# Eiropas Savienības C 203E/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2010.203.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 203E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 27. jūlijs |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2010.203.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 203E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 27. jūlijs

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | Padome |
| 2010/C 203E/01 | Padomes nostāja (ES) Nr. 11/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu eiropas parlamenta un padomes direktīvu par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiemPieņemta Padomē 2010.gada 10.maijā (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 203E/02 | Padomes nostāja (ES) Nr. 12/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu eiropas parlamenta un padomes direktīvu par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzībuPieņemts Padomē 2010. gada 3. jūnijā (
  1
  ) | 19 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

2010/C 203E/01

Padomes nostāja (ES) Nr. 11/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu eiropas parlamenta un padomes direktīvu par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiemPieņemta Padomē 2010.gada 10.maijā (
  1
  )

1

1

2010/C 203E/02

Padomes nostāja (ES) Nr. 12/2010 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu eiropas parlamenta un padomes direktīvu par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzībuPieņemts Padomē 2010. gada 3. jūnijā (
  1
  )

1

19

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Padome

| 27.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 203/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 203/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 11/2010 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu eiropas parlamenta un padomes direktīvu par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem

Pieņemta Padomē 2010.gada 10.maijā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/C 203 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Savienības ekonomikas izaugsmi un iedzīvotāju mobilitātes vajadzību paplašināšanos saistītais autotransporta apjoma pieaugums Savienībā ir arvien lielākas ceļu infrastruktūras pārslogotības un augoša energopatēriņa, kā arī vides un sociālo problēmu galvenais iemesls. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Savienības ekonomikas izaugsmi un iedzīvotāju mobilitātes vajadzību paplašināšanos saistītais autotransporta apjoma pieaugums Savienībā ir arvien lielākas ceļu infrastruktūras pārslogotības un augoša energopatēriņa, kā arī vides un sociālo problēmu galvenais iemesls.

| (2) | Šīs nozīmīgās problēmas nevar risināt ar tradicionāliem pasākumiem vien, cita starpā ar pašreizējās autotransporta infrastruktūras paplašināšanu. Izvēloties Savienībai piemērotākos risinājumus, būtiska nozīme būs novatorismam. |
| --- | --- |

(2)

Šīs nozīmīgās problēmas nevar risināt ar tradicionāliem pasākumiem vien, cita starpā ar pašreizējās autotransporta infrastruktūras paplašināšanu. Izvēloties Savienībai piemērotākos risinājumus, būtiska nozīme būs novatorismam.

| (3) | Inteliģentās transporta sistēmas (ITS) ir progresīvas lietotnes, kurām gan nepiemīt inteliģence kā tāda, tomēr to mērķis ir nodrošināt novatoriskus pakalpojumus attiecībā uz dažādiem transporta veidiem un satiksmes vadību un dot iespēju dažādiem lietotājiem labāk piekļūt informācijai un drošāk, saskaņotāk un gudrāk izmantot transporta tīklus. |
| --- | --- |

(3)

Inteliģentās transporta sistēmas (ITS) ir progresīvas lietotnes, kurām gan nepiemīt inteliģence kā tāda, tomēr to mērķis ir nodrošināt novatoriskus pakalpojumus attiecībā uz dažādiem transporta veidiem un satiksmes vadību un dot iespēju dažādiem lietotājiem labāk piekļūt informācijai un drošāk, saskaņotāk un gudrāk izmantot transporta tīklus.

| (4) | ITS saista telekomunikācijas, elektroniku un informācijas tehnoloģijas ar transporta inženieriju, lai plānotu, izstrādātu, izmantotu, uzturētu un apsaimniekotu transporta sistēmas. Informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana autotransporta nozarē un tās saskarnēs ar citiem transporta veidiem būs ievērojams ieguldījums, kas ļaus uzlabot vides situāciju, efektivitāti, arī energoefektivitāti, autotransporta drošumu un drošību, tostarp bīstamu preču pārvadāšanu, sabiedrības drošību un pasažieru un kravu mobilitāti, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus darbību, kā arī paaugstinātu konkurētspējas un nodarbinātības līmeni. Tomēr ITS lietotnēm nevajadzētu skart valsts drošības un aizsardzības intereses. |
| --- | --- |

(4)

ITS saista telekomunikācijas, elektroniku un informācijas tehnoloģijas ar transporta inženieriju, lai plānotu, izstrādātu, izmantotu, uzturētu un apsaimniekotu transporta sistēmas. Informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana autotransporta nozarē un tās saskarnēs ar citiem transporta veidiem būs ievērojams ieguldījums, kas ļaus uzlabot vides situāciju, efektivitāti, arī energoefektivitāti, autotransporta drošumu un drošību, tostarp bīstamu preču pārvadāšanu, sabiedrības drošību un pasažieru un kravu mobilitāti, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus darbību, kā arī paaugstinātu konkurētspējas un nodarbinātības līmeni. Tomēr ITS lietotnēm nevajadzētu skart valsts drošības un aizsardzības intereses.

| (5) | Progresam, kas panākts informācijas un sakaru tehnoloģiju piemērošanas jomā citos transporta veidos, tagad būtu jāatspoguļojas arī autotransporta nozares attīstībā, jo īpaši cenšoties nodrošināt plašāku autotransporta integrāciju ar citiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

(5)

Progresam, kas panākts informācijas un sakaru tehnoloģiju piemērošanas jomā citos transporta veidos, tagad būtu jāatspoguļojas arī autotransporta nozares attīstībā, jo īpaši cenšoties nodrošināt plašāku autotransporta integrāciju ar citiem transporta veidiem.

| (6) | Dažās dalībvalstīs jau ievieš šo tehnoloģiju izmantošanu autotransporta nozarē. Tomēr šī ieviešana joprojām ir sadrumstalota un nekoordinēta, nespējot nodrošināt ITS pakalpojumu ģeogrāfisku nepārtrauktību visā Savienībā un uz tās ārējām robežām. |
| --- | --- |

(6)

