förekomst av genetiskt modifierade organismer bli nödvändiga för att garantera det pristillägg som är förbundet med sådana grödor. Dessutom kan lokala begränsningar och särdrag göra att det blir svårt och dyrt att avskilja grödorna från varandra i vissa geografiska områden.

Det är därför nödvändigt att erkänna att medlemsstaterna behöver tillräcklig flexibilitet för att kunna ta hänsyn till sina särskilda regionala och lokala behov när det gäller odling av genetiskt modifierade organismer, för att kunna få lägsta möjliga förekomst av genetiskt modifierade organismer i ekologiska grödor och andra grödor, när tillräckliga renhetsnivåer inte kan åstadkommas på något annat sätt.

1.2   Distinktion mellan ekonomiska aspekter på odling av genetiskt modifierade organismer och vetenskapliga aspekter som omfattas av miljöriskbedömningen

Det är viktigt att klart skilja mellan de ekonomiska aspekterna på odling av genetiskt modifierade organismer och de miljöriskbedömningsaspekter som ingår i godkännandeförfarandena i direktiv 2001/18/EG och i förordning (EG) nr 1829/2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder.

Enligt det förfarande som fastställs i direktiv 2001/18/EG och i förordning (EG) nr 1829/2003 föregås godkännandet för att sätta ut genetiskt modifierade organismer i miljön av en omfattande hälso- och miljöriskbedömning. Riskbedömningen kan leda till ett av följande konstateranden:

| — | Det föreligger en risk för negativa effekter på miljö eller hälsa som inte kan hanteras, varpå ansökan om godkännande avslås. |
| --- | --- |

—

Det föreligger en risk för negativa effekter på miljö eller hälsa som inte kan hanteras, varpå ansökan om godkännande avslås.

| — | Det finns ingen risk för negativa effekter på miljö eller hälsa som inte kan hanteras, varpå ansökan om godkännande beviljas utan att det krävs några ytterligare åtgärder för att hantera organismen, utom de som särskilt föreskrivs i lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Det finns ingen risk för negativa effekter på miljö eller hälsa som inte kan hanteras, varpå ansökan om godkännande beviljas utan att det krävs några ytterligare åtgärder för att hantera organismen, utom de som särskilt föreskrivs i lagstiftningen.

| — | Det finns risker, men de kan hanteras med hjälp av lämpliga åtgärder(t.ex. fysisk åtskillnad och/eller övervakning). I detta fall beviljas godkännandet under förutsättning att riskhanteringsåtgärder för miljön genomförs. |
| --- | --- |

—

Det finns risker, men de kan hanteras med hjälp av lämpliga åtgärder(t.ex. fysisk åtskillnad och/eller övervakning). I detta fall beviljas godkännandet under förutsättning att riskhanteringsåtgärder för miljön genomförs.

Om en miljö- och hälsorisk konstateras efter det att godkännandet har beviljats, föreskrivs i direktiv 2001/18/EG (artikel 20.3) respektive förordning (EG) nr 1829/2003 (artiklarna 10 och 22) ett förfarande för att avsluta eller ändra EU-samtycket eller godkännandet. Dessutom får medlemsstaterna använda sig av den särskilda skyddsklausulen i direktiv 2001/18/EG (artikel 23) eller de nödfallsåtgärder som föreskrivs i förordning (EG) nr 1829/2003 (artikel 34) för att tillfälligt begränsa eller förbjuda odling av genetiskt modifierade organismer på grundval av nya eller kompletterande uppgifter om risker för hälsa eller miljö.

De frågor som återstår att hantera i samband med samexistens rör de ekonomiska aspekterna på inblandning av genmodifierade grödor i icke genmodifierade grödor, eftersom endast godkända genetiskt modifierade organismer får odlas i EU (4) och hälso- och miljöaspekterna redan omfattas av miljöriskbedömningen i EU-godkännandeförfarandet.

