# Uradni list C 202/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.202.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 202 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5324. julij 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.202.slv

Uradni list

Evropske unije

C 202

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5324. julij 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 202/01 | Menjalni tečaji eura | 1 |
| 2010/C 202/02 | Obvestilo o izvedbi jamstvenih ukrepov v okviru Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress | 2 |
| 2010/C 202/03 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 27 držav članic, ki veljajo od 1. avgusta 2010(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1)) | 3 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 202/01

Menjalni tečaji eura

1

2010/C 202/02

Obvestilo o izvedbi jamstvenih ukrepov v okviru Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress

2

2010/C 202/03

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 27 držav članic, ki veljajo od 1. avgusta 2010(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

3

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 202/04 | Objava povzetka glavnih elementov specifikacije v skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 4 |
| 2010/C 202/05 | Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 8 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 202/04

Objava povzetka glavnih elementov specifikacije v skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

4

2010/C 202/05

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

8

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 202/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. julija 2010

2010/C 202/01

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2897 |
| JPY | japonski jen | 112,48 |
| DKK | danska krona | 7,4520 |
| GBP | funt šterling | 0,83720 |
| SEK | švedska krona | 9,4410 |
| CHF | švicarski frank | 1,3488 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9660 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,180 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 287,17 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7091 |
| PLN | poljski zlot | 4,0700 |
| RON | romunski leu | 4,2648 |
| TRY | turška lira | 1,9577 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4427 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3386 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,0200 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7741 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7682 |
| KRW | južnokorejski won | 1 546,15 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,5756 |
| CNY | kitajski juan | 8,7446 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2450 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 668,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1238 |
| PHP | filipinski peso | 59,715 |
| RUB | ruski rubelj | 39,1430 |
| THB | tajski bat | 41,577 |
| BRL | brazilski real | 2,2686 |
| MXN | mehiški peso | 16,4346 |
| INR | indijska rupija | 60,5320 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2897

JPY

japonski jen

112,48

DKK

danska krona

7,4520

GBP

funt šterling

0,83720

SEK

švedska krona

9,4410

CHF

švicarski frank

1,3488

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9660

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,180

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

287,17

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7091

PLN

poljski zlot

4,0700

RON

romunski leu

4,2648

TRY

turška lira

1,9577

AUD

avstralski dolar

1,4427

CAD

kanadski dolar

1,3386

HKD

hongkonški dolar

10,0200

NZD

novozelandski dolar

1,7741

SGD

singapurski dolar

1,7682

KRW

južnokorejski won

1 546,15

ZAR

južnoafriški rand

9,5756

CNY

kitajski juan

8,7446

HRK

hrvaška kuna

7,2450

IDR

indonezijska rupija

11 668,20

MYR

malezijski ringit

4,1238

PHP

filipinski peso

59,715

RUB

ruski rubelj

39,1430

THB

tajski bat

41,577

BRL

brazilski real

2,2686

MXN

mehiški peso

16,4346

INR

indijska rupija

60,5320

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 24.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 202/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 202/2

---

Obvestilo o izvedbi jamstvenih ukrepov v okviru Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress

2010/C 202/02

To obvestilo je naslovljeno na posrednike, kot so npr. finančne institucije, mikrofinančne institucije ali jamstvene institucije, ki imajo namen zagotavljati mikrokredite ali jamstva za podporo mikrokreditov.

Evropska unija je pooblastila Evropski investicijski sklad („EIS“) za izvajanje jamstvenih ukrepov v okviru Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost („instrument“) (1) z izdajanjem jamstev v svojem imenu, vendar pa na račun in tveganje Evropske unije, ki krije mikrokredite oziroma jamstva za podporo mikrokreditov („jamstveni ukrepi“).

Jamstveni ukrepi zagotovijo vire Evropske unije za večjo dostopnost in razpoložljivost mikrofinanciranja za končne upravičence, opredeljene v členu 2 Sklepa o ustanovitvi instrumenta.

Ti jamstveni ukrepi so odprti za javne in zasebne organe, ustanovljene na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni v državah članicah, ki zagotavljajo mikrokredite ali jamstva za podporo mikrokreditov osebam in mikropodjetjem v državah članicah Evropske unije.