Dažās dalībvalstīs jau ievieš šo tehnoloģiju izmantošanu autotransporta nozarē. Tomēr šī ieviešana joprojām ir sadrumstalota un nekoordinēta, nespējot nodrošināt ITS pakalpojumu ģeogrāfisku nepārtrauktību visā Savienībā un uz tās ārējām robežām.

| (7) | Lai nodrošinātu koordinētu un efektīvu ITS ieviešanu visā Savienībā, būtu jāizstrādā specifikācijas, tostarp, attiecīgā gadījumā, standarti, kas nosaka turpmākos noteikumus un procedūras. Pirms specifikāciju pieņemšanas Komisijai būtu jānovērtē to atbilstība dažiem noteiktiem principiem, kas izklāstīti II pielikumā. Prioritāte vispirms būtu jāpiešķir četrām galvenajām ITS izstrādes un ieviešanas jomām. Šajās četrās jomās būtu jānosaka prioritāras darbības specifikāciju un standartu izstrādei un izmantošanai. Turpmākā ITS īstenošanas gaitā būtu jāņem vērā pastāvošā ITS infrastruktūra, ko ievieš atsevišķas dalībvalstis – tehnoloģiskā progresa un finanšu ieguldījuma ziņā. |
| --- | --- |

(7)

Lai nodrošinātu koordinētu un efektīvu ITS ieviešanu visā Savienībā, būtu jāizstrādā specifikācijas, tostarp, attiecīgā gadījumā, standarti, kas nosaka turpmākos noteikumus un procedūras. Pirms specifikāciju pieņemšanas Komisijai būtu jānovērtē to atbilstība dažiem noteiktiem principiem, kas izklāstīti II pielikumā. Prioritāte vispirms būtu jāpiešķir četrām galvenajām ITS izstrādes un ieviešanas jomām. Šajās četrās jomās būtu jānosaka prioritāras darbības specifikāciju un standartu izstrādei un izmantošanai. Turpmākā ITS īstenošanas gaitā būtu jāņem vērā pastāvošā ITS infrastruktūra, ko ievieš atsevišķas dalībvalstis – tehnoloģiskā progresa un finanšu ieguldījuma ziņā.

| (8) | Savukārt, kad ir pieņemts šīs direktīvas 6. panta 2. punkta otrajā daļā minētais leģislatīvais akts, attiecīgi būtu jāgroza 5. panta 1. punkta otrais teikums. |
| --- | --- |

(8)

Savukārt, kad ir pieņemts šīs direktīvas 6. panta 2. punkta otrajā daļā minētais leģislatīvais akts, attiecīgi būtu jāgroza 5. panta 1. punkta otrais teikums.

| (9) | Specifikāciju sagatavošanā cita starpā būtu jāņem vērā un par pamatu jāizmanto jau esošā pieredze un rezultāti ITS jomā, jo īpaši saistībā ar e-drošības iniciatīvu, ko Komisija uzsāka 2002. gada aprīlī. Saskaņā ar šo iniciatīvu Komisija izveidoja e-drošības forumu, lai sekmētu un īstenotu ieteikumus saistībā ar atbalstu e-drošības sistēmu izstrādei, ieviešanai un izmantošanai. |
| --- | --- |

(9)

Specifikāciju sagatavošanā cita starpā būtu jāņem vērā un par pamatu jāizmanto jau esošā pieredze un rezultāti ITS jomā, jo īpaši saistībā ar e-drošības iniciatīvu, ko Komisija uzsāka 2002. gada aprīlī. Saskaņā ar šo iniciatīvu Komisija izveidoja e-drošības forumu, lai sekmētu un īstenotu ieteikumus saistībā ar atbalstu e-drošības sistēmu izstrādei, ieviešanai un izmantošanai.

| (10) | Šajā direktīvā noteiktajām prasībām un procedūrām nebūtu jāattiecas uz transportlīdzekļiem, kuri tiek izmantoti galvenokārt to vēsturiskās vērtības dēļ un kuri sākotnēji reģistrēti un/vai kuriem piešķirts tipa apstiprinājums, un/vai kuri laisti apritē pirms šīs direktīvas un tās īstenošanas pasākumu stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

(10)

Šajā direktīvā noteiktajām prasībām un procedūrām nebūtu jāattiecas uz transportlīdzekļiem, kuri tiek izmantoti galvenokārt to vēsturiskās vērtības dēļ un kuri sākotnēji reģistrēti un/vai kuriem piešķirts tipa apstiprinājums, un/vai kuri laisti apritē pirms šīs direktīvas un tās īstenošanas pasākumu stāšanās spēkā.

| (11) | ITS pamatā vajadzētu būt sadarbspējīgām sistēmām, kuras veidotas pēc atvērtiem un publiskiem standartiem un kuras vienlīdz nediskriminējošā veidā pieejamas visiem lietotņu un pakalpojumu piegādātājiem un lietotājiem. |
| --- | --- |

(11)

ITS pamatā vajadzētu būt sadarbspējīgām sistēmām, kuras veidotas pēc atvērtiem un publiskiem standartiem un kuras vienlīdz nediskriminējošā veidā pieejamas visiem lietotņu un pakalpojumu piegādātājiem un lietotājiem.

| (12) | ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešana un izmantošana būs saistīta ar personas datu apstrādi. Šāda apstrāde būtu jāveic atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, kas cita starpā jo īpaši izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (4). Cita starpā ITS lietotnēm būtu jāpiemēro mērķa ierobežošanas un datu minimizācijas principi. |
| --- | --- |

(12)

ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešana un izmantošana būs saistīta ar personas datu apstrādi. Šāda apstrāde būtu jāveic atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, kas cita starpā jo īpaši izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (4). Cita starpā ITS lietotnēm būtu jāpiemēro mērķa ierobežošanas un datu minimizācijas principi.

