# Az Európai Unió C 161/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.161.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 161 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. június 19. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.161.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 161

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. június 19.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2010/C 161/01 | A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában HL C 148., 2010.6.5. | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2010/C 161/01

A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában HL C 148., 2010.6.5.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2010/C 161/02 | C-92/07. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2010. április 29-i ítélete — Európai Bizottság kontra Holland Királyság (EGK — Törökország társulási megállapodás — Astandstill szabályok és a hátrányos megkülönböztetés tilalma — Tartózkodási engedély megszerzéséhez és meghosszabbításához kapcsolódó díjfizetési kötelezettség — A fizetendő díjak arányossága — Összehasonlítás az uniós polgárok által fizetett díjakkal — A társulási megállapodás 9. cikke — A kiegészítő jegyzőkönyv 41. cikkének (1) bekezdése — Az 1/80. sz. társulási tanácsi határozat 10. cikkének (1) bekezdése és 13. cikke) | 2 |
| 2010/C 161/03 | C-246/07. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2010. április 20-i ítélete — Európai Bizottság kontra Svéd Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — Az EK 10. cikk és az EK 300. cikk (1) bekezdésének megsértése — A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény — Valamely anyagnak ezen Egyezmény A. mellékletébe történő felvételére vonatkozó, egyoldalú tagállami javaslat) | 3 |
| 2010/C 161/04 | C-423/07. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — 93/37/EGK irányelv — 3. és 11. cikk — Építési beruházásra irányuló koncessziós szerződések — A közzétételre vonatkozó kötelezettségek — A kötelezettségek terjedelme — Közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény — A koncesszió tárgyának megjelölése és a munkavégzés helyszínének meghatározása — A közbeszerzési eljárást megindító hirdetményben és az ajánlati dokumentációban kifejezetten nem szerepeltetett kiegészítő munkák — Egyenlő bánásmód elve) | 3 |
| 2010/C 161/05 | C-160/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete — Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — EK 43. cikk és EK 49. cikk — 92/50/EGK és 2004/18/EK irányelv — Mentési közszolgáltatás — Sürgősségi mentőszállítás és szakképzett személy közreműködésével végzett egészségügyi szállítás — Az átláthatóság kötelezettsége — EK 45. cikk — A közhatalom gyakorlásához kapcsolódó tevékenységek — Az EK 86. cikk (2) bekezdése — Általános gazdasági érdekű szolgáltatások) | 4 |
| 2010/C 161/06 | C-230/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (az Østre Landsret (Dánia) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Dansk Transport og Logistik kontra Skatteministeriet (Közösségi Vámkódex — 202. cikk, 215. cikk (1) és (3) bekezdés, 217. cikk (1) bekezdés és 233. cikk első bekezdés, d) pont — A (lefoglalt), és ezzel egyidejűleg vagy ezt követően (elkobozott) áru fogalma — A Vámkódex végrehajtásáról szóló rendelet — 867a. cikk — 92/12/EGK irányelv — 5. cikk (1) és (2) bekezdés, 6. cikk, 7. cikk (1) bekezdés, 8. és 9. cikk — Hatodik HÉA irányelv — 7. cikk, 10. cikk (3) bekezdés és 16. cikk (1) bekezdés — Az áruk jogellenes beléptetése — A TIR-igazolvánnyal végrehajtott árufuvarozás — Lefoglalás és megsemmisítés — Azon tagállam meghatározása, amelyben a vámtartozás keletkezik, valamint a jövedéki adó és a HÉA felszámolhatóvá válik — A vám- és adótartozás megszűnése) | 4 |
| 2010/C 161/07 | C-265/08. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2010. április 20-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Federutility, Assogas, Libarna Gas spa, Collino Commercio spa, Sadori gas spa, Egea Commerciale, E.On Vendita srl, Sorgenia spa kontra Autorità per l'energia elettrica e il gas (2003/55/EK irányelv — A földgáz belső piaca — A földgáz ellátási árára vonatkozó állami beavatkozás 2007. július 1-je után — A gázágazatban működő vállalkozások közszolgáltatási kötelezettségei) | 6 |
| 2010/C 161/08 | C-340/08. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a House of Lords (Egyesült Királyság) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — M és társai kérelmére The Queen kontra Her Majesty's Treasury (Közös kül- és biztonságpolitika — Az Oszáma bin Ládennel, az al-Kaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló személyekkel és szervezetekkel szembeni szigorító intézkedések — Pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása — 881/2002/EK rendelet — 2. cikk, (2) bekezdés — Pénzeszközöknek e rendelet I. mellékletében felsorolt személyek részére történő rendelkezésre bocsátásának tilalma — Hatály — Az említett I. mellékletben felsorolt személy házastársa részére folyósított társadalombiztosítási, illetve szociális segélyezési ellátások) | 6 |
| 2010/C 161/09 | C-346/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 22-i ítélete — Az Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Tagállami kötelezettségszegés — 2001/80/EK irányelv — Szennyezés és ártalmak — Tüzelőberendezések — Egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozása — A hivatkozott irányelv lynemouthi erőműre (Egyesült Királyság) történő alkalmazásának hiánya) | 7 |
| 2010/C 161/10 | C-446/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Conseil d'État (Franciaország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Solgar Vitamin’s France, Valorimer SARL, Christian Fenioux, L’Arbre de Vie SARL, Source Claire, Nord Plantes EURL, RCS Distribution, Ponroy Santé, Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires kontra Ministre de l’Économie, des Finances et de l’Emploi, Ministre de la Santé, de la Jeunesse et des Sports, Ministre de l’Agriculture et de la Pêche (2002/46/EK irányelv — Az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése — Az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok — Maximális mennyiségek — Uniós szintű harmonizáció — Hiány — A tagállamok hatásköre — Az e mennyiségek megállapítása érdekében tiszteletben tartandó módszerek és figyelembe veendő kritériumok — Az említett mennyiségeket megállapító nemzeti szabályozás — Nulla mennyiség megállapítása) | 8 |
| 2010/C 161/11 | C-486/08. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Landesgericht Innsbruck (Ausztria) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols kontra Land Tirol (Szociálpolitika — A részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás és a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás — A nemzeti szabályozásban előírt, a részmunkaidőben, az alkalmi jelleggel, illetve a határozott idejű szerződéssel foglalkoztatott szerződéses alkalmazottak számára hátrányos rendelkezések — Az egyenlő bánásmód elve) | 9 |
| 2010/C 161/12 | C-510/08. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Vera Mattner kontra Finanzamt Velbert (A tőke szabad mozgása — Az EK 56. cikk és az EK 58. cikk — Ajándékozási illeték — Beépített telek — Az illetékalap csökkentéséhez való jog — A belföldi illetőségű és a külföldi illetőségű személyekkel szembeni eltérő bánásmód) | 10 |
| 2010/C 161/13 | C-536/08. és C-539/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Staatssecretaris van Financiën kontra X (C-536/08), fiscale eenheid Facet BV/Facet Trading BV (C-539/08) (Hatodik HÉA-irányelv — A 17. cikk (2) és (3) bekezdése — A 28b. cikk A. pontjának (2) bekezdése — Levonási jog — A tagállamok közötti kereskedelem adóztatására vonatkozó átmeneti szabályok — A Közösségen belüli termékbeszerzés helye) | 10 |
| 2010/C 161/14 | C-62/09. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) (Egyesült Királyság) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Az Association of the British Pharmaceutical Industry kérelme alapján: The Queen kontra Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency (2001/83/EK irányelv — 94. cikk — Pénzügyi ösztönzők a betegeiknek bizonyos gyógyszereket felíró orvosi rendelők számára — Egészségügyért felelős hatóságok — Orvosok — Gyógyszerrendelési szabadság) | 11 |
| 2010/C 161/15 | C-82/09. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Dimos Agiou Nikolaou — Kritis kontra Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon (2152/2003/EK rendelet — Az Unión belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyelése — Fogalommeghatározások — Az erdő és az egyéb fás terület fogalma — Hatály) | 11 |
| 2010/C 161/16 | C-102/09. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Tribunale di Firenze (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Camar Srl kontra Presidente del Consiglio dei Ministri (Nemzetközi megállapodások — Yaoundéi egyezmény — A negyedik loméi AKCS-EGK egyezmény — Standstill — záradék — Belső adóztatás — Banán) | 12 |
| 2010/C 161/17 | C-122/09. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Enosi Efopliston Aktoploïas és társai kontra Ypourgos Emporikis Naftilías, Ypourgos Aigaíou (Tengeri fuvarozás — Tengeri kabotázs — 3577/92/EGK rendelet — E rendelet hatálya alóli átmeneti mentesség — A tagállamok azon kötelezettsége, hogy a mentesség időtartamának lejárta előtt ne fogadjanak el a fenti rendelet alkalmazásának komoly veszélyeztetésére alkalmas rendelkezéseket) | 12 |
| 2010/C 161/18 | C-123/09. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Finanzgericht München (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt München (Közös Vámtarifa — Vámtarifaszámok — Lovaglókesztyűk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolása — 3926 vámtarifaszám — 6116 vámtarifaszám) | 13 |
| 2010/C 161/19 | C-124/09. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Raad van State (Hollandia) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Smit Reizen BV kontra Minister van Verkeer en Waterstaat (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 3820/85/EGK és 3821/85/EGK rendelet — Közúti fuvarozás — Adatrögzítési kötelezettség — Pihenőidő és a munkaidő többi része — A menetíróval felszerelt jármű átvételének helyén való megjelenéshez szükséges idő — A központi ügyintézés helyének fogalma) | 13 |
| 2010/C 161/20 | C-374/09. P. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság (hatodik tanács) T-234/09. sz., Hârsulescu kontra Románia ügyben 2009. július 22-én hozott végzése ellen Constantin Hârsulescu által 2009. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés | 14 |
| 2010/C 161/21 | C-109/10.P. sz. ügy: A T-57/01. sz., Solvay SA kontra Bizottság ügyben 2009. december 17-én hozott ítélet ellen a Solvay SA által 2010. március 1-jén benyújtott fellebbezés | 14 |
| 2010/C 161/22 | C-110/10. sz. ügy: A T-58/01. sz., Solvay kontra Bizottság ügyben 2009. december 17-én hozott ítélet ellen a Solvay SA által 2010. március 1-jén benyújtott fellebbezés | 16 |
| 2010/C 161/23 | C-124/10. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) által T-156/04. sz., Éléctricité de France (EDF) kontra Bizottság ügyben 2009. december 15-én hozott ítélet ellen az Európai Bizottság által 2010. március 8-án benyújtott fellebbezés | 16 |
| 2010/C 161/24 | C-125/10. sz. ügy: A Bundespatentgericht (Németország) által 2010. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Merck & Co Inc kontra Deutsches Patent- und Markenamt | 17 |
| 2010/C 161/25 | C-134/10. sz. ügy: 2010. március 15-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság | 18 |
| 2010/C 161/26 | C-136/10. sz. ügy: A Curtea de Apel Târgu-Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș (Románia) által 2010. március 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Daniel Ionel Obreja kontra Direcția Generală a Finanțelor Publice a județului Mureș, Administrația Fondului pentru Mediu | 18 |
| 2010/C 161/27 | C-140/10. sz. ügy: A Hof van Cassatie van België (Belgium) által 2010. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Greenstar-Kanzi Europe kontra Jean Hustin és Jo Goossens | 19 |
| 2010/C 161/28 | C-141/10. sz. ügy: 2010. március 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Holland Királyság | 19 |
| 2010/C 161/29 | C-148/10. sz. ügy: A Hof van Beroep te Brussel (Belgium) által 2010. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — NV Express Line kontra Belgisch Instituut voor Postdiensten en Telecommunicatie | 20 |
| 2010/C 161/30 | C-150/10. sz. ügy: A Tribunal de Première Instance de Bruxelles (Belgium) által 2010. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Bureau d'intervention et de restitution belge (BIRB) kontra Beneo Orafti SA | 21 |
| 2010/C 161/31 | C-151/10. sz. ügy: Az Arbeidshof te Antwerpen (Belgium) Afdeling Hasselt által 2010. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — NV Dai Cugini kontra Rijksdienst voor Sociale Zekerheid | 22 |
| 2010/C 161/32 | C-155/10. sz. ügy: A Supreme Court of the United Kingdom által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Williams és társai kontra British Airways plc | 23 |
| 2010/C 161/33 | C-158/10. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2010. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Johan Leendert Holding B.V. kontra Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid | 24 |
| 2010/C 161/34 | C-159/10. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gerhard Fuchs kontra Land Hessen | 24 |
| 2010/C 161/35 | C-160/10. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Peter Köhler kontra Land Hessen | 26 |
| 2010/C 161/36 | C-162/10. sz. ügy: A High Court of Ireland által 2010. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Phonographic Performance (Ireland) Ltd kontra Ireland and the Attorney General | 28 |
| 2010/C 161/37 | C-163/10. sz. ügy: A Tribunale di Isernia (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Aldo Patriciello elleni büntetőeljárás | 28 |
| 2010/C 161/38 | C-164/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Emanuele Ferazzoli kontra Ministero dell’Interno | 29 |
| 2010/C 161/39 | C-165/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Cosima Barberio kontra Ministero dell’Interno | 29 |
| 2010/C 161/40 | C-166/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Patrizia Banchetti kontra Ministero dell’Interno | 30 |
| 2010/C 161/41 | C-167/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Andrea Palomba kontra Ministero dell’Interno | 30 |
| 2010/C 161/42 | C-168/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Michele Fanelli kontra Ministero dell’Interno | 30 |
| 2010/C 161/43 | C-169/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sandra Castronovo kontra Ministero dell’Interno | 31 |
| 2010/C 161/44 | C-170/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Mirko De Filippo kontra Ministero dell’Interno | 31 |
| 2010/C 161/45 | C-171/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Andrea Sacripanti kontra Ministero dell’Interno | 32 |
| 2010/C 161/46 | C-172/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Emiliano Orrù kontra Ministero dell’Interno | 32 |
| 2010/C 161/47 | C-173/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Fabrizio Cariulo kontra Ministero dell’Interno | 32 |
| 2010/C 161/48 | C-174/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Paola Tonachella kontra Ministero dell’Interno | 33 |
| 2010/C 161/49 | C-175/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Pietro Calogero kontra Ministero dell’Interno | 33 |
| 2010/C 161/50 | C-176/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Danilo Spina kontra Ministero dell’Interno | 34 |
| 2010/C 161/51 | C-178/10. sz. ügy: A Curtea de Apel Târgu-Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș által 2010. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A román állam képviseletében a Ministerul Finanțelor și Economiei, Direcția Generală a Finanțelor Publice Mureș kontra SC Darmi SRL | 34 |
| 2010/C 161/52 | C-179/10. sz. ügy: 2010. április 9-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Francia Köztársaság | 35 |
| 2010/C 161/53 | C-188/10. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2010. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Aziz Melki elleni büntetőeljárás | 35 |
| 2010/C 161/54 | C-189/10. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2010. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sélim Abdeli elleni büntetőeljárás | 36 |
| 2010/C 161/55 | C-191/10. sz. ügy: A Cour de Cassation (Franciaország) által 2010. április 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Société Rastelli Davide és társa kontra Jean-Charles Hidoux, a Médiasucre International társaság felszámolóbiztosa | 36 |
| 2010/C 161/56 | C-196/10. sz. ügy: A Finanzgericht Düsseldorf (Németország) által 2010. április 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Paderborner Brauerei Haus Cramer KG kontra Hauptzollamt Bielefeld | 37 |
| | Törvényszék |
| 2010/C 161/57 | T-303/06. és T-337. sz. ügyek: A Törvényszék 2010. április 27-i ítélete — UniCredito Italiano kontra OHIM — Union Investment Privatfonds (UNIWEB) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az UNIWEB és az UniCredit Wealth Management közösségi szóvédjegyek bejelentése — Az UNIFONDS és az UNIRAK korábbi nemzeti szóvédjegyek és az UNIZINS korábbi nemzeti ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)) | 38 |
| 2010/C 161/58 | T-392/06. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 27-i ítélete — Union Investment Privatfonds kontra OHIM — Unicre-Cartão International De Crédito (unibanco) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az unibanco közösségi ábrás védjegy bejelentése — Az UniFLEXIO, UniVARIO és UniZERO korábbi nemzeti ábrás védjegyek — A dokumentumok késedelmes benyújtása — A 40/94/EK rendelet 74. cikkének (2) bekezdése (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdése) által biztosított mérlegelési jogkör) | 38 |
| 2010/C 161/59 | T-388/07. sz. ügy: A Törvényszék 2010. május 6-i ítélete — Comune di Napoli kontra Bizottság (ERFA — Pénzügyi támogatás csökkentése — Nápoly városában teleházak hálózatának létrehozására irányuló települési pilóta-projekt — A szabálytalanság fogalma — Támogatható kiadások) | 39 |
| 2010/C 161/60 | T-109/08. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 27-i -i ítélete — Freixenet kontra OHIM (Egy csiszolt fehér palack alakja) (Közösségi védjegy — Egy csiszolt fehér palack megjelenésű közösségi védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Megkülönböztető képesség hiánya — A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség hiánya — A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése) — Indokolási kötelezettség — Védelemhez való jog — A 40/94 rendelet 73. cikke (jelenleg a 207/2009 rendelet 75. cikke)) | 39 |
| 2010/C 161/61 | T-110/08. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 27-i ítélete — Freixenet kontra OHIM (Egy csiszolt fekete palack alakja) (Közösségi védjegy — Egy csiszolt fekete palack megjelenésű közösségi védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Megkülönböztető képesség hiánya — A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség hiánya — A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése) — Indokolási kötelezettség — Védelemhez való jog — A 40/94 rendelet 73. cikke (jelenleg a 207/2009 rendelet 75. cikke)) | 40 |
| 2010/C 161/62 | T-586/08. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 29-i ítélete — Kerma kontra OHIM (BIOPIETRA) (Közösségi védjegy — A BIOPETRA közösségi szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — A megkülönböztető képesség hiánya — A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja)) | 40 |
| 2010/C 161/63 | T-22/09. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 15-i végzése — Katjes Fassin kontra OHIM (Pandafej ábrázolása) (Közösségi védjegy — A lajstromozás elbíráló általi megtagadása — A lajstromozás iránti kérelem visszavonása — Okafogyottság) | 40 |
| 2010/C 161/64 | T-18/10. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2010. április 30-i végzése — Inuit Tapiriit Kanatami és társai kontra Parlament és Tanács (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — 1007/2009/EK rendelet — Fókatermékek kereskedelme — Behozatali és értékesítési tilalom — Az inuit közösségek javára szóló kivétel — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — Elfogadhatóság — Fumus boni juris — A sürgősség hiánya) | 41 |
| 2010/C 161/65 | T-103/10. P. (R.) sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 27-i végzése — Parlament kontra U (Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Elbocsátásról szóló határozat — Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke által ideiglenes intézkedés iránti eljárásban hozott végzés — A sürgősség hiánya) | 41 |
| 2010/C 161/66 | T-429/09. sz. ügy: 2009. október 21-én benyújtott kereset — Campailla kontra Bizottság | 42 |
| 2010/C 161/67 | T-510/09. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-33/08 sz., V kontra Bizottság ügyben 2009. október 21-én hozott ítélete ellen V által 2010. április 12-én benyújtott fellebbezés | 42 |
| 2010/C 161/68 | T-15/10. sz. ügy: 2010. január 25-én benyújtott kereset — Noko Ngele kontra Bizottság | 43 |
| 2010/C 161/69 | T-154/10. sz. ügy: 2010. április 2-án benyújtott kereset — Franciaország kontra Bizottság | 43 |
| 2010/C 161/70 | T-158/10. sz. ügy: 2010. április 9-én benyújtott kereset — Dow Chemical kontra Tanács | 44 |
| 2010/C 161/71 | T-159/10. sz. ügy: 2010. április 9-én benyújtott kereset — Air France kontra OHIM (Egy parallelogramma ábrázolása) | 45 |
| 2010/C 161/72 | T-162/10. sz. ügy: 2010. április 13-án benyújtott kereset — Niki Luftfahrt kontra Bizottság | 45 |
| 2010/C 161/73 | T-163/10. sz. ügy: 2010. április 7-én benyújtott kereset — Entegris kontra OHIM — Optimize Technologies (OPTIMIZE TECHNOLOGIES) | 46 |
| 2010/C 161/74 | T-164/10. sz. ügy: 2010. április 13-án benyújtott kereset — Pioneer Hi-Bred International kontra Bizottság | 46 |
| 2010/C 161/75 | T-167/10. sz. ügy: 2010. április 7-én benyújtott kereset — Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság | 47 |
| 2010/C 161/76 | T-168/10. sz. ügy: 2010. április 15-én benyújtott kereset — Bizottság kontra SEMEA | 48 |
| 2010/C 161/77 | T-170/10. sz. ügy: 2010. április 19-én benyújtott kereset — CTG Luxembourg PSF kontra Bíróság | 48 |
| 2010/C 161/78 | T-172/10. sz. ügy: 2010. április 8-án benyújtott kereset — Colas SA kontra OHIM — García-Teresa Gárate (BASE-SEAL) | 49 |
| 2010/C 161/79 | T-175/10. sz. ügy: 2010. április 15-én benyújtott kereset — Milux kontra OHIM (FERTILITYINVIVO) | 50 |
| 2010/C 161/80 | T-176/10. sz. ügy: 2010. április 15-én benyújtott kereset — Seven kontra OHIM — Seven for all mankind (SEVEN FOR ALL MANKIND) | 50 |
| 2010/C 161/81 | T-177/10. sz. ügy: 2010. április 19-én benyújtott kereset — Alcoa Trasformazioni kontra Bizottság | 51 |
| 2010/C 161/82 | T-178/10. sz. ügy: 2010. április 21-én benyújtott kereset — Spanyolország kontra Bizottság | 52 |
| 2010/C 161/83 | T-179/10. sz. ügy: 2010. április 21-én benyújtott kereset — Zitro IP kontra OHIM — Show Ball Informática (BINGO SHOWALL) | 53 |
| 2010/C 161/84 | T-180/10. sz. ügy: 2010. április 16-án benyújtott kereset — Nickel Institute kontra Bizottság | 53 |
| 2010/C 161/85 | T-182/10. sz. ügy: 2010. április 19-én benyújtott kereset — AISCAT kontra Bizottság | 54 |
| 2010/C 161/86 | T-188/10. sz. ügy: 2010. április 26-án benyújtott kereset — DTL kontra OHIM — Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales (Solaria) | 55 |
| 2010/C 161/87 | T-190/10. sz. ügy: 2010. április 22-én benyújtott kereset — Egan és Hackett kontra Parlament | 55 |
| 2010/C 161/88 | T-200/10. sz. ügy: 2010. április 29-én benyújtott kereset — Avery Dennison kontra OHIM — Dennison Hesperia (AVERY DENNISON) | 56 |
| 2010/C 161/89 | T-109/04. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 16-i végzése — DB Schenker Rail Deutschland kontra Bizottság | 56 |
| 2010/C 161/90 | T-511/08. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 13-i végzése — Unity OSG FZE kontra Tanács | 56 |
| | Közszolgálati Törvényszék |
| 2010/C 161/91 | F-19/10. sz. ügy: 2010. március 29-én benyújtott kereset — Marsili kontra Bizottság | 57 |
| 2010/C 161/92 | F-21/10. sz. ügy: 2010. március 31-én benyújtott kereset — Marcuccio kontra Bizottság | 57 |
| 2010/C 161/93 | F-23/10. sz. ügy: 2010. április 16-án benyújtott kereset — Allen kontra Bizottság | 58 |
| 2010/C 161/94 | F-24/10. sz. ügy: 2010. április 21-én benyújtott kereset — Kaskarelis kontra Bizottság | 58 |
| 2010/C 161/95 | F-25/10. sz. ügy: 2010. április 28-án benyújtott kereset — AG(*) kontra Parlament | 58 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2010/C 161/02

C-92/07. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2010. április 29-i ítélete — Európai Bizottság kontra Holland Királyság (EGK — Törökország társulási megállapodás — Astandstill szabályok és a hátrányos megkülönböztetés tilalma — Tartózkodási engedély megszerzéséhez és meghosszabbításához kapcsolódó díjfizetési kötelezettség — A fizetendő díjak arányossága — Összehasonlítás az uniós polgárok által fizetett díjakkal — A társulási megállapodás 9. cikke — A kiegészítő jegyzőkönyv 41. cikkének (1) bekezdése — Az 1/80. sz. társulási tanácsi határozat 10. cikkének (1) bekezdése és 13. cikke)

2

2010/C 161/03

C-246/07. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2010. április 20-i ítélete — Európai Bizottság kontra Svéd Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — Az EK 10. cikk és az EK 300. cikk (1) bekezdésének megsértése — A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény — Valamely anyagnak ezen Egyezmény A. mellékletébe történő felvételére vonatkozó, egyoldalú tagállami javaslat)

3

2010/C 161/04

C-423/07. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság (Tagállami kötelezettségszegés — 93/37/EGK irányelv — 3. és 11. cikk — Építési beruházásra irányuló koncessziós szerződések — A közzétételre vonatkozó kötelezettségek — A kötelezettségek terjedelme — Közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény — A koncesszió tárgyának megjelölése és a munkavégzés helyszínének meghatározása — A közbeszerzési eljárást megindító hirdetményben és az ajánlati dokumentációban kifejezetten nem szerepeltetett kiegészítő munkák — Egyenlő bánásmód elve)

3

2010/C 161/05

C-160/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete — Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság (Tagállami kötelezettségszegés — Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések — EK 43. cikk és EK 49. cikk — 92/50/EGK és 2004/18/EK irányelv — Mentési közszolgáltatás — Sürgősségi mentőszállítás és szakképzett személy közreműködésével végzett egészségügyi szállítás — Az átláthatóság kötelezettsége — EK 45. cikk — A közhatalom gyakorlásához kapcsolódó tevékenységek — Az EK 86. cikk (2) bekezdése — Általános gazdasági érdekű szolgáltatások)

4

2010/C 161/06

C-230/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (az Østre Landsret (Dánia) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Dansk Transport og Logistik kontra Skatteministeriet (Közösségi Vámkódex — 202. cikk, 215. cikk (1) és (3) bekezdés, 217. cikk (1) bekezdés és 233. cikk első bekezdés, d) pont — A (lefoglalt), és ezzel egyidejűleg vagy ezt követően (elkobozott) áru fogalma — A Vámkódex végrehajtásáról szóló rendelet — 867a. cikk — 92/12/EGK irányelv — 5. cikk (1) és (2) bekezdés, 6. cikk, 7. cikk (1) bekezdés, 8. és 9. cikk — Hatodik HÉA irányelv — 7. cikk, 10. cikk (3) bekezdés és 16. cikk (1) bekezdés — Az áruk jogellenes beléptetése — A TIR-igazolvánnyal végrehajtott árufuvarozás — Lefoglalás és megsemmisítés — Azon tagállam meghatározása, amelyben a vámtartozás keletkezik, valamint a jövedéki adó és a HÉA felszámolhatóvá válik — A vám- és adótartozás megszűnése)

4

2010/C 161/07

C-265/08. sz. ügy: A Bíróság (nagytanács) 2010. április 20-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Federutility, Assogas, Libarna Gas spa, Collino Commercio spa, Sadori gas spa, Egea Commerciale, E.On Vendita srl, Sorgenia spa kontra Autorità per l'energia elettrica e il gas (2003/55/EK irányelv — A földgáz belső piaca — A földgáz ellátási árára vonatkozó állami beavatkozás 2007. július 1-je után — A gázágazatban működő vállalkozások közszolgáltatási kötelezettségei)

6

2010/C 161/08

C-340/08. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a House of Lords (Egyesült Királyság) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — M és társai kérelmére The Queen kontra Her Majesty's Treasury (Közös kül- és biztonságpolitika — Az Oszáma bin Ládennel, az al-Kaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló személyekkel és szervezetekkel szembeni szigorító intézkedések — Pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása — 881/2002/EK rendelet — 2. cikk, (2) bekezdés — Pénzeszközöknek e rendelet I. mellékletében felsorolt személyek részére történő rendelkezésre bocsátásának tilalma — Hatály — Az említett I. mellékletben felsorolt személy házastársa részére folyósított társadalombiztosítási, illetve szociális segélyezési ellátások)

6

2010/C 161/09

C-346/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 22-i ítélete — Az Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (Tagállami kötelezettségszegés — 2001/80/EK irányelv — Szennyezés és ártalmak — Tüzelőberendezések — Egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozása — A hivatkozott irányelv lynemouthi erőműre (Egyesült Királyság) történő alkalmazásának hiánya)

7

2010/C 161/10

C-446/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Conseil d'État (Franciaország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Solgar Vitamin’s France, Valorimer SARL, Christian Fenioux, L’Arbre de Vie SARL, Source Claire, Nord Plantes EURL, RCS Distribution, Ponroy Santé, Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires kontra Ministre de l’Économie, des Finances et de l’Emploi, Ministre de la Santé, de la Jeunesse et des Sports, Ministre de l’Agriculture et de la Pêche (2002/46/EK irányelv — Az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése — Az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok — Maximális mennyiségek — Uniós szintű harmonizáció — Hiány — A tagállamok hatásköre — Az e mennyiségek megállapítása érdekében tiszteletben tartandó módszerek és figyelembe veendő kritériumok — Az említett mennyiségeket megállapító nemzeti szabályozás — Nulla mennyiség megállapítása)

8

2010/C 161/11

C-486/08. sz. ügy: A Bíróság (első tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Landesgericht Innsbruck (Ausztria) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols kontra Land Tirol (Szociálpolitika — A részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás és a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás — A nemzeti szabályozásban előírt, a részmunkaidőben, az alkalmi jelleggel, illetve a határozott idejű szerződéssel foglalkoztatott szerződéses alkalmazottak számára hátrányos rendelkezések — Az egyenlő bánásmód elve)

9

2010/C 161/12

C-510/08. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Vera Mattner kontra Finanzamt Velbert (A tőke szabad mozgása — Az EK 56. cikk és az EK 58. cikk — Ajándékozási illeték — Beépített telek — Az illetékalap csökkentéséhez való jog — A belföldi illetőségű és a külföldi illetőségű személyekkel szembeni eltérő bánásmód)

10

2010/C 161/13

C-536/08. és C-539/08. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Staatssecretaris van Financiën kontra X (C-536/08), fiscale eenheid Facet BV/Facet Trading BV (C-539/08) (Hatodik HÉA-irányelv — A 17. cikk (2) és (3) bekezdése — A 28b. cikk A. pontjának (2) bekezdése — Levonási jog — A tagállamok közötti kereskedelem adóztatására vonatkozó átmeneti szabályok — A Közösségen belüli termékbeszerzés helye)

10

2010/C 161/14

C-62/09. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) (Egyesült Királyság) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Az Association of the British Pharmaceutical Industry kérelme alapján: The Queen kontra Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency (2001/83/EK irányelv — 94. cikk — Pénzügyi ösztönzők a betegeiknek bizonyos gyógyszereket felíró orvosi rendelők számára — Egészségügyért felelős hatóságok — Orvosok — Gyógyszerrendelési szabadság)

11

2010/C 161/15

C-82/09. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Dimos Agiou Nikolaou — Kritis kontra Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon (2152/2003/EK rendelet — Az Unión belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyelése — Fogalommeghatározások — Az erdő és az egyéb fás terület fogalma — Hatály)

11

2010/C 161/16

C-102/09. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Tribunale di Firenze (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Camar Srl kontra Presidente del Consiglio dei Ministri (Nemzetközi megállapodások — Yaoundéi egyezmény — A negyedik loméi AKCS-EGK egyezmény — Standstill — záradék — Belső adóztatás — Banán)

12

2010/C 161/17

C-122/09. sz. ügy: A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Enosi Efopliston Aktoploïas és társai kontra Ypourgos Emporikis Naftilías, Ypourgos Aigaíou (Tengeri fuvarozás — Tengeri kabotázs — 3577/92/EGK rendelet — E rendelet hatálya alóli átmeneti mentesség — A tagállamok azon kötelezettsége, hogy a mentesség időtartamának lejárta előtt ne fogadjanak el a fenti rendelet alkalmazásának komoly veszélyeztetésére alkalmas rendelkezéseket)

12

2010/C 161/18

C-123/09. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Finanzgericht München (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt München (Közös Vámtarifa — Vámtarifaszámok — Lovaglókesztyűk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolása — 3926 vámtarifaszám — 6116 vámtarifaszám)

13

2010/C 161/19

C-124/09. sz. ügy: A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Raad van State (Hollandia) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Smit Reizen BV kontra Minister van Verkeer en Waterstaat (Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — 3820/85/EGK és 3821/85/EGK rendelet — Közúti fuvarozás — Adatrögzítési kötelezettség — Pihenőidő és a munkaidő többi része — A menetíróval felszerelt jármű átvételének helyén való megjelenéshez szükséges idő — A központi ügyintézés helyének fogalma)

13

2010/C 161/20

C-374/09. P. sz. ügy: Az Elsőfokú Bíróság (hatodik tanács) T-234/09. sz., Hârsulescu kontra Románia ügyben 2009. július 22-én hozott végzése ellen Constantin Hârsulescu által 2009. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés

14

2010/C 161/21

C-109/10.P. sz. ügy: A T-57/01. sz., Solvay SA kontra Bizottság ügyben 2009. december 17-én hozott ítélet ellen a Solvay SA által 2010. március 1-jén benyújtott fellebbezés

14

2010/C 161/22

C-110/10. sz. ügy: A T-58/01. sz., Solvay kontra Bizottság ügyben 2009. december 17-én hozott ítélet ellen a Solvay SA által 2010. március 1-jén benyújtott fellebbezés

16

2010/C 161/23

C-124/10. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) által T-156/04. sz., Éléctricité de France (EDF) kontra Bizottság ügyben 2009. december 15-én hozott ítélet ellen az Európai Bizottság által 2010. március 8-án benyújtott fellebbezés

16

2010/C 161/24

C-125/10. sz. ügy: A Bundespatentgericht (Németország) által 2010. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Merck & Co Inc kontra Deutsches Patent- und Markenamt

17

2010/C 161/25

C-134/10. sz. ügy: 2010. március 15-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság

18

2010/C 161/26

C-136/10. sz. ügy: A Curtea de Apel Târgu-Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș (Románia) által 2010. március 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Daniel Ionel Obreja kontra Direcția Generală a Finanțelor Publice a județului Mureș, Administrația Fondului pentru Mediu

18

2010/C 161/27

C-140/10. sz. ügy: A Hof van Cassatie van België (Belgium) által 2010. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Greenstar-Kanzi Europe kontra Jean Hustin és Jo Goossens

19

2010/C 161/28

C-141/10. sz. ügy: 2010. március 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Holland Királyság

19

2010/C 161/29

C-148/10. sz. ügy: A Hof van Beroep te Brussel (Belgium) által 2010. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — NV Express Line kontra Belgisch Instituut voor Postdiensten en Telecommunicatie

20

2010/C 161/30

C-150/10. sz. ügy: A Tribunal de Première Instance de Bruxelles (Belgium) által 2010. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Bureau d'intervention et de restitution belge (BIRB) kontra Beneo Orafti SA

21

2010/C 161/31

C-151/10. sz. ügy: Az Arbeidshof te Antwerpen (Belgium) Afdeling Hasselt által 2010. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — NV Dai Cugini kontra Rijksdienst voor Sociale Zekerheid

22

2010/C 161/32

C-155/10. sz. ügy: A Supreme Court of the United Kingdom által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Williams és társai kontra British Airways plc

23

2010/C 161/33

C-158/10. sz. ügy: A Raad van State (Hollandia) által 2010. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Johan Leendert Holding B.V. kontra Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

24

2010/C 161/34

C-159/10. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gerhard Fuchs kontra Land Hessen

24

2010/C 161/35

C-160/10. sz. ügy: A Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Peter Köhler kontra Land Hessen

26

2010/C 161/36

C-162/10. sz. ügy: A High Court of Ireland által 2010. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Phonographic Performance (Ireland) Ltd kontra Ireland and the Attorney General

28

2010/C 161/37

C-163/10. sz. ügy: A Tribunale di Isernia (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Aldo Patriciello elleni büntetőeljárás

28

2010/C 161/38

C-164/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Emanuele Ferazzoli kontra Ministero dell’Interno

29

2010/C 161/39

C-165/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Cosima Barberio kontra Ministero dell’Interno

29

2010/C 161/40

C-166/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Patrizia Banchetti kontra Ministero dell’Interno

30

2010/C 161/41

C-167/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Andrea Palomba kontra Ministero dell’Interno

30

2010/C 161/42

C-168/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Michele Fanelli kontra Ministero dell’Interno

30

2010/C 161/43

C-169/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sandra Castronovo kontra Ministero dell’Interno

31

2010/C 161/44

C-170/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Mirko De Filippo kontra Ministero dell’Interno

31

2010/C 161/45

C-171/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Andrea Sacripanti kontra Ministero dell’Interno

32

2010/C 161/46

C-172/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Emiliano Orrù kontra Ministero dell’Interno

32

2010/C 161/47

C-173/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Fabrizio Cariulo kontra Ministero dell’Interno

32

2010/C 161/48

C-174/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Paola Tonachella kontra Ministero dell’Interno

33

2010/C 161/49

C-175/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Pietro Calogero kontra Ministero dell’Interno

33

2010/C 161/50

C-176/10. sz. ügy: A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Danilo Spina kontra Ministero dell’Interno

34

2010/C 161/51

C-178/10. sz. ügy: A Curtea de Apel Târgu-Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș által 2010. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A román állam képviseletében a Ministerul Finanțelor și Economiei, Direcția Generală a Finanțelor Publice Mureș kontra SC Darmi SRL

34

2010/C 161/52

C-179/10. sz. ügy: 2010. április 9-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Francia Köztársaság

35

2010/C 161/53

C-188/10. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2010. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Aziz Melki elleni büntetőeljárás

35

2010/C 161/54

C-189/10. sz. ügy: A Cour de cassation (Franciaország) által 2010. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sélim Abdeli elleni büntetőeljárás

36

2010/C 161/55

C-191/10. sz. ügy: A Cour de Cassation (Franciaország) által 2010. április 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Société Rastelli Davide és társa kontra Jean-Charles Hidoux, a Médiasucre International társaság felszámolóbiztosa

36

2010/C 161/56

C-196/10. sz. ügy: A Finanzgericht Düsseldorf (Németország) által 2010. április 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Paderborner Brauerei Haus Cramer KG kontra Hauptzollamt Bielefeld

37

Törvényszék

2010/C 161/57

T-303/06. és T-337. sz. ügyek: A Törvényszék 2010. április 27-i ítélete — UniCredito Italiano kontra OHIM — Union Investment Privatfonds (UNIWEB) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az UNIWEB és az UniCredit Wealth Management közösségi szóvédjegyek bejelentése — Az UNIFONDS és az UNIRAK korábbi nemzeti szóvédjegyek és az UNIZINS korábbi nemzeti ábrás védjegy — Viszonylagos kizáró ok — Összetéveszthetőség — A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja))

38

2010/C 161/58

T-392/06. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 27-i ítélete — Union Investment Privatfonds kontra OHIM — Unicre-Cartão International De Crédito (unibanco) (Közösségi védjegy — Felszólalási eljárás — Az unibanco közösségi ábrás védjegy bejelentése — Az UniFLEXIO, UniVARIO és UniZERO korábbi nemzeti ábrás védjegyek — A dokumentumok késedelmes benyújtása — A 40/94/EK rendelet 74. cikkének (2) bekezdése (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdése) által biztosított mérlegelési jogkör)

38

2010/C 161/59

T-388/07. sz. ügy: A Törvényszék 2010. május 6-i ítélete — Comune di Napoli kontra Bizottság (ERFA — Pénzügyi támogatás csökkentése — Nápoly városában teleházak hálózatának létrehozására irányuló települési pilóta-projekt — A szabálytalanság fogalma — Támogatható kiadások)

39

2010/C 161/60

T-109/08. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 27-i -i ítélete — Freixenet kontra OHIM (Egy csiszolt fehér palack alakja) (Közösségi védjegy — Egy csiszolt fehér palack megjelenésű közösségi védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Megkülönböztető képesség hiánya — A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség hiánya — A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése) — Indokolási kötelezettség — Védelemhez való jog — A 40/94 rendelet 73. cikke (jelenleg a 207/2009 rendelet 75. cikke))

39

2010/C 161/61

T-110/08. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 27-i ítélete — Freixenet kontra OHIM (Egy csiszolt fekete palack alakja) (Közösségi védjegy — Egy csiszolt fekete palack megjelenésű közösségi védjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — Megkülönböztető képesség hiánya — A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség hiánya — A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése) — Indokolási kötelezettség — Védelemhez való jog — A 40/94 rendelet 73. cikke (jelenleg a 207/2009 rendelet 75. cikke))

40

2010/C 161/62

T-586/08. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 29-i ítélete — Kerma kontra OHIM (BIOPIETRA) (Közösségi védjegy — A BIOPETRA közösségi szóvédjegy bejelentése — Feltétlen kizáró ok — A megkülönböztető képesség hiánya — A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja))

40

2010/C 161/63

T-22/09. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 15-i végzése — Katjes Fassin kontra OHIM (Pandafej ábrázolása) (Közösségi védjegy — A lajstromozás elbíráló általi megtagadása — A lajstromozás iránti kérelem visszavonása — Okafogyottság)

40

2010/C 161/64

T-18/10. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2010. április 30-i végzése — Inuit Tapiriit Kanatami és társai kontra Parlament és Tanács (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — 1007/2009/EK rendelet — Fókatermékek kereskedelme — Behozatali és értékesítési tilalom — Az inuit közösségek javára szóló kivétel — Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem — Elfogadhatóság — Fumus boni juris — A sürgősség hiánya)

41

2010/C 161/65

T-103/10. P. (R.) sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 27-i végzése — Parlament kontra U (Fellebbezés — Közszolgálat — Tisztviselők — Elbocsátásról szóló határozat — Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke által ideiglenes intézkedés iránti eljárásban hozott végzés — A sürgősség hiánya)

41

2010/C 161/66

T-429/09. sz. ügy: 2009. október 21-én benyújtott kereset — Campailla kontra Bizottság

42

2010/C 161/67

T-510/09. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-33/08 sz., V kontra Bizottság ügyben 2009. október 21-én hozott ítélete ellen V által 2010. április 12-én benyújtott fellebbezés

42

2010/C 161/68

T-15/10. sz. ügy: 2010. január 25-én benyújtott kereset — Noko Ngele kontra Bizottság

43

2010/C 161/69

T-154/10. sz. ügy: 2010. április 2-án benyújtott kereset — Franciaország kontra Bizottság

43

2010/C 161/70

T-158/10. sz. ügy: 2010. április 9-én benyújtott kereset — Dow Chemical kontra Tanács

44

2010/C 161/71

T-159/10. sz. ügy: 2010. április 9-én benyújtott kereset — Air France kontra OHIM (Egy parallelogramma ábrázolása)

45

2010/C 161/72

T-162/10. sz. ügy: 2010. április 13-án benyújtott kereset — Niki Luftfahrt kontra Bizottság

45

2010/C 161/73

T-163/10. sz. ügy: 2010. április 7-én benyújtott kereset — Entegris kontra OHIM — Optimize Technologies (OPTIMIZE TECHNOLOGIES)

46

2010/C 161/74

T-164/10. sz. ügy: 2010. április 13-án benyújtott kereset — Pioneer Hi-Bred International kontra Bizottság

46

2010/C 161/75

T-167/10. sz. ügy: 2010. április 7-én benyújtott kereset — Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság

47

2010/C 161/76

T-168/10. sz. ügy: 2010. április 15-én benyújtott kereset — Bizottság kontra SEMEA

48

2010/C 161/77

T-170/10. sz. ügy: 2010. április 19-én benyújtott kereset — CTG Luxembourg PSF kontra Bíróság

48

2010/C 161/78

T-172/10. sz. ügy: 2010. április 8-án benyújtott kereset — Colas SA kontra OHIM — García-Teresa Gárate (BASE-SEAL)

49

2010/C 161/79

T-175/10. sz. ügy: 2010. április 15-én benyújtott kereset — Milux kontra OHIM (FERTILITYINVIVO)

50

2010/C 161/80

T-176/10. sz. ügy: 2010. április 15-én benyújtott kereset — Seven kontra OHIM — Seven for all mankind (SEVEN FOR ALL MANKIND)

50

2010/C 161/81

T-177/10. sz. ügy: 2010. április 19-én benyújtott kereset — Alcoa Trasformazioni kontra Bizottság

51

2010/C 161/82

T-178/10. sz. ügy: 2010. április 21-én benyújtott kereset — Spanyolország kontra Bizottság

52

2010/C 161/83

T-179/10. sz. ügy: 2010. április 21-én benyújtott kereset — Zitro IP kontra OHIM — Show Ball Informática (BINGO SHOWALL)

53

2010/C 161/84

T-180/10. sz. ügy: 2010. április 16-án benyújtott kereset — Nickel Institute kontra Bizottság

53

2010/C 161/85

T-182/10. sz. ügy: 2010. április 19-én benyújtott kereset — AISCAT kontra Bizottság

54

2010/C 161/86

T-188/10. sz. ügy: 2010. április 26-án benyújtott kereset — DTL kontra OHIM — Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales (Solaria)

55

2010/C 161/87

T-190/10. sz. ügy: 2010. április 22-én benyújtott kereset — Egan és Hackett kontra Parlament

55

2010/C 161/88

T-200/10. sz. ügy: 2010. április 29-én benyújtott kereset — Avery Dennison kontra OHIM — Dennison Hesperia (AVERY DENNISON)

56

2010/C 161/89

T-109/04. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 16-i végzése — DB Schenker Rail Deutschland kontra Bizottság

56

2010/C 161/90

T-511/08. sz. ügy: A Törvényszék 2010. április 13-i végzése — Unity OSG FZE kontra Tanács

56

Közszolgálati Törvényszék

2010/C 161/91

F-19/10. sz. ügy: 2010. március 29-én benyújtott kereset — Marsili kontra Bizottság

57

2010/C 161/92

F-21/10. sz. ügy: 2010. március 31-én benyújtott kereset — Marcuccio kontra Bizottság

57

2010/C 161/93

F-23/10. sz. ügy: 2010. április 16-án benyújtott kereset — Allen kontra Bizottság

58

2010/C 161/94

F-24/10. sz. ügy: 2010. április 21-én benyújtott kereset — Kaskarelis kontra Bizottság

58

2010/C 161/95

F-25/10. sz. ügy: 2010. április 28-án benyújtott kereset — AG(*) kontra Parlament

58

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/1

---

(2010/C 161/01)

A Bíróság utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában

HL C 148., 2010.6.5.