1.3   Erkännande av olika villkor för jordbruket inom EU

De europeiska jordbrukarna arbetar under extremt olikartade förhållanden. Gårdarnas och fältens storlek, produktionssystem, växtföljder och odlingsmönster, liksom de naturbetingade förutsättningarna, uppvisar stora variationer i olika delar av Europa. Denna variation måste beaktas vid utformning, genomförande och övervakning av nationella åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor. De åtgärder som tillämpas måste vara specifika för gårdsstrukturer, odlingssystem, odlingsmönster och de naturbetingade förutsättningarna i en region.

Strategier och bästa praxis för odling av genetiskt modifierade organismer kan behöva utarbetas och genomföras på nationell och regional nivå, med deltagande av jordbrukare och andra berörda parter och med beaktande av nationella, regionala och lokala faktorer.

Därför bör det utarbetas åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor på nationell och ibland regional och lokal nivå.

1.4   Syfte med och tillämpningsområde för riktlinjerna

Dessa riktlinjer är utformade som icke-bindande rekommendationer som riktar sig till medlemsstaterna. De är avsedda att tillhandahålla allmänna principer för utarbetande av nationella åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor. Det erkänns att många av de faktorer som är viktiga i detta sammanhang är specifika för nationella, regionala och lokala förhållanden.

2   Om riktlinjer för utarbetandet av nationella samexistensåtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer I konventionella och ekologiska grödor

2.1   Öppenhet, samarbete över gränserna och berörda parters medverkan

Nationella åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor bör utarbetas i samarbete med alla berörda parter och på ett öppet sätt. Medlemsstaterna bör säkerställa gränsöverskridande samarbete med grannländer för att garantera att samexistensåtgärderna verkligen fungerar i gränsområdena. Därför bör de se till att snabbt tillhandahålla lämplig information om de åtgärder som de beslutar sig för att införa.

2.2   Proportionalitet

Åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra grödor bör stå i proportion till det syfte som man vill uppnå (skydd av konventionella och ekologiska jordbrukares särskilda behov). Samexistensåtgärder bör inte leda till en onödig börda för jordbrukare, utsädesproducenter, kooperativ och andra operatörer som är involverade i olika produktionstyper. Vid valet av åtgärder bör man beakta regionala och lokala begränsningar och särdrag, såsom fältens form och storlek i en region, fragmenteringen och den geografiska spridningen av fält som tillhör enskilda gårdar samt regional praxis för jordbruksförvaltning.

2.3   Tröskelvärden för inblandning som ska uppfyllas genom nationella samexistensåtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor

När man vidtar nationella åtgärder för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor bör man beakta tillgängliga kunskaper om risken för och källor till inblandning av genmodifierade grödor i icke genmodifierade grödor. Dessa åtgärder bör stå i proportion till det tröskelvärde för inblandning som ska uppfyllas, vilket är beroende av regionala och nationella särdrag och de särskilda lokala behov som är förbundna med konventionella, ekologiska och andra typer av grödor och produktion.

| 2.3.1 | I vissa fall får förekomsten av spår av genetiskt modifierade organismer i livsmedel och foder ekonomiska följder endast när den överstiger tröskelvärdet 0,9 %. I sådana fall bör medlemsstaterna betrakta åtgärder för att säkerställa uppfyllande av tröskelvärdet 0,9 % som tillräckliga. |
| --- | --- |

2.3.1

I vissa fall får förekomsten av spår av genetiskt modifierade organismer i livsmedel och foder ekonomiska följder endast när den överstiger tröskelvärdet 0,9 %. I sådana fall bör medlemsstaterna betrakta åtgärder för att säkerställa uppfyllande av tröskelvärdet 0,9 % som tillräckliga.

| 2.3.2 | Medlemsstaterna bör i sådana fall då märkning av en gröda som genetiskt modifierad inte får några ekonomiska följder anse att det saknas behov av att sträva efter att uppfylla särskilda tröskelvärden för inblandning. |
| --- | --- |

2.3.2

Medlemsstaterna bör i sådana fall då märkning av en gröda som genetiskt modifierad inte får några ekonomiska följder anse att det saknas behov av att sträva efter att uppfylla särskilda tröskelvärden för inblandning.