| (13) | Būtu jāmudina izmantot personas datu anonimizāciju, kas ir viens no personu privātuma nostiprināšanas principiem. Attiecībā uz datu aizsardzību un ar privātumu saistītiem jautājumiem ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešanas jomā Komisijai attiecīgā gadījumā būtu papildus jākonsultējas ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un jālūdz atzinums no Darba grupas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu. |
| --- | --- |

(13)

Būtu jāmudina izmantot personas datu anonimizāciju, kas ir viens no personu privātuma nostiprināšanas principiem. Attiecībā uz datu aizsardzību un ar privātumu saistītiem jautājumiem ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešanas jomā Komisijai attiecīgā gadījumā būtu papildus jākonsultējas ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un jālūdz atzinums no Darba grupas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu.

| (14) | ITS lietotņu un pakalpojumu, jo īpaši satiksmes un maršruta informācijas pakalpojumu ieviešana un izmantošana būs saistīta ar tādu ceļa, satiksmes un maršruta datu apstrādi un izmantošanu, kas veido daļu no dalībvalstu valsts sektora struktūru dokumentācijas. Šāda apstrāde un izmantošana būtu jāveic atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (5). |
| --- | --- |

(14)

ITS lietotņu un pakalpojumu, jo īpaši satiksmes un maršruta informācijas pakalpojumu ieviešana un izmantošana būs saistīta ar tādu ceļa, satiksmes un maršruta datu apstrādi un izmantošanu, kas veido daļu no dalībvalstu valsts sektora struktūru dokumentācijas. Šāda apstrāde un izmantošana būtu jāveic atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (5).

| (15) | Attiecīgos gadījumos vispārējās specifikācijās būtu jāiekļauj sīki izstrādāti noteikumi, ar kuriem nosaka procedūru, ar ko regulē komponentu atbilstības vai lietošanas piemērotības novērtēšanu. Šo noteikumu pamatā vajadzētu būt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 768/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (6), jo īpaši attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūru dažādu stadiju moduļiem. Ar Direktīvu 2007/46/EK (7) jau izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to daļu vai saistītā aprīkojuma tipa apstiprināšanai, un Direktīva 2002/24/EK (8) un Direktīva 2003/37/EK (9) attiecīgi paredz noteikumus divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem un to daļu vai saistītā aprīkojuma tipa apstiprinājumam. Tādēļ atbilstības novērtēšanas paredzēšana attiecībā uz iekārtām un lietotnēm, kas ietilpst minēto direktīvu darbības jomā, būtu darba dublēšanās. Tajā pašā laikā, lai gan šīs direktīvas piemēro transportlīdzekļos ierīkotām, ar ITS saistītām iekārtām, tās nav piemērojamas ārējās ceļu infrastruktūras ITS iekārtām un programmatūrai. Tādos gadījumos specifikācijās varētu paredzēt atbilstības novērtēšanas procedūras. Šādām procedūrām vajadzētu sastāvēt tikai no pasākumiem, kas ir vajadzīgi katram atsevišķam gadījumam. |
| --- | --- |

(15)

Attiecīgos gadījumos vispārējās specifikācijās būtu jāiekļauj sīki izstrādāti noteikumi, ar kuriem nosaka procedūru, ar ko regulē komponentu atbilstības vai lietošanas piemērotības novērtēšanu. Šo noteikumu pamatā vajadzētu būt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 768/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (6), jo īpaši attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūru dažādu stadiju moduļiem. Ar Direktīvu 2007/46/EK (7) jau izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to daļu vai saistītā aprīkojuma tipa apstiprināšanai, un Direktīva 2002/24/EK (8) un Direktīva 2003/37/EK (9) attiecīgi paredz noteikumus divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem un to daļu vai saistītā aprīkojuma tipa apstiprinājumam. Tādēļ atbilstības novērtēšanas paredzēšana attiecībā uz iekārtām un lietotnēm, kas ietilpst minēto direktīvu darbības jomā, būtu darba dublēšanās. Tajā pašā laikā, lai gan šīs direktīvas piemēro transportlīdzekļos ierīkotām, ar ITS saistītām iekārtām, tās nav piemērojamas ārējās ceļu infrastruktūras ITS iekārtām un programmatūrai. Tādos gadījumos specifikācijās varētu paredzēt atbilstības novērtēšanas procedūras. Šādām procedūrām vajadzētu sastāvēt tikai no pasākumiem, kas ir vajadzīgi katram atsevišķam gadījumam.

| (16) | Tādu ITS lietotņu un pakalpojumu vajadzībām, kam nepieciešami precīzi un garantēti laika noteikšanas un pozicionēšanas pakalpojumi, būtu jāizmanto satelītu infrastruktūra vai cita tehnoloģija, kas nodrošina līdzvērtīgu precizitātes līmeni, piemēram tādi, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 683/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (11). |
| --- | --- |

(16)

Tādu ITS lietotņu un pakalpojumu vajadzībām, kam nepieciešami precīzi un garantēti laika noteikšanas un pozicionēšanas pakalpojumi, būtu jāizmanto satelītu infrastruktūra vai cita tehnoloģija, kas nodrošina līdzvērtīgu precizitātes līmeni, piemēram tādi, kas paredzēti Padomes Regulā (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 683/2008 (2008. gada 9. jūlijs) par Eiropas satelītu radionavigācijas programmu (EGNOS un Galileo) turpmāku īstenošanu (11).

| (17) | ITS lietotņu izstrādē būtu jāizmanto novatoriskas tehnoloģijas, piemēram, radiofrekvenču identifikācijas ierīces (RFID) vai EGNOS/Galileo, jo īpaši – lai uzraudzītu un izsekotu kravu visa maršruta garumā un visos transporta veidos. |
| --- | --- |

(17)

ITS lietotņu izstrādē būtu jāizmanto novatoriskas tehnoloģijas, piemēram, radiofrekvenču identifikācijas ierīces (RFID) vai EGNOS/Galileo, jo īpaši – lai uzraudzītu un izsekotu kravu visa maršruta garumā un visos transporta veidos.