Sredstva iz proračuna Unije, odobrena za ta instrument za obdobje od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2013, okvirno znašajo skupaj 100 milijonov EUR, od katerih je 25 milijonov EUR določenih za jamstvene ukrepe.

Zainteresirani posredniki lahko podrobne informacije o jamstvenih ukrepih najdejo na naslovu:

| European Investment Fund |
| --- |
| 96, boulevard Konrad Adenauer |
| 2968 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| E–naslov: info@eif.org |

European Investment Fund

96, boulevard Konrad Adenauer

2968 Luxembourg

LUXEMBOURG

E–naslov: info@eif.org

Namenski poštni predal

ali na spletni strani EIS: http://www.eif.org/what_we_do/microfinance/progress/Progress_Microcredit_Guarantees_1.htm

Namenska povezava

Kontaktni podatki o posrednikih, ki bodo prejeli jamstva EIS v okviru jamstvenih ukrepov, bodo objavljeni na spletni strani EIS, da bodo končni upravičenci lahko direktno vzpostavili stik s temi posredniki.

EIS bo stalno proučeval vloge s strani posrednikov, in sicer v okviru omejitev razpoložljivih dodeljenih proračunskih sredstev Unije. EIS si bo prizadeval za geografsko uravnoteženo razdelitev.

---

(1)  Sklep št. 283/2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. marca 2010 o ustanovitvi Evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress za zaposlovanje in socialno vključenost (UL L 87, 7.4.2010, str. 1).

---

| 24.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 202/3

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah za 27 držav članic, ki veljajo od 1. avgusta 2010

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 (UL L 140, 30.4.2004, str. 1))

2010/C 202/03

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi izvedbene uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 166, 25.6.2010, str. 6.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.8.2010 | ... | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,18 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.7.2010 | 31.7.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,27 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 2,85 | 1,24 | 3,99 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,35 |
| 1.6.2010 | 30.6.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 3,45 | 1,24 | 4,72 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.5.2010 | 31.5.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,03 | 1,24 | 1,88 | 2,77 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 4,46 | 1,24 | 6,47 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 7,82 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.4.2010 | 30.4.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 3,47 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 5,97 | 1,24 | 1,24 | 5,90 | 1,24 | 8,97 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.3.2010 | 31.3.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 4,73 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 7,17 | 1,24 | 11,76 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |
| 1.1.2010 | 28.2.2010 | 1,24 | 1,24 | 4,92 | 1,24 | 2,39 | 1,24 | 1,88 | 6,94 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 1,24 | 7,03 | 1,24 | 1,24 | 8,70 | 1,24 | 15,11 | 1,24 | 1,24 | 4,49 | 1,24 | 9,92 | 1,02 | 1,24 | 1,24 | 1,16 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.8.2010

...

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,18

1,24

1,24

1,35

1.7.2010

31.7.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,27

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

2,85

1,24

3,99

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,35

1.6.2010

30.6.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

3,45

1,24

4,72

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.5.2010

31.5.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,03

1,24

1,88

2,77

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

4,46

1,24

6,47

1,24

1,24

4,49

1,24

7,82

1,02

1,24

1,24

1,16

1.4.2010

30.4.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

3,47

1,24

1,24

1,24

1,24

5,97

1,24

1,24

5,90

1,24

8,97

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.3.2010

31.3.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

4,73

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

7,17

1,24

11,76

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

1.1.2010

28.2.2010

1,24

1,24

4,92

1,24

2,39

1,24

1,88

6,94

1,24

1,24

1,24

1,24

7,03

1,24

1,24

8,70

1,24

15,11

1,24

1,24

4,49

1,24

9,92

1,02

1,24

1,24

1,16

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 24.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 202/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 202/4

---

Objava povzetka glavnih elementov specifikacije v skladu s členom 18(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1898/2006 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 202/04

POVZETEK

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006
   (1)

„ČESKOBUDĚJOVICKÉ PIVO“

ES št.: CZ/PGI/0005/0446-29.04.2004

ZOP ( ) ZGO ( X )

Ta povzetek zajema glavne elemente specifikacije proizvoda za informativne namene.