| 2.3.3 | I flera fall kan den potentiella inkomstförlusten för ekologiska och vissa konventionella producenter (t.ex. vissa livsmedelsproducenter) orsakas av spår av genetiskt modifierade organismer som ligger på nivåer lägre än 0,9 %. I dessa fall, och för att skydda särskilda produktionstyper, får de berörda medlemsstaterna utforma åtgärder i syfte att uppnå lägre tröskelvärden för förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra grödor än 0,9 %. |
| --- | --- |

2.3.3

I flera fall kan den potentiella inkomstförlusten för ekologiska och vissa konventionella producenter (t.ex. vissa livsmedelsproducenter) orsakas av spår av genetiskt modifierade organismer som ligger på nivåer lägre än 0,9 %. I dessa fall, och för att skydda särskilda produktionstyper, får de berörda medlemsstaterna utforma åtgärder i syfte att uppnå lägre tröskelvärden för förekomst av genetiskt modifierade organismer i andra grödor än 0,9 %.

Oavsett vilken nivå av inblandning som ska uppnås genom samexistensåtgärderna, gäller de tröskelvärden som fastställts i EU-lagstiftningen (5) fortfarande för märkning av förekomst av genetiskt modifierade organismer i livsmedel, foder och produkter avsedda för direkt bearbetning.

2.4   Åtgärder för att utesluta odling av genetiskt modifierade organismer från större områden

Skillnader när det gäller regionala aspekter, såsom klimatförhållanden (som påverkar pollinatörernas aktivitet och transporten av luftburet pollen), topografi, odlingsmönster och växtföljder eller gårdsstrukturer (inklusive omgivande strukturer såsom häckar, skogar, icke odlade arealer och fältens placering) kan påverka graden av blandning mellan genmodifierade och konventionella och ekologiska grödor, och därmed vilka åtgärder som krävs för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor.

Under vissa ekonomiska och naturbetingade förutsättningar bör medlemsstaterna överväga möjligheten att utesluta odling av genetiskt modifierade organismer från större områden på sitt territorium för att undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor. Detta bör förutsätta att medlemsstaterna kan visa att det på de berörda områdena inte räcker med andra åtgärder för att åstadkomma tillräckliga renhetsnivåer. Dessutom bör de begränsande åtgärderna stå i proportion till ändamålet (dvs. skyddet av konventionella eller ekologiska lantbrukares särskilda behov).

2.5   Regler för ansvarsskyldighet

Frågor som rör ekonomisk kompensation eller ansvarsskyldighet för ekonomiska skador hör till medlemsstaternas exklusiva befogenheter.

3.   Utbyte av information på EU-nivå

Kommissionen kommer att fortsätta att samla in och samordna relevant information på grundval av pågående studier på såväl EU-nivå som nationell nivå och att erbjuda tekniskt bistånd till berörda medlemsstater när det gäller att etablera nationella strategier för samexistens.

Samordningen genom Coex-Net (6) och det tekniska biståndet från Europeiska kontoret för samexistens mellan grödor (ECoB) (7) kommer att fortsätta. ECoB kommer att ansvara för uppdateringen av en vägledande förteckning över åtgärder och en förteckning över agronomiska, naturbetingade och grödspecifika faktorer som ska beaktas vid utarbetandet av nationella åtgärder för undvika oavsiktlig förekomst av genetiskt modifierade organismer i konventionella och ekologiska grödor. Medlemsstaterna bör fortsätta att bidra till EcoB:s tekniska arbete.

---

(1)  I enlighet med artiklarna 12 och 24 i förordning (EG) nr 1829/2003, ska märkningsskyldigheten inte gälla för livsmedel eller foder innehållande material som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierade organismer i en proportion som inte överstiger 0,9 % av i) varje enskild ingrediens eller ii) livsmedel som består av en enda ingrediens eller iii) foder eller varje foder som ingår i det, under förutsättning att förekomsten är oavsiktlig eller tekniskt oundviklig.

(2)  I enlighet med förordning (EG) nr 834/2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter får genetiskt modifierade organismer inte användas inom ekologisk produktion, oavsett om det rör sig om frön, livsmedel eller foder (artikel 9.1). Syftet är att genetiskt modifierade organismer ska förekomma i minsta möjliga utsträckning i ekologiska produkter (se skäl 10).