| (18) | Tādām galvenajām iesaistītajām personām kā ITS pakalpojumu sniedzējiem, ITS lietotāju apvienībām, transporta un iekārtu operatoriem, ražošanas nozares pārstāvjiem, sociālajiem partneriem, profesionālajām apvienībām un vietējām iestādēm vajadzētu būt iespējai konsultēt Komisiju par komerciālajiem un tehniskajiem aspektiem, kas saistīti ar ITS ieviešanu Savienībā. Lai to paveiktu, Komisijai, nodrošinot ciešu sadarbību ar ieinteresētajām personām un dalībvalstīm, būtu jāizveido ITS konsultatīvā grupa. Konsultatīvās grupas darbs būtu jāveic pārredzami un tā rezultāti būtu jādara pieejami komitejai, ko izveido saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(18)

Tādām galvenajām iesaistītajām personām kā ITS pakalpojumu sniedzējiem, ITS lietotāju apvienībām, transporta un iekārtu operatoriem, ražošanas nozares pārstāvjiem, sociālajiem partneriem, profesionālajām apvienībām un vietējām iestādēm vajadzētu būt iespējai konsultēt Komisiju par komerciālajiem un tehniskajiem aspektiem, kas saistīti ar ITS ieviešanu Savienībā. Lai to paveiktu, Komisijai, nodrošinot ciešu sadarbību ar ieinteresētajām personām un dalībvalstīm, būtu jāizveido ITS konsultatīvā grupa. Konsultatīvās grupas darbs būtu jāveic pārredzami un tā rezultāti būtu jādara pieejami komitejai, ko izveido saskaņā ar šo direktīvu.

| (19) | Lai pieņemtu vadlīnijas un nesaistošus pasākumus, kas veicinātu dalībvalstu sadarbību attiecībā uz ITS prioritārajām jomām, kā arī attiecībā uz vadlīnijām dalībvalstu ziņojumu sniegšanai un darba programmu, būtu jānodrošina vienoti īstenošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(19)

Lai pieņemtu vadlīnijas un nesaistošus pasākumus, kas veicinātu dalībvalstu sadarbību attiecībā uz ITS prioritārajām jomām, kā arī attiecībā uz vadlīnijām dalībvalstu ziņojumu sniegšanai un darba programmu, būtu jānodrošina vienoti īstenošanas nosacījumi.

| (20) | Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 291. pantu noteikumus un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, nosaka jau iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz šīs jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12), izņemot attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru, kuru nepiemēro. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 291. pantu noteikumus un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kas attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru piemērošanu, nosaka jau iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz šīs jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (12), izņemot attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru, kuru nepiemēro.

| (21) | Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz specifikāciju pieņemšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija sagatavošanas darbā atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(21)

Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz specifikāciju pieņemšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija sagatavošanas darbā atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī.

| (22) | Lai garantētu koordinētu pieeju, Komisijai būtu jānodrošina saskaņotība starp šajā direktīvā izveidotās komitejas darbībām un to komiteju darbībām, kuras izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/52/EK (2004. gada 29. aprīlis) par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (13), Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (14) un Direktīvu 2007/46/EK, kā arī tās komitejas darbībām, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (15). |
| --- | --- |

(22)

Lai garantētu koordinētu pieeju, Komisijai būtu jānodrošina saskaņotība starp šajā direktīvā izveidotās komitejas darbībām un to komiteju darbībām, kuras izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/52/EK (2004. gada 29. aprīlis) par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (13), Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (14) un Direktīvu 2007/46/EK, kā arī tās komitejas darbībām, kura izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/2/EK (2007. gada 14. marts), ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (15).

| (23) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, nodrošināt sadarbspējīgu Inteliģentās transporta sistēmas saskaņotu ieviešanu visā Savienībā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un/vai privātajā sektorā, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(23)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, nodrošināt sadarbspējīgu Inteliģentās transporta sistēmas saskaņotu ieviešanu visā Savienībā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un/vai privātajā sektorā, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (24) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu dalībvalstīm ir ieteikts gan pašu, gan arī Savienības vajadzībām sastādīt tabulas, kas iespējami uzskatāmi atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, kā arī darīt tās pieejamas sabiedrībai, |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu dalībvalstīm ir ieteikts gan pašu, gan arī Savienības vajadzībām sastādīt tabulas, kas iespējami uzskatāmi atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, kā arī darīt tās pieejamas sabiedrībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo direktīvu izveido pamatu, lai atbalstītu inteliģento transporta sistēmu (ITS) koordinētu un saskaņotu ieviešanu un izmantošanu Savienībā, jo īpaši pāri robežām starp dalībvalstīm, un nosaka vispārējus nosacījumus šim nolūkam.

2.   Ar šo direktīvu nodrošina specifikāciju izstrādi darbībām prioritārās jomās, kuras minētas 2. pantā, kā arī attiecīgā gadījumā vajadzīgo standartu izstrādi.

3.   Šo direktīvu piemēro ITS lietotnēm un pakalpojumiem autotransporta jomā un to saskarnēm ar citiem transporta veidiem, neskarot valsts drošības un aizsardzības intereses.

2. pants

Prioritāras jomas

1.   Šajā direktīvā specifikāciju un standartu izstrādes un izmantošanas prioritārās jomas ir šādas:

| — | I. | ceļa, satiksmes un maršruta datu optimāla izmantošana; |
| --- | --- | --- |
| — | II. | satiksmes un kravu pārvadājumu pārvaldības ITS pakalpojumu nepārtrauktība; |
| — | III. | ITS lietotnes saistībā ar ceļu satiksmes drošumu un drošību; |
| — | IV. | transportlīdzekļa saiknes izveide ar transporta infrastruktūru. |

—

I.

ceļa, satiksmes un maršruta datu optimāla izmantošana;

—

II.

satiksmes un kravu pārvadājumu pārvaldības ITS pakalpojumu nepārtrauktība;

—

III.

ITS lietotnes saistībā ar ceļu satiksmes drošumu un drošību;

—

IV.

transportlīdzekļa saiknes izveide ar transporta infrastruktūru.