1.   Pristojna služba v državi članici:

| Naziv: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Naslov: | Antonína Čermáka 2a |
| 168 00 Praha 6 |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Naziv:

Úřad průmyslového vlastnictví

Naslov:

Antonína Čermáka 2a

168 00 Praha 6

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 220383111

Faks

+420 224324718

E–naslov:

posta@upv.cz

2.   Vlagatelj:

| Naziv: | Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale |
| --- | --- |
| Naslov: | Karolíny Světlé 4 |
| 370 21 České Budějovice |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Naziv:

Budějovický Budvar, národní podnik, Budweiser Budvar, National Corporation, Budweiser Budvar, Entreprise Nationale

Naslov:

Karolíny Světlé 4

370 21 České Budějovice

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 387705111

Faks

—

E–naslov:

budvar@budvar.cz

Sestava:

proizvajalci/predelovalci ( X ) drugo ( )

3.   Vrsta proizvoda:

| Skupina 2.1 | Pivo |
| --- | --- |

Skupina 2.1

Pivo

4.   Specifikacija:

(povzetek zahtev v skladu s členom 4(2) Uredbe (ES) št. 510/2006)

4.1   Ime:

„Českobudějovické pivo“

4.2   Opis:

Svetlo pivo z značilno aromo, ki mu jo dajeta svetli slad in aromatični žatski hmelj, z rahlo izraženo grenčico in okusom po sladu, ki nastane zaradi razlike med doseženim in možnim vrenjem, ter ostrino, ki izvira iz naravno prisotnega ogljikovega dioksida.

Pivo je značilne svetlo zlate barve. Pri točenju v kozarec nastane rahla, kremasta pena. Zaradi visoke vsebnosti polifenolov iz aromatičnega žatskega hmelja so vse vrste piva „Českobudějovické pivo“ zelo pitne in priljubljene.

Pivo se deli na pet različnih vrst z izrazitim skupnim poreklom.

Svetli ležak

Vol. % alkohola: 4,6–5,3

Hmeljena pivina v %: 11,4–12,3

Grenčica v IBU: 20–24

Barva v EBC: 9–13

Vonj: srednje močan do močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju

Okus: rahlo do srednje izražena rahlo do srednje trpka grenčica, srednje močan do močan okus s sladkobnim pookusom, zaznavna ostrina

Dvakrat fermentirani svetli ležak

Vol. % alkohola: 4,6–5,3

Hmeljena pivina v %: 11,4–12,3

Grenčica v IBU: 20–24

Barva v EBC: 9–13

Vonj: srednje močan do močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju

Okus: rahlo do srednje izražena rahlo do srednje trpka grenčica, srednje do zelo močan okus s sladkobnim pookusom, zaznavna ostrina

Svetlo točeno pivo

Vol. % alkohola: 3,5–4,5

Hmeljena pivina v %: 9,5–10,1

Grenčica v IBU: 18–21

Barva v EBC: 8–12

Vonj: srednje močan do močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju

Okus: rahlo do srednje izražena srednje trpka grenčica, srednje močan okus s sladkobnim pookusom, zaznavna ostrina

Posebno pivo

Vol. % alkohola: 7,4–8,2

Hmeljena pivina v %: 16,0–17,0

Grenčica v IBU: 24–28

Barva v EBC: 11–17

Vonj: srednje močan do močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju

Okus: srednje do močno izražena rahlo do srednje trpka grenčica, močen do zelo močen okus s sladkobnim pookusom, zaznavna ostrina

Brezalkoholno pivo

Vol. % alkohola: 0,2–0,5

Hmeljena pivina v %: 3–4

Grenčica (v IBU): 22–26

Barva v EBC: 5–7

Vonj: srednje močan, izrazit vonj po aromatičnem žatskem hmelju in rahel vonj po hmeljeni pivini

Okus: srednje izražena srednje trpka grenčica, manjša polnost okusa, zaznavna ostrina z rahlim okusom po hmeljeni pivini

Osnovne surovine za proizvodnjo piva „Českobudějovické pivo“ so voda, slad, hmelj in pivske kvasovke spodnjega vrenja. Vse uporabljene osnovne surovine izvirajo z opredeljenega geografskega območja in imajo opredeljene značilnosti.