(3)  KOM(2009) 153 – Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om samexistens mellan genetiskt modifierade grödor och konventionellt och ekologiskt jordbruk.

(4)  För att få odlas i EU ska de genetiskt modifierade organismerna ha godkänts för odling enligt direktiv 2001/18/EG eller förordning (EG) nr 1829/2003.

(5)  Artiklarna 12 och 24 i förordning (EG) nr 1829/2003 och artikel 21.3 i direktiv 2001/18/EG.

(6)  Syftet med Nätverksgruppen för utbyte och samordning av information rörande samexistens mellan genetiskt modifierade, konventionella och ekologiska grödor (The Network Group for the Exchange and Coordination of Information concerning Coexistence of Genetically Modified, Conventional and Organic Crops, Coex-Net) är att underlätta utbytet av information mellan medlemsstaterna och kommissionen.

(7)  ECoB utarbetar grödspecifika dokument om bästa praxis i fråga om tekniska samexistensåtgärder. ECoB består av ett sekretariat och grödspecifika tekniska arbetsgrupper där tekniska företrädare för medlemsstaterna deltar.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 22.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 200/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 200/6

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 200/02

Kommissionen beslutade den 10 maj 2010 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den gemensamma marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004. Beslutet i sin helhet finns bara på tyska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas tillgängligt

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5840. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm) under dokumentnummer 32010M5840. EUR-Lex ger tillgång till gemenskapslagstiftningen via Internet.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 22.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 200/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 200/7

---

Eurons växelkurs (1)

21 juli 2010

2010/C 200/03

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,2817 |
| JPY | japansk yen | 111,52 |
| DKK | dansk krona | 7,4519 |
| GBP | pund sterling | 0,83945 |
| SEK | svensk krona | 9,4595 |
| CHF | schweizisk franc | 1,3440 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,0135 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,346 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 284,90 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7088 |
| PLN | polsk zloty | 4,0986 |
| RON | rumänsk leu | 4,2610 |
| TRY | turkisk lira | 1,9586 |
| AUD | australisk dollar | 1,4487 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,3284 |
| HKD | Hongkongdollar | 9,9646 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7831 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,7607 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 543,65 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,6572 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 8,6860 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,2380 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 613,14 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,1225 |
| PHP | filippinsk peso | 59,557 |
| RUB | rysk rubel | 39,0437 |
| THB | thailändsk baht | 41,387 |
| BRL | brasiliansk real | 2,2691 |
| MXN | mexikansk peso | 16,3218 |
| INR | indisk rupie | 60,4510 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,2817

JPY

japansk yen

111,52

DKK

dansk krona

7,4519

GBP

pund sterling

0,83945

SEK

svensk krona

9,4595

CHF

schweizisk franc

1,3440

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,0135

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,346

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

284,90

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7088

PLN

polsk zloty

4,0986

RON

rumänsk leu

4,2610

TRY

turkisk lira

1,9586

AUD

australisk dollar

1,4487

CAD

kanadensisk dollar

1,3284

HKD

Hongkongdollar

9,9646

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7831

SGD

singaporiansk dollar

1,7607

KRW

sydkoreansk won

1 543,65

ZAR

sydafrikansk rand

9,6572

CNY

kinesisk yuan renminbi

8,6860

HRK

kroatisk kuna

7,2380

IDR

indonesisk rupiah

11 613,14

MYR

malaysisk ringgit

4,1225

PHP

filippinsk peso

59,557

RUB

rysk rubel

39,0437

THB

thailändsk baht

41,387

BRL

brasiliansk real

2,2691

MXN

mexikansk peso

16,3218

INR

indisk rupie

60,4510

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 22.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 200/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 200/8

---

Inbjudan att lämna förslag – EACEA/22/10 för genomförandet av Erasmus Mundus 2009–2013

Insats 2 – Partnerskap

2010/C 200/04

Denna inbjudan att lämna förslag gäller samarbete mellan högre utbildningsanstalter i Europa och i tredjeländer i södra Medelhavsområdet (Egypten, Israel och de palestinska territorierna), de centralasiatiska republikerna och länderna på västra Balkan (insats 2 – delinsats 1).