2.   Prioritāro jomu apjoms ir detalizēti aprakstīts I pielikumā.

3. pants

Prioritāras darbības

Prioritārajās jomās ir šādas prioritārās darbības specifikāciju un standartu izstrādei un izmantošanai, kā noteikts I pielikumā:

| a) | nodrošināt multimodālus maršruta informācijas pakalpojumus visā ES; |
| --- | --- |

a)

nodrošināt multimodālus maršruta informācijas pakalpojumus visā ES;

| b) | nodrošināt multimodālus reālā laika satiksmes pakalpojumus visā ES; |
| --- | --- |

b)

nodrošināt multimodālus reālā laika satiksmes pakalpojumus visā ES;

| c) | nodrošināt datus un procedūras, lai lietotājus, ja iespējams, bez maksas nodrošinātu ar ceļu drošību saistītu minimālo vispārējo satiksmes informāciju; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt datus un procedūras, lai lietotājus, ja iespējams, bez maksas nodrošinātu ar ceļu drošību saistītu minimālo vispārējo satiksmes informāciju;

| d) | saskaņoti nodrošināt visā ES piemērojamu, sadarbspējīgu eCall sistēmu; |
| --- | --- |

d)

saskaņoti nodrošināt visā ES piemērojamu, sadarbspējīgu eCall sistēmu;

| e) | kravu un komerciālajiem transportlīdzekļiem nodrošināt informācijas pakalpojumus par drošām stāvvietām; |
| --- | --- |

e)

kravu un komerciālajiem transportlīdzekļiem nodrošināt informācijas pakalpojumus par drošām stāvvietām;

| f) | kravu un komerciālajiem transportlīdzekļiem nodrošināt rezervēšanas pakalpojumus drošām stāvvietām. |
| --- | --- |

f)

kravu un komerciālajiem transportlīdzekļiem nodrošināt rezervēšanas pakalpojumus drošām stāvvietām.

4. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “inteliģentas transporta sistēmas” vai “ITS” ir tādas sistēmas, kurās informācijas un sakaru tehnoloģijas izmanto autotransporta jomā, ietverot infrastruktūru, transportlīdzekļus un lietotājus, un satiksmes un mobilitātes pārvaldībā, kā arī lai nodrošinātu saskarni ar citiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

1)

“inteliģentas transporta sistēmas” vai “ITS” ir tādas sistēmas, kurās informācijas un sakaru tehnoloģijas izmanto autotransporta jomā, ietverot infrastruktūru, transportlīdzekļus un lietotājus, un satiksmes un mobilitātes pārvaldībā, kā arī lai nodrošinātu saskarni ar citiem transporta veidiem;

| 2) | “sadarbspēja” ir sistēmu un ar tām saistīto uzņēmējdarbības procesu spēja veikt datu apmaiņu un nodrošināt informācijas un zināšanu apriti; |
| --- | --- |

2)

“sadarbspēja” ir sistēmu un ar tām saistīto uzņēmējdarbības procesu spēja veikt datu apmaiņu un nodrošināt informācijas un zināšanu apriti;

| 3) | “ITS lietotne” ir darbības instruments ITS piemērošanai; |
| --- | --- |

3)

“ITS lietotne” ir darbības instruments ITS piemērošanai;

| 4) | “ITS pakalpojums” ir ITS lietotnes nodrošināšana ar skaidri noteiktu organizatorisku un operacionālu pamatu, lai sekmētu lietošanas drošumu, efektivitāti, komfortu un/vai atvieglotu vai veicinātu transporta sistēmas darbību; |
| --- | --- |

4)

“ITS pakalpojums” ir ITS lietotnes nodrošināšana ar skaidri noteiktu organizatorisku un operacionālu pamatu, lai sekmētu lietošanas drošumu, efektivitāti, komfortu un/vai atvieglotu vai veicinātu transporta sistēmas darbību;

| 5) | “ITS pakalpojuma sniedzējs” ir ikviens ITS pakalpojuma sniedzējs – gan publisks, gan privāts; |
| --- | --- |

5)

“ITS pakalpojuma sniedzējs” ir ikviens ITS pakalpojuma sniedzējs – gan publisks, gan privāts;

| 6) | “ITS lietotājs” ir ikviens ITS lietotņu vai pakalpojumu izmantotājs, arī pasažieri, neaizsargātie satiksmes dalībnieki, autotransporta infrastruktūras lietotāji un operatori, autoparku vadītāji un neatliekamās palīdzības dienestu operatori; |
| --- | --- |

6)

“ITS lietotājs” ir ikviens ITS lietotņu vai pakalpojumu izmantotājs, arī pasažieri, neaizsargātie satiksmes dalībnieki, autotransporta infrastruktūras lietotāji un operatori, autoparku vadītāji un neatliekamās palīdzības dienestu operatori;

| 7) | “neaizsargātie satiksmes dalībnieki” ir nemotorizēti ceļu satiksmes dalībnieki, piemēram, gājēji un riteņbraucēji, kā arī motociklisti un personas ar invaliditāti vai ierobežotām pārvietošanās un orientācijas spējām; |
| --- | --- |

7)

“neaizsargātie satiksmes dalībnieki” ir nemotorizēti ceļu satiksmes dalībnieki, piemēram, gājēji un riteņbraucēji, kā arī motociklisti un personas ar invaliditāti vai ierobežotām pārvietošanās un orientācijas spējām;

| 8) | “pārnēsājamā ierīce” ir portatīva sakaru vai informācijas ierīce, ko transportlīdzekļa vadītājs var ņemt līdzi transportlīdzeklī, lai atvieglotu braukšanu un/vai transporta darbības; |
| --- | --- |

8)

“pārnēsājamā ierīce” ir portatīva sakaru vai informācijas ierīce, ko transportlīdzekļa vadītājs var ņemt līdzi transportlīdzeklī, lai atvieglotu braukšanu un/vai transporta darbības;

| 9) | “platforma” ir iebūvēta vai neiebūvēta vienība, kas ļauj ieviest, nodrošināt, izmantot un integrēt ITS lietotnes un pakalpojumus; |
| --- | --- |