5.   Geografsko območje:

Kraj proizvodnje, predelave in priprave proizvoda je natančno določen z geografskim območjem, na katerem je mogoče črpati vodo iz podzemnega jezera v kotlini, v kateri ležijo České Budějovice.

Regija pridelovanja hmelja Žatec obsega katastrska območja občin v okrajih Chomutov, Kladno, Louny, severni Plzeň, Rakovník in Rokycany.

Območje pridelave ječmena leži na Moravskem.

5.1   Dokazilo o poreklu:

Pivo se v kraju České Budějovice vari že od časa njegovega nastanka leta 1265 in se je vedno imenovalo po kraju izvora.

Ime „Českobudějovické pivo“ je postalo tako znano, da so ga na podlagi nacionalne registracije leta 1967 v registru WIPO (Svetovna organizacija za intelektualno lastnino) pod številko 49 registrirali kot Českobudějovické pivo/Budweiser Bier/Biére de České Budějovice/Budweis Beer. Njegova zaščita je bila hkrati zagotovljena z dvostranskim sporazumom s Portugalsko.

Zaradi varnosti spremljanja proizvoda hrani inšpekcijski organ proizvajalca z geografsko označbo v registru pregledovanih subjektov, ki vsebuje informacije o proizvajalcu, začetku proizvodnje, rezultatih inšpekcij, sprejetih ukrepih ipd. Inšpekcijski organ izvaja preglede, s katerimi ugotavlja, ali proizvajalec, ki uporablja geografsko označbo, izpolnjuje pogoje iz specifikacije.

5.2   Metoda pridobivanja:

Vse proizvodne faze, predelava surovin in priprava piva „Českobudějovické pivo“ se izvajajo izključno na opredeljenem geografskem območju.

Ekstrakt v sladici piva „Českobudějovické pivo“ se proizvaja izključno po metodi dvojne dekokcije z odprtim cejenjem sladice in varjenjem pod atmosferskim tlakom.

Za vrenje se uporablja soj kvasovk spodnjega vrenja, ki je bil izbran in vzgojen v pivovarni, kjer ga tudi hranijo. Vrenje poteka v pokončnih cilindrokoničnih tankih pri nadzorovani temperaturi od 6 do 11 °C, zorenje pa poteka ločeno od vrenja (dvostopenjska tehnologija) izključno v ležečih kadeh. Čas zorenja ustreza načelom dolgoročnega hladnega zorenja pri temperaturi, ki ni višja od 3 °C. Po zorenju se pivo filtrira in polni v prodajno ali transportno embalažo.

Proizvodni postopki in oprema, ki se uporablja pri proizvodnji tega piva, so plod izkušenj in znanja, ki so jih pridobile generacije pivovarjev in so se nato razvijale v skladu z novim znanjem na področju pivovarstva. Pivo so najprej varili posamezniki, nato so bile ustanovljene manufakture in tako se je v Českih Budějovicah ustalila proizvodnja piva, kar je privedlo do nastanka Pivovarne České Budějovice. Ta tradicija proizvodnje piva se je ohranila do danes.

5.3   Povezava:

„Českobudějovické pivo“ je zaradi svoje priljubljenosti in kakovosti tudi danes prisotno na trgih v več kot 50 državah po svetu. Njegov sloves ga uvršča med vodilne svetovne znamke piva.

Prefinjen okus pivu „Českobudějovické pivo“ daje mineralna sestava vode iz lokalnega izvira, oblikujejo pa ga tudi lastnosti surovin, soj pivskih kvasovk, oblika posod in časovni potek osnovnih tehnoloških postopkov.

Varjenje piva „Českobudějovické pivo“ je življenjskega pomena za mesto České Budějovice. Večina lokalnih in tujih enciklopedij mesto České Budějovice povezuje s proizvodnjo piva.

Za potrošnike je tradicija eno glavnih zagotovil kakovosti, saj predstavlja določeno dodano vrednost oziroma garancijo kakovosti. Pričakovane lastnosti piva, ki se vari na tem območju, v veliki meri določa kraj njegovega porekla.

Potrošniki so České Budějovice vedno povezovali z varjenjem dobrega piva, ki se po svojem prefinjenem okusu razlikuje od piv, proizvedenih na drugih območjih.