MÅL FÖR PROGRAMMET

Erasmus Mundus-programmets övergripande mål är att främja europeisk högre utbildning, att hjälpa till att förbättra studenters karriärmöjligheter och att främja interkulturell förståelse genom samarbete med tredjeländer i enlighet med målen för EU:s yttre politik för att bidra till en hållbar utveckling i tredjeländers högre utbildning.

Programmet har följande mål:

| — | Att främja ett strukturerat samarbete mellan högre utbildningsanstalter och erbjuda en högre utbildning med bättre kvalitet och ett tydligt europeiskt mervärde som är eftertraktat både inom och utanför unionen, i syfte att skapa spetskompetenscenter. |
| --- | --- |

—

Att främja ett strukturerat samarbete mellan högre utbildningsanstalter och erbjuda en högre utbildning med bättre kvalitet och ett tydligt europeiskt mervärde som är eftertraktat både inom och utanför unionen, i syfte att skapa spetskompetenscenter.

| — | Att bidra till ett ömsesidigt berikande av samhällen genom att utforma mäns och kvinnors utbildning så att de får all lämplig kunskap, i synnerhet när det gäller arbetsmarknaden, och blir öppna och internationellt erfarna. Detta vill vi uppnå genom att göra det enklare för de mest begåvade studenterna och akademikerna från tredjeländer att komma till EU för att få utbildning och/eller erfarenhet i EU och för de mest begåvade europeiska studenterna och akademikerna att resa till tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Att bidra till ett ömsesidigt berikande av samhällen genom att utforma mäns och kvinnors utbildning så att de får all lämplig kunskap, i synnerhet när det gäller arbetsmarknaden, och blir öppna och internationellt erfarna. Detta vill vi uppnå genom att göra det enklare för de mest begåvade studenterna och akademikerna från tredjeländer att komma till EU för att få utbildning och/eller erfarenhet i EU och för de mest begåvade europeiska studenterna och akademikerna att resa till tredjeländer.

| — | Att bidra till utvecklingen av arbetskraft och den internationella samarbetsförmågan bland utbildningsanstalter i tredjeländer genom att öka utbytet mellan EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Att bidra till utvecklingen av arbetskraft och den internationella samarbetsförmågan bland utbildningsanstalter i tredjeländer genom att öka utbytet mellan EU och tredjeländer.

| — | Att förbättra den europeiska högre utbildningens tillgänglighet och förstärka dess profil och synlighet i världen samt göra den mer attraktiv för såväl medborgare från tredjeländer som EU-medborgare. |
| --- | --- |

—

Att förbättra den europeiska högre utbildningens tillgänglighet och förstärka dess profil och synlighet i världen samt göra den mer attraktiv för såväl medborgare från tredjeländer som EU-medborgare.

En guide till Erasmus Mundus-programmet och de relevanta ansökningsformulären finns på nedanstående adress: http://eacea.ec.europa.eu/erasmus_mundus/funding/higher_education_institutions_en.php

INSATS 2 – ERASMUS MUNDUS-PARTNERSKAP

Denna insats har som syfte att stödja det strukturerade samarbetet mellan högre utbildningsanstalter i EU och i tredjeländer genom att främja rörligheten för studenter på alla studienivåer (grundutbildning och masterutbildning), doktorander, forskare, akademisk och administrativ personal (det är möjligt att alla regioner och grupper inte omfattar alla kategorier).

Insats 2 – Erasmus Mundus-partnerskap (EMA2) är uppdelad i två delinsatser:

| — | Erasmus Mundus, insats 2 – DELINSATS 1 – Partnerskap med länder som omfattas av instrumenten ENPI, DCI, EUF och IPA (1) (det tidigare externa samarbetet). |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus, insats 2 – DELINSATS 1 – Partnerskap med länder som omfattas av instrumenten ENPI, DCI, EUF och IPA (1) (det tidigare externa samarbetet).

| — | Erasmus Mundus, insats 2 – DELINSATS 2 – Partnerskap med länder och territorier som omfattas av Instrumentet för Industrialiserade länder (ICI). |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus, insats 2 – DELINSATS 2 – Partnerskap med länder och territorier som omfattas av Instrumentet för Industrialiserade länder (ICI).