Korábbi közzétételek

HL C 134., 2010.5.22.

HL C 113., 2010.5.1.

HL C 100., 2010.4.17.

HL C 80., 2010.3.27.

HL C 63., 2010.3.13.

HL C 51., 2010.2.27.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/2

---

A Bíróság (második tanács) 2010. április 29-i ítélete — Európai Bizottság kontra Holland Királyság

(C-92/07. sz. ügy) (1)

(EGK - Törökország társulási megállapodás - A„standstill” szabályok és a hátrányos megkülönböztetés tilalma - Tartózkodási engedély megszerzéséhez és meghosszabbításához kapcsolódó díjfizetési kötelezettség - A fizetendő díjak arányossága - Összehasonlítás az uniós polgárok által fizetett díjakkal - A társulási megállapodás 9. cikke - A kiegészítő jegyzőkönyv 41. cikkének (1) bekezdése - Az 1/80. sz. társulási tanácsi határozat 10. cikkének (1) bekezdése és 13. cikke)

(2010/C 161/02)

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: P. J. Kuijper és S. Boelaert meghatalmazottak)

Alperes: Holland Királyság (képviselők: H. G. Sevenster, C. Wissels és M. de Grave meghatalmazottak)

A felperest támogató beavatkozó: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: M. Lumma és J. Möller meghatalmazottak)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — A Közösség nevében az 1963. december 23-i 64/732/EGK tanácsi határozattal (HL 1964. 217., 3685. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 11. kötet, 10. o.) megkötött, Ankarában, 1963. szeptember 12-én aláírt, az Európai Gazdasági Közösség és a Török Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló megállapodás 9. cikkének, a Közösség nevében az 1972. december 19-i 2760/72/EGK tanácsi rendelettel (HL L 293., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 11. kötet, 41. o.) jóváhagyott és megerősített kiegészítő jegyzőkönyv 41. cikkének, valamint a társulás fejlesztéséről szóló, 1980. szeptember 19-i 1/80 határozat 10. cikke (1) és (13) bekezdésének megsértése — Hátrányosan megkülönböztető díjak alkalmazása a tartózkodási engedélyek tekintetében

Rendelkező rész

| 1. | A Holland Királyság, mivel a tartózkodási engedélyek kiállításáért olyan díjakat előíró szabályozást vezetett be és tartott fenn, amelyek aránytalanok a hasonló okmányok kiállításáért a tagállamok állampolgárai esetében felszámított díjakhoz képest, és mivel ezt a szabályozást alkalmazza azokra a török állampolgárokra, akik Hollandiában tartózkodási joggal rendelkeznek az alábbiak alapján:






  — | az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulás létrehozásáról szóló, egyrészről a Török Köztársaság, másrészről az EGK tagállamai és a Közösség által 1963. szeptember 12-én Ankarában aláírt, a Közösség nevében az 1963. december 23-i 64/732/EGK tanácsi határozattal megkötött, jóváhagyott és megerősített megállapodás, |
| --- | --- | --- |

1.

A Holland Királyság, mivel a tartózkodási engedélyek kiállításáért olyan díjakat előíró szabályozást vezetett be és tartott fenn, amelyek aránytalanok a hasonló okmányok kiállításáért a tagállamok állampolgárai esetében felszámított díjakhoz képest, és mivel ezt a szabályozást alkalmazza azokra a török állampolgárokra, akik Hollandiában tartózkodási joggal rendelkeznek az alábbiak alapján:

—

az Európai Gazdasági Közösség és Törökország közötti társulás létrehozásáról szóló, egyrészről a Török Köztársaság, másrészről az EGK tagállamai és a Közösség által 1963. szeptember 12-én Ankarában aláírt, a Közösség nevében az 1963. december 23-i 64/732/EGK tanácsi határozattal megkötött, jóváhagyott és megerősített megállapodás,

| — | a Brüsszelben 1970. november 23-án aláírt — a Közösség nevében az 1972. december 19-i 2760/72/EGK tanácsi rendelettel megkötött, jóváhagyott és megerősített — kiegészítő jegyzőkönyv és |
| --- | --- |

—

a Brüsszelben 1970. november 23-án aláírt — a Közösség nevében az 1972. december 19-i 2760/72/EGK tanácsi rendelettel megkötött, jóváhagyott és megerősített — kiegészítő jegyzőkönyv és

| — | a társulási megállapodás által létrehozott és egyrészt a tagállamok kormányainak tagjaiból, az Európai Unió Tanácsának és az Európai Közösségek Bizottságának a tagjaiból, másrészt a török kormány tagjaiból álló Társulási Tanács által 1980. szeptember 19-én elfogadott 1/80 határozat, |
| --- | --- |

—

a társulási megállapodás által létrehozott és egyrészt a tagállamok kormányainak tagjaiból, az Európai Unió Tanácsának és az Európai Közösségek Bizottságának a tagjaiból, másrészt a török kormány tagjaiból álló Társulási Tanács által 1980. szeptember 19-én elfogadott 1/80 határozat,

nem teljesítette a társulási megállapodás 9. cikkéből, a kiegészítő jegyzőkönyv 41. cikkéből, valamint az 1/80 határozat 10. cikkének (1) bekezdéséből és 13. cikkéből eredő kötelezettségeit.

| 2. | A Bíróság a Holland Királyságot kötelezi a költségek viselésére. A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a Holland Királyságot kötelezi a költségek viselésére. A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 95., 2007.4.28.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/3

---

A Bíróság (nagytanács) 2010. április 20-i ítélete — Európai Bizottság kontra Svéd Királyság

(C-246/07. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - Az EK 10. cikk és az EK 300. cikk (1) bekezdésének megsértése - A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény - Valamely anyagnak ezen Egyezmény A. mellékletébe történő felvételére vonatkozó, egyoldalú tagállami javaslat)

(2010/C 161/03)

Az eljárás nyelve: svéd

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Valero Jordana és C. Tufvesson meghatalmazottak)

Alperes: Svéd Királyság (képviselő: A. Kruse és A. Falk meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozók: Dán Királyság (képviselők: C. Pilgaard Zinglersen és R. Holdgaard meghatalmazottak), Holland Királyság (képviselők: C. M. Wissels és D. J. M. de Grave meghatalmazottak), Finn Köztársaság (képviselő: J. Heliskoski meghatalmazott), Nagy Britannia és Észak Írország Egyesült Királysága (képviselő: V. Jackson meghatalmazott, D. Anderson QC)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — Az EK 10. cikk és az EK 300. cikk (1) bekezdésének megsértése — Valamely anyagnak (perfluor-oktán-szulfonát) a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény A. mellékletébe való felvételére irányuló egyoldalú javaslat.

Rendelkező rész

| 1. | A Svéd Királyság — mivel egyoldalúan javasolta valamely anyagnak, a perfluor-oktán-szulfonátnak a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény A. mellékletébe történő felvételét — nem teljesítette az EK 10. cikkből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

1.

A Svéd Királyság — mivel egyoldalúan javasolta valamely anyagnak, a perfluor-oktán-szulfonátnak a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény A. mellékletébe történő felvételét — nem teljesítette az EK 10. cikkből eredő kötelezettségeit.

| 2. | A Bíróság a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3. | A Bíróság a Svéd Királyságot kötelezi az Európai Bizottság költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

3.

A Bíróság a Svéd Királyságot kötelezi az Európai Bizottság költségeinek viselésére.

| 4. | A Dán Királyság, a Holland Királyság, a Finn Köztársaság valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

4.

A Dán Királyság, a Holland Királyság, a Finn Köztársaság valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 183., 2007.8.4.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/3

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

(C-423/07. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - 93/37/EGK irányelv - 3. és 11. cikk - Építési beruházásra irányuló koncessziós szerződések - A közzétételre vonatkozó kötelezettségek - A kötelezettségek terjedelme - Közbeszerzési eljárást megindító hirdetmény - A koncesszió tárgyának megjelölése és a munkavégzés helyszínének meghatározása - A közbeszerzési eljárást megindító hirdetményben és az ajánlati dokumentációban kifejezetten nem szerepeltetett kiegészítő munkák - Egyenlő bánásmód elve)

(2010/C 161/04)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: D. Kukovec, M. Konstantinidis és S. Pardo Quintillán és M. Canal Fontcuberta abogada)

Alperes: Spanyol Királyság (képviselő: F. Díez Moreno meghatalmazott)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — Az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/37/EGK tanácsi irányelv (HL L 199., 54. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 2. kötet, 163. o.) 3. cikkének, valamint 11. cikke (3), (6), (7), (11) és (12) bekezdésének megsértése — Az egyenlő bánásmód elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának megsértése — A koncesszió tárgyát nem képező építési beruházási munkák — A koncessziós szerződés odaítélésének időpontját követően történt odaítélés

Rendelkező rész

| 1. | A Spanyol Királyság, azáltal, hogy 1999. november 5-én anélkül ítélte oda az Ibérica de Autopistas SA részére






  — | irányonként egy-egy harmadik forgalmi sáv megépítését az A-6-os autópálya díjköteles szakaszának Villalba város és a Valle de los Caídos csomópont közötti részén, |
| --- | --- | --- |

1.

A Spanyol Királyság, azáltal, hogy 1999. november 5-én anélkül ítélte oda az Ibérica de Autopistas SA részére

—

irányonként egy-egy harmadik forgalmi sáv megépítését az A-6-os autópálya díjköteles szakaszának Villalba város és a Valle de los Caídos csomópont közötti részén,

| — | harmadik, változtatható irányú forgalmi sáv megépítését az A-6-os autópálya díjköteles szakaszának a Valle de los Caídos csomópont és San Rafael város közötti részén, új alagút megépítésével, valamint |
| --- | --- |

—

harmadik, változtatható irányú forgalmi sáv megépítését az A-6-os autópálya díjköteles szakaszának a Valle de los Caídos csomópont és San Rafael város közötti részén, új alagút megépítésével, valamint

| — | irányonként egy-egy negyedik forgalmi sáv megépítését az A-6-os autópálya ingyenes szakaszának Madrid és Villalba városok közötti részén, |
| --- | --- |

—

irányonként egy-egy negyedik forgalmi sáv megépítését az A-6-os autópálya ingyenes szakaszának Madrid és Villalba városok közötti részén,

hogy ezeket az építményeket az építési beruházásra irányuló koncessziós szerződésnek az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában közzétett hirdetményben és az ajánlati dokumentációban megjelölt tárgya említette volna, nem teljesítette az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1993. június 14-i 93/37/EGK tanácsi irányelvnek az V. mellékletével együtt értelmezett 3. cikkének (1) bekezdése és 11. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján fennálló kötelezettségeit.

| 2. | A Bíróság a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3. | A Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

3.

A Bíróság a Spanyol Királyságot kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 297., 2007.12.8.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/4

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete — Európai Bizottság kontra Németországi Szövetségi Köztársaság

(C-160/08. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - Szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések - EK 43. cikk és EK 49. cikk - 92/50/EGK és 2004/18/EK irányelv - Mentési közszolgáltatás - Sürgősségi mentőszállítás és szakképzett személy közreműködésével végzett egészségügyi szállítás - Az átláthatóság kötelezettsége - EK 45. cikk - A közhatalom gyakorlásához kapcsolódó tevékenységek - Az EK 86. cikk (2) bekezdése - Általános gazdasági érdekű szolgáltatások)

(2010/C 161/05)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Kellerbauer és D. Kukovec, meghatalmazottak)

Alperes: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: M. Lumma és J. Möller, meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Holland Királyság (képviselők: C. M. Wissels és Y. de Vries, meghatalmazottak)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — Az EK 43. és EK 49. cikknek, valamint a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18-i 92/50/EGK tanácsi irányelv (HL L 209., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 322. o.), és az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 134., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 7. kötet, 132. o.) megsértése — A területi önkormányzatok olyan gyakorlata, amelynek keretében a mentési szolgáltatásokra vonatkozó szerződéseket és koncessziókat nyílt közbeszerzési eljárás lefolytatása nélkül, és az átláthatóság elvének, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének a megsértésével, közvetlen módon ítélik oda

Rendelkező rész

| 1. | A Németországi Szövetségi Köztársaság — mivel nem tett közzé hirdetményt a szerződés-odaítélési eljárás eredményeiről — nem teljesítette a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18-i 92/50/EGK tanácsi irányelv 16. cikkével együttesen értelmezett 10. cikkéből, vagy 2006. február 1-jétől az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 35. cikkének (4) bekezdésével együttesen értelmezett 22. cikkéből eredő kötelezettségeit a sürgősségi mentőszállítási és a szakképzett személy közreműködésével végzett egészségügyi szállítási közszolgáltatásra irányuló szerződéseknek ajánlattételi modell alapján, Szász-Anhalt, Észak-Rajna–Vesztfália, Alsó-Szászország és Szászország tartományokban történt odaítélése keretében. |
| --- | --- |

1.

A Németországi Szövetségi Köztársaság — mivel nem tett közzé hirdetményt a szerződés-odaítélési eljárás eredményeiről — nem teljesítette a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 1992. június 18-i 92/50/EGK tanácsi irányelv 16. cikkével együttesen értelmezett 10. cikkéből, vagy 2006. február 1-jétől az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 35. cikkének (4) bekezdésével együttesen értelmezett 22. cikkéből eredő kötelezettségeit a sürgősségi mentőszállítási és a szakképzett személy közreműködésével végzett egészségügyi szállítási közszolgáltatásra irányuló szerződéseknek ajánlattételi modell alapján, Szász-Anhalt, Észak-Rajna–Vesztfália, Alsó-Szászország és Szászország tartományokban történt odaítélése keretében.

| 2. | A Bíróság a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság a keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3. | Az Európai Bizottság, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Holland Királyság maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Bizottság, a Németországi Szövetségi Köztársaság és a Holland Királyság maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 209., 2008.8.15.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/4

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (az Østre Landsret (Dánia) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Dansk Transport og Logistik kontra Skatteministeriet

(C-230/08. sz. ügy) (1)

(Közösségi Vámkódex - 202. cikk, 215. cikk (1) és (3) bekezdés, 217. cikk (1) bekezdés és 233. cikk első bekezdés, d) pont - A „(lefoglalt), és ezzel egyidejűleg vagy ezt követően (elkobozott)” áru fogalma - A Vámkódex végrehajtásáról szóló rendelet - 867a. cikk - 92/12/EGK irányelv - 5. cikk (1) és (2) bekezdés, 6. cikk, 7. cikk (1) bekezdés, 8. és 9. cikk - Hatodik HÉA irányelv - 7. cikk, 10. cikk (3) bekezdés és 16. cikk (1) bekezdés - Az áruk jogellenes beléptetése - A TIR-igazolvánnyal végrehajtott árufuvarozás - Lefoglalás és megsemmisítés - Azon tagállam meghatározása, amelyben a vámtartozás keletkezik, valamint a jövedéki adó és a HÉA felszámolhatóvá válik - A vám- és adótartozás megszűnése)

(2010/C 161/06)

Az eljárás nyelve: dán

A kérdést előterjesztő bíróság

Østre Landsret

Az alapeljárás felei

Felperes: Dansk Transport og Logistik

Alperes: Skatteministeriet

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Østre Landsret — A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o.) 215. és 233. cikkének, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (HL L 253., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 6. kötet, 3. o.) 454. cikkének, a jövedékiadó-köteles termékekre vonatkozó általános rendelkezésekről és e termékek tartásáról, szállításáról és ellenőrzéséről szóló, 1992. február 25-i 92/12/EGK tanácsi irányelv (HL L 76., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 179. o.) 5. és 6. cikkének, valamint a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.) 7. és 10. cikkének értelmezése — A vám- és adótartozásnak a Közösség vámterületére jogellenesen beléptetett áru valamely tagállam hatóságai általi lefoglalása és megsemmisítése miatti megszűnése

Rendelkező rész

| 1. | Azok az áruk, amelyeket a helyi vám- és adóhatóságok a Közösség vámterületére történő beléptetésük során a Közösség külső határán fekvő első vámhivatal területén visszatartottak, és amelyeket az említett hatóságok ezzel egyidejűleg vagy ezt követően megsemmisítettek anélkül, hogy azok kikerültek volna a hatóságok birtokából, az 1999. április 13-i 955/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 233. cikke első bekezdésének d) pontjában szereplő „[lefoglalt], és ezzel egyidejűleg vagy ezt követően [elkobozott]” áru fogalmába tartoznak, aminek a következtében a vámtartozás e rendelkezés alapján megszűnik. |
| --- | --- |

1.

Azok az áruk, amelyeket a helyi vám- és adóhatóságok a Közösség vámterületére történő beléptetésük során a Közösség külső határán fekvő első vámhivatal területén visszatartottak, és amelyeket az említett hatóságok ezzel egyidejűleg vagy ezt követően megsemmisítettek anélkül, hogy azok kikerültek volna a hatóságok birtokából, az 1999. április 13-i 955/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel módosított, a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet 233. cikke első bekezdésének d) pontjában szereplő „[lefoglalt], és ezzel egyidejűleg vagy ezt követően [elkobozott]” áru fogalmába tartoznak, aminek a következtében a vámtartozás e rendelkezés alapján megszűnik.

| 2. | Az 1996. december 30-i 96/99/EK tanácsi irányelvvel módosított, a jövedékiadó-köteles termékekre vonatkozó általános rendelkezésekről és e termékek tartásáról, szállításáról és ellenőrzéséről szóló, 1992. február 25-i 92/12/EGK tanácsi irányelv 5. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdését és 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a helyi vám- és adóhatóságok által a Közösség területére történő beléptetésük során lefoglalt, és e hatóságok által ezzel egyidejűleg vagy ezt követően anélkül megsemmisített árukat, hogy azok kikerültek volna a birtokukból, úgy kell tekinteni, mint amelyeket nem importáltak a Közösségbe, aminek következtében ezen áruk tekintetében nem merül fel adóköteles esemény. Az e területre történő jogellenes beléptetésüket követően — vagyis attól a pillanattól kezdve, hogy túlhaladtak azon a zónán, ahol az említett területen belül elhelyezkedő első vámhivatal található — lefoglalt és ezzel egyidejűleg vagy ezt követően az említett hatóságok által anélkül megsemmisített áruk, hogy azok kikerültek volna a birtokukból, nem tekinthetők a jövedéki adóról szóló irányelv 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdése és 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján — amely rendelkezéseket a 955/99 rendelettel módosított 2913/92 rendelet 84. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és 98. cikkével, valamint az 1999. július 28-i 1662/1999/EK bizottsági rendelettel módosított, a 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 867a. cikkével összefüggésben kell értelmezni — nem tekinthetők „jövedékiadó-felfüggesztés” alá vont áruknak, aminek következtében felmerül az ezen árukat érintő adóköteles esemény, és következésképpen a jövedéki adó tekintetükben felszámíthatóvá válik. |
| --- | --- |

2.

Az 1996. december 30-i 96/99/EK tanácsi irányelvvel módosított, a jövedékiadó-köteles termékekre vonatkozó általános rendelkezésekről és e termékek tartásáról, szállításáról és ellenőrzéséről szóló, 1992. február 25-i 92/12/EGK tanácsi irányelv 5. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdését és 6. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a helyi vám- és adóhatóságok által a Közösség területére történő beléptetésük során lefoglalt, és e hatóságok által ezzel egyidejűleg vagy ezt követően anélkül megsemmisített árukat, hogy azok kikerültek volna a birtokukból, úgy kell tekinteni, mint amelyeket nem importáltak a Közösségbe, aminek következtében ezen áruk tekintetében nem merül fel adóköteles esemény. Az e területre történő jogellenes beléptetésüket követően — vagyis attól a pillanattól kezdve, hogy túlhaladtak azon a zónán, ahol az említett területen belül elhelyezkedő első vámhivatal található — lefoglalt és ezzel egyidejűleg vagy ezt követően az említett hatóságok által anélkül megsemmisített áruk, hogy azok kikerültek volna a birtokukból, nem tekinthetők a jövedéki adóról szóló irányelv 5. cikke (2) bekezdésének első albekezdése és 6. cikke (1) bekezdésének c) pontja alapján — amely rendelkezéseket a 955/99 rendelettel módosított 2913/92 rendelet 84. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és 98. cikkével, valamint az 1999. július 28-i 1662/1999/EK bizottsági rendelettel módosított, a 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet 867a. cikkével összefüggésben kell értelmezni — nem tekinthetők „jövedékiadó-felfüggesztés” alá vont áruknak, aminek következtében felmerül az ezen árukat érintő adóköteles esemény, és következésképpen a jövedéki adó tekintetükben felszámíthatóvá válik.

| 3. | Az 1999. október 22-i 1999/85/EK tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 2. cikkének 2. pontját, 7. cikkét és 10. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a helyi vám- és adóhatóságok által a Közösség területére történő beléptetésük során lefoglalt, és általuk ezzel egyidejűleg vagy ezt követően anélkül megsemmisített árukat, hogy azok kikerültek volna a birtokukból, úgy kell tekinteni, mint amelyeket nem importáltak a Közösségbe, aminek következtében a hozzáadottértékadó-köteles esemény ezen áruk tekintetében nem merül fel, és következésképpen ezen adó nem válik felszámíthatóvá. Azonban a hatodik irányelvnek a végrehajtási rendelet 867a. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (3) bekezdésének második albekezdését és 16. cikke (1) bekezdése B. részének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy az e hatóságok által az e területre történő jogellenes beléptetésüket követően — vagyis attól a pillanattól kezdve, hogy túlhaladtak azon a zónán, ahol az említett területen belül elhelyezkedő első vámhivatal található — lefoglalt és ezzel egyidejűleg vagy ezt követően az említett hatóságok által anélkül megsemmisített áruk esetében, hogy azok kikerültek volna a birtokukból, a hozzáadottértékadó-köteles esemény felmerül, és ez az adó felszámíthatóvá válik akkor is, ha ezen árukat később valamely vámeljárás alá helyezték. |
| --- | --- |

3.

Az 1999. október 22-i 1999/85/EK tanácsi irányelvvel módosított, a tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv 2. cikkének 2. pontját, 7. cikkét és 10. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a helyi vám- és adóhatóságok által a Közösség területére történő beléptetésük során lefoglalt, és általuk ezzel egyidejűleg vagy ezt követően anélkül megsemmisített árukat, hogy azok kikerültek volna a birtokukból, úgy kell tekinteni, mint amelyeket nem importáltak a Közösségbe, aminek következtében a hozzáadottértékadó-köteles esemény ezen áruk tekintetében nem merül fel, és következésképpen ezen adó nem válik felszámíthatóvá. Azonban a hatodik irányelvnek a végrehajtási rendelet 867a. cikkével összefüggésben értelmezett 10. cikke (3) bekezdésének második albekezdését és 16. cikke (1) bekezdése B. részének c) pontját úgy kell értelmezni, hogy az e hatóságok által az e területre történő jogellenes beléptetésüket követően — vagyis attól a pillanattól kezdve, hogy túlhaladtak azon a zónán, ahol az említett területen belül elhelyezkedő első vámhivatal található — lefoglalt és ezzel egyidejűleg vagy ezt követően az említett hatóságok által anélkül megsemmisített áruk esetében, hogy azok kikerültek volna a birtokukból, a hozzáadottértékadó-köteles esemény felmerül, és ez az adó felszámíthatóvá válik akkor is, ha ezen árukat később valamely vámeljárás alá helyezték.

| 4. | A 955/1999 rendelettel módosított 2913/92 rendelet 202. cikkét, 215. cikkének (1) és (3) bekezdését és 217. cikkét, valamint az 1999/85 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 7. cikkének (2) bekezdését és 10. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a Közösség azon külső határán található tagállami hatóságok illetékesek a vámtartozás összege és a hozzáadottérték-adó beszedésére, amelyen keresztül az árukat jogellenesen beléptették a Közösség vámterületére, még akkor is, ha ezen árukat ezt követően egy másik tagállamba szállították, ahol azokat felfedezték, majd elkobozták. A 96/99 irányelvvel módosított 92/12 irányelv 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy ezen utóbbi tagállam hatóságai rendelkeznek illetékességgel a jövedéki adó beszedésére, feltéve hogy ezen árukat kereskedelmi célból tartják. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak meghatározása, hogy ez a feltétel teljesül-e az előtte folyó jogvitában. |
| --- | --- |

4.

A 955/1999 rendelettel módosított 2913/92 rendelet 202. cikkét, 215. cikkének (1) és (3) bekezdését és 217. cikkét, valamint az 1999/85 irányelvvel módosított 77/388 hatodik irányelv 7. cikkének (2) bekezdését és 10. cikkének (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy a Közösség azon külső határán található tagállami hatóságok illetékesek a vámtartozás összege és a hozzáadottérték-adó beszedésére, amelyen keresztül az árukat jogellenesen beléptették a Közösség vámterületére, még akkor is, ha ezen árukat ezt követően egy másik tagállamba szállították, ahol azokat felfedezték, majd elkobozták. A 96/99 irányelvvel módosított 92/12 irányelv 6. cikkének (1) bekezdését és 7. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy ezen utóbbi tagállam hatóságai rendelkeznek illetékességgel a jövedéki adó beszedésére, feltéve hogy ezen árukat kereskedelmi célból tartják. A kérdést előterjesztő bíróság feladata annak meghatározása, hogy ez a feltétel teljesül-e az előtte folyó jogvitában.

---

(1)  HL C 197., 2008.8.2.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/6

---

A Bíróság (nagytanács) 2010. április 20-i ítélete (a Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Federutility, Assogas, Libarna Gas spa, Collino Commercio spa, Sadori gas spa, Egea Commerciale, E.On Vendita srl, Sorgenia spa kontra Autorità per l'energia elettrica e il gas

(C-265/08. sz. ügy) (1)

(2003/55/EK irányelv - A földgáz belső piaca - A földgáz ellátási árára vonatkozó állami beavatkozás 2007. július 1-je után - A gázágazatban működő vállalkozások közszolgáltatási kötelezettségei)

(2010/C 161/07)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale per la Lombardia

Az alapeljárás felei

Felperesek: Federutility, Assogas, Libarna Gas spa, Collino Commercio spa, Sadori gas spa, Egea Commerciale, E.On Vendita srl, Sorgenia spa

Alperes: Autorità per l'energia elettrica e il gas

Tárgy

A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176., 57. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet 2. kötet 230. o.) 3. cikke (2) bekezdésének és 23. cikkének értelmezése — A belföldi fogyasztók számára történő földgázellátás árának rögzítését előíró nemzeti szabályozás.

Rendelkező rész

A földgáz belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 98/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/55/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (2) bekezdésével és 23. cikkének (1) bekezdésével nem ellentétes az alapügyben szereplőhöz hasonló, olyan nemzeti szabályozás, amely 2007. július 1-je után lehetővé teszi a földgázellátás árszínvonalának meghatározását olyan „referenciaárak” meghatározása útján, mint amelyek az alapügyben szerepelnek, azzal a feltétellel, hogy e beavatkozás:

| — | arra irányuló általános gazdasági érdeket követ, hogy a földgázellátás ára a végső fogyasztók számára méltányos szinten maradjon, tekintettel arra az egyensúlyra, amelyet a földgázágazat helyzetét figyelembe véve a tagállamoknak kell megteremteniük a liberalizációra irányuló cél és a végső fogyasztó védelmének szükségességére irányuló, a 2003/55 irányelvben kitűzött cél között; |
| --- | --- |

—

arra irányuló általános gazdasági érdeket követ, hogy a földgázellátás ára a végső fogyasztók számára méltányos szinten maradjon, tekintettel arra az egyensúlyra, amelyet a földgázágazat helyzetét figyelembe véve a tagállamoknak kell megteremteniük a liberalizációra irányuló cél és a végső fogyasztó védelmének szükségességére irányuló, a 2003/55 irányelvben kitűzött cél között;

| — | kizárólag olyan mértékben sértheti 2007. július 1-je után a földgázellátás árának szabad meghatározását, amennyiben ezen általános gazdasági érdekre irányuló cél megvalósítása érdekében szükséges, és — következésképpen — mindenképpen csak korlátozott ideig sértheti azt; és |
| --- | --- |

—

kizárólag olyan mértékben sértheti 2007. július 1-je után a földgázellátás árának szabad meghatározását, amennyiben ezen általános gazdasági érdekre irányuló cél megvalósítása érdekében szükséges, és — következésképpen — mindenképpen csak korlátozott ideig sértheti azt; és

| — | világosan meghatározott, átlátható, megkülönböztetéstől mentes, ellenőrizhető, továbbá garantálja a fogyasztókhoz való hozzáférés egyenlőségét az Unió földgázipari vállalkozásai számára. |
| --- | --- |

—

világosan meghatározott, átlátható, megkülönböztetéstől mentes, ellenőrizhető, továbbá garantálja a fogyasztókhoz való hozzáférés egyenlőségét az Unió földgázipari vállalkozásai számára.

---

(1)  HL C 236., 2008.9.13.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/6

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a House of Lords (Egyesült Királyság) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — M és társai kérelmére The Queen kontra Her Majesty's Treasury

(C-340/08. sz. ügy) (1)

(Közös kül- és biztonságpolitika - Az Oszáma bin Ládennel, az al-Kaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló személyekkel és szervezetekkel szembeni szigorító intézkedések - Pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása - 881/2002/EK rendelet - 2. cikk, (2) bekezdés - Pénzeszközöknek e rendelet I. mellékletében felsorolt személyek részére történő rendelkezésre bocsátásának tilalma - Hatály - Az említett I. mellékletben felsorolt személy házastársa részére folyósított társadalombiztosítási, illetve szociális segélyezési ellátások)

(2010/C 161/08)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

House of Lords

Az alapeljárás felei

Felperesek: M és társai kérelmére The Queen

Alperesek: Her Majesty's Treasury

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — House of Lords — Az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni Tálibánt illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 139., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 18. fejezet, 1. kötet, 294. o.) 2. cikke (2) bekezdésének értelmezése — Gazdasági forrásoknak az I. mellékletben felsorolt személyek részére történő rendelkezésre bocsátására vonatkozó tilalom terjedelme — Az állam által az ilyen személy házastársa részére nyújtott társadalombiztosítási, illetve szociális segélyezési ellátások.

Rendelkező rész

Az Oszáma bin Ládennel, az al-Kaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni Tálibánt illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, a 2003. március 27-i 561/2003/EK tanácsi rendelettel módosított 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendelet 2. cikkének (2) bekezdése akként értelmezendő, hogy az nem vonatkozik a valamely állam által az Egyesült Nemzetek Szervezete Biztonsági Tanácsa 1267. (1999) számú határozatának 6. cikke alapján létrehozott bizottság által megjelölt, és az említett módosított rendelet I. mellékletében felsorolt személy házastársa részére juttatott társadalombiztosítási, illetve szociális segélyezési ellátásokra kizárólag azon az alapon, hogy a házastárs az említett megjelölt személlyel él együtt, és ezen ellátások egy részét olyan áruk és szolgáltatások megvásárlására fogja — illetve lesz lehetősége — használni, amelyeket a megjelölt személy fog felhasználni, illetve amelyekből ő is részesedni fog.

---

(1)  HL C 260., 2008.10.11.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/7

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 22-i ítélete — Az Európai Bizottság kontra Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága

(C-346/08. sz. ügy) (1)

(Tagállami kötelezettségszegés - 2001/80/EK irányelv - Szennyezés és ártalmak - Tüzelőberendezések - Egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozása - A hivatkozott irányelv lynemouthi erőműre (Egyesült Királyság) történő alkalmazásának hiánya)

(2010/C 161/09)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: az Európai Bizottság (képviselők: P. Oliver és A. Alcover San Pedro meghatalmazottak)

Alperes: Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága (képviselők: L. Seeboruth meghatalmazott, D. Wyatt QC)

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — A nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 309., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 299. o.) a Lynemouth-ban (Northumberland) található erőművel kapcsolatos megsértése — Az említett erőmű kibocsátásának az irányelv 4. cikkének (3) bekezdésében előírt határidőn belüli jelentős csökkentésének elmulasztása

Rendelkező rész

| 1. | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága — mivel nem gondoskodott a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Rio Tinto Alcan Smelting and Power (UK) Ltd által Lynemouthban (Északkelet-Anglia) üzemeltetett erőműre való alkalmazásáról — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

1.

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága — mivel nem gondoskodott a nagy tüzelőberendezésekből származó egyes szennyező anyagok levegőbe történő kibocsátásának korlátozásáról szóló, 2001. október 23-i 2001/80/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a Rio Tinto Alcan Smelting and Power (UK) Ltd által Lynemouthban (Északkelet-Anglia) üzemeltetett erőműre való alkalmazásáról — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit.

| 2. | A Bíróság Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Bíróság Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságát kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 260., 2008.10.11.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/8

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Conseil d'État (Franciaország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Solgar Vitamin’s France, Valorimer SARL, Christian Fenioux, L’Arbre de Vie SARL, Source Claire, Nord Plantes EURL, RCS Distribution, Ponroy Santé, Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires kontra Ministre de l’Économie, des Finances et de l’Emploi, Ministre de la Santé, de la Jeunesse et des Sports, Ministre de l’Agriculture et de la Pêche

(C-446/08. sz. ügy) (1)

(2002/46/EK irányelv - Az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítése - Az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok - Maximális mennyiségek - Uniós szintű harmonizáció - Hiány - A tagállamok hatásköre - Az e mennyiségek megállapítása érdekében tiszteletben tartandó módszerek és figyelembe veendő kritériumok - Az említett mennyiségeket megállapító nemzeti szabályozás - Nulla mennyiség megállapítása)

(2010/C 161/10)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d'État

Az alapeljárás felei

Felperesek: Solgar Vitamin’s France, Valorimer SARL, Christian Fenioux, L’Arbre de Vie SARL, Source Claire, Nord Plantes EURL, RCS Distribution, Ponroy Santé, Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires

Alperesek: Ministre de l’Économie, des Finances et de l’Emploi, Ministre de la Santé, de la Jeunesse et des Sports, Ministre de l’Agriculture et de la Pêche

A következő részvételével: Syndicat de la Diététique et des Compléments Alimentaires

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Conseil d'État (Franciaország) — Az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10-i 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 183., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás: 13. fejezet, 29. kötet, 490. o.), és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésének és 11. cikke (2) bekezdésének értelmezése — A tagállamoknak az étrend-kiegészítőkben jelen lévő vitaminok és ásványi anyagok engedélyezett maximális mennyiségének a meghatározására vonatkozó hatásköre, az e területre vonatkozó közösségi szabályozás hiányában — A maximális mennyiség meghatározásakor követendő szempontok — A fluor teljes tilalma, amelyet valamely tagállam hatóságai a fent hivatkozott irányelv 12. cikkében szereplő szabályokon túlmenően írnak elő — Az EK 28. és 30. cikkbe ütköző, kereskedelemre vonatkozó mennyiségi korlátozás

Rendelkező rész

| 1. | Az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10-i 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy az EK-Szerződés sérelme nélkül a tagállamok rendelkeznek továbbra is hatáskörrel az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségére vonatkozó szabályozás elfogadására mindaddig, amíg az Európai Bizottság ezen irányelv 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően el nem fogadja ezeket a mennyiségeket. |
| --- | --- |

1.

Az étrend-kiegészítőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2002. június 10-i 2002/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet úgy kell értelmezni, hogy az EK-Szerződés sérelme nélkül a tagállamok rendelkeznek továbbra is hatáskörrel az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségére vonatkozó szabályozás elfogadására mindaddig, amíg az Európai Bizottság ezen irányelv 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően el nem fogadja ezeket a mennyiségeket.

| 2. | A tagállamoknak az EK 28. cikk és az EK 30. cikk tiszteletben tartásának a kötelezettségén kívül az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségének a megállapítása érdekében mindaddig figyelembe kell venniük a 2002/46 irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő elemeket, ideértve az általánosan elfogadott tudományos adatokon alapuló kockázatértékelés követelményét is, amíg az Európai Bizottság az említett 5. cikk (4) bekezdése alapján el nem fogadja ezeket a mennyiségeket. |
| --- | --- |

2.

A tagállamoknak az EK 28. cikk és az EK 30. cikk tiszteletben tartásának a kötelezettségén kívül az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségének a megállapítása érdekében mindaddig figyelembe kell venniük a 2002/46 irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő elemeket, ideértve az általánosan elfogadott tudományos adatokon alapuló kockázatértékelés követelményét is, amíg az Európai Bizottság az említett 5. cikk (4) bekezdése alapján el nem fogadja ezeket a mennyiségeket.

| 3. | A 2002/46 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy olyan helyzetben, mint amilyen az alapügyben is felmerült, amikor az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható ásványi anyag maximális mennyiségének a megállapítása során lehetetlen pontosan számszerűsíteni a más táplálkozási forrásból származó ilyen ásványi anyag bevitelének a mértékét, és amíg az Európai Bizottság ezen irányelv 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően nem fogadja el az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségét, a tagállam az EK 28. és EK 30. cikk tiszteletben tartásának feltételével a 2002/46 irányelv 12. cikkében előírt eljárás alkalmazása nélkül megállapíthatja az említett maximális mennyiséget nulla értékben, ha fennáll azon bizonyított kockázat, hogy e bevitelek elérik a szóban forgó ásványi anyag biztonságos felső határértékét. |
| --- | --- |

3.

A 2002/46 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy olyan helyzetben, mint amilyen az alapügyben is felmerült, amikor az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható ásványi anyag maximális mennyiségének a megállapítása során lehetetlen pontosan számszerűsíteni a más táplálkozási forrásból származó ilyen ásványi anyag bevitelének a mértékét, és amíg az Európai Bizottság ezen irányelv 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően nem fogadja el az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségét, a tagállam az EK 28. és EK 30. cikk tiszteletben tartásának feltételével a 2002/46 irányelv 12. cikkében előírt eljárás alkalmazása nélkül megállapíthatja az említett maximális mennyiséget nulla értékben, ha fennáll azon bizonyított kockázat, hogy e bevitelek elérik a szóban forgó ásványi anyag biztonságos felső határértékét.

| 4. | A 2002/46 irányelv 5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az a körülmény, hogy a megfelelő címkézés visszatarthatja az általa megszólított fogyasztói csoportot a csekély mennyiségben számára jótékony hatású tápanyag bevitelétől, nem minősül releváns elemnek az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségének a megállapítása során. A különböző fogyasztói csoportok változó mértékű érzékenységének a figyelembevétele csak akkor teszi lehetővé a tagállam számára, hogy az egyedi fogyasztói csoportra — mint például a gyermekek csoportjára — szabott ilyen maximális mennyiséget a lakosság egészére alkalmazza, ha ez az intézkedés arra korlátozódik, ami szükséges az e csoporthoz tartozó személyek egészségvédelmének a biztosításához, és ha az említett intézkedés arányos az általa kitűzött céllal, amely nem lenne elérhető az Európai Unión belüli kereskedelmet kevésbé korlátozó intézkedésekkel, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

4.

A 2002/46 irányelv 5. cikkét úgy kell értelmezni, hogy az a körülmény, hogy a megfelelő címkézés visszatarthatja az általa megszólított fogyasztói csoportot a csekély mennyiségben számára jótékony hatású tápanyag bevitelétől, nem minősül releváns elemnek az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségének a megállapítása során. A különböző fogyasztói csoportok változó mértékű érzékenységének a figyelembevétele csak akkor teszi lehetővé a tagállam számára, hogy az egyedi fogyasztói csoportra — mint például a gyermekek csoportjára — szabott ilyen maximális mennyiséget a lakosság egészére alkalmazza, ha ez az intézkedés arra korlátozódik, ami szükséges az e csoporthoz tartozó személyek egészségvédelmének a biztosításához, és ha az említett intézkedés arányos az általa kitűzött céllal, amely nem lenne elérhető az Európai Unión belüli kereskedelmet kevésbé korlátozó intézkedésekkel, amit a kérdést előterjesztő bíróságnak kell vizsgálnia.

| 5. | A 2002/46 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségének a megállapítása, amennyiben az emberi egészség bizonyított veszélyeztetése hiányában nem állapítottak meg biztonságos felső határértéket e vitaminok és ásványi anyagok esetében, hacsak ilyen intézkedést nem igazol az elővigyázatosság elve abban az esetben, ha egy tudományos kockázatértékelés felfedi, hogy bizonytalanság áll fenn az egészséget érintő tényleges kockázat meglétét vagy terjedelmét illetően. Miután e biztonságos felső határértéket megállapították, nem zárható ki annak a lehetősége, hogy az ilyen maximális mennyiséget észrevehetően az említett határérték alatt állapítsák meg, amennyiben e maximális mennyiségek megállapítása igazolható a 2002/46 irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő elemek figyelembevételével, és amennyiben az megfelel az arányosság elvének. A kérdést előterjesztő bíróság feladata ennek mérlegelése, amit esetről esetre kell elvégeznie. |
| --- | --- |

5.

A 2002/46 irányelvet úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az étrend-kiegészítők előállításához felhasználható vitaminok és ásványi anyagok maximális mennyiségének a megállapítása, amennyiben az emberi egészség bizonyított veszélyeztetése hiányában nem állapítottak meg biztonságos felső határértéket e vitaminok és ásványi anyagok esetében, hacsak ilyen intézkedést nem igazol az elővigyázatosság elve abban az esetben, ha egy tudományos kockázatértékelés felfedi, hogy bizonytalanság áll fenn az egészséget érintő tényleges kockázat meglétét vagy terjedelmét illetően. Miután e biztonságos felső határértéket megállapították, nem zárható ki annak a lehetősége, hogy az ilyen maximális mennyiséget észrevehetően az említett határérték alatt állapítsák meg, amennyiben e maximális mennyiségek megállapítása igazolható a 2002/46 irányelv 5. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő elemek figyelembevételével, és amennyiben az megfelel az arányosság elvének. A kérdést előterjesztő bíróság feladata ennek mérlegelése, amit esetről esetre kell elvégeznie.