5.4   Nadzorni organ:

| Naziv: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře |
| --- | --- |
| Naslov: | Purkyňova 2533 |
| 390 02 Tábor |
| ČESKÁ REPUBLIKA |

Naziv:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, inspektorát v Táboře

Naslov:

Purkyňova 2533

390 02 Tábor

ČESKÁ REPUBLIKA

Tel.

+420 381257111

Faks

—

E–naslov:

—

5.5   Označevanje:

„Českobudějovické pivo“ se označuje v skladu s splošno veljavnimi pravili za uporabo geografskih označb in zlasti v skladu s pravili za uporabo znaka Skupnosti za zaščitene geografske označbe ter v skladu z ostalimi zahtevami EU glede označevanja. Označevanje poleg tega upošteva tudi določbe pristopne pogodbe.

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---

| 24.7.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 202/8 |
| --- | --- | --- | --- |

24.7.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 202/8

---

Objava vloge na podlagi člena 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 202/05

Ta objava daje pravico do ugovora zoper vlogo na podlagi člena 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1). Izjavo o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih po dnevu te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„TEKOVSKÝ SALÁMOVÝ SYR“

ES št.: SK-PGI-0005-0693-14.04.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Tekovský salámový syr“

2.   Država članica ali tretja država:

Slovaška republika

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda (kot v Prilogi II):

| Skupina 1.3 | Siri |
| --- | --- |

Skupina 1.3

Siri

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1:

„Tekovský salámový syr“ je naravni poltrdi, zorjen polnomastni sir, dimljen ali ne, valjaste oblike dolžine 30–32 cm in premera 9–9,5 cm. Proizvaja se ga s sirjenjem toplotno obdelanega mleka, sirnino pa se nato oblikuje v tradicionalno valjasto obliko. Po stiskanju se ? loči, obdela in ročno preveri. Dimljena različica gre skozi proces dimljenja po soljenju in sušenju.

Sir dobi svoje značilne organoleptične lastnosti zaradi same valjaste oblike, ki spominja na salamo in mu daje splošno ime. Sir ima mehko, voljno in prožno strukturo, je brez lukenj ali ima zelo drobne luknje, opazne pri rezanju. Sorazmerno kratek čas zorenja daje siru njegov značilen rahlo kiselkast mlečni okus.

„Tekovský salámový syr“ se da na trg v varovalni folji, pakirne enote posameznega sira se glede na težo rahlo razlikujejo.

Značilnosti:

| Barva | : | od smetanasto bele do rahlo rumenkaste ali zlato rumene pri dimljeni različici. |
| --- | --- | --- |
| Struktura | : | mehka, voljna in prožna, čvrsta, brez lukenj ali z drobnimi luknjami. |
| Vonj in okus | : | kiselkast, mlečen, srednje aromatičen, srednje slan, pri dimljeni različici značilno dimljen. |
| Sestava | : | suha snov | : | 53,5–58,5 mas. %, |
| vsebnost maščobe v suhi snovi | : | 43,0–47,5 mas. %, |
| sol | : | Največ 2,5 mas. %. |

Barva

:

od smetanasto bele do rahlo rumenkaste ali zlato rumene pri dimljeni različici.

Struktura

:

mehka, voljna in prožna, čvrsta, brez lukenj ali z drobnimi luknjami.

Vonj in okus

:

kiselkast, mlečen, srednje aromatičen, srednje slan, pri dimljeni različici značilno dimljen.

Sestava

:

suha snov

:

53,5–58,5 mas. %,

vsebnost maščobe v suhi snovi

:

43,0–47,5 mas. %,

sol

:

Največ 2,5 mas. %.

Mikrobiološke lastnosti

:

„Tekovský salámový syr“ je narejen iz pasteriziranega mleka, ki se mu dodajo čiste kulture mlečnih bakterij, in sicer Lactococcus ali Streptococcus.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

„Tekovský salámový syr“ je narejen iz pasteriziranega kravjega mleka, ki mu dodajo kulture mlečnih bakterij. Kakovost mleka se redno spremlja v prostorih predelovalca, vodi se evidenca sledečih parametrov: inhibitorne snovi, temperatura, kislost, vsebnost maščob, specifična teža in nemaščobne suhe snovi.

Akreditirani laboratoriji določijo skupno število mikroorganizmov in somatskih celic.