9)

“platforma” ir iebūvēta vai neiebūvēta vienība, kas ļauj ieviest, nodrošināt, izmantot un integrēt ITS lietotnes un pakalpojumus;

| 10) | “arhitektūra” ir konceptuāls projekts, kurā noteikta attiecīgas sistēmas struktūra, veids un tās integrēšana apkārtējā vidē; |
| --- | --- |

10)

“arhitektūra” ir konceptuāls projekts, kurā noteikta attiecīgas sistēmas struktūra, veids un tās integrēšana apkārtējā vidē;

| 11) | “saskarne” ir iekārta starp sistēmām, kura nodrošina starpniecības līdzekli, ar kuru tās var savienoties un mijiedarboties; |
| --- | --- |

11)

“saskarne” ir iekārta starp sistēmām, kura nodrošina starpniecības līdzekli, ar kuru tās var savienoties un mijiedarboties;

| 12) | “savietojamība” ir vispārēja ierīces vai sistēmas spēja darboties ar citu ierīci vai sistēmu bez modifikāciju veikšanas; |
| --- | --- |

12)

“savietojamība” ir vispārēja ierīces vai sistēmas spēja darboties ar citu ierīci vai sistēmu bez modifikāciju veikšanas;

| 13) | “pakalpojumu nepārtrauktība” ir spēja nodrošināt vienmērīgus pakalpojumus transporta tīklos visā Savienībā; |
| --- | --- |

13)

“pakalpojumu nepārtrauktība” ir spēja nodrošināt vienmērīgus pakalpojumus transporta tīklos visā Savienībā;

| 14) | “ceļa dati” ir dati par ceļu infrastruktūras iezīmēm, tostarp stacionārām ceļa zīmēm vai to regulatīviem drošības atribūtiem; |
| --- | --- |

14)

“ceļa dati” ir dati par ceļu infrastruktūras iezīmēm, tostarp stacionārām ceļa zīmēm vai to regulatīviem drošības atribūtiem;

| 15) | “satiksmes dati” ir senāki un reālā laika dati par autosatiksmes iezīmēm; |
| --- | --- |

15)

“satiksmes dati” ir senāki un reālā laika dati par autosatiksmes iezīmēm;

| 16) | “maršruta dati” ir pamatdati (piemēram, sabiedriskā transporta kustības grafiki un tarifi), kas vajadzīgi, lai sniegtu multimodālu maršruta informāciju pirms brauciena un tā laikā, lai atvieglotu maršruta plānošanu, rezervēšanu un pielāgošanu; |
| --- | --- |

16)

“maršruta dati” ir pamatdati (piemēram, sabiedriskā transporta kustības grafiki un tarifi), kas vajadzīgi, lai sniegtu multimodālu maršruta informāciju pirms brauciena un tā laikā, lai atvieglotu maršruta plānošanu, rezervēšanu un pielāgošanu;

| 17) | “specifikācija” ir saistošs pasākums, ar ko paredz noteikumus, ietverot prasības, procedūras vai jebkādus citus atbilstīgus noteikumus; |
| --- | --- |

17)

“specifikācija” ir saistošs pasākums, ar ko paredz noteikumus, ietverot prasības, procedūras vai jebkādus citus atbilstīgus noteikumus;

| 18) | “standarts” ir standarts saskaņā ar definīciju, kas dota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (16), 1. panta 6. punktā. |
| --- | --- |

18)

“standarts” ir standarts saskaņā ar definīciju, kas dota Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā (16), 1. panta 6. punktā.

5. pants

ITS ieviešana

1.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka specifikācijas, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 6. pantu, atbilstīgi II pielikumā izklāstītajiem principiem piemēro ITS lietotnēm un pakalpojumiem, kad tie tiek ieviesti. Tas neskar katras dalībvalsts tiesības pieņemt lēmumus par to veikto šādu lietotņu un pakalpojumu ieviešanu savā teritorijā. Šīs tiesības neskar tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar 6. panta 2. punkta otro daļu.

2.   Dalībvalstis arī cenšas sadarboties saistībā ar prioritārajām jomām, kamēr nav pieņemtas specifikācijas.

6. pants

Specifikācijas

1.   Komisija vispirms pieņem specifikācijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu ITS ieviešanas un izmantošanas sadarbspēju, savietojamību un nepārtrauktību attiecībā uz prioritārajām darbībām.

2.   Komisija tiecas pieņemt specifikācijas vienai vai vairākām prioritārajām darbībām līdz ... (17).

Vēlākais dienā, kad pagājuši 12 mēneši pēc to specifikāciju pieņemšanas, kas vajadzīgas noteiktai prioritārai darbībai, Komisija, iepriekš veikusi ietekmes novērtējumu, ietverot izmaksu un ieguvumu analīzi, vajadzības gadījumā saskaņā ar LESD 294. pantu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par šīs prioritārās darbības izvēršanu.

3.   Pēc tam, kad ir pieņemtas prioritārajām darbībām vajadzīgās specifikācijas, Komisija pieņem specifikācijas, nodrošinot ITS ieviešanas un izmantošanas sadarbspēju, savietojamību un nepārtrauktību citām darbībām prioritārajās jomās.