---

(1)  HL C 327., 2008.12.20.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/9 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/9

---

A Bíróság (első tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Landesgericht Innsbruck (Ausztria) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols kontra Land Tirol

(C-486/08. sz. ügy) (1)

(Szociálpolitika - A részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás és a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás - A nemzeti szabályozásban előírt, a részmunkaidőben, az alkalmi jelleggel, illetve a határozott idejű szerződéssel foglalkoztatott szerződéses alkalmazottak számára hátrányos rendelkezések - Az egyenlő bánásmód elve)

(2010/C 161/11)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesgericht Innsbruck

Az alapeljárás felei

Felperes: Zentralbetriebsrat der Landeskrankenhäuser Tirols

Alperes: Land Tirol

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Landesgericht Innsbruck — Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (HL L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 267. o.) melléklete 4. szakaszának, az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (HL L 175., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.) melléklete 4. szakaszának, valamint a férfiak és nők közötti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód elvének a foglalkoztatás és munkavégzés területén történő megvalósításáról szóló, 2006. július 5-i 2006/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 204., 23. o.) 14. cikke (1) bekezdése c) pontjának értelmezése — A szerződéses alkalmazottakra vonatkozó olyan nemzeti szabályozás, amely a részmunkaidőben, az alkalmi jelleggel, illetve a határozott idejű munkaviszony keretében foglalkoztatott munkavállalók egyes csoportjait kizárja saját hatálya alól — Hátrányos rendelkezések az éves szabadsághoz való jog tekintetében a teljes munkaidős foglalkoztatásból a részmunkaidős foglalkoztatásba átlépő alkalmazottak, továbbá a kétéves szülői szabadságot igénybe vevő alkalmazottak számára — A férfi és női, a részmunkaidős és a teljes munkaidős, valamint a határozott időre szóló és a határozatlan időre szóló szerződéssel rendelkező munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmód elve

Rendelkező rész

| 1. | A vonatkozó uniós jogot és különösen az 1998. április 7-i 98/23/EK tanácsi irányelvvel módosított, az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a részmunkaidős foglalkoztatásról 1997. június 6-án kötött keretmegállapodás 4. szakaszának 2. pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, mint a szerződéses alkalmazottakról szóló, 2000. november 8-i tiroli tartományi törvény (Tiroler Landes-Vertragsbedienstetengesetz) 2009. február 1-jéig hatályos változata 55. §-ának (5) bekezdése, amely szerint ha a munkavállaló munkaideje módosul, a fel nem használt szabadságot úgy igazítják ki, hogy azon munkavállalónak, akit teljes munkaidőben történő foglalkoztatást követően részmunkaidőben foglalkoztatnak, a teljes munkaidőben történő foglalkoztatás ideje alatt megszerzett fizetett éves szabadsága — anélkül, hogy lehetősége lett volna ehhez való jogával élni — csökken, illetve ezt a szabadságot már csak a fizetett szabadság helyettesítésére szolgáló, kisebb összegű juttatás formájában veheti igénybe. |
| --- | --- |

1.

A vonatkozó uniós jogot és különösen az 1998. április 7-i 98/23/EK tanácsi irányelvvel módosított, az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a részmunkaidős foglalkoztatásról 1997. június 6-án kötött keretmegállapodás 4. szakaszának 2. pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, mint a szerződéses alkalmazottakról szóló, 2000. november 8-i tiroli tartományi törvény (Tiroler Landes-Vertragsbedienstetengesetz) 2009. február 1-jéig hatályos változata 55. §-ának (5) bekezdése, amely szerint ha a munkavállaló munkaideje módosul, a fel nem használt szabadságot úgy igazítják ki, hogy azon munkavállalónak, akit teljes munkaidőben történő foglalkoztatást követően részmunkaidőben foglalkoztatnak, a teljes munkaidőben történő foglalkoztatás ideje alatt megszerzett fizetett éves szabadsága — anélkül, hogy lehetősége lett volna ehhez való jogával élni — csökken, illetve ezt a szabadságot már csak a fizetett szabadság helyettesítésére szolgáló, kisebb összegű juttatás formájában veheti igénybe.

| 2. | Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 4. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, mint a szerződéses alkalmazottakról szóló, 2000. november 8-i tiroli tartományi törvény 2009. február 1-jéig hatályos változata 1. §-a (2) bekezdésének m) pontja, amely kizárja e törvény hatálya alól azon munkavállalókat, akiknek legfeljebb hat hónapos határozott időre szóló munkaszerződésük van, illetve akik csak alkalmi munkát végeznek. |
| --- | --- |

2.

Az ESZSZ, az UNICE és a CEEP által a határozott ideig tartó munkaviszonyról kötött keretmegállapodásról szóló, 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a határozott ideig tartó munkaviszonyról 1999. március 18-án kötött keretmegállapodás 4. szakaszát úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, mint a szerződéses alkalmazottakról szóló, 2000. november 8-i tiroli tartományi törvény 2009. február 1-jéig hatályos változata 1. §-a (2) bekezdésének m) pontja, amely kizárja e törvény hatálya alól azon munkavállalókat, akiknek legfeljebb hat hónapos határozott időre szóló munkaszerződésük van, illetve akik csak alkalmi munkát végeznek.

| 3. | Az 1997. december 15-i 97/75/EK tanácsi irányelvvel módosított, az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a szülői szabadságról 1995. december 14-én kötött keretmegállapodás 2. szakaszának 6. pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, mint a szerződéses alkalmazottakról szóló, 2000. november 8-i tiroli tartományi törvény 2009. február 1-jéig hatályos változata 60. §-ának utolsó mondata, amely szerint azok a munkavállalók, akik kétéves szülői szabadságot vesznek igénybe, e szabadság végén elveszítik azon fizetett éves szabadsághoz való jogukat, amelyet a gyermekük születését megelőző évben szereztek. |
| --- | --- |

3.

Az 1997. december 15-i 97/75/EK tanácsi irányelvvel módosított, az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a szülői szabadságról kötött keretmegállapodásról szóló, 1996. június 3-i 96/34/EK tanácsi irányelv mellékletében szereplő, a szülői szabadságról 1995. december 14-én kötött keretmegállapodás 2. szakaszának 6. pontját úgy kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, mint a szerződéses alkalmazottakról szóló, 2000. november 8-i tiroli tartományi törvény 2009. február 1-jéig hatályos változata 60. §-ának utolsó mondata, amely szerint azok a munkavállalók, akik kétéves szülői szabadságot vesznek igénybe, e szabadság végén elveszítik azon fizetett éves szabadsághoz való jogukat, amelyet a gyermekük születését megelőző évben szereztek.

---

(1)  HL C 44., 2009.2.21.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/10

---

A Bíróság (második tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Finanzgericht Düsseldorf (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Vera Mattner kontra Finanzamt Velbert

(C-510/08. sz. ügy) (1)

(A tőke szabad mozgása - Az EK 56. cikk és az EK 58. cikk - Ajándékozási illeték - Beépített telek - Az illetékalap csökkentéséhez való jog - A belföldi illetőségű és a külföldi illetőségű személyekkel szembeni eltérő bánásmód)

(2010/C 161/12)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperes: Vera Mattner

Alperes: Finanzamt Velbert

Tárgy

Tagállami kötelezettségszegés — Finanzgericht Düsseldorf — Az EK 39., EK 43. cikk, valamint az EK 58. cikkel összefüggésben vett EK 56.cikk értelmezése — Az ingatlan ajándékozási illetékére vonatkozó olyan tagállami szabályozás, amely a külföldi illetőségű személytől szerző külföldi illetőségű személy részére az ingatlan értékéből csak 1 100 euró illetékmentes részt ír elő, míg ezen illetékmentes rész 205 000 euró lenne akkor, ha az ajándékozó vagy a megajándékozott az érintett tagállamban rendelkezne lakóhellyel

Rendelkező rész

Az EK 56. cikk és az EK 58. cikk együttesen olvasott rendelkezéseit akként kell értelmezni, hogy azokkal ellentétes az alapügy tárgyát képezőhöz hasonló olyan tagállami szabályozás, amely az ajándékozási illeték számítása kapcsán akként rendelkezik, hogy az e tagállam területén fekvő ingatlan ajándékozása esetén irányadó illetékalap tekintetében alkalmazott illetékmentesség — abban az esetben, ha az ajándékozó és a megajándékozott az ajándékozás időpontjában más tagállamban rendelkeznek lakóhellyel — alacsonyabb annál a mentességnél, amely akkor lett volna irányadó, ha az említett időpontban legalább egyikük az előbbi tagállamban rendelkezett volna lakóhellyel.

---

(1)  HL C 44., 2009.2.21.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/10

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) előzetes döntéshozatal iránti kérelmei) — Staatssecretaris van Financiën kontra X (C-536/08), fiscale eenheid Facet BV/Facet Trading BV (C-539/08)

(C-536/08. és C-539/08. sz. ügy) (1)

(Hatodik HÉA-irányelv - A 17. cikk (2) és (3) bekezdése - A 28b. cikk A. pontjának (2) bekezdése - Levonási jog - A tagállamok közötti kereskedelem adóztatására vonatkozó átmeneti szabályok - A Közösségen belüli termékbeszerzés helye)

(2010/C 161/13)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felperes: Staatssecretaris van Financiën

Alperesek: X (C-536/08), fiscale eenheid Facet BV/Facet Trading BV (C-539/08)

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Hoge Raad der Nederlanden (Hága) — A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK tanácsi irányelv (HL L 145., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 23. o.) 17. cikke (2) és (3) bekezdésének, valamint 28b. cikke A. része (2) bekezdésének értelmezése — A tagállamok közötti kereskedelem adóztatására vonatkozó átmeneti szabályok — A Közösségen belüli termékbeszerzés helye

Rendelkező rész

A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról — közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap-megállapításról szóló, 1977. május 17-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelvnek az 1992. december 14-i 92/111/EGK tanácsi irányelvből eredő változata 17. cikkének (2) és (3) bekezdését, valamint 28b. cikke A. részének (2) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy az ezen utóbbi rendelkezés első albekezdése szerinti helyzetben lévő adóalany nem jogosult a Közösségen belüli beszerzés után előzetesen felszámított hozzáadottérték-adó azonnali levonására.

---

(1)  HL C 44., 2009.2.21.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/11

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) (Egyesült Királyság) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Az Association of the British Pharmaceutical Industry kérelme alapján: The Queen kontra Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency

(C-62/09. sz. ügy) (1)

(2001/83/EK irányelv - 94. cikk - Pénzügyi ösztönzők a betegeiknek bizonyos gyógyszereket felíró orvosi rendelők számára - Egészségügyért felelős hatóságok - Orvosok - Gyógyszerrendelési szabadság)

(2010/C 161/14)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court of Justice (England & Wales), Queen’s Bench Division (Administrative Court) (Egyesült Királyság)

Az alapeljárás felei

Felperes: Association of the British Pharmaceutical Industry kérelme alapján: The Queen

Alperes: Medicines and Healthcare Products Regulatory Agency

The NHS Confederation (Employers) Company Ltd részvételével

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — High Court of Justice (England & Wales), Queen's Bench Division (Administrative Court) — Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 311., 67. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 27. kötet, 69. o.) 94. cikke (1) bekezdésének értelmezése — Bizonyos gyógyszerek rendeléséért az orvosi rendelők számára pénzügyi ösztönzőt felkínáló rendszernek az országos egészségügyi szolgálat részét képező közintézmény általi alkalmazása

Rendelkező rész

A 2004. március 31-i 2004/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel módosított, az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló, 2001. november 6-i 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 94. cikkének (1) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes az olyan pénzügyi ösztönző rendszer, mint az alapügyben szereplő, amelyet a közegészségügyért felelős nemzeti hatóságok abból a célból hoztak létre, hogy csökkentsék e területre vonatkozó kiadásaikat, és bizonyos betegségek kezelése tekintetében előnyben részesítsék, hogy az orvosok olyan egyedileg meghatározott gyógyszereket írjanak fel, amelyek a korábban felírt gyógyszerekétől vagy azon gyógyszerekétől eltérő hatóanyagot tartalmaznak, amelyeket akkor írhattak volna fel, ha ilyen ösztönző rendszer nem létezne.

---

(1)  HL C 90., 2009.4.18.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/11

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Dimos Agiou Nikolaou — Kritis kontra Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon

(C-82/09. sz. ügy) (1)

(2152/2003/EK rendelet - Az Unión belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyelése - Fogalommeghatározások - Az „erdő” és az „egyéb fás terület” fogalma - Hatály)

(2010/C 161/15)

Az eljárás nyelve: görög

A kérdést előterjesztő bíróság

Symvoulio tis Epikrateias

Az alapeljárás felei

Felperes: Dimos Agiou Nikolaou — Kritis

Alperes: Ypourgos Agrotikis Anaptyxis kai Trofimon

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Symvoulio tis Epikrateias — A Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (Forest Focus) szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 324., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet 41. kötet 285. o.) 3. cikke a) és b) pontjának értelmezése — Az „erdők” és az „egyéb fás területek” fogalmának értelmezése — Eltérő meghatározások a rendeletben

Rendelkező rész

A Közösségen belüli erdők és környezeti kölcsönhatások megfigyeléséről (Forest Focus) szóló, 2003. november 17-i 2152/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 3. cikke a) és b) pontjának rendelkezéseit, amelyek az „erdő” és a „fás terület” fogalmát e rendelet alkalmazása céljából határozzák meg, úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétesek az olyan nemzeti rendelkezések, amelyek az e rendelet által nem szabályozott tevékenységek vonatkozásában az említett fogalmaktól eltérő fogalommeghatározásokat tartalmaznak.

---

(1)  HL C 102., 2009.5.1.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/12

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Tribunale di Firenze (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Camar Srl kontra Presidente del Consiglio dei Ministri

(C-102/09. sz. ügy) (1)

(Nemzetközi megállapodások - Yaoundéi egyezmény - A negyedik loméi AKCS-EGK egyezmény - „Standstill” - záradék - Belső adóztatás - Banán)

(2010/C 161/16)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Firenze

Az alapeljárás felei

Felperes: Camar Srl

Alperes: Presidente del Consiglio dei Ministri

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Tribunale di Firenze — Közös piacszervezés — Banán — A szomáliai eredetű banán vonatkozásában fogyasztási adót előíró nemzeti törvénynek az első yaoundéi egyezmény 14. cikkével és a loméi AKCS–EGK egyezmény behozatali rendszerével való összeegyeztethetősége

Rendelkező rész

| 1. | Az 1963. július 20-án Yaoundéban aláírt, az Európai Gazdasági Közösség és az e Közösséggel társult afrikai államok és Madagaszkár közötti társulási egyezmény 14. cikkével nem ellentétes a szomáliai eredetű banán olyan adóztatása, mint amilyet az 1964. október 9-i 986/1964. sz. törvény vezetett be. |
| --- | --- |

1.

Az 1963. július 20-án Yaoundéban aláírt, az Európai Gazdasági Közösség és az e Közösséggel társult afrikai államok és Madagaszkár közötti társulási egyezmény 14. cikkével nem ellentétes a szomáliai eredetű banán olyan adóztatása, mint amilyet az 1964. október 9-i 986/1964. sz. törvény vezetett be.

| 2. | A nemzeti bíróság nem köteles az 1976. április 1-je előtti helyzet szempontjából megvizsgálni a szomáliai eredetű banánbehozatalra kivetett, az alapügyben szereplő szabályozás által bevezetetthez hasonló adó megemeléseinek konkrét hatásait annak megítélése érdekében, hogy ezen adóemelések összeegyeztethetők-e az 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS-EGK egyezményhez csatolt, banánra vonatkozó 5. jegyzőkönyv 1. cikkében szereplő „standstill”-záradékkal. Mindazonáltal az ilyen adó azon emelései, amelyek az adó inflációhoz való igazítására korlátozódnak, nem ellentétesek e záradékkal. |
| --- | --- |

2.

A nemzeti bíróság nem köteles az 1976. április 1-je előtti helyzet szempontjából megvizsgálni a szomáliai eredetű banánbehozatalra kivetett, az alapügyben szereplő szabályozás által bevezetetthez hasonló adó megemeléseinek konkrét hatásait annak megítélése érdekében, hogy ezen adóemelések összeegyeztethetők-e az 1989. december 15-én Loméban aláírt negyedik AKCS-EGK egyezményhez csatolt, banánra vonatkozó 5. jegyzőkönyv 1. cikkében szereplő „standstill”-záradékkal. Mindazonáltal az ilyen adó azon emelései, amelyek az adó inflációhoz való igazítására korlátozódnak, nem ellentétesek e záradékkal.

---

(1)  HL C 129., 2009.6.6.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/12

---

A Bíróság (negyedik tanács) 2010. április 22-i ítélete (a Symvoulio tis Epikrateias (Görögország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Enosi Efopliston Aktoploïas és társai kontra Ypourgos Emporikis Naftilías, Ypourgos Aigaíou

(C-122/09. sz. ügy) (1)

(Tengeri fuvarozás - Tengeri kabotázs - 3577/92/EGK rendelet - E rendelet hatálya alóli átmeneti mentesség - A tagállamok azon kötelezettsége, hogy a mentesség időtartamának lejárta előtt ne fogadjanak el a fenti rendelet alkalmazásának komoly veszélyeztetésére alkalmas rendelkezéseket)

(2010/C 161/17)

Az eljárás nyelve: görög

A kérdést előterjesztő bíróság

Symvoulio tis Epikrateias

Az alapeljárás felei

Felperesek: Enosi Efopliston Aktoploïas, ANEK, Minoikes grammes, N.E. Lésvou, Blue Star Ferries

Alperesek: Ypourgos Emporikis Naftilías, Ypourgos Aigaíou

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Symvoulio tis Epikrateias — A szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról szóló, 1992. december 7-i 3577/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 364. 7. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet 2. kötet 10. o.) 1., 2. 4. cikkének és 6. cikke (3) bekezdésének értelmezése — A rendelet alkalmazása alóli átmeneti mentesség — A tagállamok azon kötelezettsége, hogy az átmeneti időszak lejárta előtt ne fogadjanak el a rendelet teljes és maradéktalan alkalmazásának veszélyeztetésére alkalmas rendelkezéseket — A magánszemélyek azon joga, hogy a rendelet rendelkezéseire hivatkozzanak az ilyen joghatással bíró nemzeti rendelkezések érvényességének vitatása céljából.

Rendelkező rész

Feltételezve azt, hogy a görög jogalkotó köteles volt a szolgáltatásnyújtás szabadsága elvének a tagállamokon belüli tengeri fuvarozásra (tengeri kabotázs) történő alkalmazásáról szóló, 1992. december 7-i 3577/92/EGK tanácsi rendelet Görögországban történő alkalmazása alóli mentesség időtartama alatt tartózkodni az olyan jellegű rendelkezések elfogadásától, amelyek komolyan veszélyeztethetik a fenti rendelet 2004. január 1-jétől — a fenti mentesség időtartama lejártának időpontjától — történő teljes körű és hatékony alkalmazását, ezen teljes körű és hatékony alkalmazást nem veszélyezteti komolyan az a puszta tény, hogy a görög jogalkotó 2001-ben olyan, a fenti rendelettel ellentétes, kimerítő és állandó jellegű rendelkezéseket fogadott el, amelyek nem írják elő, hogy 2004. január 1-jétől kezdve hatályukat vesztik.

---

(1)  HL C 141., 2009.6.20.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/13

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Finanzgericht München (Németország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt München

(C-123/09. sz. ügy) (1)

(Közös Vámtarifa - Vámtarifaszámok - Lovaglókesztyűk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolása - 3926 vámtarifaszám - 6116 vámtarifaszám)

(2010/C 161/18)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht München

Az alapeljárás felei

Felperes: Roeckl Sporthandschuhe GmbH & Co. KG

Alperes: Hauptzollamt München

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Finanzgericht München –A 2003. szeptember 11-i 1789/2003/EK bizottsági rendelettel (HL L 281., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 14. kötet, 3. o.) módosított, a vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletének értelmezése — Az egyik oldalán, kizárólag a műanyag réteg jobb tapadásának érdekében bolyhosított textil áru — A Kombinált Nómenklatúra 3926 20 00 alszáma alá sorolás

Rendelkező rész

A 2003. szeptember 11-i 1789/2003/EK bizottsági rendelettel módosított, a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletét képező Kombinált Nómenklatúrát úgy kell értelmezni, hogy az olyan lovaglókesztyűk, mint amelyek az alapügy tárgyát képezik, és amelyek az egyik oldalukon bolyhos és műanyag réteggel beborított textilszövetből állnak, amely textil azon az oldalán van felbolyhozva, amely oldalt aztán teljesen beborítják poliuretán habbal, amely habnak alapvető szerepe van a kesztyűk lovalgókesztyűkként való használatában, a Kombinált Nómenklatúra 3926 20 00 vámtarifaalszáma alá kell besorolni.

---

(1)  HL C 129., 2009.6.6.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/13

---

A Bíróság (harmadik tanács) 2010. április 29-i ítélete (a Raad van State (Hollandia) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Smit Reizen BV kontra Minister van Verkeer en Waterstaat

(C-124/09. sz. ügy) (1)

(Előzetes döntéshozatal iránti kérelem - 3820/85/EGK és 3821/85/EGK rendelet - Közúti fuvarozás - Adatrögzítési kötelezettség - Pihenőidő és a munkaidő többi része - A menetíróval felszerelt jármű átvételének helyén való megjelenéshez szükséges idő - A „központi ügyintézés helyének” fogalma)

(2010/C 161/19)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Felperes: Smit Reizen BV

Alperes: Minister van Verkeer en Waterstaat

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Raad van State — A közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet (HL L 370., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 319. o.) 1. cikkének és a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet (HL L 370., 8. o.; magyar nyelvű különkiadás 7. fejezet, 1. kötet, 227. o.) 15. cikkének értelmezése — A vezetés megszakítása, napi pihenőidő és munkaidő — Fogalom — Rögzítési kötelezettség — A menetíró készülékkel felszerelt gépjármű átvételének helyére utazással töltött idő, ha ez a hely a vállalkozás működése fő központján kívül található — A működés fő központja — Fogalom — A gépjárművezető harmadik személy általi odaszállítása

Rendelkező rész

| 1. | A C-297/99. sz., Skills Motor Coaches és társai ügyben hozott ítélet 21. és azt követő pontjaiban szereplő „központi ügyintézés helyének” fogalmát úgy kell meghatározni, mint a járművezető konkrét állomáshelyét, azaz a fuvarozó cég azon létesítményét, ahonnan kiindulva a járművezető a szolgálatát rendszeresen ellátja, és ahová annak végeztével visszatér feladatainak szokásos ellátása során anélkül, hogy erre munkáltatója külön utasítaná. |
| --- | --- |

1.

A C-297/99. sz., Skills Motor Coaches és társai ügyben hozott ítélet 21. és azt követő pontjaiban szereplő „központi ügyintézés helyének” fogalmát úgy kell meghatározni, mint a járművezető konkrét állomáshelyét, azaz a fuvarozó cég azon létesítményét, ahonnan kiindulva a járművezető a szolgálatát rendszeresen ellátja, és ahová annak végeztével visszatér feladatainak szokásos ellátása során anélkül, hogy erre munkáltatója külön utasítaná.

| 2. | Annak a ténynek, hogy az érintett járművezető maga megy arra a helyre, ahol a menetíróval felszerelt gépjárművet vezetésre át kell vennie, vagy valaki mással viteti oda magát, nincs jelentősége az utazás időtartamának minősítése szempontjából, tekintettel a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet 1. cikke 5. pontja értelmében vett „pihenőidő” fogalmára. |
| --- | --- |

2.

Annak a ténynek, hogy az érintett járművezető maga megy arra a helyre, ahol a menetíróval felszerelt gépjárművet vezetésre át kell vennie, vagy valaki mással viteti oda magát, nincs jelentősége az utazás időtartamának minősítése szempontjából, tekintettel a közúti fuvarozásra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 1985. december 20-i 3820/85/EGK tanácsi rendelet 1. cikke 5. pontja értelmében vett „pihenőidő” fogalmára.

---

(1)  HL C 129., 2009.6.6.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/14

---

Az Elsőfokú Bíróság (hatodik tanács) T-234/09. sz., Hârsulescu kontra Románia ügyben 2009. július 22-én hozott végzése ellen Constantin Hârsulescu által 2009. szeptember 23-án benyújtott fellebbezés

(C-374/09. P. sz. ügy)

(2010/C 161/20)

Az eljárás nyelve: román

Felek

Fellebbező: Constantin Hârsulescu (képviselő: C. Stanciu)

A másik fél az eljárásban: Románia

A Bíróság (ötödik tanács) 2010. március 4-én hozott végzésével elutasította a fellebbezést.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/14 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/14

---

A T-57/01. sz., Solvay SA kontra Bizottság ügyben 2009. december 17-én hozott ítélet ellen a Solvay SA által 2010. március 1-jén benyújtott fellebbezés

(C-109/10.P. sz. ügy)

(2010/C 161/21)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Solvay SA (képviselők: P.-A. Foriers, R. Jafferali, F. Louis, A. Vallery ügyvédek)

Másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a 2009. december 17-én hozott ítéletet; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a 2009. december 17-én hozott ítéletet;

| — | a Bíróság ezt követően ismételten vizsgálja meg a keresetet a hatályon kívül helyezett pontok vonatkozásában, és a felhozott jogalapok terjedelme szerint egészben vagy részben semmisítse meg a Bizottság 2000. december 13-i határozatát; |
| --- | --- |

—

a Bíróság ezt követően ismételten vizsgálja meg a keresetet a hatályon kívül helyezett pontok vonatkozásában, és a felhozott jogalapok terjedelme szerint egészben vagy részben semmisítse meg a Bizottság 2000. december 13-i határozatát;

| — | a Bíróság helyezze hatályon kívül a 19 millió euró összegű bírságot vagy ennek hiányában jelentősen csökkentse azt a felperes által az eljárás rendkívüli időtartama miatt elszenvedett súlyos kár megtérítése címén; |
| --- | --- |

—

a Bíróság helyezze hatályon kívül a 19 millió euró összegű bírságot vagy ennek hiányában jelentősen csökkentse azt a felperes által az eljárás rendkívüli időtartama miatt elszenvedett súlyos kár megtérítése címén;

| — | a Bíróság a Bizottságot kötelezze a fellebbezési eljárásban és a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Bizottságot kötelezze a fellebbezési eljárásban és a Törvényszék előtti eljárásban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes fellebbezése alátámasztása érdekében kilenc jogalapra hivatkozik.

Első jogalapjával, amely öt részre oszlik, a felperes kifogásolja az ésszerű határidőn belüli eljárás elvének megsértését, mivel a 2000. december 13-i 2003/6/EK bizottsági határozatot (1) több mint tíz évvel a vizsgálat megkezdését, vagy legalábbis a Bizottság kifogásainak a felperessel való közlését követően fogadták el. A Solvay különösen azt rója fel a Törvényszéknek, hogy nem értékelte átfogóan a határidőt az eljárás közigazgatási és bírósági szakaszának belefoglalásával (első rész), nem vette figyelembe a Törvényszék előtt lefolytatott eljárás időtartamát (második rész), az ésszerű határidő túllépéséért kiszabható szankciót a védelemhez való jog konkrét megsértésének bizonyításától tette függővé, pedig e két elv egymástól független és elkülönül (harmadik rész), úgy ítélte, hogy a jelen ügyben ilyen sérelem nem valósult meg (negyedik rész), és elferdítette az ügy tényállását, mivel a Törvényszék úgy vélte, hogy a felperes lemondott arról, hogy az ésszerű határidő túllépése miatt másodlagosan a bírság csökkentését kérje (ötödik rész), jóllehet a felperes a fenti okból kifejezetten kérte a bírság hatályon kívül helyezését vagy legalábbis az összegének csökkentését.

Második jogalapjával, amely három részre oszlik, a Solvay a 17/62 tanácsi rendelet (2) 14. és 20. cikkének megsértésére hivatkozik, mivel a Törvényszék elfogadta, hogy a Bizottság az EUMSZ 102. cikke alapján kezdeményezett eljárásban olyan dokumentumokat fogadott el, amelyeket a kartellekben és/vagy összehangolt magatartásokban való esetleges részvétellel kapcsolatban az EUMSZ 101. cikk alapján végzett ellenőrzések során foglaltak le (első rész). A felperes azt is felrója a Törvényszéknek, hogy elfogadta, hogy a Bizottság véletlenül megszerzett dokumentumokat használjon fel a terhére, jóllehet a Bizottság az érintett időszakban gyanú hiányában nem végezhetett volna ellenőrzést e dokumentumok megszerzése érdekében (második rész). Végül azt kifogásolja, hogy a Törvényszék elferdítette az ügy tényállását annak elismerésével, hogy lényeges hasonlóság áll fenn azon tények között, amelyek felkutatása az ellenőrzési határozat célja volt, és a marasztaló ítéletét alátámasztó tények között (harmadik rész).

Harmadik jogalapjával, amely hat részre tagolódik, a felperes a védelemhez való jog Törvényszék általi megsértésére hivatkozik, mivel az utóbbi kötelezte annak bizonyítására, hogy a Bizottság által elveszített aktában szereplő iratok hasznosak lettek volna a védekezése szempontjából (első rész). Az ugyanis nem zárható ki hivatalból — az ügy iratai előzetes vizsgálatának teljes hiányában — hogy a szóban forgó dokumentumok befolyásolhatták volna a Bizottság által hozott határozatot (második és harmadik rész). Végül vitatja a Törvényszék azon értékelését, amely szerint nem bizonyította, hogy az eltűnt iratok hasznosak lehettek volna a védelméhez az erőfölényes helyzet fennállása (negyedik rész), a Saint-Gobain csoport részére adott árengedmény (ötödik rész) és az érintett földrajzi piac meghatározása (hatodik rész) vonatkozásában.

Negyedik jogalapjával a Solvay állítja a védelemhez való jog, a bizonyítási teherre és az ártatlanság vélelmére vonatkozó szabályok megsértését, mivel a Törvényszék úgy határozott, hogy az ügy elkallódott iratai nem lettek volna hasznosak a védelme szempontjából, jóllehet elegendő, hogy ezen iratok lehetővé tegyék számára az előzetesen kifejtett jogalapok alátámasztását, ahelyett hogy új jogalapok megfogalmazását tennék lehetővé (első rész), és hogy akár csekély esélyt is adjanak a megtámadott határozat tartalmának befolyásolására (második rész).

Ötödik jogalapjával a felperes nehezményezi azon jogának megsértését, hogy meghallgassák azt követően, hogy a Törvényszék megsemmisítette a rá bírságot kiszabó első határozatot, és azt megelőzően, hogy a Bizottság meghozta a megtámadott határozatot. A megtámadott ítélet ugyanis nem reagált a megsemmisítés iránti keresetére, és megtagadta a Bizottság azon kötelezettségének elismerését, hogy meghallgassa az érintett vállalkozást abban az esetben, ha a Törvényszék korábbi ítéletében olyan eljárási szabálytalanságot állapított meg, amely érintette az előkészítő intézkedéseket.

Hatodik jogalapjával a felperes társaság kifogásolja, hogy a Törvényszék megsértette az EUMSZ 102. cikket, és elmulasztotta indokolási kötelezettségét azzal, hogy érvényesnek fogadta el az érintett földrajzi piac alternatív meghatározását, akár közösségi léptékű, akár nemzeti piacokról van szó.

Hetedik jogalapjával a Solvay bírálatot fogalmaz meg az indokolási kötelezettséggel és az EUMSZ 102. cikkel, illetve a Törvényszéknek a megtámadott ítéletben az erőfölényes helyzetre vonatkozóan elvégzett azon értékelésével kapcsolatban, hogy az érintett piac közösségi (első rész) vagy nemzeti léptékű (második rész). Ezen kívül azt rója fel a Törvényszéknek, hogy nem vette figyelembe az erőfölényes helyzet hiányát bizonyító rendkívüli körülményeket (harmadik rész).

Nyolcadik jogalapjával a felperes az EUMSZ 102. cikkre és az indokolás hiányára hivatkozik, mivel a Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a Saint-Gobain csoport részére adott 1,5%-os árengedmény olyan hűségengedménynek minősül, amely befolyásolja a verseny feltételeit.

Kilencedik jogalapjával a felperes kifogásolja az indokolás hiányát, valamint az EUMSZ 102. cikk megsértését, mivel a Törvényszék megállapította a kereskedelmi partnereknek adott árengedmény rendszeréből következő, hátrányosan megkülönböztető gyakorlat fennállását olyan ellenőrzés hiányában, amelynek a rendeltetése annak vizsgálata lenne, hogy az említett gyakorlat létrehozott-e versenyhátrányt az erőfölénnyel rendelkező értékesítő ügyfelei között (első rész). Végül a Solvay azt kifogásolja, hogy a Törvényszék nem vette figyelembe, hogy a nyersszóda az ügyfeleinél jelentkező előállítási költségekben mennyire csekély részt képvisel (második részt).

---

(1)  Az [EK] 82. cikk alkalmazására vonatkozó, 2000. december 13-i 2003/6/EK bizottsági határozat (COMP/33.133 — C: „nyersszóda — Solvay” ügy) (HL 2003. L 10., 10. o.).

(2)  Az [EK 81. cikk] és [EK 82. cikk] végrehajtásáról szóló, 1962. február 6-i 17. első tanácsi rendelet (HL 13., 204. o.; magyar nyelvű különkiadás: 8. fejezet, 1. kötet, 3. o.).

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/16

---

A T-58/01. sz., Solvay kontra Bizottság ügyben 2009. december 17-én hozott ítélet ellen a Solvay SA által 2010. március 1-jén benyújtott fellebbezés

(C-110/10. sz. ügy)

(2010/C 161/22)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Solvay SA (képviselők: P.-A. Foriers, R. Jafferali, F. Louis, A. Vallery ügyvédek)

Másik fél az eljárásban: az Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | a jelen ügyet egyesítse a fellebbező által a Törvényszék T-57/01. sz. ügyben 2009. december 17-én hozott ítélete ellen benyújtott fellebbezésével; |
| --- | --- |

—

a jelen ügyet egyesítse a fellebbező által a Törvényszék T-57/01. sz. ügyben 2009. december 17-én hozott ítélete ellen benyújtott fellebbezésével;

| — | semmisítse meg a 2009. december 17-én hozott ítéletet; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2009. december 17-én hozott ítéletet;

| — | következésképpen vizsgálja felül a keresetet a megsemmisített részek tekintetében és semmisítse meg egészében a 2000. december 13-i bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

következésképpen vizsgálja felül a keresetet a megsemmisített részek tekintetében és semmisítse meg egészében a 2000. december 13-i bizottsági határozatot;

| — | semmisítse meg a 2,25 millió euró összegű bírságot, illetve másodlagosan csökkentse jelentősen annak összegét a fellebbező által az eljárás rendkívüli hosszú időtartama miatt elszenvedett súlyos kár helyreállítása címén; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2,25 millió euró összegű bírságot, illetve másodlagosan csökkentse jelentősen annak összegét a fellebbező által az eljárás rendkívüli hosszú időtartama miatt elszenvedett súlyos kár helyreállítása címén;

| — | kötelezze a Bizottságot a fellebbezési eljárás, valamint a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a fellebbezési eljárás, valamint a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező fellebbezése alátámasztása érdekben három jogalapra hivatkozik.

Első jogalapjával — amely öt részből áll — a fellebbező az ésszerű határidőn belüli eljáráshoz való jogának megsértésére hivatkozik. A Solvay különösen azt kifogásolja, hogy a Törvényszék nem értékelte összesítve az eljárás időtartamát oly módon, hogy abba beletartozzon az eljárásnak mind a közigazgatási, mind a közösségi bíróság előtti szakasza (első rész), nem vette figyelembe a Törvényszék előtt folytatott eljárás időtartamát (második rész), az ésszerű határidő túllépéséért járó szankciót a fellebbező védelemhez való jogának konkrét megsértésének bizonyításától tette függővé, miközben e két elv egymástól teljesen független és elkülönült (harmadik rész), úgy ítélte, hogy e jogsértés az szóban forgó ügyben nem áll fenn (negyedik rész), és hogy a szóban forgó ügy tényállását elferdítette azzal, hogy úgy ítélte meg, hogy a fellebbező nem élt azzal a jogával, hogy másodlagosan a bírság csökkentését kérje az ésszerű határidő túllépése miatt (ötödik rész), miközben a fellebbező kifejezetten kérte a bírság ezen indok miatti megsemmisítését, vagy legalábbis csökkentését.

Második jogalapjában — amely öt részből áll — a fellebbező arra hivatkozik, hogy a Törvényszék megsértette a védelemhez való jogot azzal, hogy arra kötelezte a fellebbezőt, hogy bizonyítsa, hogy az akta Bizottság által elvesztett részei hasznosak lehettek volna védekezése szempontjából (első rész). Nem lehet ugyanis hivatalból kizárni az akta mindennemű átmeneti vizsgálata hiányában, hogy a kérdéses iratok befolyásolhatták a Bizottság által hozott határozatot (második és harmadik rész). Továbbá azt kifogásolja, hogy a Törvényszék a megtámadott ítéletben úgy ítélte meg, hogy az eltűnt iratok hasznosak lehettek volna védekezése szempontjából, mivel a fellebbező a Törvényszék előtt nem hivatkozott olyan jogalapra, amely kétségbe vonta a megállapodás fennállását, amelyet az aktához férés hiányában is megtehetett volna, miközben a fellebbező e jogalapra már a Bizottság előtt hivatkozott, illetve az elvesztett iratok tartalma már senki nem tudja meghatározni (negyedik rész). Végül azt kifogásolja, hogy a Törvényszék semmiféle érdeklődést nem mutatott az elveszett iratok iránt azon indokból, hogy a fellebbező által a tagállamok közötti kereskedelem érintettségének hiányára vonatkozóan felhozott érdemi jogalapot már elutasította, miközben nem ismerte az elveszett iratok tartalmát, miközben ezen iratok révén a fellebbező további érveket, sőt teljesen új — akár az ügy érdemére, akár a bírság összegére, akár az eljárás szabályosságára vonatkozó — jogalapokat hozhatott volna fel (ötödik rész).

A fellebbező a harmadik és utolsó jogalapjában arra hivatkozik, hogy a Törvényszék megsértette a megtámadott határozat elfogadását megelőzően hozott és a fellebbezővel szemben bírságot kiszabó első határozat Törvényszék általi megsemmisítését követően őt megillető meghallgatáshoz való jogát. A megtámadott ítélet ugyanis elutasította a megtámadott határozat megsemmisítése iránti kérelmet és nem ismerte el a Bizottság arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a szóban forgó vállalkozást meg kell hallgatni, amennyiben a Törvényszék valamely korábbi ítéletében megállapításra kerül, hogy valamely eljárási szabálytalanság hatást gyakorolt az előkészítő intézkedésekre.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/16

---

A Törvényszék (harmadik tanács) által T-156/04. sz., Éléctricité de France (EDF) kontra Bizottság ügyben 2009. december 15-én hozott ítélet ellen az Európai Bizottság által 2010. március 8-án benyújtott fellebbezés

(C-124/10. P. sz. ügy)

(2010/C 161/23)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: E. Gippini Fournier, B. Stromsky és D. Grespan meghatalmazottak)

Többi fél az eljárásban: Éléctricité de France (EDF), Francia Köztársaság, Iberdrola SA

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék (harmadik tanács) által a T-156/04. sz., EDF kontra Bizottság ügyben 2009. december 15-én hozott, és a Bizottsággal 2009. december 16-án közölt ítéletet, amennyiben az:






  — | megsemmisítette az EDF-nek, valamint a villamosenergia- és gázipari ágazatnak nyújtott állami támogatásról (C 68/2002, N 504/2003 és C 25/2003) szóló, 2003. december 16-i C 2003/4637. sz. bizottsági határozat 3. és 4. cikkét; |
| --- | --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék (harmadik tanács) által a T-156/04. sz., EDF kontra Bizottság ügyben 2009. december 15-én hozott, és a Bizottsággal 2009. december 16-án közölt ítéletet, amennyiben az:

—

megsemmisítette az EDF-nek, valamint a villamosenergia- és gázipari ágazatnak nyújtott állami támogatásról (C 68/2002, N 504/2003 és C 25/2003) szóló, 2003. december 16-i C 2003/4637. sz. bizottsági határozat 3. és 4. cikkét;

| — | úgy rendelkezett, hogy a Bizottság viseli saját és az Electricité de France (EDF) költségeit. |
| --- | --- |

—

úgy rendelkezett, hogy a Bizottság viseli saját és az Electricité de France (EDF) költségeit.

| — | utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé újbóli vizsgálatra; |
| --- | --- |

—

utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé újbóli vizsgálatra;

| — | a jelen eljárás költségeiről később határozzon. |
| --- | --- |

—

a jelen eljárás költségeiről később határozzon.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az Európai Bizottság a fellebbezésének alátámasztása végett két jogalapra hivatkozik.

Első jogalapjában a Bizottság azzal érvel, hogy a Törvényszék elferdítette a jogvita alapjául szolgáló tényeket. A megtámadott ítélettel foglaltakkal ellentétben a Francia Köztársaság ugyanis nem alakította az adótartozást tőkévé, hanem mindössze társaságiadó-mentesség formájában nyújtott támogatást az EDF-nek. Az EDF újratőkésítését a megsemmisített határozat nem minősítette állami támogatásnak; a Bizottság csupán annak adóügyi vonzatait minősítette annak.

Második jogalapjában, mely két részből áll, a felperes azt állítja, hogy a Törvényszék téves jogalkalmazást követett el azáltal, hogy a francia kormány cselekedeteit a jelen ügyben egy körültekintő piacgazdasági magánbefektető magatartásának tekintette.

Elsőként a felperes vitatja a Törvényszék azon állítását, amely szerint a részvényes állam és a közhatalmat gyakorló állam közötti különbségtétel főként az állam által követett céltól függ, amely a jelen ügyben az EDF újratőkésítése, és nem pedig objektív és ellenőrizhető tényezőktől. Egyrészt ugyanis a Bíróság többször is emlékeztetett arra, hogy az EK 87. cikk (1) bekezdése nem alkalmaz az állami beavatkozás okai és céljai szerinti különbségtételt. Másrészt az állami szándékra alapított kritérium különösen alkalmatlan annak értékelésére, hogy fennáll-e az állami támogatás, mivel e kritérium jellegénél fogva szubjektív és értelmezés tárgyát képezi.

Másodszor a Bizottság a Törvényszékkel szemben kifogásolja, hogy az elemzését nem alapozta olyan összehasonlító elemzésre, amely összevetetette volna, hogy egyrészt a kiváltságokkal nem rendelkező, körültekintő magánszemély hasonló körülmények között milyen magatartást tanúsított volna, másrészt pedig milyen volt a jelen ügyben a közhatalmi kiváltságokkal rendelkező francia kormány magatartása.

Harmadszor a felperes azzal érvel, hogy a megtámadott ítélet figyelmen kívül hagyta az állami vállalkozások és a magánvállalkozások közötti egyenlő bánásmód elvét, így lehetővé tette az állammal szembeni kedvezőbb bánásmód alkalmazását, beleértve az olyan társaságokat is, amelyekben nem az állam az egyetlen részvényes.