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Kakovost proizvoda ni odvisna od porekla surovega mleka.

Vse faze postopka proizvodnje potekajo v določenem geografskem območju, posebni proizvodni postopek pa je korak 4.

Postopek proizvodnje:

| Korak 1 | : | surovo kravje mleko se pasterizira pri temperaturi med 73 in 79 °C. |
| --- | --- | --- |
| Korak 2 | : | dodajanje sirišča, rezanje in odcejanje skute ter priprava sirnih zrn je standardni postopek proizvodnje poltrdega sira. |
| Korak 3 | : | zmes sirotke in sirnih zrn se vlije v pripravljene kalupe in stisne do želene stopnje trdosti; čas stiskanja je približno 80 minut. |
| Korak 4 | : | Da bi zagotovili boljši nadzor kakovosti in oblike sira, se nadaljnja obdelava stisnjenega zrna opravi ročno in obsega:






  (a) | rezanje in ločevanje valjasto oblikovanega sira; |

Korak 1

:

surovo kravje mleko se pasterizira pri temperaturi med 73 in 79 °C.

Korak 2

:

dodajanje sirišča, rezanje in odcejanje skute ter priprava sirnih zrn je standardni postopek proizvodnje poltrdega sira.

Korak 3

:

zmes sirotke in sirnih zrn se vlije v pripravljene kalupe in stisne do želene stopnje trdosti; čas stiskanja je približno 80 minut.

Korak 4

:

Da bi zagotovili boljši nadzor kakovosti in oblike sira, se nadaljnja obdelava stisnjenega zrna opravi ročno in obsega:

(a)

rezanje in ločevanje valjasto oblikovanega sira;

| (b) | odstranitev sira iz kalupa in odstranjevanje nepravilnih delov na robovih; |
| --- | --- |

(b)

odstranitev sira iz kalupa in odstranjevanje nepravilnih delov na robovih;

| (c) | postavitev pripravljenih in preverjenih sirov na palete za soljenje. |
| --- | --- |

(c)

postavitev pripravljenih in preverjenih sirov na palete za soljenje.

Korak 5

:

soljenje: sir solijo tako, da ga za 24 ur postavijo v slanico, ki ima naslednje lastnosti: koncentracija: 16–18 Be NaCl, kislost: pH 4,6–5,3, temperatura: 12–18 °C.

Korak 6

:

sušenje sira pri temperaturi približno 13 °C za približno 24 ur.

Korak 7

:

za proizvodnjo dimljenega sira:

Dimljenje: sir dimijo z neposrednim hladnim dimom pri temperaturi 30–35 °C v prekajevalnici, s prisilnim kroženjem zraka in dimom žagovine, dokler ne postanem zlatorumene barve.

Korak 8

:

zorenje: siri zorijo najmanj dva tedna na podstavkih pri temperaturi 8–12 °C in relativni vlažnosti največ 90 %.

Korak 9

:

pakiranje: siri so pakirani v varovalni foliji za živila. Na embalaži se nahaja barvna etiketa, na kateri je označeno ime proizvoda „Tekovský salámový syr“, za dimljeni sir pa „Tekovský salámový syr údený“.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Vsak proizvajalec, ki proizvaja „Tekovský salámový syr“ v skladu s to specifikacijo, lahko pri označevanju, oglaševanju ali trženju proizvoda uporabi ime „Tekovský salámový syr“.

Označbe, pritrjene na izdelek, morajo vsebovati:

| — | ime „Tekovský salámový syr“, ki se nahaja na vidnem mestu, |
| --- | --- |

—

ime „Tekovský salámový syr“, ki se nahaja na vidnem mestu,

| — | besede „zaščitena geografska označba“ ali kratico „ZGO“ skupaj z označbo ES. |
| --- | --- |

—

besede „zaščitena geografska označba“ ali kratico „ZGO“ skupaj z označbo ES.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja:

Tekov je zgodovinsko ime regije, ki leži med dvema upravnima regijama, regijo Nitra in regijo Banská Bystrica.