4.   Attiecīgā gadījumā un atbilstīgi specifikācijas jomai, specifikācijā ietver vienu vai vairākus šāda veida noteikumus:

| a) | funkcionālos noteikumus, kas apraksta dažādu iesaistīto personu uzdevumus un informācijas plūsmu starp šīm personām; |
| --- | --- |

a)

funkcionālos noteikumus, kas apraksta dažādu iesaistīto personu uzdevumus un informācijas plūsmu starp šīm personām;

| b) | tehniskos noteikumus, kas nodrošina tehniskos līdzekļus, lai izpildītu darbības noteikumus; |
| --- | --- |

b)

tehniskos noteikumus, kas nodrošina tehniskos līdzekļus, lai izpildītu darbības noteikumus;

| c) | organizatoriskos noteikumus, kas apraksta dažādu iesaistīto personu procesuālās saistības; |
| --- | --- |

c)

organizatoriskos noteikumus, kas apraksta dažādu iesaistīto personu procesuālās saistības;

| d) | pakalpojumu noteikumus, kas apraksta ITS lietotnēm un pakalpojumiem pakalpojumu saturu un to dažādos līmeņus. |
| --- | --- |

d)

pakalpojumu noteikumus, kas apraksta ITS lietotnēm un pakalpojumiem pakalpojumu saturu un to dažādos līmeņus.

5.   Neskarot procedūras saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK, specifikācijās attiecīgā gadījumā nosaka apstākļus, kādos dalībvalstis drīkst, paziņojušas par to Komisijai, paredzēt papildu noteikumus ITS pakalpojumu sniegšanai visā to teritorijā vai teritorijas daļā, ja minētie noteikumi netraucē sadarbspējai.

6.   Specifikācijas attiecīgā gadījumā pamato uz jebkuru no standartiem, kas minēti 8. pantā.

Attiecīgā gadījumā specifikācijās paredz atbilstības novērtēšanu saskaņā ar Lēmumu Nr. 768/2008/EK.

Specifikācijas atbilst II pielikumā izklāstītajiem principiem.

7.   Pirms specifikāciju pieņemšanas Komisija veic ietekmes novērtējumu, ietverot izmaksu un ieguvumu analīzi.

7. pants

Deleģētie akti

1.   Komisija var pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz specifikācijām saskaņā ar LESD 290. pantu. Pieņemot šādus deleģētos aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar attiecīgiem šīs direktīvas noteikumiem, jo īpaši ar 6. pantu un II pielikumu.

2.   Atsevišķu deleģēto aktu pieņem katrai no prioritārajām darbībām.

3.   Šajā pantā minētajiem deleģētajiem aktiem piemēro 12., 13. un 14. pantā noteikto procedūru.

8. pants

Standarti

1.   Standartus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ITS ieviešanas un izmantošanas sadarbspēju, savietojamību un nepārtrauktību, izstrādā prioritārajās jomās un prioritārajām darbībām. Lai to panāktu, Komisija, apspriedusies ar 15. pantā minēto komiteju, lūdz attiecīgas standartizācijas struktūras atbilstīgi Direktīvā 98/34/EK noteiktajai procedūrai pielikt visas iespējamās pūles, lai ātri pieņemtu minētos standartus.

2.   Piešķirot pilnvaras standartizācijas iestādēm, tiek ievēroti II pielikumā izklāstītie principi, kā arī visi funkcionālie noteikumi, kas ietverti specifikācijā, kura pieņemta saskaņā ar 6. pantu.

9. pants

Nesaistoši pasākumi

Komisija var pieņemt pamatnostādnes un citus nesaistošus pasākumus, lai sekmētu dalībvalstu sadarbību attiecībā uz prioritārajām jomām atbilstīgi 15. panta 2. punktā minētajai konsultēšanās procedūrai.

10. pants

Noteikumi attiecībā uz privātumu, drošību un informācijas atkārtotu izmantošanu

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka saistībā ar ITS lietotņu darbību un pakalpojumiem personas datu apstrādi veic saskaņā ar Savienības noteikumiem par privātpersonu pamattiesību un brīvību aizsardzību, jo īpaši ar Direktīvas 95/46/EK un Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem.

2.   Dalībvalstis jo īpaši nodrošina personas datu aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu, cita starpā nelikumīgu piekļuvi, sagrozīšanu vai nozaudēšanu.

3.   Neskarot 1. punktu, lai nodrošinātu privātumu, attiecībā uz ITS lietotnēm un pakalpojumiem attiecīgos gadījumos veicina anonīmu datu izmantošanu.

Neskarot Direktīvu 95/46/EK, personas datus apstrādā vienīgi tiktāl, ciktāl šāda apstrāde vajadzīga ITS lietotņu darbībai un pakalpojumu sniegšanai.

4.   Attiecībā uz Direktīvas 95/46/EK piemērošanu un jo īpaši, ja iesaistītas īpašas personas datu kategorijas, dalībvalstis arī nodrošina, ka ir ievēroti visi noteikumi par piekrišanu tādu personas datu apstrādei.

5.   Piemēro Direktīvu 2003/98/EK.

11. pants

Noteikumi par atbildību

Dalībvalstis nodrošina to, ka jautājumus, kas saistīti ar atbildību attiecībā uz ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešanu un izmantojumu, kā izklāstīts specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar 6. pantu, risina saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp jo īpaši Padomes Direktīvu 85/374/EEK (1985. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (18), kā arī attiecīgajiem valstu tiesību aktiem.

12. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt 7. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz septiņu gadu laikposmu pēc ... (19). Komisija iesniedz ziņojumu par deleģētajām pilnvarām ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām pēc ... (19).

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Komisijai piešķirtās Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 13. un 14. pantā izklāstītos nosacījumus.

13. pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 7. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.   Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, vēlākais vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu atsaukt un šīs atsaukšanas iemeslus.

3.   Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

14. pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pretdeleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem.

2.   Ja pēc šā termiņam beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms šā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus, iebildumus pamato.

15. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Eiropas ITS komiteja (EIK).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

16. pants

Eiropas ITS konsultatīvā grupa

Komisija izveido Eiropas ITS konsultatīvo grupu, kura konsultē Komisiju attiecībā uz komerciāliem un tehniskiem aspektiem, kas saistīti ar ITS ieviešanu un lietošanu Savienībā. Šajā grupā ir augsta līmeņa pārstāvji no attiecīgajiem ITS pakalpojumu sniedzējiem, lietotāju apvienībām, transporta un iekārtu operatoriem, ražošanas nozares, sociālajiem partneriem, profesionālām apvienībām, vietējām iestādēm un citiem attiecīgajiem forumiem.