Végezetül a Bizottság álláspontja szerint a Törvényszék figyelmen kívül hagyta a bizonyítási teher megoszlására vonatkozó szabályokat a körültekintő piacgazdasági magánbefektető elvének alkalmazhatósága tekintetében, és ugyanakkor figyelembe vett olyan bizonyítékokat, amelyek a megsemmisített határozat elfogadásának időpontját követően keletkeztek.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/17

---

A Bundespatentgericht (Németország) által 2010. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Merck & Co Inc kontra Deutsches Patent- und Markenamt

(C-125/10. sz. ügy)

(2010/C 161/24)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundespatentgericht (Németország)

Az alapeljárás felei

Felperes: Merck & Co Inc

Alperes: Deutsches Patent- und Markenamt

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Adható-e kiegészítő oltalmi tanúsítvány valamely gyógyszer (1) részére akkor, ha az alapszabadalom iránti bejelentés benyújtásának napja és a termék Közösségen belüli forgalomba hozatalára vonatkozó első engedély keltezésének napja között eltelt időszak rövidebb, mint öt év? |
| --- | --- |

1)

Adható-e kiegészítő oltalmi tanúsítvány valamely gyógyszer (1) részére akkor, ha az alapszabadalom iránti bejelentés benyújtásának napja és a termék Közösségen belüli forgalomba hozatalára vonatkozó első engedély keltezésének napja között eltelt időszak rövidebb, mint öt év?

---

(1)  A gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványáról szóló, 2009. május 6-i 469/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (kodifikált változat) (HL L 152., 1. o.)

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/18

---

2010. március 15-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság

(C-134/10. sz. ügy)

(2010/C 161/25)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Nijenhuis és C. Vrignon, meghatalmazottak)

Alperes: Belga Királyság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Belga Királyság — mivel nem ültette át megfelelően az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („egyetemes szolgáltatási irányelv”) (1) 31. cikkét — nem teljesítette az ezen irányelv rendelkezéseiből és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Belga Királyság — mivel nem ültette át megfelelően az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv („egyetemes szolgáltatási irányelv”) (1) 31. cikkét — nem teljesítette az ezen irányelv rendelkezéseiből és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Belga Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Belga Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az Európai Bizottság három kifogást hoz fel a megtámadott nemzeti jogszabály — nevezetesen a továbbítási kötelezettséggel rendelkező (ún. „must carry”) közvetítési rendszerben részesülő rádióadók és televíziós csatornák meghatározását eredményező eljárás és feltételek tekintetben fennálló — arányosságának hiányán alapuló keresetének alátámasztására.

Elsőként azt kifogásolja, hogy az alperes nem állapította meg egyértelműen és előre látható módon az e rendszer odaítélését lehetővé tevő közérdekű célokat. A műsorszolgáltató szervezetek ezáltal nem ismerhetik meg előre a teljesítendő feltételek és azon közszolgáltatási kötelezettségek jellegét és tartalmát, amelyekre kötelesek.

Másodsorban a Bizottság egyúttal a következőkre hivatkozik: az engedélyezési eljárás lefolytatásával kapcsolatos átláthatóság hiányára, a hatóságok azon megnövekedett mérlegelési jogkörére, amelyet a nemzeti jogszabály úgy tűnik, hogy nem csak a kitűzött közérdekű célokat követő csatornák, hanem azon szervezetek számára is előír, amelyek az általuk közvetített valamennyi csatorna továbbításában érintettek, valamint e szervezetek belföldön történő letelepedésére vonatkozó követelmény hátrányosan megkülönböztető jellegére.

Harmadsorban a felperes végezetül az „egyetemes szolgáltatási irányelv” 31. cikke hatályának be nem tartására hivatkozik, amennyiben e cikk a továbbítást a hírközlési hálózatok végfelhasználói jelentős hányadának létéhez köti.

---

(1)  HL L 108., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 29. kötet, 367. o.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/18

---

A Curtea de Apel Târgu-Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș (Románia) által 2010. március 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Daniel Ionel Obreja kontra Direcția Generală a Finanțelor Publice a județului Mureș, Administrația Fondului pentru Mediu

(C-136/10. sz. ügy)

(2010/C 161/26)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Târgu-Mureș

Az alapeljárás felei

Felperes: Daniel Ionel Obreja

Alperes: Direcția Generală a Finanțelor Publice a județului Mureș, Administrația Fondului pentru Mediu

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Megállapítható-e, hogy Románia vonatkozó belső jogi szabályozása (50/2008. sz. sürgősségi rendelet) a környezetszennyezési adó 2008. július 1. és 2008. december 15. közötti időszakra történő bevezetésével mindenekelőtt megfelel a vámunióra és a kettős adóztatás tilalmára vonatkozó, az EK 23., EK 25. és EK 90. cikkben foglalt elveknek, illetve a Szerződés e rendelkezései lehetővé teszik-e a környezetszennyezési adó bevezetését az 50/2008. sz. sürgősségi rendelet preambulumában a román jogalkotó által meghatározott célból, amely célkitűzéseket az EK 174. és azt követő cikkek szintén előírják: a környezet védelmének biztosítása a levegő minőségének javítására, valamint a vonatkozó közösségi rendelkezések által előírt határértékek közé történő visszatérésre irányuló programok és projektek megvalósítása révén? Más szóval tehát az Európai Unió valamely tagállamában a más tagállamból behozott, új vagy használt személygépkocsik első nyilvántartásba vétele után fizetendő környezetszennyezési adó bevezetésével megállapítható-e, hogy az EK 174. és azt követő cikkek igazolják ugyanezen Szerződés 23., 25. és 90. cikke alkalmazásának mellőzését? |
| --- | --- |

1.

Megállapítható-e, hogy Románia vonatkozó belső jogi szabályozása (50/2008. sz. sürgősségi rendelet) a környezetszennyezési adó 2008. július 1. és 2008. december 15. közötti időszakra történő bevezetésével mindenekelőtt megfelel a vámunióra és a kettős adóztatás tilalmára vonatkozó, az EK 23., EK 25. és EK 90. cikkben foglalt elveknek, illetve a Szerződés e rendelkezései lehetővé teszik-e a környezetszennyezési adó bevezetését az 50/2008. sz. sürgősségi rendelet preambulumában a román jogalkotó által meghatározott célból, amely célkitűzéseket az EK 174. és azt követő cikkek szintén előírják: a környezet védelmének biztosítása a levegő minőségének javítására, valamint a vonatkozó közösségi rendelkezések által előírt határértékek közé történő visszatérésre irányuló programok és projektek megvalósítása révén? Más szóval tehát az Európai Unió valamely tagállamában a más tagállamból behozott, új vagy használt személygépkocsik első nyilvántartásba vétele után fizetendő környezetszennyezési adó bevezetésével megállapítható-e, hogy az EK 174. és azt követő cikkek igazolják ugyanezen Szerződés 23., 25. és 90. cikke alkalmazásának mellőzését?

| 2. | Megállapítható-e, hogy amennyiben az ilyen személygépkocsi hasonló adó, vagyis a környezetszennyezési adó (melynek lényegi tartalma és célja azzal azonos: az EK 174. és azt követő cikkek elveinek és célkitűzéseinek megfelelően a környezet védelme) tárgyi hatálya alá tartozott valamely tagállamban, kivethető ilyen környezetszennyezési adó egy másik tagállamban történő első nyilvántartásba vétel alkalmával a Szerződés 174. és azt követő cikkeiben foglalt ugyanazon célkitűzésekre tekintettel akkor is, ha egy másik tagállamban ezt megelőzően a személygépkocsi már a környezetszennyezési adó tárgyi hatálya alá tartozott? |
| --- | --- |

2.

Megállapítható-e, hogy amennyiben az ilyen személygépkocsi hasonló adó, vagyis a környezetszennyezési adó (melynek lényegi tartalma és célja azzal azonos: az EK 174. és azt követő cikkek elveinek és célkitűzéseinek megfelelően a környezet védelme) tárgyi hatálya alá tartozott valamely tagállamban, kivethető ilyen környezetszennyezési adó egy másik tagállamban történő első nyilvántartásba vétel alkalmával a Szerződés 174. és azt követő cikkeiben foglalt ugyanazon célkitűzésekre tekintettel akkor is, ha egy másik tagállamban ezt megelőzően a személygépkocsi már a környezetszennyezési adó tárgyi hatálya alá tartozott?

| 3. | Végezetül, amennyiben az ilyen személygépkocsi valamely tagállamban ellenben nem tartozott a környezetszennyezési adó tárgyi hatálya alá (mert nem létezett ez az adó, vagy más okból), de a más tagállamban — például Romániában, ahol az ilyen adó megfizetése kötelező — történő következő nyilvántartásba vétellel az első nyilvántartásba vétel megtörténtekor ezen államban a környezetszennyezési adó hatálya alá kerül, megállapítható-e, hogy az ilyen feltételezett helyzetben megsértették a EK 23., EK 25. és EK 90. cikk által előírt, a vámunióra, valamint egy közvetett belső védelemre vonatkozó elveket? |
| --- | --- |

3.

Végezetül, amennyiben az ilyen személygépkocsi valamely tagállamban ellenben nem tartozott a környezetszennyezési adó tárgyi hatálya alá (mert nem létezett ez az adó, vagy más okból), de a más tagállamban — például Romániában, ahol az ilyen adó megfizetése kötelező — történő következő nyilvántartásba vétellel az első nyilvántartásba vétel megtörténtekor ezen államban a környezetszennyezési adó hatálya alá kerül, megállapítható-e, hogy az ilyen feltételezett helyzetben megsértették a EK 23., EK 25. és EK 90. cikk által előírt, a vámunióra, valamint egy közvetett belső védelemre vonatkozó elveket?

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/19

---

A Hof van Cassatie van België (Belgium) által 2010. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Greenstar-Kanzi Europe kontra Jean Hustin és Jo Goossens

(C-140/10. sz. ügy)

(2010/C 161/27)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hof van Cassatie van België

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Greenstar-Kanzi Europe

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban: Jean Hustin, Jo Goossens

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 2004. április 29-i 873/2004/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésével, 13. cikkének (1)–(3) bekezdésével, 16., 27. és 104. cikkével összefüggésben értelmezett 94. cikkét, hogy a jogosult vagy a hasznosítási joggal rendelkező személy a bitorlással kapcsolatos keresetet nyújthat be az ellen, aki olyan anyaggal végzett tevékenységet folytat, amelyet a hasznosító értékesített részére vagy bocsátott rendelkezésére, ha a hasznosító a közte és a közösségi növényfajta-oltalmi jog jogosultja között létrejött hasznosítási szerződés rendelkezései által az ezen anyag értékesítésének esetére megállapított korlátozásokat megszegte? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 2004. április 29-i 873/2004/EK tanácsi rendelettel (1) módosított, a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet (2) 11. cikkének (1) bekezdésével, 13. cikkének (1)–(3) bekezdésével, 16., 27. és 104. cikkével összefüggésben értelmezett 94. cikkét, hogy a jogosult vagy a hasznosítási joggal rendelkező személy a bitorlással kapcsolatos keresetet nyújthat be az ellen, aki olyan anyaggal végzett tevékenységet folytat, amelyet a hasznosító értékesített részére vagy bocsátott rendelkezésére, ha a hasznosító a közte és a közösségi növényfajta-oltalmi jog jogosultja között létrejött hasznosítási szerződés rendelkezései által az ezen anyag értékesítésének esetére megállapított korlátozásokat megszegte?

| 2. | Az 1) kérdésre adandó igenlő válasz esetén jelentőséggel bír-e e jogsértés vizsgálata szempontjából az a kérdés, hogy az előbb említett tevékenység folytatója a hasznosítási szerződésben szabott korlátozásokról tudott-e vagy tudnia kellett-e? |
| --- | --- |

2.

Az 1) kérdésre adandó igenlő válasz esetén jelentőséggel bír-e e jogsértés vizsgálata szempontjából az a kérdés, hogy az előbb említett tevékenység folytatója a hasznosítási szerződésben szabott korlátozásokról tudott-e vagy tudnia kellett-e?

---

(1)  (HL L 162., 38. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 45. kötet, 178. o.)

(2)  (HL L 227., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 16. kötet, 390. o.)

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/19 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/19

---

2010. március 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Holland Királyság

(C-141/10. sz. ügy)

(2010/C 161/28)

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: V. Kreuschitz és M. van Beek)

Alperes: Holland Királyság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Holland Királyság — mivel nem hozta meg valamennyi, azon szabályozás hatályon kívül helyezéséhez szükséges intézkedést, amelynek értelmében nem fizetnek bizonyos szociális biztonsági ellátásokat az Európai Unió más tagállamainak a hollandiai tengeri fúrótornyokon foglalkoztatott állampolgárai részére — nem teljesítette az 1408/71/EGK rendelet (1) 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjából és 3. cikkének (1) bekezdéséből, valamint az EUMSZ 45–EUMSZ 48. cikkből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Holland Királyság — mivel nem hozta meg valamennyi, azon szabályozás hatályon kívül helyezéséhez szükséges intézkedést, amelynek értelmében nem fizetnek bizonyos szociális biztonsági ellátásokat az Európai Unió más tagállamainak a hollandiai tengeri fúrótornyokon foglalkoztatott állampolgárai részére — nem teljesítette az 1408/71/EGK rendelet (1) 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjából és 3. cikkének (1) bekezdéséből, valamint az EUMSZ 45–EUMSZ 48. cikkből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság a Holland Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Holland Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | Az Európai Parlament az utóbbi időben többször is tájékoztatást kért a Bizottságtól azon portugál állampolgárokra vonatkozóan, akiket a holland kontinentális talapzat tengeri fúrótornyain foglalkoztatnak, és akik Portugáliában rendelkeznek lakóhellyel, azonban nem élvezik ugyanazon munkafeltételeket és ugyanazon szociális védelmet, mint a Hollandiában lakóhellyel rendelkező munkavállalók. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Parlament az utóbbi időben többször is tájékoztatást kért a Bizottságtól azon portugál állampolgárokra vonatkozóan, akiket a holland kontinentális talapzat tengeri fúrótornyain foglalkoztatnak, és akik Portugáliában rendelkeznek lakóhellyel, azonban nem élvezik ugyanazon munkafeltételeket és ugyanazon szociális védelmet, mint a Hollandiában lakóhellyel rendelkező munkavállalók.

| 2. | Ennek következtében a Bizottság az EK 226. cikk (jelenleg EUMSZ 258. cikk) alapján felszólító levelet és indokolással ellátott véleményt küldött Hollandiának. A Bizottság ezekben kifejtette, hogy a szociális biztonságra vonatkozó holland jogszabályokat a hollandiai tengeri fúrótornyokon foglalkoztatott azon munkavállalókra is alkalmazni kell, akik az Európai Unió más tagállamainak állampolgárai. Az, hogy a holland hatóságok megtagadják e személyektől a szociális biztonsági ellátások nyújtását, összeegyeztethetetlen az 1408/71/EGK rendelet II. címével, különösen annak 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 3. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EK 39–EK 42. cikkel (jelenleg EUMSZ 45–EUMSZ 48. cikk). |
| --- | --- |

2.

Ennek következtében a Bizottság az EK 226. cikk (jelenleg EUMSZ 258. cikk) alapján felszólító levelet és indokolással ellátott véleményt küldött Hollandiának. A Bizottság ezekben kifejtette, hogy a szociális biztonságra vonatkozó holland jogszabályokat a hollandiai tengeri fúrótornyokon foglalkoztatott azon munkavállalókra is alkalmazni kell, akik az Európai Unió más tagállamainak állampolgárai. Az, hogy a holland hatóságok megtagadják e személyektől a szociális biztonsági ellátások nyújtását, összeegyeztethetetlen az 1408/71/EGK rendelet II. címével, különösen annak 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjával és 3. cikkének (1) bekezdésével, valamint az EK 39–EK 42. cikkel (jelenleg EUMSZ 45–EUMSZ 48. cikk).

| 3. | Ez idáig Hollandia még nem hozott meg minden intézkedést azon nemzeti szabályozás hatályon kívül helyezése érdekében, amelynek értelmében nem fizetnek bizonyos szociális biztonsági ellátásokat az Európai Unió más tagállamainak a hollandiai tengeri fúrótornyokon foglalkoztatott állampolgárai részére. |
| --- | --- |

3.

Ez idáig Hollandia még nem hozott meg minden intézkedést azon nemzeti szabályozás hatályon kívül helyezése érdekében, amelynek értelmében nem fizetnek bizonyos szociális biztonsági ellátásokat az Európai Unió más tagállamainak a hollandiai tengeri fúrótornyokon foglalkoztatott állampolgárai részére.

| 4. | Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Hollandia — mivel megtagadta bizonyos szociális biztonsági ellátások kifizetését az Európai Unió más tagállamainak a hollandiai tengeri fúrótornyokon foglalkoztatott állampolgárai részére — nem teljesítette az 1408/71/EGK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjából és 3. cikkének (1) bekezdéséből, valamint az EUMSZ 45–EUMSZ 48. cikkből eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

4.

Ez alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Hollandia — mivel megtagadta bizonyos szociális biztonsági ellátások kifizetését az Európai Unió más tagállamainak a hollandiai tengeri fúrótornyokon foglalkoztatott állampolgárai részére — nem teljesítette az 1408/71/EGK rendelet 13. cikke (2) bekezdésének a) pontjából és 3. cikkének (1) bekezdéséből, valamint az EUMSZ 45–EUMSZ 48. cikkből eredő kötelezettségeit.

---

(1)  A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (HL L 149., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 1. kötet, 35. o.).

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/20

---

A Hof van Beroep te Brussel (Belgium) által 2010. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — NV Express Line kontra Belgisch Instituut voor Postdiensten en Telecommunicatie

(C-148/10. sz. ügy)

(2010/C 161/29)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hof van Beroep te Brussel (Belgium)

Az alapeljárás felei

Felperes: NV Express Line

Alperes: Belgisch Instituut voor Postdiensten en Telecommunicatie

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 2008/6/EK irányelvvel (1) végrehajtott és a nemzeti jogba legkésőbb 2010. december 31-ig átültetendő módosításokra is figyelemmel úgy kell-e érteni és értelmezni a 2002/39/EK irányelvvel (2) módosított, a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK irányelv (3) rendelkezéseit, és különösen — de az arra való szorítkozás nélkül — annak 19. cikkét, hogy a tagállamok nem jogosultak a panaszkezelésre vonatkozó külső szabályozást a nem egyetemes postai szolgáltatók számára kötelező jelleggel előírni, mivel:






  i. | az irányelv a postai szolgáltatások igénybe vevőinek védelme érdekében alkalmazandó panaszkezelési eljárások vonatkozásában teljes harmonizációt valósít meg, vagy |
| --- | --- | --- |

1.

A 2008/6/EK irányelvvel (1) végrehajtott és a nemzeti jogba legkésőbb 2010. december 31-ig átültetendő módosításokra is figyelemmel úgy kell-e érteni és értelmezni a 2002/39/EK irányelvvel (2) módosított, a közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK irányelv (3) rendelkezéseit, és különösen — de az arra való szorítkozás nélkül — annak 19. cikkét, hogy a tagállamok nem jogosultak a panaszkezelésre vonatkozó külső szabályozást a nem egyetemes postai szolgáltatók számára kötelező jelleggel előírni, mivel:

i.

az irányelv a postai szolgáltatások igénybe vevőinek védelme érdekében alkalmazandó panaszkezelési eljárások vonatkozásában teljes harmonizációt valósít meg, vagy

| ii. | a 2002/39/EK irányelv ilyen kötelezettséget csak az egyetemes szolgáltatókra és a 2008/6/EK irányelv hatálybalépése óta az egyetemes szolgáltatások nyújtóira ró, míg a 2008/6/EK irányelv 19. cikke (1) bekezdése második albekezdésének szövege értelmében a nem egyetemes postai szolgáltatók és a végső fogyasztók közötti viták rendezésére szolgáló független, peren kívüli megegyezési rendszerek kialakítását a tagállamok csak ösztönözhetik, de nem írhatják elő. |
| --- | --- |

ii.

a 2002/39/EK irányelv ilyen kötelezettséget csak az egyetemes szolgáltatókra és a 2008/6/EK irányelv hatálybalépése óta az egyetemes szolgáltatások nyújtóira ró, míg a 2008/6/EK irányelv 19. cikke (1) bekezdése második albekezdésének szövege értelmében a nem egyetemes postai szolgáltatók és a végső fogyasztók közötti viták rendezésére szolgáló független, peren kívüli megegyezési rendszerek kialakítását a tagállamok csak ösztönözhetik, de nem írhatják elő.

| 2. | Ha az első kérdésre adandó válasz úgy szól, hogy a postai irányelv mint olyan nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy a 19. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében az egyetemes szolgáltatókra nézve előírt panaszkezelésre vonatkozó külső szabályozást a nem egyetemes postai szolgáltatók számára is kötelező jelleggel írják elő, úgy kell-e értelmezni a szolgáltatásnyújtás szabadságának elvét (az EK 49. és azt követő cikkek, jelenleg az EUMSZ 56. és azt követő cikkek), hogy a tagállam által a szolgáltatásnyújtás szabadsága tekintetében nyomós közérdek alapján a fogyasztók védelme érdekében bevezetett korlátozások, amelyek révén a 19. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében az egyetemes szolgáltatókra nézve előírt panaszkezelésre vonatkozó külső szabályozást a nem egyetemes postai szolgáltatók számára is kötelező jelleggel írják elő, akkor is összeegyeztethetők az EUMSZ-szel, ha az adott, panaszkezelésre vonatkozó szabályozás alkalmazása során nem tesznek különbséget a fogyasztók és más végső felhasználók panaszai között, holott e szolgáltatások (a jelen esetben expressz- és futárszolgáltatások) igénybe vevői túlnyomórészt a professzionális felhasználók közül kerülnek ki? |
| --- | --- |

2.

Ha az első kérdésre adandó válasz úgy szól, hogy a postai irányelv mint olyan nem akadályozza a tagállamokat abban, hogy a 19. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében az egyetemes szolgáltatókra nézve előírt panaszkezelésre vonatkozó külső szabályozást a nem egyetemes postai szolgáltatók számára is kötelező jelleggel írják elő, úgy kell-e értelmezni a szolgáltatásnyújtás szabadságának elvét (az EK 49. és azt követő cikkek, jelenleg az EUMSZ 56. és azt követő cikkek), hogy a tagállam által a szolgáltatásnyújtás szabadsága tekintetében nyomós közérdek alapján a fogyasztók védelme érdekében bevezetett korlátozások, amelyek révén a 19. cikk (2) bekezdésének első albekezdésében az egyetemes szolgáltatókra nézve előírt panaszkezelésre vonatkozó külső szabályozást a nem egyetemes postai szolgáltatók számára is kötelező jelleggel írják elő, akkor is összeegyeztethetők az EUMSZ-szel, ha az adott, panaszkezelésre vonatkozó szabályozás alkalmazása során nem tesznek különbséget a fogyasztók és más végső felhasználók panaszai között, holott e szolgáltatások (a jelen esetben expressz- és futárszolgáltatások) igénybe vevői túlnyomórészt a professzionális felhasználók közül kerülnek ki?

---

(1)  A 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások belső piacának teljes megvalósítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. február 20-i 2008/6/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 52., 3. o.)

(2)  A 97/67/EK irányelvnek a közösségi postai szolgáltatások verseny számára való további megnyitása tekintetében történő módosításáról szóló, 2002. június 10-i 2002/39/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176., 21. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet 4. kötet 316. o.)

(3)  A közösségi postai szolgáltatások belső piacának fejlesztésére és a szolgáltatás minőségének javítására vonatkozó közös szabályokról szóló, 1997. december 15-i 97/67/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1998 L 15., 14. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet 3. kötet 71. o.)

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/21

---

A Tribunal de Première Instance de Bruxelles (Belgium) által 2010. március 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Bureau d'intervention et de restitution belge (BIRB) kontra Beneo Orafti SA

(C-150/10. sz. ügy)

(2010/C 161/30)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de Première Instance de Bruxelles (Belgium)

Az alapeljárás felei

Felperes: Bureau d'intervention et de restitution belge (BIRB)

Alperes: Beneo Orafti SA

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 493/2006/EK bizottsági rendelet (1) 9. cikke alapján valamely cukorgyártó vállalkozásnak kiosztott átmeneti kvóták kivételt képeznek-e a 320/2006/EK tanácsi rendeletben (2) és a végrehajtásra vonatkozó szabályokról szóló 968/2006/EK bizottsági rendeletben (3) létrehozott, a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer alól, tekintettel arra, hogy:






  a) | ezek a kvóták nem képezik a szerkezetátalakítás címén ideiglenesen fizetendő összeg kifizetésének tárgyát, |
| --- | --- | --- |

1.

A 493/2006/EK bizottsági rendelet (1) 9. cikke alapján valamely cukorgyártó vállalkozásnak kiosztott átmeneti kvóták kivételt képeznek-e a 320/2006/EK tanácsi rendeletben (2) és a végrehajtásra vonatkozó szabályokról szóló 968/2006/EK bizottsági rendeletben (3) létrehozott, a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer alól, tekintettel arra, hogy:

a)

ezek a kvóták nem képezik a szerkezetátalakítás címén ideiglenesen fizetendő összeg kifizetésének tárgyát,

| b) | nem részesülnek szerkezetátalakítási támogatásban, és |
| --- | --- |

b)

nem részesülnek szerkezetátalakítási támogatásban, és

| c) | nem számítanak kvótának a 320/2006/EK tanácsi rendelet szerint, abban az értelemben, ahogy a kvóta fogalmát a fenti rendelet 2. cikkének 6. pontja meghatározza? |
| --- | --- |

c)

nem számítanak kvótának a 320/2006/EK tanácsi rendelet szerint, abban az értelemben, ahogy a kvóta fogalmát a fenti rendelet 2. cikkének 6. pontja meghatározza?

| 2. | Még a fenti kérdésre adott nemleges válasz esetén is igaz-e, hogy az átmeneti kvóták teljesen különállóak, a rendes alapkvótáktól függetlenek, tekintettel arra, hogy:






  a) | az átmeneti kvóták kiosztására a 493/2006/EK bizottsági rendelet 9. cikke és nem a 318/2006/EK tanácsi rendelet (4) 7. cikke alapján került sor, |
| --- | --- | --- |

2.

Még a fenti kérdésre adott nemleges válasz esetén is igaz-e, hogy az átmeneti kvóták teljesen különállóak, a rendes alapkvótáktól függetlenek, tekintettel arra, hogy:

a)

az átmeneti kvóták kiosztására a 493/2006/EK bizottsági rendelet 9. cikke és nem a 318/2006/EK tanácsi rendelet (4) 7. cikke alapján került sor,

| b) | az átmeneti kvóták kiosztásának feltételei eltérnek a rendes alapkvóták kiosztásának feltételeitől, |
| --- | --- |

b)

az átmeneti kvóták kiosztásának feltételei eltérnek a rendes alapkvóták kiosztásának feltételeitől,

| c) | az átmeneti kvóták olyan átmeneti intézkedések, amelyek célja, hogy megkönnyítsék a Közösség régi cukorpiaci rendszerének átalakulását az új cukorpiaci rendszere felé, és ezért főszabály szerint csak a 2006/2007-es gazdasági évben alkalmazhatóak? |
| --- | --- |

c)

az átmeneti kvóták olyan átmeneti intézkedések, amelyek célja, hogy megkönnyítsék a Közösség régi cukorpiaci rendszerének átalakulását az új cukorpiaci rendszere felé, és ezért főszabály szerint csak a 2006/2007-es gazdasági évben alkalmazhatóak?

| 3. | A fenti két kérdés valamelyikére (vagy mindkét kérdésre) adandó igenlő válasz esetén valamely cukorgyártó vállalkozás, amely szerkezetalakítási támogatást kért a 2006/2007-es gazdasági évre a 320/2006 tanácsi rendelet 3. cikkének megfelelően, jogosult-e a 2006/2007-es gazdasági évre vonatkozó átmeneti kvótára a 493/2006/EK rendelet 9. cikke alapján? |
| --- | --- |

3.

A fenti két kérdés valamelyikére (vagy mindkét kérdésre) adandó igenlő válasz esetén valamely cukorgyártó vállalkozás, amely szerkezetalakítási támogatást kért a 2006/2007-es gazdasági évre a 320/2006 tanácsi rendelet 3. cikkének megfelelően, jogosult-e a 2006/2007-es gazdasági évre vonatkozó átmeneti kvótára a 493/2006/EK rendelet 9. cikke alapján?

| 4. | A fenti kérdésre adandó nemleges válasz esetén az alkalmazott szankció állhat-e az engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás egy részének visszaköveteléséből és az átmeneti kvóta behajtásából? Hogyan kell számolni a 968/2006/EK bizottsági rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében előírt visszakövetelés és 27. cikkében előírt szankció összegét egy olyan cukorgyártó vállalkozás esetében, amely szerkezetalakítási támogatást kapott (a 2006/2007-es gazdasági év címén), és használta az átmeneti kvótáját (amelyre semmilyen szerkezetátalakítási támogatást nem kapott)? A fenti összegnek és a szankció összegének a számítása során figyelembe kell-e venni az alábbi tényezők mindegyikét, illetve valamelyikét:






  a) | a szóban forgó cukorgyártó vállalkozás által a termelő-berendezéseinek leszerelése során viselt költségeket? |
| --- | --- | --- |

4.

A fenti kérdésre adandó nemleges válasz esetén az alkalmazott szankció állhat-e az engedélyezett szerkezetátalakítási támogatás egy részének visszaköveteléséből és az átmeneti kvóta behajtásából? Hogyan kell számolni a 968/2006/EK bizottsági rendelet 26. cikkének (1) bekezdésében előírt visszakövetelés és 27. cikkében előírt szankció összegét egy olyan cukorgyártó vállalkozás esetében, amely szerkezetalakítási támogatást kapott (a 2006/2007-es gazdasági év címén), és használta az átmeneti kvótáját (amelyre semmilyen szerkezetátalakítási támogatást nem kapott)? A fenti összegnek és a szankció összegének a számítása során figyelembe kell-e venni az alábbi tényezők mindegyikét, illetve valamelyikét:

a)

a szóban forgó cukorgyártó vállalkozás által a termelő-berendezéseinek leszerelése során viselt költségeket?

| b) | a szóban forgó cukorgyártó vállalkozás által a rendes alapkvóta szerinti termelés abbahagyása miatt elszenvedett veszteségeket? |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó cukorgyártó vállalkozás által a rendes alapkvóta szerinti termelés abbahagyása miatt elszenvedett veszteségeket?

| c) | azt a tényt, hogy az átmeneti kvóta egyszeri és átmeneti intézkedés, amely kizárólag a 2006/2007-es gazdasági évre engedélyezi a termelést, azonban nem vonatkozik a többi gazdasági évre (kivéve a cukor átmeneti kvótáját)? |
| --- | --- |

c)

azt a tényt, hogy az átmeneti kvóta egyszeri és átmeneti intézkedés, amely kizárólag a 2006/2007-es gazdasági évre engedélyezi a termelést, azonban nem vonatkozik a többi gazdasági évre (kivéve a cukor átmeneti kvótáját)?

| d) | a visszakövetelés összegének azon számítása, amely a fenti a)–c) pontokban felsorolt tényezőket figyelmen kívül hagyja, tekinthető-e az arányosság elve megsértésének? |
| --- | --- |

d)

a visszakövetelés összegének azon számítása, amely a fenti a)–c) pontokban felsorolt tényezőket figyelmen kívül hagyja, tekinthető-e az arányosság elve megsértésének?

| 5. | A fenti kérdésektől függetlenül, mikor válnak a szerkezetátalakítási terv alapján vállalt kötelezettségek hatályosakká, azaz a kérelmezőre nézve kötelező erejűekké?






  a) | Annak a gazdasági évnek a kezdetén, amelyre a kérelmező benyújtotta a szerkezetátalakítási támogatás iránti igényét? |
| --- | --- | --- |

5.

A fenti kérdésektől függetlenül, mikor válnak a szerkezetátalakítási terv alapján vállalt kötelezettségek hatályosakká, azaz a kérelmezőre nézve kötelező erejűekké?

a)

Annak a gazdasági évnek a kezdetén, amelyre a kérelmező benyújtotta a szerkezetátalakítási támogatás iránti igényét?

| b) | Akkor, amikor kérelmet a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatósághoz benyújtotta? |
| --- | --- |

b)

Akkor, amikor kérelmet a hatáskörrel rendelkező nemzeti hatósághoz benyújtotta?

| c) | A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság azon hivatalos értesítésétől fogva, amelyben a kérelmet teljesnek minősítette? |
| --- | --- |

c)

A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság azon hivatalos értesítésétől fogva, amelyben a kérelmet teljesnek minősítette?

| d) | A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság azon hivatalos értesítésétől fogva, amelyben a kérelmet szerkezetátalakítási támogatásra alkalmasnak minősítette? |
| --- | --- |

d)

A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság azon hivatalos értesítésétől fogva, amelyben a kérelmet szerkezetátalakítási támogatásra alkalmasnak minősítette?

| e) | A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság azon hivatalos értesítésétől fogva, amelyben a szerkezetátalakítási támogatás engedélyezéséről szóló döntéséről tájékoztat? |
| --- | --- |

e)

A hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság azon hivatalos értesítésétől fogva, amelyben a szerkezetátalakítási támogatás engedélyezéséről szóló döntéséről tájékoztat?

| 6. | A fenti [1-2.] kérdésekre (vagy mindkét kérdésre) adandó igenlő válasz esetén valamely cukorgyártó vállalkozás, amely átmeneti kvótát kapott a 2006/2007-es gazdasági évre, akkor is jogosult használni ezeket a kvótákat a gazdasági évben, ha a rendes alapkvótáira vonatkozóan szerkezetátalakítási támogatást kapott a 2006/2007-es gazdasági évtől kezdődően? |
| --- | --- |

6.

A fenti [1-2.] kérdésekre (vagy mindkét kérdésre) adandó igenlő válasz esetén valamely cukorgyártó vállalkozás, amely átmeneti kvótát kapott a 2006/2007-es gazdasági évre, akkor is jogosult használni ezeket a kvótákat a gazdasági évben, ha a rendes alapkvótáira vonatkozóan szerkezetátalakítási támogatást kapott a 2006/2007-es gazdasági évtől kezdődően?

| 7. | A fenti [1-2. és 6. ] kérdés[...re [...]adandó nemleges válasz esetén a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága jogosult-e arra, hogy a szerkezetátalakítási tervben foglalt kötelezettségek figyelmen kívül hagyása esetén egyszerre alkalmazza a 968/2006/EK bizottsági rendelet 26. és 27. cikkében előírt szerkezetátalakítási támogatás visszakövetelését, és az ott előírt szankciót a 967/2006/EK bizottsági rendelet (5) 4. cikkében foglaltaknak megfelelően a kvótán felüli cukortermelésre vonatkozó többlet összeg kiszabásával, vagy a szankcióknak ez a halmozása sérti a „non bis in idem” elvet, az arányosság elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét? |
| --- | --- |

7.

A fenti [1-2. és 6. ] kérdés[...re [...]adandó nemleges válasz esetén a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága jogosult-e arra, hogy a szerkezetátalakítási tervben foglalt kötelezettségek figyelmen kívül hagyása esetén egyszerre alkalmazza a 968/2006/EK bizottsági rendelet 26. és 27. cikkében előírt szerkezetátalakítási támogatás visszakövetelését, és az ott előírt szankciót a 967/2006/EK bizottsági rendelet (5) 4. cikkében foglaltaknak megfelelően a kvótán felüli cukortermelésre vonatkozó többlet összeg kiszabásával, vagy a szankcióknak ez a halmozása sérti a „non bis in idem” elvet, az arányosság elvét és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának elvét?

---

(1)  A cukorágazat piacának közös szervezését érintő reform keretében átmeneti intézkedések megállapításáról, valamint az 1265/2001/EK és a 314/2002/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. március 27-i 493/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 89., 11. o.)

(2)  A Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról és a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK rendelet módosításáról szóló, 2006. február 20-i 320/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 58., 42. o.)

(3)  A Közösségen belül a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 27-i 968/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 176., 32. o.)

(4)  A cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 58., 1. o.),

(5)  A kvótán felüli cukortermelésre vonatkozóan a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtása részletes szabályainak megállapításáról szóló, 2006. június 29-i 967/2006/EK bizottsági rendelet (HL L 176., 22. o.)

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/22

---

Az Arbeidshof te Antwerpen (Belgium) Afdeling Hasselt által 2010. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — NV Dai Cugini kontra Rijksdienst voor Sociale Zekerheid

(C-151/10. sz. ügy)

(2010/C 161/31)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Arbeidshof te Antwerpen Afdeling Hasselt

Az alapeljárás felei

Alperes és fellebbező fél: NV Dai Cugini

Felperes és ellenérdekű fél a fellebbezési eljárásban: Rijksdienst voor Sociale Zekerheid

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Összhangban áll-e a közösségi jog előírásaival és az 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelvvel (1), különösen az annak mellékletében szereplő keretmegállapodás 5. szakasza 1. bekezdésének a) pontjával — amelynek értelmében a tagállamoknak a részmunkaidőben foglalkoztatottak és a teljes munkaidőben foglalkoztatottak megkülönböztetésének tilalma elvével összhangban a szociális partnerekkel folytatott tanácskozást követően a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban meg kell határozniuk, és felül kell vizsgálniuk azokat a jogi vagy közigazgatási természetű akadályokat, amelyek korlátozhatják a részmunkaidős foglalkoztatás lehetőségeit, és adott esetben ezeket fel kell számolniuk — az olyan nemzeti rendelkezés, mint különösen a munkavállalók szociális biztonságáról szóló 1944. december 28-i törvényerejű rendelet felülvizsgálatáról szóló, 1969. június 27-i belga törvény 22b. cikkében, valamint az 1989. december 22-i belga kerettörvény 171. cikkében szereplő, egymást követő módosítások szerinti vélelem? |
| --- | --- |

1.

Összhangban áll-e a közösségi jog előírásaival és az 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelvvel (1), különösen az annak mellékletében szereplő keretmegállapodás 5. szakasza 1. bekezdésének a) pontjával — amelynek értelmében a tagállamoknak a részmunkaidőben foglalkoztatottak és a teljes munkaidőben foglalkoztatottak megkülönböztetésének tilalma elvével összhangban a szociális partnerekkel folytatott tanácskozást követően a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban meg kell határozniuk, és felül kell vizsgálniuk azokat a jogi vagy közigazgatási természetű akadályokat, amelyek korlátozhatják a részmunkaidős foglalkoztatás lehetőségeit, és adott esetben ezeket fel kell számolniuk — az olyan nemzeti rendelkezés, mint különösen a munkavállalók szociális biztonságáról szóló 1944. december 28-i törvényerejű rendelet felülvizsgálatáról szóló, 1969. június 27-i belga törvény 22b. cikkében, valamint az 1989. december 22-i belga kerettörvény 171. cikkében szereplő, egymást követő módosítások szerinti vélelem?

| 2. | Összhangban áll-e a közösségi jog előírásaival és az 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelvvel, különösen az annak mellékletében szereplő keretmegállapodás 5. szakasza 1. bekezdésének a) pontjával — amelynek értelmében a tagállamoknak a részmunkaidőben foglalkoztatottak és a teljes munkaidőben foglalkoztatottak megkülönböztetésének tilalma elvével összhangban a szociális partnerekkel folytatott tanácskozást követően a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban meg kell határozniuk, és felül kell vizsgálniuk azokat a jogi vagy közigazgatási természetű akadályokat, amelyek korlátozhatják a részmunkaidős foglalkoztatás lehetőségeit, és adott esetben ezeket fel kell számolniuk — az a nemzeti szabályozás, amely szerint a munkavállalónak az 1989. december 22-i kerettörvény 157–169. cikke értelmében létre kell hoznia és hozzáférhetővé kell tennie számos, a munkavállalókra vonatkozó dokumentumot, és amelynek értelmében a hivatkozott rendelkezések be nem tartása büntetőjogi következményeket vagy közigazgatási bírságot, illetve polgári jogi szankciókat vonhat maga után? |
| --- | --- |

2.

Összhangban áll-e a közösségi jog előírásaival és az 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelvvel, különösen az annak mellékletében szereplő keretmegállapodás 5. szakasza 1. bekezdésének a) pontjával — amelynek értelmében a tagállamoknak a részmunkaidőben foglalkoztatottak és a teljes munkaidőben foglalkoztatottak megkülönböztetésének tilalma elvével összhangban a szociális partnerekkel folytatott tanácskozást követően a nemzeti jogszabályokkal vagy gyakorlattal összhangban meg kell határozniuk, és felül kell vizsgálniuk azokat a jogi vagy közigazgatási természetű akadályokat, amelyek korlátozhatják a részmunkaidős foglalkoztatás lehetőségeit, és adott esetben ezeket fel kell számolniuk — az a nemzeti szabályozás, amely szerint a munkavállalónak az 1989. december 22-i kerettörvény 157–169. cikke értelmében létre kell hoznia és hozzáférhetővé kell tennie számos, a munkavállalókra vonatkozó dokumentumot, és amelynek értelmében a hivatkozott rendelkezések be nem tartása büntetőjogi következményeket vagy közigazgatási bírságot, illetve polgári jogi szankciókat vonhat maga után?

---

(1)  Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv (HL 1998. L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 267. o.).

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/23 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/23

---

A Supreme Court of the United Kingdom által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Williams és társai kontra British Airways plc

(C-155/10. sz. ügy)

(2010/C 161/32)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság)

Az alapeljárás felei

Felperesek: Williams és társai

Alperes: British Airways plc

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| i. | A a) 93/104/EK (1) és a 2003/88/EK (2) tanácsi irányelvek 7. cikke és b) a 2000/79/EK (3) tanácsi irányelv mellékletét képező európai megállapodás 3. szakasza alapján: (1) meghatároz-e vagy tartalmaz-e követelményeket a közösségi jog a fizetett éves szabadság időszaka tekintetében teljesítendő kifizetés jellegére és mértékére vonatkozóan, és ha igen, milyen mértékben; (2) meghatározhatják-e a tagállamok e kifizetések kiszámításának módját, és ha igen, milyen mértékben? |
| --- | --- |

i.

A a) 93/104/EK (1) és a 2003/88/EK (2) tanácsi irányelvek 7. cikke és b) a 2000/79/EK (3) tanácsi irányelv mellékletét képező európai megállapodás 3. szakasza alapján: (1) meghatároz-e vagy tartalmaz-e követelményeket a közösségi jog a fizetett éves szabadság időszaka tekintetében teljesítendő kifizetés jellegére és mértékére vonatkozóan, és ha igen, milyen mértékben; (2) meghatározhatják-e a tagállamok e kifizetések kiszámításának módját, és ha igen, milyen mértékben?

| ii. | Így különösen elegendő-e, hogy a nemzeti jog, gyakorlat, illetve a munkaadók és munkavállalók által elfogadott kollektív szerződések, illetve szerződéses megállapodások alapján teljesített kifizetés lehetővé teszi a munkavállaló számára, és ösztönzi őt arra, hogy kivegye és gyakorolja — e szavak legteljesebb értelmében — az éves szabadságát, és nem jár-e annak jelentős veszélyével, hogy a munkavállaló nem így tesz? |
| --- | --- |

ii.

Így különösen elegendő-e, hogy a nemzeti jog, gyakorlat, illetve a munkaadók és munkavállalók által elfogadott kollektív szerződések, illetve szerződéses megállapodások alapján teljesített kifizetés lehetővé teszi a munkavállaló számára, és ösztönzi őt arra, hogy kivegye és gyakorolja — e szavak legteljesebb értelmében — az éves szabadságát, és nem jár-e annak jelentős veszélyével, hogy a munkavállaló nem így tesz?

| iii. | Vagy szükséges-e, hogy a kifizetés a) pontosan megfeleljen a munkavállaló „átlagkeresetének”; vagy b) nagyjából összehasonlítható legyen azzal? |
| --- | --- |

iii.

Vagy szükséges-e, hogy a kifizetés a) pontosan megfeleljen a munkavállaló „átlagkeresetének”; vagy b) nagyjából összehasonlítható legyen azzal?

Továbbá, a (iii) kérdés a) vagy b) pontjára adandó igenlő válasz esetén:

| iv. | A vonatkozó mérték vagy összehasonlítás alapja a) az a fizetés, amit a munkavállaló az adott szabadság időtartama alatt megkeresett volna, ha szabadság helyett dolgozott volna; vagy b) az a fizetés, amit ő valamilyen más időtartam alatt megkeresett, és ha igen, mely időtartam alatt? |
| --- | --- |

iv.