1.   Bidragsberättigade deltagare och länder samt partnerskapets sammansättning

De villkor som gäller för bidragsberättigade deltagare och för partnerskapets sammansättning för EMA2 – DELINSATS 1 finns angivna i programguiden under avsnitt 6.1.2 a och i riktlinjerna för ansökan – inbjudan att lämna projektförslag EACEA/22/10 under avsnitten 5.2 och 5.3.

2.   Bidragsberättigande verksamheter

De verksamheter som är bidragsberättigande för EMA2 – DELINSATS 1 finns angivna i programguiden under avsnitt 6.1.2 b och i riktlinjerna för ansökan – inbjudan att lämna projektförslag EACEA/22/10 under avsnitt 5.3.

Projektets planerade längd anges specifikt inom det individuella geografiska områdent/gruppen och får inte överstiga 48 månader.

Bidragsberättigande aktiviteter, inklusive förberedande aktiviteter, kan starta från 30 November 2010.

3.   Tilldelningskriterier

Ansökningar kommer att bedömas enligt följande tilldelningskriterier:

| Kriterium | Vikt |
| --- | --- |
| 1. | Relevans |

Kriterium

Vikt

1.

Relevans

25 %

| 2. | Kvalitet |
| --- | --- |

2.

Kvalitet

65 %

| 2.1 | Partnerskapets sammansättning och samarbetsmekanismer |
| --- | --- |

2.1

Partnerskapets sammansättning och samarbetsmekanismer

20 %

| 2.2 | Organisation och tillämpning av rörligheten |
| --- | --- |

2.2

Organisation och tillämpning av rörligheten

25 %

| 2.3 | Faciliteter för studenter/personal och uppföljning |
| --- | --- |

2.3

Faciliteter för studenter/personal och uppföljning

20 %

| 3. | Hållbarhet |
| --- | --- |

3.

Hållbarhet

10 %

Totalt

100 %

4.   Budget

Den sammanlagda summa som görs tillgänglig genom denna inbjudan att lämna förslag uppgår till 15 200 000 euro med målet att minsta antalet utbyten för individuell rörlighet inte understiger 653 personer.

5.   Sista inlämningsdag

Sista inlämningsdag för Erasmus Mundus Insats 2 (partnerskap) är den 15 oktober 2010.

Bidragsansökan ska sändas som rekommenderat brev till nedanstående adress:

| ‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency |
| --- |
| Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2 |
| Att. Mr Joachim Fronia |
| BOUR 02/29 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency

Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2

Att. Mr Joachim Fronia

BOUR 02/29

Avenue du Bourget 1

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Endast ansökningar som lämnats in i tid och som uppfyller de krav som anges i formuläret kommer att godtas. Ansökningar som endast skickas per fax eller e-post kommer inte att godtas.

Om en sökande sänder in flera olika ansökningar måste varje ansökan sändas i ett separat kuvert.

---

ENPI– Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument.

DCI– Finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete.

IPA– Instrument för stöd inför anslutningen.

EUF– Europeiska utvecklingsfonden (EUF) är det främsta instrumentet för gemenskapsstöd till utvecklingssamarbete i enlighet med Cotonouavtalet: ”partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan”.

---

Gemenskapens växtsortsmyndighet

| 22.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 200/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 200/11

---

Inbjudan till intresseanmälan för ledamotskap i gemenskapens växtsortsmyndighets överklagandenämnd

2010/C 200/05

Beskrivning av myndigheten och dess överklagandenämnd

Gemenskapens växtsortsmyndighet (CPVO) inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (1).

CPVO har status som rättsligt, administrativt och ekonomiskt oberoende juridisk person och har till uppgift att administrera gemenskapens växtförädlarrätt, en särskild typ av industriellt rättsskydd för nya växtsorter. Myndigheten fattar beslut om ansökningar om sådana rättigheter, som ger ett enhetligt skydd i hela gemenskapen. CPVO har sitt säte i Angers i Frankrike.