„Tekovský salámový syr“ se proizvaja v regiji Tekov, ki se razteza čez široke rodovitne nižine jugozahodne Slovaške, od občin Jur nad Hronom, Dolna Seč in Žemliare do vznožja gora Štiavnica na severu. Občine, ki se nahajajo med krajema Uhliská in Demandice ter Jabloňovce in Krškany, tvorijo vzhodno mejo.

Tekov je nižinsko območje, ki nima veliko industrije, ima pa visoko raven proizvodnje mleka, zaradi katere so začeli predelavati sir. Sir je dobil ime po regiji „Tekovský salámový syr“. Proizvodnja sira je postala zelo pomembna po drugi svetovni vojni, zlasti zaradi zaposlovanja žensk, in je postala osnova za preživetje v regiji. Še danes se v komercialne namene in v vsakdanjem jeziku to ime uporablja za poimenovanje tega sira. Danes se ime Tekov za regijo uporablja le neuradno, vendar je še vedno v splošni rabi in zelo dobro znano vsem.

5.   Povezave z geografskim območjem:

5.1   Posebnost geografskega območja:

Tekov je pretežno nižinsko območja s hribovitim predelom na severu. Območje je dobro znano ne le kot vinska regija, temveč tudi kot regija z ekstenzivno rejo goveda ter je eno izmed največjih območij na Slovaškem, ki proizvajajo mleko za pridelavo sira.

Predelava mleka v sir na tem področju sega v leto 1905, ko je bila ena izmed prvih mlečnih zadrug na Slovaškem ustanovljena v mestu Bátovce.

Vendar pa se je proizvodnja poltrdega sira v obliki salame začela nekoliko pozneje, leta 1949, v mlekarni Tekovské Lužany. Po zaprtju te mlekarne se je proizvodnja preselila v mlekarno v Šahy in kasneje v mlekarno v Levice, kjer se nadaljuje še dandanes. Proizvodnja sira „Tekovský salámový syr“ je potekala in še vedno poteka na določenem geografskem območju in je odvisna od posebnih in edinstvenih sposobnosti proizvajalcev. Proizvodni proces ter posebna oblika in kakovost izdelka so se ohranili po zaslugi spretnosti, izkušenj in strokovnega znanja, pridobljenega od prejšnjih generacij.

5.2   Posebnost proizvoda:

„Tekovský salámový syr“ je poseben zaradi svoje oblike, ki je nenavadna za sir. Del proizvodnega procesa sledi standardnemu postopku za poltrde sire (priprava sirnih zrn in stiskanje), medtem ko se preostali del postopka izvaja z uporabo posebnih znanj proizvajalcev. Po stiskanju in ko je še vroč, se sir skrbno ročno vzame iz kalupa v dlan, da se ne poškoduje oblike sira. Hkrati se preveri videz sira ter ročno odstranijo vse pomanjkljivosti tako, da ohrani okroglo obliko. Nato ga previdno ročno položijo na stojala za soljenje.

5.3   Vzročna zveza med geografskim območjem in kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (za ZOP) ali posebno kakovostjo, slovesom ali drugo značilnostjo proizvoda (za ZGO):

Zahtevek za zaščiteno geografsko označbo temelji na posebni obliki sira „Tekovský salámový syr“, tj oblika salame, po kateri je dobil ime, kar je nenavadno za sir, kot tudi na njegovem ugledu in kakovosti.

Tekov se nahaja v pretežno nižinskem območju jugozahodne Slovaške. Območje je dobro znano po obsežni proizvodnji kravjega mleka, ki se večinoma uporabi za proizvodnjo poltrdega sira „Tekovský salámový syr“.

„Sir v obliki salame je razvil Jozef Sotz, lastnik mlekarne in sirarne v kraju Dobrá Niva, skupaj s proizvajalcema sira Rudom Pudelko in Štefanom Slančíkom. Leseni kalupi so bili narejeni v delavnici Štefana Ľuptáka. V njegovi delavnici je bil narejen tudi valjast kalup iz bukovega lesa, namenjen zorenju sira v obliki salame. Stiskalnice in kovinska orodja so bili izdelani v delavnici ključavničarja Karola Mozoľa, ki se je nahajala poleg mlekarne in sirarne Jozefa Sotza. Proizvodnja sira v obliki salame se je začela leta 1921.“ (Ján Keresteš, Ján Selecký et al. – Mliekarstvo a syrárstvo na strednom Slovensku (Mlekarstvo in sirarstvo v osrednjem delu Slovaške), 2003, str. 87).