A vonatkozó mérték vagy összehasonlítás alapja a) az a fizetés, amit a munkavállaló az adott szabadság időtartama alatt megkeresett volna, ha szabadság helyett dolgozott volna; vagy b) az a fizetés, amit ő valamilyen más időtartam alatt megkeresett, és ha igen, mely időtartam alatt?

| v. | Hogyan kell az „átlagkeresetet” vagy az „összehasonlítható” keresetet megítélni olyan körülmények között, ha a) a munkavállaló bérét meghatározott, általa végzett tevékenység esetén és annak mértékében kiegészítik; b) ha éves vagy egyéb határa van a munkavállaló által végezhető ilyen tevékenység mértékének vagy időtartamának és a munkavállaló ezt a határt már elérte, vagy majdnem elérte az éves szabadság kivételekor, így tehát valójában nem végezhetne ilyen tevékenységet akkor sem, ha szabadság helyett dolgozna? |
| --- | --- |

v.

Hogyan kell az „átlagkeresetet” vagy az „összehasonlítható” keresetet megítélni olyan körülmények között, ha a) a munkavállaló bérét meghatározott, általa végzett tevékenység esetén és annak mértékében kiegészítik; b) ha éves vagy egyéb határa van a munkavállaló által végezhető ilyen tevékenység mértékének vagy időtartamának és a munkavállaló ezt a határt már elérte, vagy majdnem elérte az éves szabadság kivételekor, így tehát valójában nem végezhetne ilyen tevékenységet akkor sem, ha szabadság helyett dolgozna?

---

(1)  A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 1993. november 23-i 93/104/EK tanácsi irányelv (HL L 307., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 2. kötet, 197. o.)

(2)  A munkaidő-szervezés egyes szempontjairól szóló, 2003. november 4-i 2003/88/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 299., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 381. o.)

(3)  Az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról szóló, 2000. november 27-i 2000/79/EK tanácsi irányelv (HL 2000. L 302., 57. o; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 75. o.)

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/24

---

A Raad van State (Hollandia) által 2010. április 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Johan Leendert Holding B.V. kontra Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

(C-158/10. sz. ügy)

(2010/C 161/33)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State (Hollandia)

Az alapeljárás felei

Felperes: Johan Leendert Holding B.V.

Alperes: Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 56. és 57. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, mint a Wet arbeid vreemdelingen 2. cikke — a Wet arbeid vreemdelingen végrehajtásáról szóló rendelet 1e. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezve —, amely a munkavállalók 96/71/EK irányelv (1) 1. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében vett kiküldetése érdekében foglalkoztatási engedélyt követel meg?

---

(1)  A munkavállalók szolgáltatások nyújtása keretében történő kiküldetéséről szóló, 1996. december 16-i 96/71/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 1997. L 18., 1; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 2. kötet, 431. o.)

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/24

---

A Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gerhard Fuchs kontra Land Hessen

(C-159/10. sz. ügy)

(2010/C 161/34)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgericht Frankfurt am Main

Az alapeljárás felei

Felperes: Gerhard Fuchs

Alperes: Land Hessen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Uniós jogi mércék szerint közérdekű cél szolgál-e a Hessisches Beamtengesetz (a tisztviselőkről szóló hesseni tartományi törvény) azon rendelkezéseinek alapjául, amelyek a tisztviselőkre főszabály szerint kötelező nyugdíjkorhatárra vonatkoznak?
  E tekintetben mindenekelőtt a következő részkérdések merülnek fel: | Uniós jogi szempontból részletesen mely követelmények támasztandók az ilyen közérdekű céllal szemben? Mely egyéb, a tényállás megállapításához kapcsolódó kérdéseknek kellene még a kérdést előterjesztő bíróságnak utánajárnia? |
| --- | --- | --- |

1.

Uniós jogi mércék szerint közérdekű cél szolgál-e a Hessisches Beamtengesetz (a tisztviselőkről szóló hesseni tartományi törvény) azon rendelkezéseinek alapjául, amelyek a tisztviselőkre főszabály szerint kötelező nyugdíjkorhatárra vonatkoznak?

E tekintetben mindenekelőtt a következő részkérdések merülnek fel:

Uniós jogi szempontból részletesen mely követelmények támasztandók az ilyen közérdekű céllal szemben? Mely egyéb, a tényállás megállapításához kapcsolódó kérdéseknek kellene még a kérdést előterjesztő bíróságnak utánajárnia?

| | A 2000/78/EK irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes célnak minősül-e a költségvetési eszközök és a személyzeti költségek — jelen esetben új felvételek mellőzésének és a személyzeti kiadások ezzel járó csökkentésének formájában megnyilvánuló — megtakarításához fűződő érdek? |
| --- | --- |

A 2000/78/EK irányelv (1) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes célnak minősül-e a költségvetési eszközök és a személyzeti költségek — jelen esetben új felvételek mellőzésének és a személyzeti kiadások ezzel járó csökkentésének formájában megnyilvánuló — megtakarításához fűződő érdek?

| | Abban az esetben is törvényes közérdekű célnak ismerhető-e el a munkáltatónak a tisztviselők végleges nyugdíjba vonulásának biztonságos tervezésére való törekvése, ha a Hessisches Beamtengesetz vagy a Beamtenstatusgesetz (a tisztviselők jogállásáról szóló törvény) hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató maga alakíthatja ki és juttathatja érvényre munkaerő-tervezési elképzeléseit? |
| --- | --- |

Abban az esetben is törvényes közérdekű célnak ismerhető-e el a munkáltatónak a tisztviselők végleges nyugdíjba vonulásának biztonságos tervezésére való törekvése, ha a Hessisches Beamtengesetz vagy a Beamtenstatusgesetz (a tisztviselők jogállásáról szóló törvény) hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató maga alakíthatja ki és juttathatja érvényre munkaerő-tervezési elképzeléseit?

| | Közérdekű célként ismerhető-e el a „kedvező kormegoszláshoz”, a „kedvező korszerkezethez” fűződő érdek annak ellenére, hogy e tekintetben nincs a helyes kormegoszlást, a helyes korszerkezetet meghatározó általános szabvány vagy törvényi szabályozás? |
| --- | --- |

Közérdekű célként ismerhető-e el a „kedvező kormegoszláshoz”, a „kedvező korszerkezethez” fűződő érdek annak ellenére, hogy e tekintetben nincs a helyes kormegoszlást, a helyes korszerkezetet meghatározó általános szabvány vagy törvényi szabályozás?

| | A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes közérdekű célnak tekinthető-e a szolgálatban álló, már alkalmazott tisztviselők előléptetési lehetőségének megteremtéséhez fűződő érdek? |
| --- | --- |

A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes közérdekű célnak tekinthető-e a szolgálatban álló, már alkalmazott tisztviselők előléptetési lehetőségének megteremtéséhez fűződő érdek?

| | Törvényes közérdekű célt szolgál-e az a korhatár-szabályozás, amely az idősebb foglalkoztatottakkal a szolgálati alkalmasság fennállása tárgyában folytatott jogviták elkerülését célozza? |
| --- | --- |

Törvényes közérdekű célt szolgál-e az a korhatár-szabályozás, amely az idősebb foglalkoztatottakkal a szolgálati alkalmasság fennállása tárgyában folytatott jogviták elkerülését célozza?

| | A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű vonatkozás a munkavállalók foglalkoztatása terén az egyes munkáltatókon túlmutató munkaerőpiac-politikai koncepciót feltételez-e, és ha igen, az egységesség és kötelező erő milyen fokával? |
| --- | --- |

A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű vonatkozás a munkavállalók foglalkoztatása terén az egyes munkáltatókon túlmutató munkaerőpiac-politikai koncepciót feltételez-e, és ha igen, az egységesség és kötelező erő milyen fokával?

| | Követhetnek-e egyáltalán egyes munkáltatók a foglalkoztatotti csoportok — jelen esetben a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők — javát szolgáló közérdekű célokat az ilyen mértékben korlátozott hatályú korhatár-szabályozásokkal? |
| --- | --- |

Követhetnek-e egyáltalán egyes munkáltatók a foglalkoztatotti csoportok — jelen esetben a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők — javát szolgáló közérdekű célokat az ilyen mértékben korlátozott hatályú korhatár-szabályozásokkal?

| | Mely feltételek mellett tekinthető a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű célnak az egyes munkáltatók által követendő, de nem kötelező erővel meghatározott azon cél, hogy a nyugdíjba vonulás révén betölthetővé vált állásokat új felvételek útján, adott esetben a már szolgálatban álló foglalkoztatottak előzetes előléptetését követően töltsék be? A közérdekű vonatkozáshoz azon általános kijelentéseken túl, miszerint a szabályozás ezt a célt szolgálja, statisztikai adatoknak vagy olyan egyéb ismereteknek is rendelkezésre kell-e állniuk, amelyek e célkitűzés kellő komolyságára és tényleges megvalósítására engednek következtetni? |
| --- | --- |

Mely feltételek mellett tekinthető a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű célnak az egyes munkáltatók által követendő, de nem kötelező erővel meghatározott azon cél, hogy a nyugdíjba vonulás révén betölthetővé vált állásokat új felvételek útján, adott esetben a már szolgálatban álló foglalkoztatottak előzetes előléptetését követően töltsék be? A közérdekű vonatkozáshoz azon általános kijelentéseken túl, miszerint a szabályozás ezt a célt szolgálja, statisztikai adatoknak vagy olyan egyéb ismereteknek is rendelkezésre kell-e állniuk, amelyek e célkitűzés kellő komolyságára és tényleges megvalósítására engednek következtetni?

| 2. | Pontosan milyen követelményeket kell támasztani a Hessisches Beamtengesetzben foglalt rendelkezések értelmében vett korhatár-szabályozás megfelelő és alkalmas jellegével szemben?
  Igényel-e közelebbi vizsgálódást a korhatár elérését követően önként továbbra is szolgálatban maradó tisztviselők — előrelátható — számának azok számához viszonyított meghatározása, akik az életkor elérésével mindenképpen teljes ellátásban részesülnek, és ezért mindenképpen nyugdíjba kívánnak vonulni? Nem lenne-e célszerű e tekintetben a kényszernyugdíjazás előtt az önkéntességnek elsőbbséget biztosítani, amíg a nyugdíj rendes korhatár elérése előtti igénybevétel esetén történő csökkentésére vonatkozó rendelkezések révén gondoskodnak arról, hogy az ellátásokra vonatkozó költségvetés és az azzal összefüggő személyzeti költségek nem megfelelő felhasználását elkerüljék (a kényszerűséget megelőző önkéntesség mint megfelelőbb és végeredményben alig kevésbé alkalmas szabályozás)?
  Megfelelőnek és szükségesnek tekinthető-e, ha a tisztviselők tekintetében egy bizonyos magasabb életkor — jelen esetben a 65. életév — elérése esetén általánosan és megdönthetetlenül vélelmezik a szolgálati alkalmatlanságot, és ezért a szolgálati jogviszonyt hagyják automatikusan megszűnni?
  Megfelelő-e, ha a tisztviselői jogviszonyban a 68. életév betöltéséig történő továbbfoglalkoztatást kizárólag a munkáltató különös érdekéhez kötik, ilyen érdekek hiányában azonban a tisztviselői jogviszony megszűnését a tisztviselői jogviszony újabb létesítésére vonatkozó bármiféle jogi lehetőség nélkül kikényszerítik?
  Az idősebb emberek érdekeinek a fiatalabb emberek főszabály szerint nem fontosabb érdekeihez viszonyított nem megfelelő leértékeléséhez vezet-e a nem a teljes ellátásra való jogosultságnak a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerint megengedett feltételekhez kötésére korlátozódó, hanem a kényszernyugdíjazást eredményező korhatár-szabályozás?
  Ha az új felvételek és/vagy előléptetések megkönnyítésének célját törvényesnek kell elismerni, felmerül a kérdés, hogy ténylegesen milyen részletes követelményeket kell támasztani annak igazolására, hogy a megfelelő lehetőségekkel ténylegesen milyen mértékben élnek, a korhatár-szabályozást igénybe vevő minden egyes munkáltató tekintetében vagy a törvényi szabályozás hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató tekintetében, az általános munkaerőpiacra való tekintettel vagy arra való tekintet nélkül?
  A ma már felismerhető demográfiafüggő munkaerő-piaci résekre, a hamarosan mindenféle — vagyis többek között szövetségi és tartományi közszolgálati — szakemberrel szemben felmerülő igényre tekintettel megfelelő és szükséges-e a hivatásukat továbbra is gyakorolni kívánó, a szolgálatra alkalmas tisztviselőket jelenleg annak ellenére kényszernyugdíjazni, hogy hamarosan jelentős és a munkaerőpiac által aligha lefedhető munkaerőigény merül majd fel? Szükség van-e e tekintetben adott esetben később még begyűjtendő ágazati munkaerő-piaci adatokra? |
| --- | --- |

2.

Pontosan milyen követelményeket kell támasztani a Hessisches Beamtengesetzben foglalt rendelkezések értelmében vett korhatár-szabályozás megfelelő és alkalmas jellegével szemben?

Igényel-e közelebbi vizsgálódást a korhatár elérését követően önként továbbra is szolgálatban maradó tisztviselők — előrelátható — számának azok számához viszonyított meghatározása, akik az életkor elérésével mindenképpen teljes ellátásban részesülnek, és ezért mindenképpen nyugdíjba kívánnak vonulni? Nem lenne-e célszerű e tekintetben a kényszernyugdíjazás előtt az önkéntességnek elsőbbséget biztosítani, amíg a nyugdíj rendes korhatár elérése előtti igénybevétel esetén történő csökkentésére vonatkozó rendelkezések révén gondoskodnak arról, hogy az ellátásokra vonatkozó költségvetés és az azzal összefüggő személyzeti költségek nem megfelelő felhasználását elkerüljék (a kényszerűséget megelőző önkéntesség mint megfelelőbb és végeredményben alig kevésbé alkalmas szabályozás)?

Megfelelőnek és szükségesnek tekinthető-e, ha a tisztviselők tekintetében egy bizonyos magasabb életkor — jelen esetben a 65. életév — elérése esetén általánosan és megdönthetetlenül vélelmezik a szolgálati alkalmatlanságot, és ezért a szolgálati jogviszonyt hagyják automatikusan megszűnni?

Megfelelő-e, ha a tisztviselői jogviszonyban a 68. életév betöltéséig történő továbbfoglalkoztatást kizárólag a munkáltató különös érdekéhez kötik, ilyen érdekek hiányában azonban a tisztviselői jogviszony megszűnését a tisztviselői jogviszony újabb létesítésére vonatkozó bármiféle jogi lehetőség nélkül kikényszerítik?

Az idősebb emberek érdekeinek a fiatalabb emberek főszabály szerint nem fontosabb érdekeihez viszonyított nem megfelelő leértékeléséhez vezet-e a nem a teljes ellátásra való jogosultságnak a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerint megengedett feltételekhez kötésére korlátozódó, hanem a kényszernyugdíjazást eredményező korhatár-szabályozás?

Ha az új felvételek és/vagy előléptetések megkönnyítésének célját törvényesnek kell elismerni, felmerül a kérdés, hogy ténylegesen milyen részletes követelményeket kell támasztani annak igazolására, hogy a megfelelő lehetőségekkel ténylegesen milyen mértékben élnek, a korhatár-szabályozást igénybe vevő minden egyes munkáltató tekintetében vagy a törvényi szabályozás hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató tekintetében, az általános munkaerőpiacra való tekintettel vagy arra való tekintet nélkül?

A ma már felismerhető demográfiafüggő munkaerő-piaci résekre, a hamarosan mindenféle — vagyis többek között szövetségi és tartományi közszolgálati — szakemberrel szemben felmerülő igényre tekintettel megfelelő és szükséges-e a hivatásukat továbbra is gyakorolni kívánó, a szolgálatra alkalmas tisztviselőket jelenleg annak ellenére kényszernyugdíjazni, hogy hamarosan jelentős és a munkaerőpiac által aligha lefedhető munkaerőigény merül majd fel? Szükség van-e e tekintetben adott esetben később még begyűjtendő ágazati munkaerő-piaci adatokra?

| 3. | Milyen követelményeket kell támasztani a hesseni és adott esetben a szövetségi jogszabályoknak a korhatár-szabályozással kapcsolatos koherenciájával szemben?
  Ellentmondástól mentesnek tekinthető-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének és 50. §-a (3) bekezdésének viszonya, ha a főszabály szerint lehetséges korhatáron túli továbbfoglalkoztatás egyedül a munkáltató érdekeitől függ?
  Az irányelvnek megfelelően adott esetben úgy kell-e értelmezni a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (3) bekezdését, hogy az életkoron alapuló — nem megfelelő — hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében minden esetben a továbbfoglalkoztatás mellett kell dönteni akkor, ha az szolgálati okokkal nem ellenkezik? Milyen követelményeket kellene adott esetben az ilyen okok fennállásával szemben támasztani? E tekintetben fel kell-e tenni, hogy a szolgálati érdekek már akkor megkövetelik a továbbfoglalkoztatást, ha máskülönben az életkoron alapuló — nem igazolható — hátrányos megkülönböztetés valósulna meg?
  Miként lehetne a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (3) bekezdésének ilyenformán kívánatos értelmezését a tisztviselői jogviszony időközben bekövetkezett megszűnése ellenére a felperes tisztviselői jogviszonyának folytatására vagy felélesztésére felhasználni? A Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének alkalmazását ilyen esetben a 68. életév betöltéséig mindenképpen mellőzni kellene?
  Megfelelő és szükséges-e egyrészt a 60., illetve 63. életév betöltését követő önkéntes nyugdíjba vonulásnak a nyugdíj tartós csökkentésével történő megnehezítése, másrészt a 65. életév betöltésén túli önkéntes továbbfoglalkoztatás kizárása, ha a munkáltatónak a továbbfoglalkoztatáshoz nem fűződik kivételesen különös érdeke?
  Cáfolják-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (1) bekezdésében foglalt korhatár-szabályozás megfelelő és szükségszerű jellegét az egyrészről az életkorra való tekintettel történő részmunkaidős foglalkoztatás keretében foglalkoztatottakra, másrészről a határozott időre kinevezett tisztviselőkre vonatkozó kedvezőbb rendelkezések?
  Milyen jelentőséggel bírnak a koherencia szempontjából a különböző közszolgálati, munka- és társadalombiztosítási jogi rendelkezések, amelyek egyrészt a teljes nyugdíjra jogosító életkor állandó felemelésére törekszenek, másrészt tiltják a rendes öregségi nyugdíjra jogosító életkor elérése miatti felmondást, másrészt éppen ezen életkor elérésével a foglalkoztatási jogviszony kötelező megszűnését hagyják bekövetkezni?
  Szerepet játszik-e a koherencia szempontjából, hogy a korhatároknak a szövetség, valamint egyes tartományok társadalombiztosításában és tisztviselőkre vonatkozó jogában történő fokozatos emelése elsősorban a foglalkoztatottak arra irányuló érdekét szolgálja, hogy a lehető legkésőbb kerüljenek a teljes öregségi nyugdíj szigorított feltételeinek hatálya alá? Érdektelenek-e e kérdések arra tekintettel, hogy a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők tekintetében még nem került sor a korhatárok felemelésére, jóllehet a munkaviszonyban foglalkoztatottak tekintetében ezen emelés nemsokára hatályba lép? |
| --- | --- |

3.

Milyen követelményeket kell támasztani a hesseni és adott esetben a szövetségi jogszabályoknak a korhatár-szabályozással kapcsolatos koherenciájával szemben?

Ellentmondástól mentesnek tekinthető-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének és 50. §-a (3) bekezdésének viszonya, ha a főszabály szerint lehetséges korhatáron túli továbbfoglalkoztatás egyedül a munkáltató érdekeitől függ?

Az irányelvnek megfelelően adott esetben úgy kell-e értelmezni a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (3) bekezdését, hogy az életkoron alapuló — nem megfelelő — hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében minden esetben a továbbfoglalkoztatás mellett kell dönteni akkor, ha az szolgálati okokkal nem ellenkezik? Milyen követelményeket kellene adott esetben az ilyen okok fennállásával szemben támasztani? E tekintetben fel kell-e tenni, hogy a szolgálati érdekek már akkor megkövetelik a továbbfoglalkoztatást, ha máskülönben az életkoron alapuló — nem igazolható — hátrányos megkülönböztetés valósulna meg?

Miként lehetne a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (3) bekezdésének ilyenformán kívánatos értelmezését a tisztviselői jogviszony időközben bekövetkezett megszűnése ellenére a felperes tisztviselői jogviszonyának folytatására vagy felélesztésére felhasználni? A Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének alkalmazását ilyen esetben a 68. életév betöltéséig mindenképpen mellőzni kellene?

Megfelelő és szükséges-e egyrészt a 60., illetve 63. életév betöltését követő önkéntes nyugdíjba vonulásnak a nyugdíj tartós csökkentésével történő megnehezítése, másrészt a 65. életév betöltésén túli önkéntes továbbfoglalkoztatás kizárása, ha a munkáltatónak a továbbfoglalkoztatáshoz nem fűződik kivételesen különös érdeke?

Cáfolják-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (1) bekezdésében foglalt korhatár-szabályozás megfelelő és szükségszerű jellegét az egyrészről az életkorra való tekintettel történő részmunkaidős foglalkoztatás keretében foglalkoztatottakra, másrészről a határozott időre kinevezett tisztviselőkre vonatkozó kedvezőbb rendelkezések?

Milyen jelentőséggel bírnak a koherencia szempontjából a különböző közszolgálati, munka- és társadalombiztosítási jogi rendelkezések, amelyek egyrészt a teljes nyugdíjra jogosító életkor állandó felemelésére törekszenek, másrészt tiltják a rendes öregségi nyugdíjra jogosító életkor elérése miatti felmondást, másrészt éppen ezen életkor elérésével a foglalkoztatási jogviszony kötelező megszűnését hagyják bekövetkezni?

Szerepet játszik-e a koherencia szempontjából, hogy a korhatároknak a szövetség, valamint egyes tartományok társadalombiztosításában és tisztviselőkre vonatkozó jogában történő fokozatos emelése elsősorban a foglalkoztatottak arra irányuló érdekét szolgálja, hogy a lehető legkésőbb kerüljenek a teljes öregségi nyugdíj szigorított feltételeinek hatálya alá? Érdektelenek-e e kérdések arra tekintettel, hogy a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők tekintetében még nem került sor a korhatárok felemelésére, jóllehet a munkaviszonyban foglalkoztatottak tekintetében ezen emelés nemsokára hatályba lép?

---

(1)  A foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (HL L 303., 16. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 4. kötet, 79. o.)

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/26 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/26

---

A Verwaltungsgericht Frankfurt am Main (Németország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Peter Köhler kontra Land Hessen

(C-160/10. sz. ügy)

(2010/C 161/35)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgericht Frankfurt am Main

Az alapeljárás felei

Felperes: Peter Köhler

Alperes: Land Hessen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Uniós jogi mércék szerint közérdekű cél szolgál-e a Hessisches Beamtengesetz (a tisztviselőkről szóló hesseni tartományi törvény) azon rendelkezéseinek alapjául, amelyek a tisztviselőkre főszabály szerint kötelező nyugdíjkorhatárra vonatkoznak?
  E tekintetben mindenekelőtt a következő részkérdések merülnek fel: | Uniós jogi szempontból részletesen mely követelmények támasztandók az ilyen közérdekű céllal szemben? Mely egyéb, a tényállás megállapításához kapcsolódó kérdéseknek kellene még a kérdést előterjesztő bíróságnak utánajárnia? |
| --- | --- | --- |

1.

Uniós jogi mércék szerint közérdekű cél szolgál-e a Hessisches Beamtengesetz (a tisztviselőkről szóló hesseni tartományi törvény) azon rendelkezéseinek alapjául, amelyek a tisztviselőkre főszabály szerint kötelező nyugdíjkorhatárra vonatkoznak?

E tekintetben mindenekelőtt a következő részkérdések merülnek fel:

Uniós jogi szempontból részletesen mely követelmények támasztandók az ilyen közérdekű céllal szemben? Mely egyéb, a tényállás megállapításához kapcsolódó kérdéseknek kellene még a kérdést előterjesztő bíróságnak utánajárnia?

| | A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes célnak minősül-e a költségvetési eszközök és a személyzeti költségek — jelen esetben új felvételek mellőzésének és a személyzeti kiadások ezzel járó csökkentésének formájában megnyilvánuló — megtakarításához fűződő érdek? |
| --- | --- |

A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes célnak minősül-e a költségvetési eszközök és a személyzeti költségek — jelen esetben új felvételek mellőzésének és a személyzeti kiadások ezzel járó csökkentésének formájában megnyilvánuló — megtakarításához fűződő érdek?

| | Abban az esetben is törvényes közérdekű célnak ismerhető-e el a munkáltatónak a tisztviselők végleges nyugdíjba vonulásának biztonságos tervezésére való törekvése, ha a Hessisches Beamtengesetz vagy a Beamtenstatusgesetz (a tisztviselők jogállásáról szóló törvény) hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató maga alakíthatja ki és juttathatja érvényre munkaerő-tervezési elképzeléseit? |
| --- | --- |

Abban az esetben is törvényes közérdekű célnak ismerhető-e el a munkáltatónak a tisztviselők végleges nyugdíjba vonulásának biztonságos tervezésére való törekvése, ha a Hessisches Beamtengesetz vagy a Beamtenstatusgesetz (a tisztviselők jogállásáról szóló törvény) hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató maga alakíthatja ki és juttathatja érvényre munkaerő-tervezési elképzeléseit?

| | Közérdekű célként ismerhető-e el a „kedvező kormegoszláshoz”, a „kedvező korszerkezethez” fűződő érdek annak ellenére, hogy e tekintetben nincs a helyes kormegoszlást, a helyes korszerkezetet meghatározó általános szabvány vagy törvényi szabályozás? |
| --- | --- |

Közérdekű célként ismerhető-e el a „kedvező kormegoszláshoz”, a „kedvező korszerkezethez” fűződő érdek annak ellenére, hogy e tekintetben nincs a helyes kormegoszlást, a helyes korszerkezetet meghatározó általános szabvány vagy törvényi szabályozás?

| | A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes közérdekű célnak tekinthető-e a szolgálatban álló, már alkalmazott tisztviselők előléptetési lehetőségének megteremtéséhez fűződő érdek? |
| --- | --- |

A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett törvényes közérdekű célnak tekinthető-e a szolgálatban álló, már alkalmazott tisztviselők előléptetési lehetőségének megteremtéséhez fűződő érdek?

| | Törvényes közérdekű célt szolgál-e az a korhatár-szabályozás, amely az idősebb foglalkoztatottakkal a szolgálati alkalmasság fennállása tárgyában folytatott jogviták elkerülését célozza? |
| --- | --- |

Törvényes közérdekű célt szolgál-e az a korhatár-szabályozás, amely az idősebb foglalkoztatottakkal a szolgálati alkalmasság fennállása tárgyában folytatott jogviták elkerülését célozza?

| | A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű vonatkozás a munkavállalók foglalkoztatása terén az egyes munkáltatókon túlmutató munkaerőpiac-politikai koncepciót feltételez-e, és ha igen, az egységesség és kötelező erő milyen fokával? |
| --- | --- |

A 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű vonatkozás a munkavállalók foglalkoztatása terén az egyes munkáltatókon túlmutató munkaerőpiac-politikai koncepciót feltételez-e, és ha igen, az egységesség és kötelező erő milyen fokával?

| | Követhetnek-e egyáltalán egyes munkáltatók a foglalkoztatotti csoportok — jelen esetben a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők — javát szolgáló közérdekű célokat az ilyen mértékben korlátozott hatályú korhatár-szabályozásokkal? |
| --- | --- |

Követhetnek-e egyáltalán egyes munkáltatók a foglalkoztatotti csoportok — jelen esetben a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők — javát szolgáló közérdekű célokat az ilyen mértékben korlátozott hatályú korhatár-szabályozásokkal?

| | Mely feltételek mellett tekinthető a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű célnak az egyes munkáltatók által követendő, de nem kötelező erővel meghatározott azon cél, hogy a nyugdíjba vonulás révén betölthetővé vált állásokat új felvételek útján, adott esetben a már szolgálatban álló foglalkoztatottak előzetes előléptetését követően töltsék be? A közérdekű vonatkozáshoz azon általános kijelentéseken túl, miszerint a szabályozás ezt a célt szolgálja, statisztikai adatoknak vagy olyan egyéb ismereteknek is rendelkezésre kell-e állniuk, amelyek e célkitűzés kellő komolyságára és tényleges megvalósítására engednek következtetni? |
| --- | --- |

Mely feltételek mellett tekinthető a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közérdekű célnak az egyes munkáltatók által követendő, de nem kötelező erővel meghatározott azon cél, hogy a nyugdíjba vonulás révén betölthetővé vált állásokat új felvételek útján, adott esetben a már szolgálatban álló foglalkoztatottak előzetes előléptetését követően töltsék be? A közérdekű vonatkozáshoz azon általános kijelentéseken túl, miszerint a szabályozás ezt a célt szolgálja, statisztikai adatoknak vagy olyan egyéb ismereteknek is rendelkezésre kell-e állniuk, amelyek e célkitűzés kellő komolyságára és tényleges megvalósítására engednek következtetni?

| 2. | Pontosan milyen követelményeket kell támasztani a Hessisches Beamtengesetzben foglalt rendelkezések értelmében vett korhatár-szabályozás megfelelő és alkalmas jellegével szemben?
  Igényel-e közelebbi vizsgálódást a korhatár elérését követően önként továbbra is szolgálatban maradó tisztviselők — előrelátható — számának azok számához viszonyított meghatározása, akik az életkor elérésével mindenképpen teljes ellátásban részesülnek, és ezért mindenképpen nyugdíjba kívánnak vonulni? Nem lenne-e célszerű e tekintetben a kényszernyugdíjazás előtt az önkéntességnek elsőbbséget biztosítani, amíg a nyugdíj rendes korhatár elérése előtti igénybevétel esetén történő csökkentésére vonatkozó rendelkezések révén gondoskodnak arról, hogy az ellátásokra vonatkozó költségvetés és az azzal összefüggő személyzeti költségek nem megfelelő felhasználását elkerüljék (a kényszerűséget megelőző önkéntesség mint megfelelőbb és végeredményben alig kevésbé alkalmas szabályozás)?
  Megfelelőnek és szükségesnek tekinthető-e, ha a tisztviselők tekintetében egy bizonyos magasabb életkor — jelen esetben a 65. életév — elérése esetén általánosan és megdönthetetlenül vélelmezik a szolgálati alkalmatlanságot, és ezért a szolgálati jogviszonyt hagyják automatikusan megszűnni?
  Megfelelő-e, ha a tisztviselői jogviszonyban a 68. életév betöltéséig történő továbbfoglalkoztatást kizárólag a munkáltató különös érdekéhez kötik, ilyen érdekek hiányában azonban a tisztviselői jogviszony megszűnését a tisztviselői jogviszony újabb létesítésére vonatkozó bármiféle jogi lehetőség nélkül kikényszerítik?
  Az idősebb emberek érdekeinek a fiatalabb emberek főszabály szerint nem fontosabb érdekeihez viszonyított nem megfelelő leértékeléséhez vezet-e a nem a teljes ellátásra való jogosultságnak a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerint megengedett feltételekhez kötésére korlátozódó, hanem a kényszernyugdíjazást eredményező korhatár-szabályozás?
  Ha az új felvételek és/vagy előléptetések megkönnyítésének célját törvényesnek kell elismerni, felmerül a kérdés, hogy ténylegesen milyen részletes követelményeket kell támasztani annak igazolására, hogy a megfelelő lehetőségekkel ténylegesen milyen mértékben élnek, a korhatár-szabályozást igénybe vevő minden egyes munkáltató tekintetében vagy a törvényi szabályozás hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató tekintetében, az általános munkaerőpiacra való tekintettel vagy arra való tekintet nélkül?
  A ma már felismerhető demográfiafüggő munkaerő-piaci résekre, a hamarosan mindenféle — vagyis többek között szövetségi és tartományi közszolgálati — szakemberrel szemben felmerülő igényre tekintettel megfelelő és szükséges-e a hivatásukat továbbra is gyakorolni kívánó, a szolgálatra alkalmas tisztviselőket jelenleg annak ellenére kényszernyugdíjazni, hogy hamarosan jelentős és a munkaerőpiac által aligha lefedhető munkaerőigény merül majd fel? Szükség van-e e tekintetben adott esetben később még begyűjtendő ágazati munkaerő-piaci adatokra? |
| --- | --- |

2.

Pontosan milyen követelményeket kell támasztani a Hessisches Beamtengesetzben foglalt rendelkezések értelmében vett korhatár-szabályozás megfelelő és alkalmas jellegével szemben?

Igényel-e közelebbi vizsgálódást a korhatár elérését követően önként továbbra is szolgálatban maradó tisztviselők — előrelátható — számának azok számához viszonyított meghatározása, akik az életkor elérésével mindenképpen teljes ellátásban részesülnek, és ezért mindenképpen nyugdíjba kívánnak vonulni? Nem lenne-e célszerű e tekintetben a kényszernyugdíjazás előtt az önkéntességnek elsőbbséget biztosítani, amíg a nyugdíj rendes korhatár elérése előtti igénybevétel esetén történő csökkentésére vonatkozó rendelkezések révén gondoskodnak arról, hogy az ellátásokra vonatkozó költségvetés és az azzal összefüggő személyzeti költségek nem megfelelő felhasználását elkerüljék (a kényszerűséget megelőző önkéntesség mint megfelelőbb és végeredményben alig kevésbé alkalmas szabályozás)?

Megfelelőnek és szükségesnek tekinthető-e, ha a tisztviselők tekintetében egy bizonyos magasabb életkor — jelen esetben a 65. életév — elérése esetén általánosan és megdönthetetlenül vélelmezik a szolgálati alkalmatlanságot, és ezért a szolgálati jogviszonyt hagyják automatikusan megszűnni?

Megfelelő-e, ha a tisztviselői jogviszonyban a 68. életév betöltéséig történő továbbfoglalkoztatást kizárólag a munkáltató különös érdekéhez kötik, ilyen érdekek hiányában azonban a tisztviselői jogviszony megszűnését a tisztviselői jogviszony újabb létesítésére vonatkozó bármiféle jogi lehetőség nélkül kikényszerítik?

Az idősebb emberek érdekeinek a fiatalabb emberek főszabály szerint nem fontosabb érdekeihez viszonyított nem megfelelő leértékeléséhez vezet-e a nem a teljes ellátásra való jogosultságnak a 2000/78/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerint megengedett feltételekhez kötésére korlátozódó, hanem a kényszernyugdíjazást eredményező korhatár-szabályozás?

Ha az új felvételek és/vagy előléptetések megkönnyítésének célját törvényesnek kell elismerni, felmerül a kérdés, hogy ténylegesen milyen részletes követelményeket kell támasztani annak igazolására, hogy a megfelelő lehetőségekkel ténylegesen milyen mértékben élnek, a korhatár-szabályozást igénybe vevő minden egyes munkáltató tekintetében vagy a törvényi szabályozás hatálya alá tartozó valamennyi munkáltató tekintetében, az általános munkaerőpiacra való tekintettel vagy arra való tekintet nélkül?

A ma már felismerhető demográfiafüggő munkaerő-piaci résekre, a hamarosan mindenféle — vagyis többek között szövetségi és tartományi közszolgálati — szakemberrel szemben felmerülő igényre tekintettel megfelelő és szükséges-e a hivatásukat továbbra is gyakorolni kívánó, a szolgálatra alkalmas tisztviselőket jelenleg annak ellenére kényszernyugdíjazni, hogy hamarosan jelentős és a munkaerőpiac által aligha lefedhető munkaerőigény merül majd fel? Szükség van-e e tekintetben adott esetben később még begyűjtendő ágazati munkaerő-piaci adatokra?

| 3. | Milyen követelményeket kell támasztani a hesseni és adott esetben a szövetségi jogszabályoknak a korhatár-szabályozással kapcsolatos koherenciájával szemben?
  Ellentmondástól mentesnek tekinthető-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének és 50. §-a (3) bekezdésének viszonya, ha a főszabály szerint lehetséges korhatáron túli továbbfoglalkoztatás egyedül a munkáltató érdekeitől függ?
  Az irányelvnek megfelelően adott esetben úgy kell-e értelmezni a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (3) bekezdését, hogy az életkoron alapuló — nem megfelelő — hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében minden esetben a továbbfoglalkoztatás mellett kell dönteni akkor, ha az szolgálati okokkal nem ellenkezik? Milyen követelményeket kellene adott esetben az ilyen okok fennállásával szemben támasztani? E tekintetben fel kell-e tenni, hogy a szolgálati érdekek már akkor megkövetelik a továbbfoglalkoztatást, ha máskülönben az életkoron alapuló — nem igazolható — hátrányos megkülönböztetés valósulna meg?
  Miként lehetne a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (3) bekezdésének ilyenformán kívánatos értelmezését a tisztviselői jogviszony időközben bekövetkezett megszűnése ellenére a felperes tisztviselői jogviszonyának folytatására vagy felélesztésére felhasználni? A Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének alkalmazását ilyen esetben a 68. életév betöltéséig mindenképpen mellőzni kellene?
  Megfelelő és szükséges-e egyrészt a 60., illetve 63. életév betöltését követő önkéntes nyugdíjba vonulásnak a nyugdíj tartós csökkentésével történő megnehezítése, másrészt a 65. életév betöltésén túli önkéntes továbbfoglalkoztatás kizárása, ha a munkáltatónak a továbbfoglalkoztatáshoz nem fűződik kivételesen különös érdeke?
  Cáfolják-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (1) bekezdésében foglalt korhatár-szabályozás megfelelő és szükségszerű jellegét az egyrészről az életkorra való tekintettel történő részmunkaidős foglalkoztatás keretében foglalkoztatottakra, másrészről a határozott időre kinevezett tisztviselőkre vonatkozó kedvezőbb rendelkezések?
  Milyen jelentőséggel bírnak a koherencia szempontjából a különböző közszolgálati, munka- és társadalombiztosítási jogi rendelkezések, amelyek egyrészt a teljes nyugdíjra jogosító életkor állandó felemelésére törekszenek, másrészt tiltják a rendes öregségi nyugdíjra jogosító életkor elérése miatti felmondást, másrészt éppen ezen életkor elérésével a foglalkoztatási jogviszony kötelező megszűnését hagyják bekövetkezni?
  Szerepet játszik-e a koherencia szempontjából, hogy a korhatároknak a szövetség, valamint egyes tartományok társadalombiztosításában és tisztviselőkre vonatkozó jogában történő fokozatos emelése elsősorban a foglalkoztatottak arra irányuló érdekét szolgálja, hogy a lehető legkésőbb kerüljenek a teljes öregségi nyugdíj szigorított feltételeinek hatálya alá? Érdektelenek-e e kérdések arra tekintettel, hogy a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők tekintetében még nem került sor a korhatárok felemelésére, jóllehet a munkaviszonyban foglalkoztatottak tekintetében ezen emelés nemsokára hatályba lép? |
| --- | --- |

3.

Milyen követelményeket kell támasztani a hesseni és adott esetben a szövetségi jogszabályoknak a korhatár-szabályozással kapcsolatos koherenciájával szemben?

Ellentmondástól mentesnek tekinthető-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének és 50. §-a (3) bekezdésének viszonya, ha a főszabály szerint lehetséges korhatáron túli továbbfoglalkoztatás egyedül a munkáltató érdekeitől függ?

Az irányelvnek megfelelően adott esetben úgy kell-e értelmezni a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (3) bekezdését, hogy az életkoron alapuló — nem megfelelő — hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében minden esetben a továbbfoglalkoztatás mellett kell dönteni akkor, ha az szolgálati okokkal nem ellenkezik? Milyen követelményeket kellene adott esetben az ilyen okok fennállásával szemben támasztani? E tekintetben fel kell-e tenni, hogy a szolgálati érdekek már akkor megkövetelik a továbbfoglalkoztatást, ha máskülönben az életkoron alapuló — nem igazolható — hátrányos megkülönböztetés valósulna meg?

Miként lehetne a Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (3) bekezdésének ilyenformán kívánatos értelmezését a tisztviselői jogviszony időközben bekövetkezett megszűnése ellenére a felperes tisztviselői jogviszonyának folytatására vagy felélesztésére felhasználni? A Hessisches Beamtengesetz 50. §-a (1) bekezdésének alkalmazását ilyen esetben a 68. életév betöltéséig mindenképpen mellőzni kellene?

Megfelelő és szükséges-e egyrészt a 60., illetve 63. életév betöltését követő önkéntes nyugdíjba vonulásnak a nyugdíj tartós csökkentésével történő megnehezítése, másrészt a 65. életév betöltésén túli önkéntes továbbfoglalkoztatás kizárása, ha a munkáltatónak a továbbfoglalkoztatáshoz nem fűződik kivételesen különös érdeke?

Cáfolják-e a Hessisches Beamtengesetz 50. §-ának (1) bekezdésében foglalt korhatár-szabályozás megfelelő és szükségszerű jellegét az egyrészről az életkorra való tekintettel történő részmunkaidős foglalkoztatás keretében foglalkoztatottakra, másrészről a határozott időre kinevezett tisztviselőkre vonatkozó kedvezőbb rendelkezések?

Milyen jelentőséggel bírnak a koherencia szempontjából a különböző közszolgálati, munka- és társadalombiztosítási jogi rendelkezések, amelyek egyrészt a teljes nyugdíjra jogosító életkor állandó felemelésére törekszenek, másrészt tiltják a rendes öregségi nyugdíjra jogosító életkor elérése miatti felmondást, másrészt éppen ezen életkor elérésével a foglalkoztatási jogviszony kötelező megszűnését hagyják bekövetkezni?

Szerepet játszik-e a koherencia szempontjából, hogy a korhatároknak a szövetség, valamint egyes tartományok társadalombiztosításában és tisztviselőkre vonatkozó jogában történő fokozatos emelése elsősorban a foglalkoztatottak arra irányuló érdekét szolgálja, hogy a lehető legkésőbb kerüljenek a teljes öregségi nyugdíj szigorított feltételeinek hatálya alá? Érdektelenek-e e kérdések arra tekintettel, hogy a Hessisches Beamtengesetz hatálya alá tartozó tisztviselők tekintetében még nem került sor a korhatárok felemelésére, jóllehet a munkaviszonyban foglalkoztatottak tekintetében ezen emelés nemsokára hatályba lép?

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/28

---

A High Court of Ireland által 2010. április 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Phonographic Performance (Ireland) Ltd kontra Ireland and the Attorney General

(C-162/10. sz. ügy)

(2010/C 161/36)

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

High Court of Ireland

Az alapeljárás felei

Felperes: Phonographic Performance (Ireland) Ltd

Alperes: Ireland and the Attorney General

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| i. | Az a szálloda-üzemeltető, aki a szállodai szobákban televízió-és/vagy rádiókészülékeket biztosít, amelyekhez sugárzott jelet továbbít, az egységes szerkezetbe foglalt, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 8. cikkének (2) bekezdése értelmében „felhasználónak” minősül-e, aki „nyilvánossághoz közvetíti” a műsorokban lejátszható hangfelvételeket? |
| --- | --- |

i.

Az a szálloda-üzemeltető, aki a szállodai szobákban televízió-és/vagy rádiókészülékeket biztosít, amelyekhez sugárzott jelet továbbít, az egységes szerkezetbe foglalt, 2006. december 12-i 2006/115/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 8. cikkének (2) bekezdése értelmében „felhasználónak” minősül-e, aki „nyilvánossághoz közvetíti” a műsorokban lejátszható hangfelvételeket?

| ii. | Amennyiben az i. pontban feltett kérdésre a válasz igenlő, a 2006/115/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése kötelezi-e a tagállamokat arra, hogy biztosítsák azt a jogot, hogy a műsorsugárzótól kapott méltányos díjazáson felül a hangfelvétel lejátszásáért a szálloda-üzemeltetőtől is méltányos díjazásban lehessen részesülni? |
| --- | --- |

ii.