En överklagandenämnd inrättades genom kommissionens förordning (EG) nr 1239/95 (2). Nämnden beslutar om överklaganden av CPVO:s beslut, bland annat om beviljande av eller avslag på ansökningar om gemenskapens växtförädlarrätt, om invändningar mot beviljande av växtförädlarrätt, om ogiltigförklarande eller upphävande av gemenskapens växtförädlarrätt samt om beviljande av eller avslag på ansökningar om tvångslicenser.

Överklagandenämnden består av en ordförande och två övriga ledamöter, men kan kalla in ytterligare högst två ledamöter.

Beskrivning av uppgifterna

Den ledamot som utses ska utöva de befogenheter som överklagandenämnden har tilldelats, i synnerhet som föredragande.

Urval och utnämning

CPVO:s ordförande kommer att tillsätta en urvalspanel för rekryteringen. Panelen väljer sedan ut ett tjugotal sökande på grundval av deras meriter och de nedan angivna kriterierna och kallar dem till en intervju.

Efter denna intervju sammanställer CPVO:s ordförande en förteckning över kandidater, vilken överlämnas till förvaltningsrådet. Rådet utser ledamöterna i överklagandenämnden från denna förteckning, för en period om fem år med början den 23 februari 2011.

Anställningsvillkor

Ledamöterna kan fortsätta med sin yrkesverksamhet.

Överklagandenämndens ordförande väljer vid behov ledamöter från förteckningen så att nämnden består av de tre eller fem ledamöter som krävs.

De utvalda ledamöterna ska utföra sina uppgifter för överklagandenämnden på deltid. De ska vara tillgängliga minst 10 dagar per kalenderår.

Genom beslut i förvaltningsrådet den 26 mars 2003 utgår ett arvode på 1 600 EUR per ärende till den ledamot som utses till föredragande och 800 EUR per ärende till övriga ledamöter. Ett belopp på 400 EUR per ledamot för att täcka restid tillkommer i förekommande fall. Dessutom utgår ersättning för resekostnader till och från Angers.

Kvalifikationskrav (ska vara uppfyllda senast den sista ansökningsdagen)

| — | De sökande ska vara medborgare i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

De sökande ska vara medborgare i Europeiska unionen.

| — | De sökande ska ha universitetsexamen enligt följande:






  — | De sökande ska ha en utbildningsnivå som motsvarar fullföljda universitetsstudier, med examensbevis när den normala studietiden är fyra år eller mer, eller |
| --- | --- | --- |

—

De sökande ska ha universitetsexamen enligt följande:

—

De sökande ska ha en utbildningsnivå som motsvarar fullföljda universitetsstudier, med examensbevis när den normala studietiden är fyra år eller mer, eller

| — | en utbildningsnivå som motsvarar fullföljda universitetsstudier med examensbevis och lämplig arbetslivserfarenhet om minst ett år när den normala studietiden är minst tre år (denna arbetslivserfarenhet får inte ingå i den arbetslivserfarenhet som krävs enligt nedan). |
| --- | --- |

—

en utbildningsnivå som motsvarar fullföljda universitetsstudier med examensbevis och lämplig arbetslivserfarenhet om minst ett år när den normala studietiden är minst tre år (denna arbetslivserfarenhet får inte ingå i den arbetslivserfarenhet som krävs enligt nedan).

| — | De sökande ska ha tio års arbetslivserfarenhet som förvärvats efter ovan nämnda erforderliga kvalifikationer. De ska:






  — | ha juridisk kompetens med dokumenterad erfarenhet av immaterialrättsliga frågor; de ska helst ha växtförädlarrättslig erfarenhet, eller |
| --- | --- | --- |

—

De sökande ska ha tio års arbetslivserfarenhet som förvärvats efter ovan nämnda erforderliga kvalifikationer. De ska:

—

ha juridisk kompetens med dokumenterad erfarenhet av immaterialrättsliga frågor; de ska helst ha växtförädlarrättslig erfarenhet, eller

| — | vara kvalificerade botaniker eller agronomer med dokumenterad erfarenhet av området. De ska helst ha kunskap om UPOV:s riktlinjer samt tekniska provningar av särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet. |
| --- | --- |