Med drugo svetovno vojno je bila tovarna za proizvodnjo mleka in sira v kraju Dobrá Niva popolnoma uničena in ni nadaljevala s proizvodnjo. Po letu 1948, ko so bila zasebna in zadružna podjetja v Češkoslovaški socialistični republiki podržavljena, so bila oblikovana nova nacionalna mlečna podjetja, specializirana za določene proizvode. Na podlagi takšne ureditve se je proizvodnja sira v obliki salame preselila v kraj Tekovské Lužany.

„Proizvodnja poltrdega sira v obliki salame je začela po drugi svetovni vojni leta 1949 v mlekarni Tekovské Lužany“, je 23. junija 2008 poročal časopis Hospodárske noviny v razdelku, ki je bil namenjen slovaškim proizvodom.

Zgodovinski zapisi kažejo, da se je sir v obliki salame na tem področju najprej proizvajal v mlekarni Tekovské Lužany med letoma 1949 in 1953, nato pa se je proizvodnja preselila v bližnjo mlekarno v Šahy, kjer je ostala do leta 1996. Po zaprtju objekta v kraju Šahy, se je proizvodnja sira v obliki salame preselila v mlekarno Levické mliekarne v kraj Levice, kjer so začeli s proizvodnjo dveh različic: dimljene in nedimljene. Selitev proizvodnje ni imela negativnega vpliva na kakovost. Izjemna kakovost sira se je ohranila, kar dokazuje tudi dejstvo, da je sir osvojil prvo nagrado za mlečni izdelek leta na državni ravni v letu 1996.

Proizvod so vseskozi proizvajali le v omejenem geografskem območju. Vse tri mlekarne-Tekovské Lužany, Šahy in Levické mliekarne-se nahajajo na opredeljenem geografskem območju, Tekov. Proizvodnja sira je trenutno omejena na mlekarno Levické mliekarne v kraju Levice.

Pomembno je, da se je, kljub številnim spremembam proizvodne lokacije in prostorov, tradicionalni proizvodni proces z manjšimi spremembami ohranil vse do danes. „Tekovský salámový syr“ je prav tako ohranil svojo kakovost, kar dokazujejo nagrade, ki jih je dobil v kategoriji sirov na državnem tekmovanju za Mlečni izdelek leta (Mliekarenský výrobok Roka) v letih 2003 in 2006.

Regija Tekov je še vedno vodilna regija v proizvodnji in kakovosti mleka na Slovaškem. Proizvajalci skrbijo, da ohranijo visoko kakovost svojih izdelkov. Članki, objavljeni v tisku, tudi potrjujejo ugled in tradicijo sira „Tekovský salámový syr“.

„Priznan je pri potrošnikih ne samo na Slovaškem, ampak tudi na Češkem, in celo v Bruslju ... Ta slastni sir je pripomogel k prepoznavnosti Slovaške in regije Tekov v tujini ...,“ je 21. maja 2007 poročal časopis Nitrianske noviny.

„Tekovský salámový syr“ uživa izjemen ugled tako na Slovaškem kot v tujini, kar nakazujejo prestižne nagrade, ki jih je osvojil. Sir je prisoten na pomembnih regionalnih in nacionalnih dogodkih (kot je praznovanje Svetovnega dne mleka in prireditev Pohronské dni), na posebnih mednarodnih dogodkih, kot je IMFM 2006, in na različnih sprejemih in razstavah na Slovaškem in v tujini (v Poznanu, Moskvi in Londonu).

„Edinstvenost tega sira je v dejstvu, da se ga že leta dela na enak način. Je ročno narejen po tradicionalnem načinu proizvodnje mlekarne Levické mliekarne“ (Nitrianske noviny, 21. maj 2007).

„Tekovský salámový syr“ je poseben zaradi svoje oblike, ki je nenavadna za sir, in ker se ga še vedno izdeluje po tradicionalni metodi proizvodnje, ki vključuje natančno obdelavo in ročno preverjanje pri oblikovanju sira.

Sklic na objavo specifikacije:

(Člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://www.upv.sk/pdf/speciftekov_ek2.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---