Amennyiben az i. pontban feltett kérdésre a válasz igenlő, a 2006/115/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése kötelezi-e a tagállamokat arra, hogy biztosítsák azt a jogot, hogy a műsorsugárzótól kapott méltányos díjazáson felül a hangfelvétel lejátszásáért a szálloda-üzemeltetőtől is méltányos díjazásban lehessen részesülni?

| iii. | Amennyiben az i. pontban feltett kérdésre a válasz igenlő, a 2006/115/EK irányelv 10. cikke lehetővé teszi-e a tagállamok számára, hogy a szálloda-üzemeltetőket a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „magáncélú felhasználás” miatt mentesítsék azon kötelezettség alól, hogy „egyszeri méltányos díjat” fizessenek? |
| --- | --- |

iii.

Amennyiben az i. pontban feltett kérdésre a válasz igenlő, a 2006/115/EK irányelv 10. cikke lehetővé teszi-e a tagállamok számára, hogy a szálloda-üzemeltetőket a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „magáncélú felhasználás” miatt mentesítsék azon kötelezettség alól, hogy „egyszeri méltányos díjat” fizessenek?

| iv. | Az a szálloda-üzemeltető, aki a szállodai szobákban (a televízió-és a rádiókészüléken kívül) egyéb berendezést bocsát rendelkezésre olyan analóg vagy digitális formátumú hangfelvételekkel, amelyek e berendezésen lejátszhatók, a 2006. december 12-i 2006/115/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése értelmében „felhasználónak” minősül-e, aki „nyilvánossághoz közvetíti” a hangfelvételeket? |
| --- | --- |

iv.

Az a szálloda-üzemeltető, aki a szállodai szobákban (a televízió-és a rádiókészüléken kívül) egyéb berendezést bocsát rendelkezésre olyan analóg vagy digitális formátumú hangfelvételekkel, amelyek e berendezésen lejátszhatók, a 2006. december 12-i 2006/115/EK irányelv 8. cikkének (2) bekezdése értelmében „felhasználónak” minősül-e, aki „nyilvánossághoz közvetíti” a hangfelvételeket?

| v. | Amennyiben a iv. pontban feltett kérdésre a válasz igenlő, a 2006/115/EK irányelv 10. cikke lehetővé teszi-e a tagállamok számára, hogy a szálloda-üzemeltetőket a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „magáncélú felhasználás” miatt mentesítsék azon kötelezettség alól, hogy „egyszeri méltányos díjat” fizessenek? |
| --- | --- |

v.

Amennyiben a iv. pontban feltett kérdésre a válasz igenlő, a 2006/115/EK irányelv 10. cikke lehetővé teszi-e a tagállamok számára, hogy a szálloda-üzemeltetőket a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében vett „magáncélú felhasználás” miatt mentesítsék azon kötelezettség alól, hogy „egyszeri méltányos díjat” fizessenek?

---

(1)  A bérleti jogról és a haszonkölcsönzési jogról, valamint a szellemi tulajdon területén a szerzői joggal szomszédos bizonyos jogokról szóló, 2006. december 12-i 2006/115 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 376., 28. o.)

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/28

---

A Tribunale di Isernia (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Aldo Patriciello elleni büntetőeljárás

(C-163/10. sz. ügy)

(2010/C 161/37)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale di Isernia

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

Aldo Patriciello

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

A Patriciello Aldo európai parlamenti képviselőnek felrótt állítólagos (a vádiratban leírt és az Európai Parlament mentesség fenntartásáról szóló 2009. május 5-i határozatának tárgyát alkotó), a c.p. 368. cikke szerinti hamis vádnak minősülő büntetendő cselekmény az Európai Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló 1965. április 8-i jegyzőkönyv 9. cikke szerinti, a képviselői feladat ellátása során kifejtett véleménynek minősül-e?

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/29

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Emanuele Ferazzoli kontra Ministero dell’Interno

(C-164/10. sz. ügy)

(2010/C 161/38)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Emanuele Ferazzoli

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/29

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Cosima Barberio kontra Ministero dell’Interno

(C-165/10. sz. ügy)

(2010/C 161/39)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Cosima Barberio

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/30

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Patrizia Banchetti kontra Ministero dell’Interno

(C-166/10. sz. ügy)

(2010/C 161/40)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Patrizia Banchetti

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/30

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Andrea Palomba kontra Ministero dell’Interno

(C-167/10. sz. ügy)

(2010/C 161/41)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Andrea Palomba

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/30

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Michele Fanelli kontra Ministero dell’Interno

(C-168/10. sz. ügy)

(2010/C 161/42)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Michele Fanelli

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/31

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sandra Castronovo kontra Ministero dell’Interno

(C-169/10. sz. ügy)

(2010/C 161/43)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Sandra Castronovo

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/31

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Mirko De Filippo kontra Ministero dell’Interno

(C-170/10. sz. ügy)

(2010/C 161/44)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Mirko De Filippo

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/32

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Andrea Sacripanti kontra Ministero dell’Interno

(C-171/10. sz. ügy)

(2010/C 161/45)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Andrea Sacripanti

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/32

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Emiliano Orrù kontra Ministero dell’Interno

(C-172/10. sz. ügy)

(2010/C 161/46)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Emiliano Orrù

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/32 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/32

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Fabrizio Cariulo kontra Ministero dell’Interno

(C-173/10. sz. ügy)

(2010/C 161/47)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Fabrizio Cariulo

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/33

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Paola Tonachella kontra Ministero dell’Interno

(C-174/10. sz. ügy)

(2010/C 161/48)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Paola Tonachella

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/33

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Pietro Calogero kontra Ministero dell’Interno

(C-175/10. sz. ügy)

(2010/C 161/49)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Pietro Calogero

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/34

---

A Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio (Olaszország) által 2010. április 2-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Danilo Spina kontra Ministero dell’Interno

(C-176/10. sz. ügy)

(2010/C 161/50)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunale Amministrativo Regionale del Lazio

Az alapeljárás felei

Felperes: Danilo Spina

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés:

Összeegyeztethető-e az a nemzeti szabályozás (a 2006. augusztus 4-i 248. sz. törvénnyé alakított 2006. július 4-i 223. sz. rendelettörvény, a Bersani-rendelet elfogadásától kezdődően) az EK-Szerződés 43. és 49. cikkével, amely „olyan nemzeti rendszer, amely többek között az alábbiakat írja elő:

| a) | egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét; |
| --- | --- |

a)

egy korábbi időszakban az olyan eljárás lefolytatását követően kiadott koncessziók jogosultjainak általános védelme, amely eljárás jogellenesen zárta ki a gazdasági szereplők egy részét;

| b) | olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el); |
| --- | --- |

b)

olyan rendelkezések megléte, amelyek valójában a megszerzett kereskedelmi pozíciók fenntartását biztosítják (mint például annak megtiltása a koncessziók új jogosultjai számára, hogy értékesítő pultjaikat a már meglévőktől bizonyos meghatározott távolságon belül helyezzék el);

| c) | a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.” |
| --- | --- |

c)

a koncesszió megszűnése esetének szabályozása, abban az esetben, ha a koncesszió jogosultja közvetlenül vagy közvetetten a koncesszió tárgyát képezőhöz hasonló, határokon átnyúló játéktevékenységeket folytat.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/34

---

A Curtea de Apel Târgu-Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș által 2010. március 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — A román állam képviseletében a Ministerul Finanțelor și Economiei, Direcția Generală a Finanțelor Publice Mureș kontra SC Darmi SRL

(C-178/10. sz. ügy)

(2010/C 161/51)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de Apel Târgu-Mureș

Az alapeljárás felei

Felperes: a román állam képviseletében Ministerul Finanțelor și Economiei, Direcția Generală a Finanțelor Publice Mureș — Administrația Finanțelor Publice Târgu-Mureș

Alperes: SC Darmi SRL

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Megállapítható-e, hogy Románia vonatkozó belső jogi szabályozása (50/2008. sz. sürgősségi rendelet) a környezetszennyezési adó 2008. július 1. és 2008. december 15. közötti időszakra történő bevezetésével mindenekelőtt megfelel a vámunióra és a kettős adóztatás tilalmára vonatkozó, az EK 23., EK 25. és EK 90. cikkben foglalt elveknek, illetve a Szerződés e rendelkezései lehetővé teszik-e a környezetszennyezési adó bevezetését az 50/2008. sz. sürgősségi rendelet preambulumában a román jogalkotó által meghatározott célból, amely célkitűzéseket az EK 174. és azt követő cikkek szintén előírják: a környezet védelmének biztosítása a levegő minőségének javítására, valamint a vonatkozó közösségi rendelkezések által előírt határértékek közé történő visszatérésre irányuló programok és projektek megvalósítása révén? Más szóval tehát az Európai Unió valamely tagállamában a más tagállamból behozott, új vagy használt személygépkocsik első nyilvántartásba vétele után fizetendő környezetszennyezési adó bevezetésével megállapítható-e, hogy az EK 174. és azt követő cikkek igazolják ugyanezen Szerződés 23., 29. és 90. cikke alkalmazásának mellőzését? |
| --- | --- |

1.

Megállapítható-e, hogy Románia vonatkozó belső jogi szabályozása (50/2008. sz. sürgősségi rendelet) a környezetszennyezési adó 2008. július 1. és 2008. december 15. közötti időszakra történő bevezetésével mindenekelőtt megfelel a vámunióra és a kettős adóztatás tilalmára vonatkozó, az EK 23., EK 25. és EK 90. cikkben foglalt elveknek, illetve a Szerződés e rendelkezései lehetővé teszik-e a környezetszennyezési adó bevezetését az 50/2008. sz. sürgősségi rendelet preambulumában a román jogalkotó által meghatározott célból, amely célkitűzéseket az EK 174. és azt követő cikkek szintén előírják: a környezet védelmének biztosítása a levegő minőségének javítására, valamint a vonatkozó közösségi rendelkezések által előírt határértékek közé történő visszatérésre irányuló programok és projektek megvalósítása révén? Más szóval tehát az Európai Unió valamely tagállamában a más tagállamból behozott, új vagy használt személygépkocsik első nyilvántartásba vétele után fizetendő környezetszennyezési adó bevezetésével megállapítható-e, hogy az EK 174. és azt követő cikkek igazolják ugyanezen Szerződés 23., 29. és 90. cikke alkalmazásának mellőzését?

| 2. | Megállapítható-e, hogy amennyiben az ilyen személygépkocsi hasonló adó, vagyis a környezetszennyezési adó (melynek lényegi tartalma és célja azzal azonos: az EK 174. és azt követő cikkek elveinek és célkitűzéseinek megfelelően a környezet védelme) tárgyi hatálya alá tartozott valamely tagállamban, kivethető ilyen környezetszennyezési adó egy másik tagállamban történő első nyilvántartásba vétel alkalmával a Szerződés 174. és azt követő cikkeiben foglalt ugyanazon célkitűzésekre tekintettel akkor is, ha egy másik tagállamban ezt megelőzően a személygépkocsi már a környezetszennyezési adó tárgyi hatálya alá tartozott? |
| --- | --- |

2.

Megállapítható-e, hogy amennyiben az ilyen személygépkocsi hasonló adó, vagyis a környezetszennyezési adó (melynek lényegi tartalma és célja azzal azonos: az EK 174. és azt követő cikkek elveinek és célkitűzéseinek megfelelően a környezet védelme) tárgyi hatálya alá tartozott valamely tagállamban, kivethető ilyen környezetszennyezési adó egy másik tagállamban történő első nyilvántartásba vétel alkalmával a Szerződés 174. és azt követő cikkeiben foglalt ugyanazon célkitűzésekre tekintettel akkor is, ha egy másik tagállamban ezt megelőzően a személygépkocsi már a környezetszennyezési adó tárgyi hatálya alá tartozott?

| 3. | Végezetül, amennyiben az ilyen személygépkocsi valamely tagállamban ellenben nem tartozott a környezetszennyezési adó tárgyi hatálya alá (mert nem létezett ez az adó, vagy más okból), de a más tagállamban — például Romániában, ahol az ilyen adó megfizetése kötelező — történő következő nyilvántartásba vétellel az első nyilvántartásba vétel megtörténtekor ezen államban a környezetszennyezési adó hatálya alá kerül, megállapítható-e, hogy az ilyen feltételezett helyzetben megsértették a EK 23., EK 25. és EK 90. cikk által előírt, a vámunióra, valamint egy közvetett belső védelemre vonatkozó elveket? |
| --- | --- |

3.

Végezetül, amennyiben az ilyen személygépkocsi valamely tagállamban ellenben nem tartozott a környezetszennyezési adó tárgyi hatálya alá (mert nem létezett ez az adó, vagy más okból), de a más tagállamban — például Romániában, ahol az ilyen adó megfizetése kötelező — történő következő nyilvántartásba vétellel az első nyilvántartásba vétel megtörténtekor ezen államban a környezetszennyezési adó hatálya alá kerül, megállapítható-e, hogy az ilyen feltételezett helyzetben megsértették a EK 23., EK 25. és EK 90. cikk által előírt, a vámunióra, valamint egy közvetett belső védelemre vonatkozó elveket?

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/35

---

2010. április 9-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Francia Köztársaság

(C-179/10. sz. ügy)

(2010/C 161/52)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: E. Gippini Fournier és K. Walkerová meghatalmazottak)

Alperes: Francia Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Francia Köztársaság — mivel nem hajtotta végre a korzikai halászati és akvakultúra-ágazat részére 1986 és 1999 között nyújtott támogatásokról szóló, 2004. július 14-i bizottsági határozatot (1) az említett határozat 1. cikkében jogellenesnek és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatások kedvezményezettektől való visszatéríttetése, és a Bizottságnak a kiigazítás érdekében intézkedésekről való tájékoztatása révén — megsértette az EUMSZ 288. cikkének negyedik bekezdéséből és az említett határozat 4. és 5. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Francia Köztársaság — mivel nem hajtotta végre a korzikai halászati és akvakultúra-ágazat részére 1986 és 1999 között nyújtott támogatásokról szóló, 2004. július 14-i bizottsági határozatot (1) az említett határozat 1. cikkében jogellenesnek és a közös piaccal összeegyeztethetetlennek nyilvánított támogatások kedvezményezettektől való visszatéríttetése, és a Bizottságnak a kiigazítás érdekében intézkedésekről való tájékoztatása révén — megsértette az EUMSZ 288. cikkének negyedik bekezdéséből és az említett határozat 4. és 5. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság a Francia Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Francia Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2005/238/EK bizottsági határozat 4. cikke értelmében Franciaországnak ezen határozat bejelentésétől számított két hónapon belül tájékoztatnia kell a Bizottságot azokról az intézkedésekről, amelyeket a kiigazítás érdekében tesz meg. Márpedig a jelen ügyben a nyújtott támogatást — több mint öt évvel a határozat francia hatóságokkal való közlését követően és hét felszólítás ellenére — még mindig nem téríttették vissza a kedvezményezett vállalkozásoktól, és úgy tűnik, hogy e célból semmilyen konkrét intézkedés meghozatalára nem került sor. Ezenkívül az alperes nem bizonyította e határozat végrehajtásának teljes lehetetlenségét.

---

(1)  A korzikai halászati és akvakultúra-ágazat részére 1986 és 1999 között nyújtott támogatásokról szóló, 2004. július 14-i 2005/238/EK bizottsági határozat (HL 2005. L 74., 41. o.).

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/35 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/35

---

A Cour de cassation (Franciaország) által 2010. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Aziz Melki elleni büntetőeljárás

(C-188/10. sz. ügy)

(2010/C 161/53)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

Aziz Melki

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkébe ütközik-e az olyan jogi szabályozás, mint amely a 2009. december 10-i 2009–1523. sz. alapvető törvénnyel módosított, 1958. november 7-i 58–1067. sz. rendelet 23-2. §-ának (2) bekezdésében és 23-5. §-ának (2) bekezdésében szerepel, amelyek előírják a bíróságok számára, hogy elsődlegesen az előttük felmerült alkotmányossági kérdés Conseil constitutionnel elé terjesztéséről határozzanak, amennyiben e kérdés arra vonatkozik, hogy valamely belső jogi rendelkezés amiatt összeegyeztethetetlen az alkotmánnyal, mert az Unió jogrendjébe ütközik? |
| --- | --- |

1.

A 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkébe ütközik-e az olyan jogi szabályozás, mint amely a 2009. december 10-i 2009–1523. sz. alapvető törvénnyel módosított, 1958. november 7-i 58–1067. sz. rendelet 23-2. §-ának (2) bekezdésében és 23-5. §-ának (2) bekezdésében szerepel, amelyek előírják a bíróságok számára, hogy elsődlegesen az előttük felmerült alkotmányossági kérdés Conseil constitutionnel elé terjesztéséről határozzanak, amennyiben e kérdés arra vonatkozik, hogy valamely belső jogi rendelkezés amiatt összeegyeztethetetlen az alkotmánnyal, mert az Unió jogrendjébe ütközik?

| 2. | A 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkébe ütközik-e az olyan jogi szabályozás, mint amely a büntetőeljárási törvény 78-2. §-ának (4) bekezdésében szerepel, amely előírja, hogy: „Franciaország és az 1990. június 19-én Schengenben aláírt egyezményben részes államok közötti szárazföldi határ mentén húzódó 20 kilométeres sávban, valamint nemzetközi összeköttetést biztosító és rendeletben meghatározott kikötők, repülőterek és vasúti vagy autóbusz-pályaudvarok közönség számára nyitva álló területein bármely személy személyazonossága ellenőrizhető az első bekezdésben meghatározott módon, a törvényben előírt iratok és okmányok birtoklására, testközeli birtokban tartására és felmutatására vonatkozó kötelezettség betartásának ellenőrzése céljából. Amikor ezen ellenőrzésre valamely nemzetközi összeköttetést biztosító vonaton kerül sor, az elvégezhető a határ és az attól 20 kilométernél távolabb eső első állomás közötti útszakaszon is. Mindazonáltal a vasútvonal olyan szakaszain, amelyek nemzetközi összeköttetést biztosítanak és amelyek közlekedése sajátos jellemzőkkel bír, az ellenőrzés elvégezhető ezen állomás és az attól 50 kilométeren belül elhelyezkedő másik állomás között is. E vasútvonalakat és ezen állomásokat miniszteri rendelet állapítja meg. Amennyiben létezik olyan autópálya-szakasz, amely az első mondatban említett területről indul és amelyen az első fizetőhely a 20 kilométeres szakaszon kívül esik, az ellenőrzésre sor kerülhet az első fizetőhely előtti pihenőhelyeken, e fizetőhelyen valamint az abból nyíló pihenőhelyeken is. Az e rendelkezésben említett fizetőhelyeket rendelet határozza meg.” |
| --- | --- |

2.

A 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkébe ütközik-e az olyan jogi szabályozás, mint amely a büntetőeljárási törvény 78-2. §-ának (4) bekezdésében szerepel, amely előírja, hogy: „Franciaország és az 1990. június 19-én Schengenben aláírt egyezményben részes államok közötti szárazföldi határ mentén húzódó 20 kilométeres sávban, valamint nemzetközi összeköttetést biztosító és rendeletben meghatározott kikötők, repülőterek és vasúti vagy autóbusz-pályaudvarok közönség számára nyitva álló területein bármely személy személyazonossága ellenőrizhető az első bekezdésben meghatározott módon, a törvényben előírt iratok és okmányok birtoklására, testközeli birtokban tartására és felmutatására vonatkozó kötelezettség betartásának ellenőrzése céljából. Amikor ezen ellenőrzésre valamely nemzetközi összeköttetést biztosító vonaton kerül sor, az elvégezhető a határ és az attól 20 kilométernél távolabb eső első állomás közötti útszakaszon is. Mindazonáltal a vasútvonal olyan szakaszain, amelyek nemzetközi összeköttetést biztosítanak és amelyek közlekedése sajátos jellemzőkkel bír, az ellenőrzés elvégezhető ezen állomás és az attól 50 kilométeren belül elhelyezkedő másik állomás között is. E vasútvonalakat és ezen állomásokat miniszteri rendelet állapítja meg. Amennyiben létezik olyan autópálya-szakasz, amely az első mondatban említett területről indul és amelyen az első fizetőhely a 20 kilométeres szakaszon kívül esik, az ellenőrzésre sor kerülhet az első fizetőhely előtti pihenőhelyeken, e fizetőhelyen valamint az abból nyíló pihenőhelyeken is. Az e rendelkezésben említett fizetőhelyeket rendelet határozza meg.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/36

---

A Cour de cassation (Franciaország) által 2010. április 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Sélim Abdeli elleni büntetőeljárás

(C-189/10. sz. ügy)

(2010/C 161/54)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

Sélim Abdeli

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkébe ütközik-e az olyan jogi szabályozás, mint amely a 2009. december 10-i 2009–1523. sz. alapvető törvénnyel módosított, 1958. november 7-i 58–1067. sz. rendelet 23-2. §-ának (2) bekezdésében és 23-5. §-ának (2) bekezdésében szerepel, amelyek előírják a bíróságok számára, hogy elsődlegesen az előttük felmerült alkotmányossági kérdés Conseil constitutionnel elé terjesztéséről határozzanak, amennyiben e kérdés arra vonatkozik, hogy valamely belső jogi rendelkezés amiatt összeegyeztethetetlen az alkotmánnyal, mert az Unió jogrendjébe ütközik? |
| --- | --- |

1.

A 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkébe ütközik-e az olyan jogi szabályozás, mint amely a 2009. december 10-i 2009–1523. sz. alapvető törvénnyel módosított, 1958. november 7-i 58–1067. sz. rendelet 23-2. §-ának (2) bekezdésében és 23-5. §-ának (2) bekezdésében szerepel, amelyek előírják a bíróságok számára, hogy elsődlegesen az előttük felmerült alkotmányossági kérdés Conseil constitutionnel elé terjesztéséről határozzanak, amennyiben e kérdés arra vonatkozik, hogy valamely belső jogi rendelkezés amiatt összeegyeztethetetlen az alkotmánnyal, mert az Unió jogrendjébe ütközik?

| 2. | A 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkébe ütközik-e az olyan jogi szabályozás, mint amely a büntetőeljárási törvény 78-2. §-ának (4) bekezdésében szerepel, amely előírja, hogy: „Franciaország és az 1990. június 19-én Schengenben aláírt egyezményben részes államok közötti szárazföldi határ mentén húzódó 20 kilométeres sávban, valamint nemzetközi összeköttetést biztosító és rendeletben meghatározott kikötők, repülőterek és vasúti vagy autóbusz-pályaudvarok közönség számára nyitva álló területein bármely személy személyazonossága ellenőrizhető az első bekezdésben meghatározott módon, a törvényben előírt iratok és okmányok birtoklására, testközeli birtokban tartására és felmutatására vonatkozó kötelezettség betartásának ellenőrzése céljából. Amikor ezen ellenőrzésre valamely nemzetközi összeköttetést biztosító vonaton kerül sor, az elvégezhető a határ és az attól 20 kilométernél távolabb eső első állomás közötti útszakaszon is. Mindazonáltal a vasútvonal olyan szakaszain, amelyek nemzetközi összeköttetést biztosítanak és amelyek közlekedése sajátos jellemzőkkel bír, az ellenőrzés elvégezhető ezen állomás és az attól 50 kilométeren belül elhelyezkedő másik állomás között is. E vasútvonalakat és ezen állomásokat miniszteri rendelet állapítja meg. Amennyiben létezik olyan autópálya-szakasz, amely az első mondatban említett területről indul és amelyen az első fizetőhely a 20 kilométeres szakaszon kívül esik, az ellenőrzésre sor kerülhet az első fizetőhely előtti pihenőhelyeken, e fizetőhelyen valamint az abból nyíló pihenőhelyeken is. Az e rendelkezésben említett fizetőhelyeket rendelet határozza meg.” |
| --- | --- |

2.

A 2007. december 13-án Lisszabonban aláírt, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 267. cikkébe ütközik-e az olyan jogi szabályozás, mint amely a büntetőeljárási törvény 78-2. §-ának (4) bekezdésében szerepel, amely előírja, hogy: „Franciaország és az 1990. június 19-én Schengenben aláírt egyezményben részes államok közötti szárazföldi határ mentén húzódó 20 kilométeres sávban, valamint nemzetközi összeköttetést biztosító és rendeletben meghatározott kikötők, repülőterek és vasúti vagy autóbusz-pályaudvarok közönség számára nyitva álló területein bármely személy személyazonossága ellenőrizhető az első bekezdésben meghatározott módon, a törvényben előírt iratok és okmányok birtoklására, testközeli birtokban tartására és felmutatására vonatkozó kötelezettség betartásának ellenőrzése céljából. Amikor ezen ellenőrzésre valamely nemzetközi összeköttetést biztosító vonaton kerül sor, az elvégezhető a határ és az attól 20 kilométernél távolabb eső első állomás közötti útszakaszon is. Mindazonáltal a vasútvonal olyan szakaszain, amelyek nemzetközi összeköttetést biztosítanak és amelyek közlekedése sajátos jellemzőkkel bír, az ellenőrzés elvégezhető ezen állomás és az attól 50 kilométeren belül elhelyezkedő másik állomás között is. E vasútvonalakat és ezen állomásokat miniszteri rendelet állapítja meg. Amennyiben létezik olyan autópálya-szakasz, amely az első mondatban említett területről indul és amelyen az első fizetőhely a 20 kilométeres szakaszon kívül esik, az ellenőrzésre sor kerülhet az első fizetőhely előtti pihenőhelyeken, e fizetőhelyen valamint az abból nyíló pihenőhelyeken is. Az e rendelkezésben említett fizetőhelyeket rendelet határozza meg.”

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/36

---

A Cour de Cassation (Franciaország) által 2010. április 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Société Rastelli Davide és társa kontra Jean-Charles Hidoux, a Médiasucre International társaság felszámolóbiztosa

(C-191/10. sz. ügy)

(2010/C 161/55)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de Cassation

Az alapeljárás felei

A felülvizsgálati kérelmet előterjesztő fél: Société Rastelli Davide és társa

Ellenérdekű fél: Jean-Charles Hidoux, a Médiasucre International társaság felszámolóbiztosa

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Amennyiben valamely tagállam bírósága az adóssal szemben megindítja a fizetésképtelenségi főeljárást, abból kiindulva, hogy az adós fő érdekeltségi központja e tagállamban található, a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK rendelettel (1) ellentétes-e, ha e bíróság a nemzeti jogszabályainak azon rendelkezését alkalmazza, amely joghatóságot biztosít számára az eljárás más tagállamban székhellyel rendelkező társaságra történő kiterjesztésére, mindezt csupán annak alapján, hogy megállapítható az adós és e társaság vagyonának keveredése? |
| --- | --- |

1.

Amennyiben valamely tagállam bírósága az adóssal szemben megindítja a fizetésképtelenségi főeljárást, abból kiindulva, hogy az adós fő érdekeltségi központja e tagállamban található, a fizetésképtelenségi eljárásról szóló, 2000. május 29-i 1346/2000/EK rendelettel (1) ellentétes-e, ha e bíróság a nemzeti jogszabályainak azon rendelkezését alkalmazza, amely joghatóságot biztosít számára az eljárás más tagállamban székhellyel rendelkező társaságra történő kiterjesztésére, mindezt csupán annak alapján, hogy megállapítható az adós és e társaság vagyonának keveredése?

| 2. | Amennyiben az eljárás kiterjesztése iránti kérelmet újabb eljárás megindításának kell tekinteni, amelynek kapcsán ahhoz, hogy az eredetileg eljáró bíróság ezen újabb eljárást lefolytathassa, bizonyítani kell, hogy az eljárás kiterjesztésével érintett társaság fő érdekeltségi központja e tagállamban van, e bizonyítás levezethető-e önmagában a vagyonok keveredésének megállapításából? |
| --- | --- |

2.

Amennyiben az eljárás kiterjesztése iránti kérelmet újabb eljárás megindításának kell tekinteni, amelynek kapcsán ahhoz, hogy az eredetileg eljáró bíróság ezen újabb eljárást lefolytathassa, bizonyítani kell, hogy az eljárás kiterjesztésével érintett társaság fő érdekeltségi központja e tagállamban van, e bizonyítás levezethető-e önmagában a vagyonok keveredésének megállapításából?

---

(1)  HL L 160., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 1. kötet, 191. o.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/37

---

A Finanzgericht Düsseldorf (Németország) által 2010. április 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Paderborner Brauerei Haus Cramer KG kontra Hauptzollamt Bielefeld

(C-196/10. sz. ügy)

(2010/C 161/56)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperes: Paderborner Brauerei Haus Cramer KG

Alperes: Hauptzollamt Bielefeld

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Úgy kell-e értelmezni a 2001. augusztus 21-i 2031/2001/EK bizottsági rendelettel (1), valamint a 2002. augusztus 1-jei 1832/2002/EK bizottsági rendelettel (2) módosított Kombinált Nómenklatúrát, hogy a körülbelül 14 térfogatszázalékos alkoholtartalmú, „malt beer base” néven megjelölt áru, amelyet főzött sörből ülepítéssel és ultrafiltrációval — mely utóbbi során kivonták az olyan összetevőket, mint a keserűanyag és a proteinek — nyertek, a 2208 vámtarifaszám alá sorolandó be?

---

(1)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletének módosításáról szóló, 2001. augusztus 6-i 2031/2001/EK bizottsági rendelet (HL L 279., 1. o.).

(2)  A vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet (HL L 256., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 2. kötet, 382. o.) I. mellékletének módosításáról szóló, 2002. augusztus 1-jei 1832/2002/EK bizottsági rendelet (HL L 290., 1. o.).

---

Törvényszék

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/38

---

A Törvényszék 2010. április 27-i ítélete — UniCredito Italiano kontra OHIM — Union Investment Privatfonds (UNIWEB)

(T-303/06. és T-337. sz. ügyek) (1)

(„Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - Az UNIWEB és az UniCredit Wealth Management közösségi szóvédjegyek bejelentése - Az UNIFONDS és az UNIRAK korábbi nemzeti szóvédjegyek és az UNIZINS korábbi nemzeti ábrás védjegy - Viszonylagos kizáró ok - Összetéveszthetőség - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)”)

(2010/C 161/57)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: UniCredito Italiano SpA (Genova, Olaszország) (képviselők: G. Floridia, R. Floridia és F. Polettini ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: P. Bullock meghatalmazott)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó a Törvényszék előtti eljárásban: Union Investment Privatfonds GmbH (Frankfurt am Main, Németország) (képviselő: J. Zindel ügyvéd)

Az ügy tárgya

Az OHIM második fellebbezési tanácsának 2006. szeptember 5-i (R 196/2005-2. és R 211/2005-2. sz. egyesített ügyek) és 2006. szeptember 25-i (R 456/2005-2. és R 502/2005-2. sz. egyesített ügyek), az Union Investment Privatfonds GmbH és az UniCredito Italiano SpA közötti felszólalási eljárás ügyében hozott két határozata ellen benyújtott keresetek.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék az ítélethozatal céljából egyesíti a T-303/06. és a T-337/06. sz. ügyeket. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék az ítélethozatal céljából egyesíti a T-303/06. és a T-337/06. sz. ügyeket.

| 2. | A Törvényszék hatályon kívül helyezi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsának 2006. szeptember 5-i (R 196/2005-2. és R 211/2005-2. sz. egyesített ügyek) határozatát azon részében, amely a R 211/2005-2. sz. ügyben elutasította az UniCredito Italiano SpA fellebbezését, és a 36. osztályba tartozó „bankügyletek, pénzügyi ügyletek, valutaügyletek, biztosítás, információk nyújtása és tanácsadás pénzügyi és biztosítási ügyekben, hitelkártya/terhelőkártya szolgáltatások, internetes bank- és pénzügyi szolgáltatások” vonatkozásában helyt adott az UNIWEB bejelentett védjegy lajstromozásával szembeni felszólalásoknak. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék hatályon kívül helyezi a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) második fellebbezési tanácsának 2006. szeptember 5-i (R 196/2005-2. és R 211/2005-2. sz. egyesített ügyek) határozatát azon részében, amely a R 211/2005-2. sz. ügyben elutasította az UniCredito Italiano SpA fellebbezését, és a 36. osztályba tartozó „bankügyletek, pénzügyi ügyletek, valutaügyletek, biztosítás, információk nyújtása és tanácsadás pénzügyi és biztosítási ügyekben, hitelkártya/terhelőkártya szolgáltatások, internetes bank- és pénzügyi szolgáltatások” vonatkozásában helyt adott az UNIWEB bejelentett védjegy lajstromozásával szembeni felszólalásoknak.

| 3. | A Törvényszék hatályon kívül helyezi az OHIM második fellebbezési tanácsának 2006. szeptember 25-i (R 456/2005-2. és R 502/2005-2. sz. egyesített ügyek) határozatát azon részében, amely a R 456/2005-2. sz. ügyben elutasította az UniCredito Italiano SpA fellebbezését, és a 36. osztályba tartozó „bankügyletek, pénzügyi ügyletek, valutaügyletek, biztosítás és pénzügyi információk nyújtása” vonatkozásában helyt adott az UniCredit Wealth Management bejelentett védjegy lajstromozásával szembeni felszólalásoknak. |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék hatályon kívül helyezi az OHIM második fellebbezési tanácsának 2006. szeptember 25-i (R 456/2005-2. és R 502/2005-2. sz. egyesített ügyek) határozatát azon részében, amely a R 456/2005-2. sz. ügyben elutasította az UniCredito Italiano SpA fellebbezését, és a 36. osztályba tartozó „bankügyletek, pénzügyi ügyletek, valutaügyletek, biztosítás és pénzügyi információk nyújtása” vonatkozásában helyt adott az UniCredit Wealth Management bejelentett védjegy lajstromozásával szembeni felszólalásoknak.

| 4. | A Törvényszék az Union Investment Privatfonds GmbH bejelentéseit elutasítja. |
| --- | --- |

4.

A Törvényszék az Union Investment Privatfonds GmbH bejelentéseit elutasítja.

| 5. | A felek maguk viselik saját költségeiket. |
| --- | --- |

5.

A felek maguk viselik saját költségeiket.

---

(1)  HL C 326., 2006.12.30.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/38

---

A Törvényszék 2010. április 27-i ítélete — Union Investment Privatfonds kontra OHIM — Unicre-Cartão International De Crédito (unibanco)

(T-392/06. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - Az unibanco közösségi ábrás védjegy bejelentése - Az UniFLEXIO, UniVARIO és UniZERO korábbi nemzeti ábrás védjegyek - A dokumentumok késedelmes benyújtása - A 40/94/EK rendelet 74. cikkének (2) bekezdése (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 76. cikkének (2) bekezdése) által biztosított mérlegelési jogkör”)

(2010/C 161/58)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Union Investment Privatfonds GmbH (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: H. Keller, később: J. Zindel ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: G. Schneider meghatalmazott)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Unicre-Cartão International De Crédito, SA (Lisszabon, Portugália)

Az ügy tárgya

Az OHIM második fellebbezési tanácsának az Union Investment Privatfonds GmbH és az Unicre-Cartão International De Crédito, SA közötti felszólalási eljárásra vonatkozó 2006. október 10-i határozata (R 442/2004-2. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék az Union Investment Privatfonds GmbH-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék az Union Investment Privatfonds GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 42., 2007.2.24.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/39

---

A Törvényszék 2010. május 6-i ítélete — Comune di Napoli kontra Bizottság

(T-388/07. sz. ügy) (1)

(„ERFA - Pénzügyi támogatás csökkentése - Nápoly városában teleházak hálózatának létrehozására irányuló települési pilóta-projekt - A szabálytalanság fogalma - Támogatható kiadások”)

(2010/C 161/59)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Comune di Napoli (Olaszország) (képviselők: F. Sciaudone, G. Tarallo, G. Pizza és R. Sciaudone ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: L. Flynn meghatalmazott, segítője: A. Dal Ferro ügyvéd)

Az ügy tárgya

Egyrészt az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) a 2083/93/EGK rendelettel módosított 4254/88/EGK rendelet 10. cikke alapján a Comune di Napoli számára a 97.05.29.002. sz. települési pilótaprojekthez nyújtott ERFA-támogatás jóváhagyásáról szóló PH/1997/2761 bizottsági határozattal nyújtott támogatás csökkentését elrendelő, 2007. augusztus 8-i C(2007) 3893 bizottsági határozat megsemmisítésére irányuló kérelem, másrészt a megtámadott határozat elfogadása okán a felperest állítólagosan ért károk megtérítésére irányuló kártérítési kérelem.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Comune di Napolit kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Comune di Napolit kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 283.., 2007.11.24.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/39 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/39

---

A Törvényszék 2010. április 27-i -i ítélete — Freixenet kontra OHIM (Egy csiszolt fehér palack alakja)

(T-109/08. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - Egy csiszolt fehér palack megjelenésű közösségi védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Megkülönböztető képesség hiánya - A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség hiánya - A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése) - Indokolási kötelezettség - Védelemhez való jog - A 40/94 rendelet 73. cikke (jelenleg a 207/2009 rendelet 75. cikke)”)

(2010/C 161/60)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Freixenet, SA (Sant Sadurní d’Anoia, Spanyolország) (képviselők: F. de Visscher, E. Cornu és D. Moreau ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Folliard-Monguiral meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az OHIM első fellebbezési tanácsának 2007. november 30-i, egy csiszolt fehér palack megjelenésű megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó határozata (R 97/2001-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Freixenet, SA.-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Freixenet, SA.-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 116., 2008.5.9.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/40

---

A Törvényszék 2010. április 27-i ítélete — Freixenet kontra OHIM (Egy csiszolt fekete palack alakja)

(T-110/08. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - Egy csiszolt fekete palack megjelenésű közösségi védjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Megkülönböztető képesség hiánya - A használat révén megszerzett megkülönböztető képesség hiánya - A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja és (3) bekezdése) - Indokolási kötelezettség - Védelemhez való jog - A 40/94 rendelet 73. cikke (jelenleg a 207/2009 rendelet 75. cikke)”)

(2010/C 161/61)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Freixenet, SA (Sant Sadurní d’Anoia, Spanyolország) (képviselők: F. de Visscher, E. Cornu és D. Moreau ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: A. Folliard Monguiral meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az OHIM első fellebbezési tanácsának 2007. november 20-i, egy csiszolt fekete palack megjelenésű megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó határozata (R 104/2001-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Freixenet, SA.-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Freixenet, SA.-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 116., 2008.5.9.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/40

---

A Törvényszék 2010. április 29-i ítélete — Kerma kontra OHIM (BIOPIETRA)

(T-586/08. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - A BIOPETRA közösségi szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - A megkülönböztető képesség hiánya - A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja)”)

(2010/C 161/62)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Kerma SpA (Raffa di Puegnago sul Garda, Olaszország) (képviselő: A. Manzoni ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: O. Montalto meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az OHIM első fellebbezési tanácsának 2008. október 16-i, a BIOPETRA szómegjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelem tárgyában hozott határozata (R 889/2008-1. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Kerma SpA-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Kerma SpA-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 55., 2009.3.7.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/40

---

A Törvényszék 2010. április 15-i végzése — Katjes Fassin kontra OHIM (Pandafej ábrázolása)

(T-22/09. sz. ügy) (1)

(„Közösségi védjegy - A lajstromozás elbíráló általi megtagadása - A lajstromozás iránti kérelem visszavonása - Okafogyottság”)

(2010/C 161/63)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Katjes Fassin GmbH Co. & KG (Emmerich am Rhein, Németország) (képviselő: T. Schmitz ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselők: kezdetben C. Jenewein, később C. Jenewein és G. Schneider meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az OHIM negyedik fellebbezési tanácsának a fekete, fehér és piros színű pandafejet ábrázoló térbeli megjelölés közösségi védjegyként történő lajstromozása iránti kérelemre vonatkozó, 2008. november 13-i határozata (R 1299/2006-4. sz. ügy) ellen benyújtott kereset.

A végzés rendelkező része

| 1. | A keresetről nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1.

A keresetről nem szükséges határozni.

| 2. | A Törvényszék a felperest kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a felperest kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 69., 2009.3.21.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/41

---

A Törvényszék elnökének 2010. április 30-i végzése — Inuit Tapiriit Kanatami és társai kontra Parlament és Tanács

(T-18/10. R. sz. ügy)

(„Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - 1007/2009/EK rendelet - Fókatermékek kereskedelme - Behozatali és értékesítési tilalom - Az inuit közösségek javára szóló kivétel - Végrehajtás felfüggesztése iránti kérelem - Elfogadhatóság - Fumus boni juris - A sürgősség hiánya”)

(2010/C 161/64)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Inuit Tapiriit Kanatami (Ottawa, Kanada), Nattivak Hunters and Trappers Association (Qikiqtarjuaq, Kanada), Pangnirtung Hunters’ and Trappers’ Association (Pangnirtung, Kanada), Jaypootie Moesesie (Qikiqtarjuaq), Allen Kooneeliusie (Qikiqtarjuaq), Toomasie Newkingnak (Qikiqtarjuaq), David Kuptana (Ulukhaktok, Kanada), Karliin Aariak (Iqaluit, Kanada), Efstathios Andreas Agathos (Athén, Görögország), Canadian Seal Marketing Group (Québec, Kanada), Ta Ma Su Seal Products (Cap-aux-Meules, Kanada), Fur Institute of Canada (Ottawa), NuTan Furs, Inc (Catalina, Kanada), GC Rieber Skinn AS (Bergen, Norvégia), Inuit Circumpolar Conference Greenland (ICC) (Nuuk, Grönland, Dánia), Johannes Egede (Nuuk) és Kalaallit Nunaanni Aalisartut Piniartullu Kattuffiat (KNAPK) (Nuuk) (képviselők: J. Bouckaert, M. van der Woude és H. Viaene ügyvédek)

Alperesek: Európai Parlament (képviselők: I. Anagnostopoulou és L. Visaggio meghatalmazottak) és az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M. Moore és K. Michoel meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A fókatermékek kereskedelméről szóló, 2009. szeptember 16-i 1007/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 286., 36. o.) végrehajtásának felfüggesztése iránti kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1. | A Törvényszék eltávolítja a T-18/10. R. sz. ügy iratai közül az Európai Unió Tanácsa jogi szolgálata 2009. február 18-i, a fókatermékek kereskedelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Közösségek Bizottsága által benyújtott tervezetére (COM(2008) 469 végleges, 2008. július 23.) vonatkozó, az ideiglenes intézkedés iránti kérelem A4. mellékletében szereplő véleményét, valamint az e véleménynek az ugyanezen kérelem 16. pontjában szereplő kivonatát. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék eltávolítja a T-18/10. R. sz. ügy iratai közül az Európai Unió Tanácsa jogi szolgálata 2009. február 18-i, a fókatermékek kereskedelméről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az Európai Közösségek Bizottsága által benyújtott tervezetére (COM(2008) 469 végleges, 2008. július 23.) vonatkozó, az ideiglenes intézkedés iránti kérelem A4. mellékletében szereplő véleményét, valamint az e véleménynek az ugyanezen kérelem 16. pontjában szereplő kivonatát.

| 2. | A Törvényszék az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 3. | A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/41

---

A Törvényszék 2010. április 27-i végzése — Parlament kontra U

(T-103/10. P. (R.) sz. ügy) (1)

(„Fellebbezés - Közszolgálat - Tisztviselők - Elbocsátásról szóló határozat - Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke által ideiglenes intézkedés iránti eljárásban hozott végzés - A sürgősség hiánya”)

(2010/C 161/65)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Parlament (képviselők: S. Seyr és K. Zejdová meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: U (Luxembourg, Luxemburg) (képviselők: F. Moyse és A. Salerno ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének F-92/09. R. sz., U kontra Parlament ügyben 2009. december 18-án hozott végzése (az EBHT-ban még nem tették közzé) ellen benyújtott, e végzés hatályon kívül helyezése iránti fellebbezés.