—

vara kvalificerade botaniker eller agronomer med dokumenterad erfarenhet av området. De ska helst ha kunskap om UPOV:s riktlinjer samt tekniska provningar av särskiljbarhet, enhetlighet och stabilitet.

| — | De sökande ska ha fördjupade kunskaper i ett gemenskapsspråk och tillfredsställande kunskaper i ytterligare ett gemenskapsspråk. De ska helst ha goda kunskaper i engelska. |
| --- | --- |

—

De sökande ska ha fördjupade kunskaper i ett gemenskapsspråk och tillfredsställande kunskaper i ytterligare ett gemenskapsspråk. De ska helst ha goda kunskaper i engelska.

Oberoende och intresseförklaring

De sökande får inte ha kopplingar till något privat företag som bedriver yrkesmässig verksamhet som är föremål för ett förfarande vid CPVO.

De sökande ska förbinda sig att agera självständigt och med utgångspunkt från allmänintresset samt lämna en intresseförsäkran med uppgift om eventuella intressen som skulle kunna anses inverka negativt på deras oberoende. De sökande ska bekräfta att de är beredda att lämna dessa försäkringar i ansökan.

Överklagandenämndens ledamöter är oberoende. Vid beslutsfattandet är de inte bundna av några instruktioner. De får inte utföra några andra uppgifter vid CPVO.

Ansökningar

Ansökningar med detaljerade meritförteckningar (översättningar till engelska i tillämpliga fall uppskattas) ska skickas till nedanstående adress senast den 15 september 2010 (poststämpelns datum gäller):

| Community Plant Variety Office (CPVO) |
| --- |
| Secretariat of the Board of Appeal |
| 3 Bvd Foch |
| BP 10121 |
| 49101 Angers Cedex 02 |
| FRANCE |
| doreau@cpvo.europa.eu |

Community Plant Variety Office (CPVO)

Secretariat of the Board of Appeal

3 Bvd Foch

BP 10121

49101 Angers Cedex 02

FRANCE

doreau@cpvo.europa.eu

Mer information kan erhållas från samma adress eller per fax +33 0241256410 eller e-post doreau@cpvo.europa.eu

---

(1)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

(2)  EGT L 121, 1.6.1995, s. 37.

---

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 22.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 200/13

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5935 – VION/Weyl)

(Text av betydelse för EES)

2010/C 200/06

| 1. | Kommissionen mottog den 15 juli 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH och VION Buchloe GmbH, som tillhör VION Food Group (tillsammans VION, Nederländerna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över alla tillgångar tillhörande företaget Weyl Beef Products B.V. (Weyl, Nederländerna) och vissa av företagen inom dess koncern genom förvärv av tillgångar. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 15 juli 2010 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH och VION Buchloe GmbH, som tillhör VION Food Group (tillsammans VION, Nederländerna), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i EG:s koncentrationsförordning, förvärvar fullständig kontroll över alla tillgångar tillhörande företaget Weyl Beef Products B.V. (Weyl, Nederländerna) och vissa av företagen inom dess koncern genom förvärv av tillgångar.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | VION: Internationellt livsmedelsföretag som är verksamt inom inköp och slakt av djurbesättningar, produktion och försäljning av köttprodukter och snabb- matsprodukter som härrör från dessa samt ingredienser, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

VION: Internationellt livsmedelsföretag som är verksamt inom inköp och slakt av djurbesättningar, produktion och försäljning av köttprodukter och snabb- matsprodukter som härrör från dessa samt ingredienser,

| — | Weyl: Internationellt företag för bearbetning av nöt- och kalvkött. |
| --- | --- |

—

Weyl: Internationellt företag för bearbetning av nöt- och kalvkött.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av EG:s koncentrationsförordning, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5935 – VION/Weyl, till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner” |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per post, med angivande av referens COMP/M.5935 – VION/Weyl, till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret ”Företagskoncentrationer och -fusioner”

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (EG:s koncentrationsförordning).

---