A végzés rendelkező része

| 1. | A Törvényszék az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének F-92/09. R. sz., U kontra Parlament ügyben 2009. december 18-án hozott végzését (az EBHT-ban még nem tették közzé) hatályon kívül helyezi. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elnökének F-92/09. R. sz., U kontra Parlament ügyben 2009. december 18-án hozott végzését (az EBHT-ban még nem tették közzé) hatályon kívül helyezi.

| 2. | A Törvényszék U ideiglenes intézkedés iránti kérelmét elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék U ideiglenes intézkedés iránti kérelmét elutasítja.

| 3. | A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

3.

A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz.

---

(1)  HL C 113., 2010.5.1.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/42

---

2009. október 21-én benyújtott kereset — Campailla kontra Bizottság

(T-429/09. sz. ügy)

(2010/C 161/66)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Massimo Campailla (Boulogne-sur-Mer, Franciaország) (képviselő: P. Goergen ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék kötelezze a Bizottságot azon kár megtérítésére, amelyet a felperes amiatt szenvedett el, hogy a Bizottság megtagadta, hogy az alapvető jogainak a kameruni hatóságok általi megsértésére vonatkozó panaszát követően intézkedéseket hozzon. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék kötelezze a Bizottságot azon kár megtérítésére, amelyet a felperes amiatt szenvedett el, hogy a Bizottság megtagadta, hogy az alapvető jogainak a kameruni hatóságok általi megsértésére vonatkozó panaszát követően intézkedéseket hozzon.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresettel a felperes a 2004. július 30-i D3 *3/2004/D/4809. sz. és a 2004. szeptember 9-i D3 D*3/2004/D/5438. sz., a felpereshez címzett azon levelekben foglalt bizottsági határozatok miatt állítólagosan elszenvedett kár megtérítését kéri, amelyekkel a Bizottság megtagadta, hogy az alapvető jogainak a kameruni hatóságok általi állítólagos megsértésére vonatkozó panaszát követően intézkedéseket hozzon.

Keresetének alátámasztására a felperes a határozat — a tényállás elferdítése és hatáskörrel való visszaélés, valamint az EK-Szerződés és az EU-Szerződés rendelkezéseinek és elveinek, illetve az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény és az Európai Unió Alapjogi Chartája által biztosított alapvető jogok (többek között a jogbiztonság, a bizalomvédelem, a gondos ügyintézés, a hátrányos megkülönböztetés tilalma, a jó kormányzás, a lényeges eljárási szabályok tiszteletben tartása, az embertelen és megalázó bánásmód tilalma elvének) megsértése miatti — jogellenességén alapuló jogalapokra hivatkozik.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/42 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/42

---

A Közszolgálati Törvényszék F-33/08 sz., V kontra Bizottság ügyben 2009. október 21-én hozott ítélete ellen V által 2010. április 12-én benyújtott fellebbezés

(T-510/09. P. sz. ügy)

(2010/C 161/67)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: V (Brüsszel, Belgium) (képviselő: E. Boigelot ügyvéd)

Másik fél az eljárásban: az Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak, és következésképpen, |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a fellebbezést elfogadhatónak és megalapozottnak, és következésképpen,

| — | semmisítse meg az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke (első tanács) által az F-33608. sz. ügyben 2009. október 21-én hozott és a fellebbező részére 2009. október 26-án kézbesített ítéletet, amellyel az utóbbi bíróság elutasította a fellebbezőt arról tájékoztató 2007. május 15-i bizottsági határozat megsemmisítése iránti keresetet, hogy nem felel meg tisztség Európai Bizottságnál történő gyakorlásához megkövetelt fizikai alkalmasságra vonatkozó követelményeknek, illetve a fellebbező által állítólagosan elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár és annak kamatai Bizottság általi megtérítésére irányuló kérelmét; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke (első tanács) által az F-33608. sz. ügyben 2009. október 21-én hozott és a fellebbező részére 2009. október 26-án kézbesített ítéletet, amellyel az utóbbi bíróság elutasította a fellebbezőt arról tájékoztató 2007. május 15-i bizottsági határozat megsemmisítése iránti keresetet, hogy nem felel meg tisztség Európai Bizottságnál történő gyakorlásához megkövetelt fizikai alkalmasságra vonatkozó követelményeknek, illetve a fellebbező által állítólagosan elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár és annak kamatai Bizottság általi megtérítésére irányuló kérelmét;

| — | adjon helyt a fellebbező Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elé terjesztett kereseti kérelmeinek; |
| --- | --- |

—

adjon helyt a fellebbező Európai Unió Közszolgálati Törvényszéke elé terjesztett kereseti kérelmeinek;

| — | kötelezze az alperest mindkét bírósági eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest mindkét bírósági eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező a jelen fellebbezésben a Közszolgálati Törvényszék (KSZ) által az F-336/08. sz., V kontra Bizottság ügyben 2009. október 21-én hozott ítélet megsemmisítését kéri, amely ítélet elutasította az arról szóló bizottsági határozat megsemmisítése iránti keresetet, hogy a Bizottság nem kívánja a fellebbezőt alkalmazni azon indokból, hogy az utóbbi nem felel meg valamely tisztség gyakorlásához megkövetelt fizikai alkalmasságra vonatkozó követelményeknek, illetve a kártérítésre irányuló kérelmét.

Fellebbezése alátámasztására a fellebbező a téves jogalkalmazásra, az akta bizonyítékainak elferdítésére, valamint a téves, illetve nem megfelelő indokolásra vonatkozó három jogalapot hoz fel.

Először is a fellebbező annyiban kifogásolja a meghozott ítéletet, amennyiben a KSZ úgy ítélte meg, hogy nem volt megállapítható, hogy a doktor K. beavatkozására vonatkozó szabálytalanság befolyásolta volna a jogvita tárgyát képező határozat elfogadásához vezető eljárás cselekményeit.

Másodszor a fellebbező úgy véli, hogy az KSZ megsértette az orvosi titoktartás, valamint a beteg jogai tiszteletben tartásának kötelezettségét, még ha erre köteles is lett volna, azzal, hogy úgy ítélte meg, hogy a fellebbező ezen elvre való hivatkozása megakadályozta abban, hogy az orvosi bizottság által fellebbező alkalmatlanságáról kibocsátott véleményre vonatkozóan felülvizsgálati jogát gyakorolja.

Harmadszor a fellebbező úgy véli, hogy a KSZ érvelését nem megfelelően indokolta a fellebbező által arra vonatkozóan felhozott érv értékelését, miszerint az orvosi bizottság elnöke nem volt a belga orvosok kamarájának (Ordre des médecins belges) tagja.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/43

---

2010. január 25-én benyújtott kereset — Noko Ngele kontra Bizottság

(T-15/10. sz. ügy)

(2010/C 161/68)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Mariyus Noko Ngele (Brüsszel, Belgium) (képviselő: F. Sabakunzi ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék állapítsa meg, hogy a CDE nem lépett a CDI helyébe, továbbá, hogy az Belgiumban jogilag nem létezik, és nem rendelkezik jogi személyiséggel; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék állapítsa meg, hogy a CDE nem lépett a CDI helyébe, továbbá, hogy az Belgiumban jogilag nem létezik, és nem rendelkezik jogi személyiséggel;

| — | egyetemlegesen kötelezze az Európai Bizottságot, annak egyik tagját és bizonyos alkalmazottait vagyoni kár címén kettőszázezer euró összegnek az 1995. évtől kezdődően évi 10 % törvényes kamattal, valamint perkamattal növelten történő megfizetésére; |
| --- | --- |

—

egyetemlegesen kötelezze az Európai Bizottságot, annak egyik tagját és bizonyos alkalmazottait vagyoni kár címén kettőszázezer euró összegnek az 1995. évtől kezdődően évi 10 % törvényes kamattal, valamint perkamattal növelten történő megfizetésére;

| — | egyetemlegesen kötelezze az Európai Bizottságot, annak egyik tagját és bizonyos alkalmazottait nem vagyoni kár címén öt millió euró összegnek perkamattal növelten történő megfizetésére; |
| --- | --- |

—

egyetemlegesen kötelezze az Európai Bizottságot, annak egyik tagját és bizonyos alkalmazottait nem vagyoni kár címén öt millió euró összegnek perkamattal növelten történő megfizetésére;

| — | állapítsa meg, hogy a meghozandó ítélet az esetleges jogorvoslattól függetlenül végrehajtható; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg, hogy a meghozandó ítélet az esetleges jogorvoslattól függetlenül végrehajtható;

| — | az alperest kötelezze a költségek, továbbá harmincezer euró összegre értékelt perköltség viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek, továbbá harmincezer euró összegre értékelt perköltség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresetben a felperes azon kár megtérítését kéri, amely állítása szerint azért érte őt, mert nem volt lehetősége behajtani az „Ipari Fejlesztési Központtal (CDI)” szemben állítólagosan fennálló követelését azt követően, hogy ezen intézmény helyébe az AKCS-államok (afrikai, karibi és csendes-óceáni államok) csoportja és az Európai Unió által „Vállalkozásfejlesztési Központ (CDE)” néven létrehozott közös intézmény lépett.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/43

---

2010. április 2-án benyújtott kereset — Franciaország kontra Bizottság

(T-154/10. sz. ügy)

(2010/C 161/69)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Francia Köztársaság (képviselők: E. Belliard, G. de Bergues, B. Beaupère-Manokha és J. Gstalter meghatalmazottak)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék a megtámadott határozatot teljes egészében semmisítse meg; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék a megtámadott határozatot teljes egészében semmisítse meg;

| — | a Törvényszék a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresettel a felperes a 2010. január 26-i C(2010) 133. sz. végleges bizottsági határozat megsemmisítését kéri, amely a belső piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak nyilvánította a La Poste (a továbbiakban: Posta) javára nyújtott azon korlátlan hallgatólagos kezességvállalást, amelynek alapját a Posta ipari és kereskedelmi jellegű közintézménynek minősülő közjogi jogi személy jogállásából eredő jogkövetkezményekről szóló francia jogszabályi rendelkezések képezik (C 56/2007. [ex E 15/2005.] sz. állami támogatás).

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik, amelyeket a következőkre alapít:

| — | téves jogalkalmazás, amennyiben a Bizottság az állami támogatás fennállását nem bizonyította a jogilag megkövetelt módon. A Bizottság ugyanis nem tartotta tiszteletben az állami támogatások tárgyában irányadó bizonyítási szabályokat, sem a bizonyítási terhet, sem pedig a bizonyítékok megkövetelt szintjét illetően; |
| --- | --- |

—

téves jogalkalmazás, amennyiben a Bizottság az állami támogatás fennállását nem bizonyította a jogilag megkövetelt módon. A Bizottság ugyanis nem tartotta tiszteletben az állami támogatások tárgyában irányadó bizonyítási szabályokat, sem a bizonyítási terhet, sem pedig a bizonyítékok megkövetelt szintjét illetően;

| — | ténybeli hibák és téves jogalkalmazás, amennyiben a Bizottság a Posta javára nyújtott korlátlan hallgatólagos kezességvállalás fennállását állapította meg; |
| --- | --- |

—

ténybeli hibák és téves jogalkalmazás, amennyiben a Bizottság a Posta javára nyújtott korlátlan hallgatólagos kezességvállalás fennállását állapította meg;

| — | az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti előny fogalmának megsértése. Egyrészt ugyanis a Bizottság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy a kezességvállalás fennállása előnyt biztosít a Posta számára, másrészt pedig a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a Posta kedvező értékelése az állítólagos kezességvállalás fennállásának volt köszönhető. |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdése szerinti előny fogalmának megsértése. Egyrészt ugyanis a Bizottság tévesen jutott arra a következtetésre, hogy a kezességvállalás fennállása előnyt biztosít a Posta számára, másrészt pedig a Bizottság tévesen állapította meg, hogy a Posta kedvező értékelése az állítólagos kezességvállalás fennállásának volt köszönhető.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/44 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/44

---

2010. április 9-én benyújtott kereset — Dow Chemical kontra Tanács

(T-158/10. sz. ügy)

(2010/C 161/70)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: The Dow Chemical Company (képviselők: J.-F. Bellis, R. Luff és V. Hahn ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg a Tanács 54/2010 végrehajtási rendeletének (1) a felperesre vonatkozó részét; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg a Tanács 54/2010 végrehajtási rendeletének (1) a felperesre vonatkozó részét;

| — | kötelezze a Tanácsot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Tanácsot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetnek alátámasztására a felperes egyetlen jogalapot hoz fel, melyben arra hivatkozik, hogy a megtámadott rendelet a következő okokból sérti az alaprendelet (2) 11. cikkének (2) bekezdését:

| — | annak meghatározása, miszerint az Egyesült Államokból származó etanol-aminok dömpingje folytatódni fog, tévesen a felülvizsgálati időszak alatti azzal kapcsolatos dömpingmegállapításon alapul, hogy az exportáló gyártók az Egyesült Államokból származó importnak csupán igen csekély részét képviselik; az intézmények figyelmen kívül hagyták azon tényt, miszerint az Egyesült Államokból származó import túlnyomó többségét képviselő gyártóról megállapítást nyert, hogy nem folytatott dömpingmagatartást, és következésképpen az Egyesült Államokból származó etanol-amin behozatala egészében véve nem volt dömpingelt; |
| --- | --- |

—

annak meghatározása, miszerint az Egyesült Államokból származó etanol-aminok dömpingje folytatódni fog, tévesen a felülvizsgálati időszak alatti azzal kapcsolatos dömpingmegállapításon alapul, hogy az exportáló gyártók az Egyesült Államokból származó importnak csupán igen csekély részét képviselik; az intézmények figyelmen kívül hagyták azon tényt, miszerint az Egyesült Államokból származó import túlnyomó többségét képviselő gyártóról megállapítást nyert, hogy nem folytatott dömpingmagatartást, és következésképpen az Egyesült Államokból származó etanol-amin behozatala egészében véve nem volt dömpingelt;

| — | azon megállapítás, miszerint az Egyesült Államokból származó állítólagos etanol-amin-dömping a felülvizsgálati időszak után növekedett, árajánlatok önkényes kiválasztásán alapult, ami nem tükrözte az árak felülvizsgálati időszak utáni alakulását; |
| --- | --- |

—

azon megállapítás, miszerint az Egyesült Államokból származó állítólagos etanol-amin-dömping a felülvizsgálati időszak után növekedett, árajánlatok önkényes kiválasztásán alapult, ami nem tükrözte az árak felülvizsgálati időszak utáni alakulását;

| — | azon megállapítás, miszerint az egyesült államokbeli szabad kapacitás az etanol-aminok Európai Unióba való exportjának növekedéséhez vezet, nyilvánvaló hibán alapul, mivel az Egyesült Államokban nincs kihasználatlan kapacitás; |
| --- | --- |

—

azon megállapítás, miszerint az egyesült államokbeli szabad kapacitás az etanol-aminok Európai Unióba való exportjának növekedéséhez vezet, nyilvánvaló hibán alapul, mivel az Egyesült Államokban nincs kihasználatlan kapacitás;

| — | azon megállapításnak, miszerint a Kína által az Egyesült Államokból származó etanol-aminokra vonatkozóan 2004 óta fenntartott dömpingellenes intézkedések arra késztetik az egyesült államokbeli etanol-amin exportőröket, hogy nagyobb mennyiséget adjanak el az Európai Unióban, ellentmond a kereskedelmi forgalom 2005 óta tapasztalt alakulása; |
| --- | --- |

—

azon megállapításnak, miszerint a Kína által az Egyesült Államokból származó etanol-aminokra vonatkozóan 2004 óta fenntartott dömpingellenes intézkedések arra késztetik az egyesült államokbeli etanol-amin exportőröket, hogy nagyobb mennyiséget adjanak el az Európai Unióban, ellentmond a kereskedelmi forgalom 2005 óta tapasztalt alakulása;

| — | azon megállapítás, miszerint az amerikai és az egyéb piaci igények lehetséges alakulása következtében az egyesült államokbeli gyártók az Európai Unióba irányítják majd az exportot, tisztán elméleti jellegű; |
| --- | --- |

—

azon megállapítás, miszerint az amerikai és az egyéb piaci igények lehetséges alakulása következtében az egyesült államokbeli gyártók az Európai Unióba irányítják majd az exportot, tisztán elméleti jellegű;

| — | azon megállapítás, miszerint a monoetilén-glikol — amely az etanol-aminhoz hasonlóan az etilén-oxid származékos terméke — nagyon alacsony ára és kapacitásbővülése arra ösztönözheti a gyártókat, hogy álljanak át monoetilén-glikolról az etanol-amin gyártásra, összeegyeztethetetlen a tényekkel, és értékelési hibát tartalmaz; |
| --- | --- |

—

azon megállapítás, miszerint a monoetilén-glikol — amely az etanol-aminhoz hasonlóan az etilén-oxid származékos terméke — nagyon alacsony ára és kapacitásbővülése arra ösztönözheti a gyártókat, hogy álljanak át monoetilén-glikolról az etanol-amin gyártásra, összeegyeztethetetlen a tényekkel, és értékelési hibát tartalmaz;

| — | az alperes érvelése ellentmondásos az egyesült államokbeli és az európai unióbeli árak közötti kapcsolatot illetően, mivel arra hivatkozik, hogy a magasabb uniós árak arra ösztönzik az amerikai exportőröket, hogy eladásaikat az Európai Unió irányába tolják el, míg az alacsonyabb uniós árak arra ösztönöznék az amerikai exportőröket, hogy az Európai Unióban dömpingáron értékesítsenek. |
| --- | --- |

—

az alperes érvelése ellentmondásos az egyesült államokbeli és az európai unióbeli árak közötti kapcsolatot illetően, mivel arra hivatkozik, hogy a magasabb uniós árak arra ösztönzik az amerikai exportőröket, hogy eladásaikat az Európai Unió irányába tolják el, míg az alacsonyabb uniós árak arra ösztönöznék az amerikai exportőröket, hogy az Európai Unióban dömpingáron értékesítsenek.

---

(1)  Az Amerikai Egyesült Államokból származó etanol-aminok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2010. január 19-i 54/2010/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2010. L 17., 1. o.)

(2)  Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletben (HL 1996. L 56., 1. o.; magyar nyelv különkiadás 11. fejezet, 10. kötet, 45. o.)

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/45

---

2010. április 9-én benyújtott kereset — Air France kontra OHIM (Egy parallelogramma ábrázolása)

(T-159/10. sz. ügy)

(2010/C 161/71)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Air France (Roissy Charles de Gaulle, Franciaország) (képviselő: A. Grolée ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a második fellebbezési tanács által az 1018/2009-2. sz. ügyben 2010. január 27-én hozott határozatot abban a részében, amelyben az elutasította a 007576218. sz. védjegybejelentést a jelen kereset tárgyát képező áruk és szolgáltatások tekintetében; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a második fellebbezési tanács által az 1018/2009-2. sz. ügyben 2010. január 27-én hozott határozatot abban a részében, amelyben az elutasította a 007576218. sz. védjegybejelentést a jelen kereset tárgyát képező áruk és szolgáltatások tekintetében;

| — | a Törvényszék adjon helyt a 007576218. sz. közösségi ábrás védjegybejelentésnek, az általa megjelölt áruk és szolgáltatások egésze tekintetében; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék adjon helyt a 007576218. sz. közösségi ábrás védjegybejelentésnek, az általa megjelölt áruk és szolgáltatások egésze tekintetében;

| — | a Törvényszék az OHIM-ot kötelezze a felperesnek az OHIM előtti és a jelen eljárásban felmerült költségeinek viselésére, az eljárási szabályzat 87. §-a alapján. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az OHIM-ot kötelezze a felperesnek az OHIM előtti és a jelen eljárásban felmerült költségeinek viselésére, az eljárási szabályzat 87. §-a alapján.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az érintett közösségi védjegy: Egy paralelogramma formáját ábrázoló ábrás védjegy a 9., 14., 16., 18., 21., 24., 25., 28., 35., 36., 37., 38., 39., 41., 42., 43., 44. és 45. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében (7 576 218. sz. védjegybejelentés).

Az elbíráló határozata: az elbíráló a védjegybejelentést elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: A 207/2009/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a bejelentett védjegy megszerezte a lajstromozáshoz szükséges minimális megkülönböztető képességet.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/45

---

2010. április 13-án benyújtott kereset — Niki Luftfahrt kontra Bizottság

(T-162/10. sz. ügy)

(2010/C 161/72)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Niki Luftfahrt GmbH (Bécs, Ausztria) (képviselő: H. Asenbauer ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | a Törvényszék az EUMSZ 264. cikk első bekezdése (EK 231. cikk első bekezdése) alapján semmisítse meg az Európai Bizottság 2009. augusztus 28-i, COMP/M.5440. sz. Lufthansa/Austrian Airlines ügyben hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az EUMSZ 264. cikk első bekezdése (EK 231. cikk első bekezdése) alapján semmisítse meg az Európai Bizottság 2009. augusztus 28-i, COMP/M.5440. sz. Lufthansa/Austrian Airlines ügyben hozott határozatát;

| — | az Európai Bizottságot kötelezze arra, hogy a Törvényszék eljárási szabályzata 87. cikkének 2. §-a alapján a felperes számára térítse meg az eljáráshoz szükséges költségeket. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze arra, hogy a Törvényszék eljárási szabályzata 87. cikkének 2. §-a alapján a felperes számára térítse meg az eljáráshoz szükséges költségeket.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes a Bizottságnak a 2009. augusztus 28-i C(2009) 6690 sz. végleges határozatát támadja, mely egy összefonódásnak a közös piaccal és az EGT-Megállapodással való összeegyeztethetőségét állapította meg (COMP/M.5440. sz. ügy — Lufthansa/Austrian Airlines). E határozatban a Bizottság azt az álláspontot képviseli, hogy az Austrian Airlianes vállalkozás kizárólagos irányításának a Deutsche Lufthansa AG általi megszerzése a közös piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethető, feltéve, hogy a Deutsche Lufthansa AG végrehajtja az általa vállalt kötelezettségeket.

A felperes, aki magánfinanszírozású légitársaságot üzemeltet, megsemmisítés iránti keresetének megalapozásaképpen először is azzal érvel, hogy a Bizottság megsértette az EK-Szerződést (illetve az EUM-Szerződést), valamint az annak végrehajtása során alkalmazandó szabályokat. E tekintetben a felperes kifogásolja, hogy a Bizottság a határozatát olyan piac-meghatározásra alapította, amely akadályozta az összefonódás által a versenyre gyakorolt valamennyi kedvezőtlen hatás értékelését. Ezenfelül a felperes álláspontja szerint a Bizottság az összefonódás hatásait különösen a Kelet-Európába irányuló légiforgalmi útvonalak tekintetében értékelte tévesen, így e tekintetben mindenképpen súlyos és nyilvánvaló értékelési hiba áll fenn. A Bizottság továbbá nem vette figyelembe a horizontális összefonódásoknak a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzésére vonatkozó tanácsi rendelet (1) szerinti értékelésére vonatkozó iránymutatásokat. A Bizottság a felperes álláspontja szerint a Bizottság különösen figyelmen kívül hagyta azt, hogy az érintett összefonódás a közös piacon a versenyre nézve negatív hatásokkal jár amiatt, hogy az összefonódás eredményeképpen a többi versenytárs versenyképessége az érintett piacon korlátozottá válik, az érintett piacon nem lesznek alternatív szolgáltatók, és az érintett piachoz való hozzáférés nem lesz kellőképpen könnyű. A felperes továbbá azzal érvel, hogy a Bizottság által a Deutsche Lufthansa AG részéről elfogadott kötelezettségvállalások nem alkalmasak a hatékony verseny jelentős akadályozásának a kiküszöbölésére.

Másodszor a felperes az EK 253. cikk (EUMSZ 296. cikk) megsértésére hivatkozik, mivel a Bizottság a megtámadott határozatot nem indokolta kellőképpen, hiszen nem sorolta fel, hogy mely konkrét érvek alapján kizárt a verseny akadályozása Kelet-Európába irányuló légiforgalmi útvonalak tekintetében. A felperes azt is kifogásolja, hogy a tényállás nem kellőképpen megállapított.

Harmadszor a felperes a Bizottsággal szemben hatáskörrel való visszaélésre hivatkozik.

---

(1)  HL 2004 C 31., 5. o.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/46

---

2010. április 7-én benyújtott kereset — Entegris kontra OHIM — Optimize Technologies (OPTIMIZE TECHNOLOGIES)

(T-163/10. sz. ügy)

(2010/C 161/73)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Entegris, Inc. (Billerica, Egyesült Államok) (képviselő: T. Ludbrook Barrister és M. Rosser Solicitor)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Optimize Technologies, Inc. (Oregon City, Egyesült Államok)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék adjon helyt a keresetnek; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék adjon helyt a keresetnek;

| — | a Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) második fellebbezési tanácsának az R 802/2009-2. sz. ügyben 2010. január 18-án hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) második fellebbezési tanácsának az R 802/2009-2. sz. ügyben 2010. január 18-án hozott határozatát;

| — | a Törvényszék utasítsa el a szóban forgó közösségi védjegybejelentést; és |
| --- | --- |

—

a Törvényszék utasítsa el a szóban forgó közösségi védjegybejelentést; és

| — | a Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére, beleértve a keresettel és a felszólalási eljárással kapcsolatban felmerülő költségeket is. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére, beleértve a keresettel és a felszólalási eljárással kapcsolatban felmerülő költségeket is.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárás másik fele.

Az érintett közösségi védjegy: az „OPTIMIZE TECHNOLOGIES” szóvédjegy a 9. osztályba tartozó áruk tekintetében.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a felperes.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: az „OPTIMIZER” közösségi szóvédjegy az 1., 9. és 11. osztályba tartozó áruk tekintetében.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály helyt adott a felszólalásnak.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács hatályon kívül helyezte a vitatott határozatot, és a felszólalást teljes egészében elutasította.

Jogalapok: a 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának a megsértése, mivel a fellebbezési tanács elmulasztotta alkalmazni az említett rendelkezést a vonatkozó ítélkezési gyakorlatnak megfelelően, így tévesen jutott arra a következtetésre, hogy az érintett védjegyek között nem áll fenn az összetévesztés veszélye.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/46 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/46

---

2010. április 13-án benyújtott kereset — Pioneer Hi-Bred International kontra Bizottság

(T-164/10. sz. ügy)

(2010/C 161/74)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Pioneer Hi-Bred International, Inc. (Johnston, Egyesült Államok) (képviselők: J. Temple Lang solicitor és T. Müller-Ibold ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék állapítsa meg, hogy a Bizottság megsértette a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18 irányelv 18. cikkét, mivel nem nyújtotta be a Tanácsnak a tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdése értelmében meghozandó intézkedések tervezetét, és nem tett meg minden egyéb intézkedést, amely a döntéshozatali eljárás előrehaladásától függően szükséges lehet az irányelv 18. cikkében hivatkozott határozat elfogadásának biztosításához; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék állapítsa meg, hogy a Bizottság megsértette a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18 irányelv 18. cikkét, mivel nem nyújtotta be a Tanácsnak a tanácsi határozat 5. cikkének (2) bekezdése értelmében meghozandó intézkedések tervezetét, és nem tett meg minden egyéb intézkedést, amely a döntéshozatali eljárás előrehaladásától függően szükséges lehet az irányelv 18. cikkében hivatkozott határozat elfogadásának biztosításához;

| — | a Bizottságot kötelezze a felperes költségeinek a megtérítésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperes költségeinek a megtérítésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

2007. május 2-án nyújtotta be a felperes az EK 232. cikk szerinti első keresetet (1) előadva, hogy a Bizottság 2001/18/EK irányelv (2) 18. cikkének megsértésével nem biztosította az 1507 géntechnológiával módosított rovarrezisztens kukorica forgalomba hozatalára vonatkozó felperesi bejelentéséről szóló határozat elfogadását. 2009. január 21-én a Bizottság az 1999/468 határozat 5. cikkének (2) bekezdése alapján szabályozási bizottság elé terjesztette a határozati javaslatot. A Törvényszék előtti eljárásban a felek megállapodtak, hogy — tekintettel a határozati javaslat előterjesztésére — a kereset elvesztette célját, és a Törvényszék a 2009. szeptember 4-i végzésében kimondta, hogy T-139/07. sz. ügyben már nem szükséges határozni.

A jelen keresetben a felperes az EUMSZ 265. cikk alapján azt állítja, hogy Bizottság a felperes kérelme ellenére még mindig nem terjesztette a Tanács elé az 1507 géntechnológiával módosított rovarrezisztens kukorica forgalomba hozatalára vonatkozó javaslatát. A felperes előadja, hogy a Bizottság nem terjesztette a felperes bejelentéséről szóló határozat-tervezetet a Környezetvédelmi Tanács bármely azon hat ülése elé, amelyet azóta tartottak, hogy a szabályozási bizottság 2009. február 25-én„nem nyilvánított véleményt” a javaslatról.

A felperes azt állítja, hogy az irányelvben meghatározott eljárás szerint a Bizottság az irányelvben előírt határidőben köteles biztosítani a bejelentésről szóló határozat elfogadását és közzétételét. Ezenkívül a felperes előadja, hogy a Bizottság azzal, hogy nem terjesztette a Tanács elé a meghozandó intézkedések tervezetét, nem biztosította az ilyen határozat elfogadását, jóllehet a felperesre és egyéb felekre vonatkozó, az irányelvben előírt minden követelmény teljesült.

A felperes ezenkívül kifejti, hogy a Bizottságot az EUMSZ 265. cikk értelmében felkérték, hogy foglaljon állást, amelyet az nem tett meg. A felperes szerint a Bizottság arra vonatkozó indokai, hogy miért nem nyújtotta be a határozat-tervezetet a Tanácsnak, nem relevánsak és nem igazolhatóak. A felperes szerint a Bizottság mulasztása hátrányosan érintette jogi helyzetét, valamint különös, igazolt és mennyiségileg kifejezhető kárt okozott neki.

---

(1)  T-139/07. sz., Pioneer Hi-Bred International kontra Bizottság ügy, HL 2007. C 155., 28. o.

(2)  A géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról, valamint a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 106., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 6. kötet, 77. o.).

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/47 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/47

---

2010. április 7-én benyújtott kereset — Evropaïki Dynamiki kontra Bizottság

(T-167/10. sz. ügy)

(2010/C 161/75)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Evropaïki Dynamiki — Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Athén, Görögország) (képviselők: N. Korogiannakis és M. Dermitzakis ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg a Főtitkárság 2010. január 27-i SG.E.3/FM/psi — Ares(2010)43764. számú határozatát, amelyben elutasította a felperes által benyújtott kérelmet, amelyben ez utóbbi az 1049/2001/EK rendelet alapján kérte az Informatikai Főigazgatóság által a 2009. szeptember 18-i levélben a felperes 2009. augusztus 14-i eredeti kérelme folytán az ESP-DESIS 3A. részre vonatkozó valamennyi árajánlathoz (RfQs) történő hozzáféréssel kapcsolatosan elfoglalt álláspont felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg a Főtitkárság 2010. január 27-i SG.E.3/FM/psi — Ares(2010)43764. számú határozatát, amelyben elutasította a felperes által benyújtott kérelmet, amelyben ez utóbbi az 1049/2001/EK rendelet alapján kérte az Informatikai Főigazgatóság által a 2009. szeptember 18-i levélben a felperes 2009. augusztus 14-i eredeti kérelme folytán az ESP-DESIS 3A. részre vonatkozó valamennyi árajánlathoz (RfQs) történő hozzáféréssel kapcsolatosan elfoglalt álláspont felülvizsgálatát;

| — | semmisítse meg a Főtitkárság 2010. március 11-i SG.E.3/FM/MIB/rc/psi — Ares(2010)131966 számú határozatát, amelyben elutasította a felperes által benyújtott kérelmet, amelyben ez utóbbi az 1049/2001/EK rendelet alapján kérte az Informatikai Főigazgatóság (DG), az Európai Unió Kiadóhivatala (OP, korábban: OPOCE) és a Költségvetési Főigazgatóság által a 2009. december 11-i leveleikben a felperes 2009. október 9-i eredeti kérelme folytán a következőkkel kapcsolatban elfoglalt álláspont felülvizsgálatát: hozzáférés az (Informatikai Főigazgatóság által irányított) ESP, ESP-DIMA és ESP-DESIS szerződések, az OPOCE 6011, 6102, 6103, 6020, 10042, 6121, 6031, 10030 számú keretmegállapodásai, illetve a Költségvetési Főigazgatóság BUDG/0101 számú keretmegállapodása vonatkozásában valamennyi részre tett árajánlathoz; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Főtitkárság 2010. március 11-i SG.E.3/FM/MIB/rc/psi — Ares(2010)131966 számú határozatát, amelyben elutasította a felperes által benyújtott kérelmet, amelyben ez utóbbi az 1049/2001/EK rendelet alapján kérte az Informatikai Főigazgatóság (DG), az Európai Unió Kiadóhivatala (OP, korábban: OPOCE) és a Költségvetési Főigazgatóság által a 2009. december 11-i leveleikben a felperes 2009. október 9-i eredeti kérelme folytán a következőkkel kapcsolatban elfoglalt álláspont felülvizsgálatát: hozzáférés az (Informatikai Főigazgatóság által irányított) ESP, ESP-DIMA és ESP-DESIS szerződések, az OPOCE 6011, 6102, 6103, 6020, 10042, 6121, 6031, 10030 számú keretmegállapodásai, illetve a Költségvetési Főigazgatóság BUDG/0101 számú keretmegállapodása vonatkozásában valamennyi részre tett árajánlathoz;

| — | a Bizottságot kötelezze a felperesnél e keresettel kapcsolatban felmerült jogi és egyéb költségek, illetve kiadások megtérítésére a jelen kereset elutasítása esetén is. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a felperesnél e keresettel kapcsolatban felmerült jogi és egyéb költségek, illetve kiadások megtérítésére a jelen kereset elutasítása esetén is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Kérelmei alátámasztására a felperes arra hivatkozik, hogy a Bizottság megsértette az 1049/2001/EK rendeletet, mivel nem folytatta le a hozzáférés iránti kérelemben hivatkozott iratok konkrét, egyedi vizsgálatát annak megállapítása érdekében, hogy alkalmazandók-e a felhozott kivételek, vagy azokhoz biztosíthatnának-e részleges hozzáférést. Emellett a felperes azt is állítja, hogy a Bizottság által az EU gazdaságpolitikájának védelmével, a kereskedelmi érdekek védelmével és a közbiztonsággal kapcsolatban felhozott igazolásokat mint teljes mértékben megalapozatlanokat el kell utasítani, mivel a felperes álláspontja szerint a Bizottság által hivatkozott indokok általánosak és elvontak, és nem bizonyítják, hogy a Bizottság külön egyedi vizsgálatokat folytatott volna le a kért iratok tartalmát illetően.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/48

---

2010. április 15-én benyújtott kereset — Bizottság kontra SEMEA

(T-168/10. sz. ügy)

(2010/C 161/76)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: S. Petrova meghatalmazott és E. Bouttier ügyvéd)

Alperes: Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron (SEMEA) (Millau, Franciaország)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék kötelezze az eseti megbízottja által képviselt Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron társaságot arra, hogy fizesse meg a felperesnek az 1992. március 10-étől, vagy másodlagosan 1993. április 27-től esedékes kamatokkal növelt 41 012 EUR tőkeösszeget; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék kötelezze az eseti megbízottja által képviselt Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron társaságot arra, hogy fizesse meg a felperesnek az 1992. március 10-étől, vagy másodlagosan 1993. április 27-től esedékes kamatokkal növelt 41 012 EUR tőkeösszeget;

| — | a Törvényszék rendelje el a kamatok tőkésítését; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék rendelje el a kamatok tőkésítését;

| — | a Törvényszék kötelezze a SEMEA társaságot 5 000 EUR összeg megfizetésére visszaélésszerű magatartása miatt; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék kötelezze a SEMEA társaságot 5 000 EUR összeg megfizetésére visszaélésszerű magatartása miatt;

| — | a Törvényszék a SEMEA társaságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék a SEMEA társaságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság által képviselt Európai Közösség 1990. július 6-án olyan helyi fejlesztési tevékenységgel kapcsolatos támogatási szerződést kötött a Société d'économie mixte d'équipement de l'Aveyron (SEMEA) társasággal, amely a millau-i Centre Européen d’Entreprise Locale előkészületi munkálatainak elvégzését és megnyitását foglalta magában.

A Bizottság előadja, hogy e szerződés alapján a SEMEA különböző szolgáltatások elvégzésére, és arról a Bizottság részére rendszeresen benyújtott jelentésekben történő beszámolásra vállalt kötelezettséget, míg a Bizottság a maga részéről azt vállalta, hogy — a munkálatok igazolt költsége 50 %-ának mértékéig — legfeljebb 135 000 ECU összegű pénzügyi hozzájárulást nyújt e munkák elvégzéséhez.

1991 májusában a SEMEA a Bizottság engedélyét kérte ahhoz, hogy e szerződést egy másik szervezet, az Association CEI12 teljesíthesse, amit a Bizottság elfogadott, és egyúttal megállapította, hogy e megállapodás nem mentesíti a SEMEA-t kötelezettségei alól, és a SEMEA ennek megfelelően megerősítette, hogy kezesként felel a szerződésben meghatározott szolgáltatások megfelelő teljesítéséért.

A munkák előrehaladására vonatkozó egyik ellenőrzést követően megállapítást nyert, hogy a támogatható kiadások teljes összege 187 977 ECU, és hogy ennek következtében a Bizottság hozzájárulását ezen összeg 50 %-ában, azaz 93 988 ECU összegben kell meghatározni.

Tekintettel arra, hogy a SEMEA már megkapta a szerződés értelmében járó 135 000 ECU összeget, a jelen kereset a túlfizetés SEMEA általi visszatérítésének követelésére irányul.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/48 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/48

---

2010. április 19-én benyújtott kereset — CTG Luxembourg PSF kontra Bíróság

(T-170/10. sz. ügy)

(2010/C 161/77)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Computer Task Group Luxembourg PSF SA (Bertrange, Luxemburg) (képviselő: M. Thewes ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Bírósága

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg a Bíróság által az „AO 008/2009: 1. és 2. szintű támogatás az IT- és telefonrendszerek felhasználói részére, híváskiszolgáló központ, végfelhasználói hardvermenedzsment” uniós közbeszerzési eljárásban hozott határozatokat, nevezetesen:






  — | az ajánlatbontó bizottság 2010. február 9-i határozatát, amelyben „elkésett benyújtás” miatt elutasította a CTG CONSORTIUM által benyújtott ajánlatot; |
| --- | --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg a Bíróság által az „AO 008/2009: 1. és 2. szintű támogatás az IT- és telefonrendszerek felhasználói részére, híváskiszolgáló központ, végfelhasználói hardvermenedzsment” uniós közbeszerzési eljárásban hozott határozatokat, nevezetesen:

—

az ajánlatbontó bizottság 2010. február 9-i határozatát, amelyben „elkésett benyújtás” miatt elutasította a CTG CONSORTIUM által benyújtott ajánlatot;

| — | az Európai Unió Bíróságának a szerződés más ajánlattevő részére történő odaítéléséről szóló határozatát (dátum nélküli és a mai napig a felperessel nem közölt határozat); |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Bíróságának a szerződés más ajánlattevő részére történő odaítéléséről szóló határozatát (dátum nélküli és a mai napig a felperessel nem közölt határozat);

| — | az Európai Unió Bíróságának a CTG CONSORTIUM által benyújtott ajánlat elutasítását megerősítő 2010. március 5-i határozatát; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Bíróságának a CTG CONSORTIUM által benyújtott ajánlat elutasítását megerősítő 2010. március 5-i határozatát;

| — | állapítsa meg az Európai Unió szerződésen kívüli felelősségét, és kötelezze a Bíróságot a megtámadott határozatokkal a felperesnek okozott valamennyi kár megtérítésére, valamint jelöljön ki szakértőt a kár összegének megállapítására; |
| --- | --- |

—

állapítsa meg az Európai Unió szerződésen kívüli felelősségét, és kötelezze a Bíróságot a megtámadott határozatokkal a felperesnek okozott valamennyi kár megtérítésére, valamint jelöljön ki szakértőt a kár összegének megállapítására;

| — | a Bíróságot kötelezze valamennyi kiadás és költség megtérítésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróságot kötelezze valamennyi kiadás és költség megtérítésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen keresetével a felperes egyfelől az „1. és 2. szintű támogatás az IT- és telefonrendszerek felhasználói részére, híváskiszolgáló központ, végfelhasználói hardvermenedzsment” elnevezésű közbeszerzési eljárás (HL 2009/S 217-312292) keretében az ajánlatbontó bizottság által 2010. február 9-én hozott, elkésett benyújtás miatt a CTG CONSORTIUM által benyújtott ajánlatot elutasító határozat, valamint a szerződés más ajánlattevő részére történő odaítéléséről szóló határozat megsemmisítését, másfelől kárainak megtérítését kéri.

Keresetének alátámasztására a felperes a következő négy jogalapra hivatkozik:

| — | a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, az ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének és a szabad verseny elvének azáltal történő megsértése, hogy az ajánlatok megküldésének napján túl az ajánlatkérő meghatározta azon időpontot is amíg a postai feladásnak meg kellett történnie; |
| --- | --- |

—

a hátrányos megkülönböztetés tilalmának, az ajánlattevőkkel szembeni egyenlő bánásmód elvének és a szabad verseny elvének azáltal történő megsértése, hogy az ajánlatok megküldésének napján túl az ajánlatkérő meghatározta azon időpontot is amíg a postai feladásnak meg kellett történnie;

| — | az ajánlatkérőnek megfelelő időben megküldött felvilágosítás iránti kérelmekre való válaszadás kötelezettségének megsértése; |
| --- | --- |

—

az ajánlatkérőnek megfelelő időben megküldött felvilágosítás iránti kérelmekre való válaszadás kötelezettségének megsértése;

| — | az elutasított ajánlattevőknek a kérelmük elutasításának indokairól, a nyertes ajánlattevő nevéről és a jogorvoslati lehetőségekről történő tájékoztatására vonatkozó kötelezettség megsértése; |
| --- | --- |

—

az elutasított ajánlattevőknek a kérelmük elutasításának indokairól, a nyertes ajánlattevő nevéről és a jogorvoslati lehetőségekről történő tájékoztatására vonatkozó kötelezettség megsértése;

| — | az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió szerződésen kívüli felelőssége.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/49 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/49

---

2010. április 8-án benyújtott kereset — Colas SA kontra OHIM — García-Teresa Gárate (BASE-SEAL)

(T-172/10. sz. ügy)

(2010/C 161/78)

A keresetlevél nyelve: francia

Felek

Felperes: Colas SA (Boulogne-Billancourt, Franciaország) (képviselő: E. Logeais ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Rosario García-Teresa Gárate (Barcelona, Spanyolország)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék elsődlegesen helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács határozatát






  — | azon részében, amelyben megállapította — a vitatott védjegybejelentésben szereplő pontatlan ábrázolásra alapozva — a megjelölések hasonlóságának teljes hiányát, és elmulasztotta többek között az érintett vásárlóközönség pontos meghatározását és a BASE-SEAL kifejezések megkülönböztető képességének és domináns jellegének igazolását; |
| --- | --- | --- |

—

A Törvényszék elsődlegesen helyezze hatályon kívül a fellebbezési tanács határozatát

—

azon részében, amelyben megállapította — a vitatott védjegybejelentésben szereplő pontatlan ábrázolásra alapozva — a megjelölések hasonlóságának teljes hiányát, és elmulasztotta többek között az érintett vásárlóközönség pontos meghatározását és a BASE-SEAL kifejezések megkülönböztető képességének és domináns jellegének igazolását;

| — | azon részében, amely tagadja, hogy bármiféle hasonlóság állna fenn a megjelölések között, következésképpen pedig elutasítja a BASE-SEAL védjegy 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésével történő lajstromozásával szemben benyújtott felszólalást; és |
| --- | --- |

—

azon részében, amely tagadja, hogy bármiféle hasonlóság állna fenn a megjelölések között, következésképpen pedig elutasítja a BASE-SEAL védjegy 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértésével történő lajstromozásával szemben benyújtott felszólalást; és

| — | másodlagosan a Törvényszék helyezze részlegesen hatályon kívül a fellebbezési tanács határozatát az „ipari, tudományos, fényképészeti, mezőgazdasági, kertészeti, erdészeti vegyi termékeken ... élelmiszerek tartósítására szolgáló vegyi anyagokon” kívüli áruk tekintetében; |
| --- | --- |

—

másodlagosan a Törvényszék helyezze részlegesen hatályon kívül a fellebbezési tanács határozatát az „ipari, tudományos, fényképészeti, mezőgazdasági, kertészeti, erdészeti vegyi termékeken ... élelmiszerek tartósítására szolgáló vegyi anyagokon” kívüli áruk tekintetében;

| — | minden esetben az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

minden esetben az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: Rosario García-Teresa Gárate.

Az érintett közösségi védjegy: a „BASE-SEAL” ábrás védjegy a 11., 17. és 19. osztályba tartozó áruk tekintetében (3951464. sz. védjegybejelentés).

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a felperes.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: számos nemzeti (spanyol, magyar, francia, lengyel, svéd, német és cseh) nemzeti ábrás védjegy, valamint a, részben sárga és a „Colas” szót tartalmazó rombusz megjelenésű nemzetközi ábrás védjegy az 1., 19. és 37. osztályba tartozó áruk tekintetében.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalást elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009/EK tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel az ütköző védjegyek között fennáll az összetévesztés veszélye.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/50

---

2010. április 15-én benyújtott kereset — Milux kontra OHIM (FERTILITYINVIVO)

(T-175/10. sz. ügy)

(2010/C 161/79)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Milux Holding SA (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: J. Bojs ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának az R 1116/2009-4. sz. ügyben 2010. február 2-án hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) negyedik fellebbezési tanácsának az R 1116/2009-4. sz. ügyben 2010. február 2-án hozott határozatát;

| — | a Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az érintett közösségi védjegy: a „FERTILITYINVIVO” szóvédjegy a 9., 10. és 44. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében.

Az elbíráló határozata: az elbíráló a közösségi védjegybejelentést elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a 207/2009 tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) és c) pontjának a megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévesen vélte úgy, hogy a bejelentett védjegy nem lajstromozható közösségi védjegyként, mivel nem rendelkezik elegendő megkülönböztető képességgel.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/50 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/50

---

2010. április 15-én benyújtott kereset — Seven kontra OHIM — Seven for all mankind (SEVEN FOR ALL MANKIND)

(T-176/10. sz. ügy)

(2010/C 161/80)

A keresetlevél nyelve: olasz

Felek

Felperes: Seven SpA (Leinì, Olaszország) (képviselő: L. Trevisan ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Seven for all mankind LLC

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a második fellebbezési tanács 2010. január 28-i határozatát; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a második fellebbezési tanács 2010. január 28-i határozatát;

| — | a Törvényszék az alperest kötelezze saját költségein túl a SEVEN SPA részéről a jelen eljárás, valamint a fellebbezési tanács előtti eljárás során felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az alperest kötelezze saját költségein túl a SEVEN SPA részéről a jelen eljárás, valamint a fellebbezési tanács előtti eljárás során felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: SEVEN FOR ALL MANKIND LLC.

Az érintett közösségi védjegy: a „SEVEN FOR ALL MANKIND” szóvédjegy (4 443 222. sz. védjegybejelentés) a 14. és 18. osztályba tartozó áruk tekintetében.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a felperes.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: A „SEVEN” szóelemet tartalmazó két közösségi szóvédjegy (591 206. sz. és 3 489 234. sz. a 16., 18. és 25. osztályba tartozó áruk tekintetében) és egy nemzetközi védjegy (731 954. sz. a 3., 9., 12., 14., 15., 16., 18., 20., 22., 25. és 28. osztályba tartozó áruk tekintetében)

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak részlegesen helyt adott.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: A közösségi védjegyről szóló 207/229 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának helytelen alkalmazása.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/51 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/51

---

2010. április 19-én benyújtott kereset — Alcoa Trasformazioni kontra Bizottság

(T-177/10. sz. ügy)

(2010/C 161/81)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Alcoa Trasformazioni S.r.l. (Portoscuso, Olaszország) (képviselők: M. Siragusa ügyvéd, T. Müller-Ibold ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg a 2009. november 19-i (C(2009) 5497. sz.) bizottsági határozatnak az Olaszország által állítólagosan az Alcoa Trasformazioni S.r.l. részére odaítélt C 36/B/2006 (ex NN 38/2006) állami támogatásra vonatkozó részét; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg a 2009. november 19-i (C(2009) 5497. sz.) bizottsági határozatnak az Olaszország által állítólagosan az Alcoa Trasformazioni S.r.l. részére odaítélt C 36/B/2006 (ex NN 38/2006) állami támogatásra vonatkozó részét;

| — | kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen megsemmisítés iránti kereset tárgya az Európai Bizottság által 2009. november 19-én az Alcoa Trasformazioni S.r.l.-val szemben elfogadott határozat (1).

Az említett határozat az Alcoa szardíniai és venetói üzemeire alkalmazandó díjszabás időbeli hatályának, a 2006. január 1-jén hatályba lépett, 2005. március 14-i 35. sz. törvényerejű rendelet (2) 11. cikkének (11) bekezdésében előírt meghosszabbítását új és a közös piaccal összeegyeztethetetlen állami támogatásnak minősítette, valamint részleges visszatérítést írt elő.

E tekintetben megjegyzendő, hogy a felperesre 1996 óta kedvezményes díj vonatkozik a szardíniai és venetói alumíniumgyártó üzemeit ellátó villamos energia tekintetében. Ezt a díjat az olasz állam ellenőrzése alatt álló, később a felperesre átruházott alumíniumgyártó társaság, az Alumix privatizációjának keretében, megfelelő időben közölték a Bizottsággal. A Bizottság 1996-ban megállapította, hogy a szóban forgó díj nem minősül állami támogatásnak.

A megtámadott határozatban a Bizottság úgy véli, hogy a vitatott díj — bizonyos módosításokat követően — az 1996-ban vizsgálttól teljesen eltérő intézkedést képez.

A felperes szerint a határozat a következő indokok miatt jogellenes:

| — | az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértése, amennyiben a határozat az Alcoa által a Szardínián és Venetóban található két alumíniumgyártó üzeme részére beszerzett villamos energiára alkalmazott díjat „támogatásnak” minősíti, jóllehet az említett díj nem biztosít semmilyen előnyt a kedvezményezett részére; |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének megsértése, amennyiben a határozat az Alcoa által a Szardínián és Venetóban található két alumíniumgyártó üzeme részére beszerzett villamos energiára alkalmazott díjat „támogatásnak” minősíti, jóllehet az említett díj nem biztosít semmilyen előnyt a kedvezményezett részére;

| — | az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének megsértése, amennyiben a határozat nem számszerűsíti helyesen a támogatás összegét; |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének megsértése, amennyiben a határozat nem számszerűsíti helyesen a támogatás összegét;

| — | az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének megsértése, amennyiben a határozat tévesen minősítette a szóban forgó díjat a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásokkal összeegyeztethetetlen működési támogatásnak; |
| --- | --- |

—

az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének megsértése, amennyiben a határozat tévesen minősítette a szóban forgó díjat a regionális állami támogatásokról szóló iránymutatásokkal összeegyeztethetetlen működési támogatásnak;

| — | a gondos ügyintézés elvének és az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének megsértése, amennyiben az eljárás során a Bizottság — magyarázat és előzetes értesítés nélkül, ráadásul vizsgálat elmulasztásával — alapjaiban módosította a Szardínia számára korábban éppen a Bizottság által javasolt piaci mechanizmus bevezetésének hatására irányuló, saját értékelését; |
| --- | --- |

—

a gondos ügyintézés elvének és az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének megsértése, amennyiben az eljárás során a Bizottság — magyarázat és előzetes értesítés nélkül, ráadásul vizsgálat elmulasztásával — alapjaiban módosította a Szardínia számára korábban éppen a Bizottság által javasolt piaci mechanizmus bevezetésének hatására irányuló, saját értékelését;

| — | a bizalomvédelem elvének és az EUMSZ 108. cikk megsértése, amennyiben a határozat a szóban forgó díjat „új”, nem pedig „meglévő” támogatásnak minősítette. |
| --- | --- |

—

a bizalomvédelem elvének és az EUMSZ 108. cikk megsértése, amennyiben a határozat a szóban forgó díjat „új”, nem pedig „meglévő” támogatásnak minősítette.

Végül a felperes azzal érvel, hogy az alperes — a megtámadott határozat elfogadásával — sorozatosan sértett meg lényeges eljárási szabályokat.

---

(1)  Az Olaszország által az Alcoa Trasformazioni S.r.l. javára végrehajtott C 38/A/2004 (ex NN 58/2004) és C 36/B/2006 (ex NN 38/2006) állami támogatásokról szóló, 2009. november 19-i bizottsági határozat.

(2)  A 2005. május 14-i 80. sz. törvénnyel módosított és átalakított, a gazdasági, szociális és vidékfejlesztési cselekvési terv keretében hozott sürgős rendelkezésekről szóló törvényerejű rendelet.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/52 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/52

---

2010. április 21-én benyújtott kereset — Spanyolország kontra Bizottság

(T-178/10. sz. ügy)

(2010/C 161/82)

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Spanyol Királyság (képviselő: N. Díaz Abad)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg az Európai Bizottság 2010. február 22-i határozatát, amely jóváhagyta a Spanyolország által 2009. november 17. és december 30. között benyújtott, időközi kifizetés iránti kérelmek felfüggesztését, és másodlagosan az említett határozatot a következő, időközi kifizetések iránti kérelmeket érintő részében semmisítse meg:







  — | 2007ES161PO008 Andalúzia | 94 370 752,75 euró |
| --- | --- | --- | --- |
| — | 2007ES161PO008 Andalúzia | 479 712 483,22 euró |
| — | 2007ES162PO001 Kantábria | 4 697 332,79 euró |
| — | 2007ES162PO006 Katalónia | 15 392 569,98 euró |
| — | 2007ES162PO008 Aragónia | 12 451 358,48 euró; |

—

A Törvényszék semmisítse meg az Európai Bizottság 2010. február 22-i határozatát, amely jóváhagyta a Spanyolország által 2009. november 17. és december 30. között benyújtott, időközi kifizetés iránti kérelmek felfüggesztését, és másodlagosan az említett határozatot a következő, időközi kifizetések iránti kérelmeket érintő részében semmisítse meg:

—

2007ES161PO008 Andalúzia

94 370 752,75 euró

—

2007ES161PO008 Andalúzia

479 712 483,22 euró

—

2007ES162PO001 Kantábria

4 697 332,79 euró

—

2007ES162PO006 Katalónia

15 392 569,98 euró

—

2007ES162PO008 Aragónia

12 451 358,48 euró;

| — | állapítsa meg az Európai Bizottság azon kamatfizetésre való kötelezésének megalapozottságát, amely a jogtalanul megbénított időközi kérelmek tényleges kifizetésével kapcsolatban felmerült késedelemből ered, és |
| --- | --- |

—

állapítsa meg az Európai Bizottság azon kamatfizetésre való kötelezésének megalapozottságát, amely a jogtalanul megbénított időközi kérelmek tényleges kifizetésével kapcsolatban felmerült késedelemből ered, és

| — | az alperes intézményt kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperes intézményt kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A jelen kereset az alperes fél azon határozata ellen irányul, amely megszakította a Spanyolország által 2009. november 17. és december 30. között benyújtott, időközi kifizetés iránti kérelmek teljesítésére vonatkozó határidőt. E megszakítás húsz időközi kifizetés iránti kérelmet érint 1 890 708 859,51 euró összegben.

Kérelme alátámasztására a felperes a következő jogalapokra hivatkozik:

| — | Az 1083/2006 rendelet (1) 91. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése, mivel a Bizottság anélkül, hogy rendelkezett volna valamely nemzeti vagy közösségi ellenőrzési szervezet olyan jelentésével, amelyben az irányítási és ellenőrzési rendszerek működésének súlyos hiányosságaira utaló bizonyítékok találhatók, és anélkül hogy ilyen hiányosságok fennállnának, a megtámadott határozattal megszakította a Spanyolország által benyújtott, említett időközi kifizetések iránti kérelmek teljesítésére vonatkozó határidőt. |
| --- | --- |

—

Az 1083/2006 rendelet (1) 91. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése, mivel a Bizottság anélkül, hogy rendelkezett volna valamely nemzeti vagy közösségi ellenőrzési szervezet olyan jelentésével, amelyben az irányítási és ellenőrzési rendszerek működésének súlyos hiányosságaira utaló bizonyítékok találhatók, és anélkül hogy ilyen hiányosságok fennállnának, a megtámadott határozattal megszakította a Spanyolország által benyújtott, említett időközi kifizetések iránti kérelmek teljesítésére vonatkozó határidőt.

| — | A Bizottság által elfogadott ellenőrzési stratégia megsértése, mivel a Bizottság az említett időközi kifizetések teljesítésére vonatkozó határidőt azért szakította meg, mert úgy vélte, hogy a rendszerellenőrzés hiánya jelentős késedelmet jelent a stratégiák végrehajtásában, miközben az említett stratégiák lehetővé tették a Spanyol Királyság számára, hogy 2010. június 30-ig teljesítse a rendszerellenőrzést. |
| --- | --- |

—

A Bizottság által elfogadott ellenőrzési stratégia megsértése, mivel a Bizottság az említett időközi kifizetések teljesítésére vonatkozó határidőt azért szakította meg, mert úgy vélte, hogy a rendszerellenőrzés hiánya jelentős késedelmet jelent a stratégiák végrehajtásában, miközben az említett stratégiák lehetővé tették a Spanyol Királyság számára, hogy 2010. június 30-ig teljesítse a rendszerellenőrzést.

| — | A jogbiztonság elvének megsértése, amennyiben a megtámadott határozat előírja, hogy a Spanyol Királyságnak a rendszerellenőrzéseket a Bizottság által jóváhagyott ütemezést megelőzően kellett lefolytatni, így e kötelezettséget a spanyol hatóságok nem láthatták előre. |
| --- | --- |

—

A jogbiztonság elvének megsértése, amennyiben a megtámadott határozat előírja, hogy a Spanyol Királyságnak a rendszerellenőrzéseket a Bizottság által jóváhagyott ütemezést megelőzően kellett lefolytatni, így e kötelezettséget a spanyol hatóságok nem láthatták előre.

| — | A bizalomvédelem elvének megsértése, mivel a nemzeti hatóságok olyan ellenőrzési ütemtervek szerint jártak el, amelyeket a Bizottság a stratégiákban jóváhagyott, és amelyeket betartottak anélkül, hogy a Bizottság bármikor is kifejezésre juttatta volna, hogy tudott az irányítási és ellenőrzési rendszerben fennálló bármilyen hiányosságról. |
| --- | --- |

—

A bizalomvédelem elvének megsértése, mivel a nemzeti hatóságok olyan ellenőrzési ütemtervek szerint jártak el, amelyeket a Bizottság a stratégiákban jóváhagyott, és amelyeket betartottak anélkül, hogy a Bizottság bármikor is kifejezésre juttatta volna, hogy tudott az irányítási és ellenőrzési rendszerben fennálló bármilyen hiányosságról.

| — | Az arányosság elvének megsértése, mivel a Bizottság által elfogadott intézkedés aránytalan, és ellentétes a hatékony pénzügyi irányítással, valamint mivel léteznek más, kevésbé költséges jogi eszközök a kitűzött cél eléréséhez. |
| --- | --- |

—

Az arányosság elvének megsértése, mivel a Bizottság által elfogadott intézkedés aránytalan, és ellentétes a hatékony pénzügyi irányítással, valamint mivel léteznek más, kevésbé költséges jogi eszközök a kitűzött cél eléréséhez.

Másodlagosan a felperes a megtámadott határozat részleges megsemmisítését kéri az 1083/2006 rendelet 87. cikke (2) bekezdésének megsértése miatt, mivel a kérelem benyújtásától számított kéthónapos határidőben nem teljesítették az említett kifizetési kérelmeket.

Végül a Spanyol Királyság az 1083/2006 bizottsági rendelet 87. cikkének (2) bekezdése, az 1605/2002 bizottsági rendelet (2) 83. cikke és a 2342/2002 bizottsági rendelet (3) 106. cikkének (5) bekezdése értelmében vett késedelmi kamatot kér.

---

(1)  Az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1260/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1083/2006/EK tanácsi rendelet (HL L 210., 25. o.).

(2)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet (HL L 248., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 74. o.).

(3)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (HL L 357., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 4. kötet, 145. o.).

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/53

---

2010. április 21-én benyújtott kereset — Zitro IP kontra OHIM — Show Ball Informática (BINGO SHOWALL)

(T-179/10. sz. ügy)

(2010/C 161/83)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Zitro IP Sàrl (Luxemburg) (képviselő: A. Canela Giménez, ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Show Ball Informática Ltda

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül az OHIM határozatát; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül az OHIM határozatát;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

A bejelentett közösségi védjegy: a „BINGO SHOWALL” szóvédjegy a 9., 28. és 41. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében — 6 059 919. sz. védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Show Ball Informática Ltda.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: az 5 092 275. sz., „SHOW BALL” szóelemet tartalmazó közösségi ábrás védjegy, a 9. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a lajstromozást részben megtagadta.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a közösségi védjegyről szóló 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves értelmezése és alkalmazása.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/53

---

2010. április 16-án benyújtott kereset — Nickel Institute kontra Bizottság

(T-180/10. sz. ügy)

(2010/C 161/84)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Nickel Institute (Toronto, Kanada) (képviselők: K. Nordlander ügyvéd és H. Pearson solicitor)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék nyilvánítsa elfogadhatónak a megsemmisítés iránti kérelmet; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék nyilvánítsa elfogadhatónak a megsemmisítés iránti kérelmet;

| — | semmisítse meg a felperes által az 1049/2001/EK rendelet (1) értelmében bizonyos dokumentumokhoz való teljes körű hozzáférés iránt benyújtott kérelem elutasításáról szóló, 2010. február 8-i SG.E3/HP/psi-Ares(2010)65824. sz. bizottsági határozatot; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperes által az 1049/2001/EK rendelet (1) értelmében bizonyos dokumentumokhoz való teljes körű hozzáférés iránt benyújtott kérelem elutasításáról szóló, 2010. február 8-i SG.E3/HP/psi-Ares(2010)65824. sz. bizottsági határozatot; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetében a felperes az EUMSZ 263. cikk alapján az általa az 1049/2001/EK rendelet értelmében bizonyos dokumentumokhoz való teljes körű hozzáférés iránt benyújtott kérelem elutasításáról szóló, 2010. február 8-i SG.E3/HP/psi-Ares(2010)65824. sz. bizottsági határozat megsemmisítését kéri. A határozat többek között:

| — | helyben hagyta a Bizottság Jogi Szolgálata megbízott főigazgatójának azon határozatát, amelyben az elutasította az e szolgálatnak a 2008/58/EK bizottsági irányelv (2) tervezetére vonatkozó észrevételeit tartalmazó hét dokumentumhoz való teljes körű hozzáférés iránti kérelmet; |
| --- | --- |

—

helyben hagyta a Bizottság Jogi Szolgálata megbízott főigazgatójának azon határozatát, amelyben az elutasította az e szolgálatnak a 2008/58/EK bizottsági irányelv (2) tervezetére vonatkozó észrevételeit tartalmazó hét dokumentumhoz való teljes körű hozzáférés iránti kérelmet;

| — | helyben hagyta a Környezetvédelmi Főigazgatóság „D” igazgatósága igazgatójának azon határozatát, amelyben az elutasította a 2008/58/EK bizottsági irányelv tervezetére vonatkozóan más bizottsági főigazgatóságok észrevételeit tartalmazó két dokumentumhoz való teljes körű hozzáférés iránti kérelmet; valamint |
| --- | --- |

—

helyben hagyta a Környezetvédelmi Főigazgatóság „D” igazgatósága igazgatójának azon határozatát, amelyben az elutasította a 2008/58/EK bizottsági irányelv tervezetére vonatkozóan más bizottsági főigazgatóságok észrevételeit tartalmazó két dokumentumhoz való teljes körű hozzáférés iránti kérelmet; valamint

| — | megerősítette, hogy a Bizottságnak nincs birtokában olyan dokumentum, jegyzet vagy levelezés (beleértve kapcsolódó dokumentumokat és észrevételeket), amely a Jogi Szolgálatnak a 2009/2/EK bizottság irányelv (3) tervezetére vonatkozó álláspontját tartalmazná. |
| --- | --- |

—

megerősítette, hogy a Bizottságnak nincs birtokában olyan dokumentum, jegyzet vagy levelezés (beleértve kapcsolódó dokumentumokat és észrevételeket), amely a Jogi Szolgálatnak a 2009/2/EK bizottság irányelv (3) tervezetére vonatkozó álláspontját tartalmazná.

Kereseti kérelmei alátámasztására a felperes több jogalapot terjeszt elő:

| | Először is, a Bizottság főtitkára a kért dokumentumok közül több tekintetében a jogi tanácsadás védelmére vonatkozó kivételt oly módon értelmezte, hogy ezzel nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el és megsértette az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdését. |
| --- | --- |

Először is, a Bizottság főtitkára a kért dokumentumok közül több tekintetében a jogi tanácsadás védelmére vonatkozó kivételt oly módon értelmezte, hogy ezzel nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el és megsértette az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdését.

| | Ezenkívül, a Bizottság főtitkára a kért dokumentumok közül egy tekintetében a bírósági eljárások védelmére vonatkozó kivételt oly módon értelmezte, hogy ezzel nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el és megsértette az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdését. |
| --- | --- |

Ezenkívül, a Bizottság főtitkára a kért dokumentumok közül egy tekintetében a bírósági eljárások védelmére vonatkozó kivételt oly módon értelmezte, hogy ezzel nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el és megsértette az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének második francia bekezdését.

| | Végül a Bizottság főtitkára nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el és megsértette az 1049/2001/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdését azáltal, hogy nem nevezte meg és nem tette hozzáférhetővé azon dokumentumokat, amelyekben a Jogi Szolgálat a 2009/2/EK bizottsági irányelv tervezetét véleményezte. |
| --- | --- |

Végül a Bizottság főtitkára nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el és megsértette az 1049/2001/EK rendelet 8. cikkének (1) bekezdését azáltal, hogy nem nevezte meg és nem tette hozzáférhetővé azon dokumentumokat, amelyekben a Jogi Szolgálat a 2009/2/EK bizottsági irányelv tervezetét véleményezte.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, HL L 145., 43. o. (magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.)

(2)  A veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez történő harmincadik módosító hozzáigazításáról szóló, 2008. augusztus 21-i 2008/58/EK bizottsági irányelv, HL L 246., 1. o.

(3)  A veszélyes anyagok osztályozására, csomagolására és címkézésére vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló 67/548/EGK tanácsi irányelvnek a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából, harmincegyedik alkalommal történő módosításáról szóló, 2009. január 15-i 2009/2/EK bizottsági irányelv, HL L 11., 6. o.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/54 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/54

---

2010. április 19-én benyújtott kereset — AISCAT kontra Bizottság

(T-182/10. sz. ügy)

(2010/C 161/85)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Associazione Italiana delle Società Concessionarie per la costruzione e l’esercizio di Autostrade e Trafori stradali (AISCAT) (Róma, Olaszország) (képviselő: M. Maresca ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg a 2010. február 10-i bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg a 2010. február 10-i bizottsági határozatot.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes az Európai Bizottság 2010. februári levelében szereplő határozat megsemmisítését kéri, amely határozatban az Európai Bizottság kizárja az EK-Szerződés 87. cikke (jelenleg EUMSZ 107. cikk) Olasz Köztársaság általi amiatti megsértésének megállapíthatóságát, hogy ez utóbbi egy autópálya-szakasz (az ún. Passante di Mestre) megépítésével és üzemeltetésével közbeszerzési eljárás nélkül bízott meg egy köz- és magántulajdonban lévő vegyes tőkéjű társaságot, a CAV S.p.A.-t (az ANAS S.p.A. és a venetói tartomány egyenlő részvételi arányával létrehozott részvénytársaság), valamint hogy annak megépítését a párhuzamos és versengő autópálya-szakaszon található fizetőkapuknál szedett díjak megnövelésén keresztül finanszírozta.

Az EK 87. cikk (jelenleg EUMSZ 107. cikk) Olasz Köztársaság általi megsértését két jogalap támasztja alá.

Elsősorban állami támogatásnak minősül az, hogy az Olasz Köztársaság a 2007. december 24-i 244. sz. törvény 2. cikkének (290) bekezdésével közvetlenül a CAV számára ítélte oda a Passante di Mestre építési és kezelési koncesszióját, mivel az ún. házon belüli ajánlati felhívások jogszerűségére vonatkozó követelmények nem teljesültek, az odaítélés jogosultja pedig egy olyan vegyes tőkéjű társaság volt, amelynek törvényi és irányítási jellemzői tisztességtelen versenyelőnyt vonnak maguk után. A CAV-nak ugyanis 50 %-ban az ANAS a tulajdonosa, amely — jóllehet állami szabályozó hatóságként működik — vállalkozási tevékenységet is végez (autópálya-építés és -üzemeltetés) ugyanazon a piacon, amelyet ő maga szabályoz, és amely piac tekintetében ő maga a koncesszióba adó.

Másodsorban a CAV javára nyújtott állami támogatásnak minősül az, hogy az Olasz Köztársaság jóváhagyta a Passante di Mestre párhuzamos és versengő autópálya szakaszon található fizetőkapuknál szedett díjak megnövelésén keresztül történő finanszírozása tárgyában az ANAS (mint koncesszióba adó) és a CAV között létrejött megállapodást.

A díjnövelés volt ugyanis az az eszköz, amely révén a gépjármű-forgalmat az új építésű autópálya-szakaszra (a Passante di Mestrére) terelték, és egyúttal az, amelynek eredményeként az említett díjemeléssel érintett, versengő autópálya-szakaszon (Tangenziale di Mestre) visszaesett a forgalom. A támogatás tárgya tehát nem a díjnövelésből eredő összegben, hanem a CAV-nál ennek eredményeként képződött versenyelőnyben, illetve abban a veszteségben áll, amelyet a Tangenziale di Mestre üzemeltetésére jogosult társaságok amiatt elszenvednek.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/55

---

2010. április 26-án benyújtott kereset — DTL kontra OHIM — Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales (Solaria)

(T-188/10. sz. ügy)

(2010/C 161/86)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: DTL Corporación, SL (képviselő: C. Rueda Pascual, ügyvéd)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales, SL (Pamplona, Spanyolország)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül az OHIM második fellebbezési tanácsának az R 767/2009-2. sz. ügyben 2010. február 17-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül az OHIM második fellebbezési tanácsának az R 767/2009-2. sz. ügyben 2010. február 17-én hozott határozatát;

| — | Azt módosítsa úgy, hogy utasítsák el a Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales, SL által az 51533235. sz. SOLARIA közösségi védjegybejelentéssel szemben benyújtott felszólalást, lehetővé téve azt, hogy az említett védjegy ne csupán a 41. osztály tekintetében, hanem a 37. é a 42. osztály valamennyi szolgáltatása tekintetében is lajstromozható legyen; és kötelezze a felszólalót a felszólalás, valamint az OHIM előtti fellebbezési eljárás költségeinek viselésére; valamint |
| --- | --- |

—

Azt módosítsa úgy, hogy utasítsák el a Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales, SL által az 51533235. sz. SOLARIA közösségi védjegybejelentéssel szemben benyújtott felszólalást, lehetővé téve azt, hogy az említett védjegy ne csupán a 41. osztály tekintetében, hanem a 37. é a 42. osztály valamennyi szolgáltatása tekintetében is lajstromozható legyen; és kötelezze a felszólalót a felszólalás, valamint az OHIM előtti fellebbezési eljárás költségeinek viselésére; valamint

| — | az OHIM-ot és az eljárásba beavatkozó, e keresettel szemben ellenkérelmet előterjesztő többi felet kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot és az eljárásba beavatkozó, e keresettel szemben ellenkérelmet előterjesztő többi felet kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

A bejelentett közösségi védjegy: a SOLARIA szóelemet tartalmazó ábrás védjegy, a 37., 41. és 42. osztályba tartozó szolgáltatások tekintetében — 5 153 325. sz. védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Gestión de Recursos y Soluciones Empresariales, SL

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a 2 689 747. sz., SOLARTIA szóelemet tartalmazó spanyol ábrás védjegy, a 37. és 42. osztály tekintetében.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak részben helyt adott.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a közösségi védjegyről szóló 207/2009 rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves értelmezése és alkalmazása.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/55 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/55

---

2010. április 22-én benyújtott kereset — Egan és Hackett kontra Parlament

(T-190/10. sz. ügy)

(2010/C 161/87)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Kathleen Egan (Athboy, Írország) és Margaret Hackett (Borris-in-Ossory, Írország) (képviselők: C. MacEochaidh SC és J. Goode, barristers, valamint K. Neary, solicitor)

Alperes: Európai Parlament

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék nyilvánítsa elfogadhatónak a keresetet; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék nyilvánítsa elfogadhatónak a keresetet;

| — | a Törvényszék az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg az Európai Parlament 2010. február 12-i (A(2010) 579. sz.) határozatát, amelyben megtagadta a felperesek által a 2009. december 16-i eredeti kérelmükben és a 2010. január 28-i megerősítő kérelmükben kért információkhoz való hozzáférést; és |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az EUMSZ 263. cikk alapján semmisítse meg az Európai Parlament 2010. február 12-i (A(2010) 579. sz.) határozatát, amelyben megtagadta a felperesek által a 2009. december 16-i eredeti kérelmükben és a 2010. január 28-i megerősítő kérelmükben kért információkhoz való hozzáférést; és

| — | a Törvényszék kötelezze a Parlamentet a felperesek részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék kötelezze a Parlamentet a felperesek részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperesek jelen keresetükkel az EUMSZ 263. cikk alapján azt kérik, hogy a Törvényszék semmisítse meg az Európai Parlament 2010. február 12-i (A(2010) 579. sz.) határozatát, amelyben megtagadta az Európai Parlament tagjai akkreditált vagy egyéb asszisztenseinek nevét és/vagy pénzügyi érdekeltségeit tartalmazó nyilvános jegyzékekhez való hozzáférést.

Keresetük alátámasztására a felperesek azt állítják, hogy a Parlament helytelenül hivatkozott az 1049/2001/EK rendeletre (1) és a 45/2001/EK rendeletre (2) a már nyilvánosnak minősített dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadásának megalapozására. Ennek megfelelően a felperesek több jogalapot is felhoznak.

Először is a Parlament nem indokolta megfelelően a vitatott határozatot, és ezzel megsértette az 1049/2001/EK rendelet 8. cikkét.

Másodszor a vitatott határozat tévesen értékeli az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában szereplő kivételt, mivel az szerepel benne, hogy a szóban forgó dokumentumok nyilvánosságra hozatala sértené az érintettek személyiségi jogait, és/vagy mivel e határozatban nem vették figyelembe a 4. cikk (1) bekezdésének b) pontja valódi jellegét, és/vagy mivel azt tartalmazza, hogy az Európai Parlament tagjai asszisztenseinek nyilvános jegyzékeihez való hozzáférés iránti közérdek elveszti jelentőségét onnantól, amikor az érintett említett állása megszűnik.

Ezenfelül a vitatott határozat lényeges eljárási követelményeket sért, mivel az 1049/2001/EK rendelet 8. cikkével ellentétesen nem tájékoztatja a felpereseket a megerősítő kérelmük elutasításával szembeni jogorvoslati lehetőségekről.

Végül a vitatott határozat a demokrácia, az átláthatóság, az arányosság, az egyenlőség és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvét is sérti, mivel megtagadja a hozzáférést nyilvános iratokhoz, holott ezen iratok az 1049/2001/EK rendelet alapján korábban hozzáférhetők voltak.

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.).

(2)  A személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 8., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 26. kötet, 102. o.).

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/56

---

2010. április 29-én benyújtott kereset — Avery Dennison kontra OHIM — Dennison Hesperia (AVERY DENNISON)

(T-200/10. sz. ügy)

(2010/C 161/88)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Avery Dennison Corp. (képviselők: E. Armijo Chávarri és A. Castán Pérez-Gómez, ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Dennison Hesperia, SA (Torrejón de Ardoz, Spanyolország)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül vagy másodlagosan, módosítsa az OHIM második fellebbezési tanácsának az R 798/2009-2. sz. ügyben 2010. február 9-én hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül vagy másodlagosan, módosítsa az OHIM második fellebbezési tanácsának az R 798/2009-2. sz. ügyben 2010. február 9-én hozott határozatát;

| — | az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes

A bejelentett közösségi védjegy: az „AVERY DENNISON” szóvédjegy, az 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 12., 16., 17., 19., 20., 22., 24., 28., 35., 37., 38., 39.,40., 41. és 42. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében — 3 825 114. sz. védjegybejelentés

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: Dennison Hesperia, S.A..

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: az 1 996 088 sz. DENNISON spanyol védjegy, a 16. osztályba tartozó áruk tekintetében

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály részben helyt adott a felszólalásnak.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.

Jogalapok: a közösségi védjegyről szóló 207/09 rendelet 42. cikke (2) és (3) bekezdésének, illetve másodlagos jelleggel 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának téves értelmezése.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/56

---

A Törvényszék 2010. április 16-i végzése — DB Schenker Rail Deutschland kontra Bizottság

(T-109/04. sz. ügy) (1)

(2010/C 161/89)

Az eljárás nyelve: német

A nyolcadik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 146., 2004.5.29.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/56

---

A Törvényszék 2010. április 13-i végzése — Unity OSG FZE kontra Tanács

(T-511/08. sz. ügy) (1)

(2010/C 161/90)

Az eljárás nyelve: angol

A második tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 32., 2009.2.7.

---

Közszolgálati Törvényszék

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/57

---

2010. március 29-én benyújtott kereset — Marsili kontra Bizottság

(F-19/10. sz. ügy)

(2010/C 161/91)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Letizia Marsili (Brüsszel, Belgium) (képviselők: K. Van Maldegem, C. Mereu és M. Velardo ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

Az EPSO/AST/51/08 versenyvizsga tartaléklistájára a felperes felvételét megtagadó bizottsági határozat megsemmisítése, valamint a felperes által elszenvedett kár megtérítése.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a versenyvizsga-bizottság 2009. december 17-i határozatát, amely megtagadta a felperes felvételét az EPSO/AST/51/08 versenyvizsga tartaléklistájára, és kötelezze az alperest ideiglenesen 1 euróban megállapított, az eljárás során pontosan meghatározandó összegű kártérítés, valamint az elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár után 6,75% mértékű kompenzációs és késedelmi kamat megfizetésére; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a versenyvizsga-bizottság 2009. december 17-i határozatát, amely megtagadta a felperes felvételét az EPSO/AST/51/08 versenyvizsga tartaléklistájára, és kötelezze az alperest ideiglenesen 1 euróban megállapított, az eljárás során pontosan meghatározandó összegű kártérítés, valamint az elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár után 6,75% mértékű kompenzációs és késedelmi kamat megfizetésére;

| — | a Közszolgálati Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezze a költségek megfizetésére. |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezze a költségek megfizetésére.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/57 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/57

---

2010. március 31-én benyújtott kereset — Marcuccio kontra Bizottság

(F-21/10. sz. ügy)

(2010/C 161/92)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: Luigi Marcuccio (Tricase, Lecce) (képviselő: G. Cipressa ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

A felperes amiatt elszenvedett kár megtérítésére irányuló kérelmének elutasításáról szóló határozat megsemmisítése, hogy az alperes az őt a T-241/03. sz. ügyben segítő ügyvéd tiszteletdíjára vonatkozó terhelési értesítést a felperes védelmét ellátó ügyvédnek, és nem magának a felperesnek küldte meg.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2009. február 23-i kérelmet hallgatólagosan elutasító határozatot; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2009. február 23-i kérelmet hallgatólagosan elutasító határozatot;

| — | amennyiben ez szükséges, a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a kérelem elutasításáról szóló 2009. február 23-i határozatra irányuló, 2009. szeptember 14-i panaszt elutasító jogi aktust, bármely formában hozták is azt; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges, a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a kérelem elutasításáról szóló 2009. február 23-i határozatra irányuló, 2009. szeptember 14-i panaszt elutasító jogi aktust, bármely formában hozták is azt;

| — | amennyiben ez szükséges, a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2009. december 1-jei francia nyelven készült és olasz nyelvű fordítással kísért, a felperes által 2010. január 19-én átvett értesítést; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges, a Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a 2009. december 1-jei francia nyelven készült és olasz nyelvű fordítással kísért, a felperes által 2010. január 19-én átvett értesítést;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Bizottságot a felperes által a 2006. december 4-i értesítés megfogalmazása és annak a felperest a T-241/03. sz. ügyben képviselő ügyvéd részére történt megküldése miatt indokolatlanul elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár megtérítésére, valamint a felperes részére 10 000,00 euró összeg, illetve a Közszolgálati Törvényszék által igazságosnak és méltányosnak tartott magasabb vagy alacsonyabb összeg megfizetésére; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Bizottságot a felperes által a 2006. december 4-i értesítés megfogalmazása és annak a felperest a T-241/03. sz. ügyben képviselő ügyvéd részére történt megküldése miatt indokolatlanul elszenvedett vagyoni és nem vagyoni kár megtérítésére, valamint a felperes részére 10 000,00 euró összeg, illetve a Közszolgálati Törvényszék által igazságosnak és méltányosnak tartott magasabb vagy alacsonyabb összeg megfizetésére;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Bizottságot, hogy a 2009. február 23-i kérelem Bizottsághoz történő megérkezését követő napjától a 10 000,00 euró összeg tényleges megfizetéséig terjedő időszakra fizessen meg a felperesnek évi 10 %-os kamatot, évenkénti tőkésítés mellett; |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Bizottságot, hogy a 2009. február 23-i kérelem Bizottsághoz történő megérkezését követő napjától a 10 000,00 euró összeg tényleges megfizetéséig terjedő időszakra fizessen meg a felperesnek évi 10 %-os kamatot, évenkénti tőkésítés mellett;

| — | a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az Európai Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék kötelezze az Európai Bizottságot a költségek viselésére.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/58

---

2010. április 16-án benyújtott kereset — Allen kontra Bizottság

(F-23/10. sz. ügy)

(2010/C 161/93)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Finola Allen (Armação de Pera, Portugália) (képviselők: L. Levi és A. Blot ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

A felperes súlyos betegségének elismerése iránti kérelmet megtagadó határozat megsemmisítése.

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Közszolgálati Törvényszék:

| — | semmisítse meg a súlyos betegségének elismerése iránti kérelmet elutasító 2009. június 30-i határozatot, és szükség esetén a 2009. július 17-i határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a súlyos betegségének elismerése iránti kérelmet elutasító 2009. június 30-i határozatot, és szükség esetén a 2009. július 17-i határozatot;

| — | amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a felperes panaszát elutasító 2010. január 8-i határozatot; |
| --- | --- |

—

amennyiben ez szükséges, semmisítse meg a felperes panaszát elutasító 2010. január 8-i határozatot;

| — | ebből következően ismerje el súlyos betegségként a 2009. július 2-án kiegészített, május 19-i kérelemben leírt betegségét és rendelje el a költségek teljes megtérítését 2009. július 1-jétől kezdődően; |
| --- | --- |

—

ebből következően ismerje el súlyos betegségként a 2009. július 2-án kiegészített, május 19-i kérelemben leírt betegségét és rendelje el a költségek teljes megtérítését 2009. július 1-jétől kezdődően;

| — | másodlagosan rendelje el a költségek betegbiztosításból történő fedezését 2009. július 10-ig; |
| --- | --- |

—

másodlagosan rendelje el a költségek betegbiztosításból történő fedezését 2009. július 10-ig;

| — | kötelezze a Bizottságot méltányosan megállapított kártérítés, ideiglenes jelleggel pedig 1 euró megfizetésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot méltányosan megállapított kártérítés, ideiglenes jelleggel pedig 1 euró megfizetésére;

| — | kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Bizottságot a költségek viselésére.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/58

---

2010. április 21-én benyújtott kereset — Kaskarelis kontra Bizottság

(F-24/10. sz. ügy)

(2010/C 161/94)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Loukas Kaskarelis (Auderghem, Belgium) (képviselő: S. Pappas ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

A jogvita tárgya és leírása

A külföldi munkavégzési támogatás, a beilleszkedési támogatás és az utazási költségtérítés felperes számára való nyújtását megtagadó alperesi határozat megsemmisítése.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal azon határozatát, amely megtagadja számára a külföldi munkavégzési támogatás, a beilleszkedési támogatás és az utazási költségtérítés nyújtását, valamint semmisítse meg a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságnak a felperes panaszát elutasító határozatát; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg a Személyi Juttatásokat Kezelő és Kifizető Hivatal azon határozatát, amely megtagadja számára a külföldi munkavégzési támogatás, a beilleszkedési támogatás és az utazási költségtérítés nyújtását, valamint semmisítse meg a munkaszerződés megkötésére jogosult hatóságnak a felperes panaszát elutasító határozatát;

| — | a Közszolgálati Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezze a költségek megfizetésére. |
| --- | --- |

—

a Közszolgálati Törvényszék az Európai Bizottságot kötelezze a költségek megfizetésére.

---

| 19.6.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.6.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 161/58

---

2010. április 28-án benyújtott kereset — AG (*1) kontra Parlament

(F-25/10. sz. ügy)

(2010/C 161/95)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: AG (*1) (képviselők: S. Rodriguez és C. Bernard-Glanz ügyvédek)

Alperes: Európai Parlament

A jogvita tárgya és leírása

A felperes próbaidőt követő elbocsátásáról szóló határozat megsemmisítése, valamint az őt ért kár megtérítése.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az elbocsátásról szóló 2009. május 14-i határozatot, a panasz elutasításáról szóló 2009. december 21-i határozattal együtt. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az elbocsátásról szóló 2009. május 14-i határozatot, a panasz elutasításáról szóló 2009. december 21-i határozattal együtt.

| — | A Közszolgálati Törvényszék határozza meg a kinevezésre jogosult hatóság számára a megtámadott határozatok megsemmisítésének joghatásait, jelesül mondja ki, hogy lehetőség van egy második próbaidő teljesítésére vagy a próbaidő meghosszabbítására, amelyet a felperes teljesítményének újbóli értékelése követ. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék határozza meg a kinevezésre jogosult hatóság számára a megtámadott határozatok megsemmisítésének joghatásait, jelesül mondja ki, hogy lehetőség van egy második próbaidő teljesítésére vagy a próbaidő meghosszabbítására, amelyet a felperes teljesítményének újbóli értékelése követ.

| — | A Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest a felperest szakmai és pénzügyi szempontból ért kár, valamint az őt ért nem vagyoni kár megtérítésére (a felperes előbbi esetében arra az illetményre és az ahhoz kapcsolódó előnyökre hivatkozik, amelyet 2009. május 16-tól a szolgálatba a megtámadott határozatok megsemmisítését követő visszahelyezése időpontjáig kapott volna, az utóbbi esetében pedig ideiglenesen és megközelítőleg 50 000 eurós összegre). |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék kötelezze az alperest a felperest szakmai és pénzügyi szempontból ért kár, valamint az őt ért nem vagyoni kár megtérítésére (a felperes előbbi esetében arra az illetményre és az ahhoz kapcsolódó előnyökre hivatkozik, amelyet 2009. május 16-tól a szolgálatba a megtámadott határozatok megsemmisítését követő visszahelyezése időpontjáig kapott volna, az utóbbi esetében pedig ideiglenesen és megközelítőleg 50 000 eurós összegre).

| — | A Közszolgálati Törvényszék kötelezze az Európai Parlamentet a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék kötelezze az Európai Parlamentet a költségek viselésére.

---

(*1)  Törölt vagy áthelyezett információ a személyes és/vagy bizalmas jellegű adatok védelme érdekében.

---