17. pants

Ziņojumu sagatavošana

1.   Līdz ... (20) dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts pasākumiem un projektiem saistībā ar prioritārajām jomām.

2.   Līdz ... (21) dalībvalstis informē Komisiju par saviem turpmāko piecu gadu rīcības plāniem saistībā ar ITS.

Pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstu ziņojumiem pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto konsultatīvo procedūru.

3.   Pēc sākotnējā ziņojuma dalībvalstis ik pēc trīs gadiem ziņo par progresu, kāds panākts 1. punktā minēto darbību ieviešanā.

4.   Reizi trīs gados Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par panākumiem šīs direktīvas ieviešanā. Ziņojumam pievieno analīzi par darbību un 5. līdz 11. panta un 16. panta īstenošanu, tostarp par izmantotajiem un vajadzīgajiem finanšu resursiem, vajadzības gadījumā izvērtējot nepieciešamību grozīt šo direktīvu.

5.   Atbilstīgi 15. panta 2. punktā minētajai konsultēšanās procedūrai Komisija ... (22) pieņem darba programmu. Darba programmā iekļauj katra gada mērķus un datumus tās īstenošanai un vajadzības gadījumā ierosina vajadzīgos pielāgojumus.

18. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz ... (23).

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces un to formulējumu.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

20. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 277, 17.11.2009., 85. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), Padomes 2010.gada 10.maijā nostāja, Eiropas Parlamenta ... nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes ... lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

3

(4)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

4

(5)  OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.

5

(6)  OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.

6

(7)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

7

(8)  OV L 124, 9.5.2002., 1. lpp.

8

(9)  OV L 171, 9.7.2003., 1. lpp.

9

(10)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

10

(11)  OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.

11

(12)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

12

(13)  OV L 166, 30.4.2004., 124. lpp.

13

(14)  OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.

14

(15)  OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.

15

(16)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

16

(17)  30 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

17

(18)  OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.

18

(19)  Lūgums ievietot datumu: šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

19

(20)  Lūgums ievietot datumu: 12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

20

(21)  Lūgums ievietot datumu: divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

21

(22)  Lūgums ievietot datumu: seši mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

22

(23)  18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

23

---

I PIELIKUMS

PRIORITĀRAS JOMAS UN DARBĪBAS

(kā minēts 2. un 3. pantā)

I Prioritārā joma: Ceļa, satiksmes un maršruta datu optimāla izmatošana

Ceļa, satiksmes un maršruta datu optimālas izmantošanas specifikācijās un standartos iekļauj turpmāk minēto.

1.   Specifikācijas prioritārai darbībai a)

To prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai visu Eiropas Savienību aptverošus multimodālus maršruta informācijas pakalpojumus darītu precīzus un pieejamus pāri robežām ITS lietotājiem, pamatojoties uz

| — | multimodālas maršruta informācijas sagatavošanai izmantojamu pastāvošu un precīzu ceļa un reālā laika satiksmes datu pieejamību ITS pakalpojumu sniedzējiem, neskarot drošības un transporta pārvaldības prasības; |
| --- | --- |

—

multimodālas maršruta informācijas sagatavošanai izmantojamu pastāvošu un precīzu ceļa un reālā laika satiksmes datu pieejamību ITS pakalpojumu sniedzējiem, neskarot drošības un transporta pārvaldības prasības;

| — | pārrobežu elektronisko datu apmaiņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un iesaistītajām personām, un attiecīgajiem ITS pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

—

pārrobežu elektronisko datu apmaiņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un iesaistītajām personām, un attiecīgajiem ITS pakalpojumu sniedzējiem;

| — | multimodālas maršruta informācijas sagatavošanai izmantojamu pieejamu ceļa un satiksmes datu savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un iesaistītās personas; |
| --- | --- |

—

multimodālas maršruta informācijas sagatavošanai izmantojamu pieejamu ceļa un satiksmes datu savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un iesaistītās personas;

| — | multimodālas maršruta informācijas savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic ITS pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

—

multimodālas maršruta informācijas savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic ITS pakalpojumu sniedzēji.

2.   Specifikācijas prioritārai darbībai b)

To prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai visu Eiropas Savienību aptverošus reālā laika satiksmes informācijas pakalpojumus darītu precīzus un pieejamus ITS lietotājiem, pamatojoties uz

| — | reālā laika satiksmes informācijas sagatavošanai izmantojamu pastāvošu un precīzu ceļa un reālā laika satiksmes datu pieejamību ITS pakalpojumu sniedzējiem, neskarot drošības un transporta pārvaldības prasības; |
| --- | --- |

—

reālā laika satiksmes informācijas sagatavošanai izmantojamu pastāvošu un precīzu ceļa un reālā laika satiksmes datu pieejamību ITS pakalpojumu sniedzējiem, neskarot drošības un transporta pārvaldības prasības;

| — | pārrobežu elektronisko datu apmaiņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un iesaistītajām personām, un attiecīgajiem ITS pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

—

pārrobežu elektronisko datu apmaiņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un iesaistītajām personām, un attiecīgajiem ITS pakalpojumu sniedzējiem;

| — | reālā laika satiksmes informācijas sagatavošanai izmantojamu ceļa un satiksmes datu savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un iesaistītās personas; |
| --- | --- |

—

reālā laika satiksmes informācijas sagatavošanai izmantojamu ceļa un satiksmes datu savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un iesaistītās personas;

| — | reālā laika satiksmes informācijas savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic ITS pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

—

reālā laika satiksmes informācijas savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic ITS pakalpojumu sniedzēji.

3.   Specifikācijas prioritārai darbībai a) un b)

3.1.   To prasību noteikšana, kas vajadzīgas attiecībā uz ceļa un satiksmes datu (proti, satiksmes kustības plāni, satiksmes noteikumi un ieteicamie maršruti, īpaši attiecībā uz smagkravas transportlīdzekļiem) vākšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un/vai - attiecīgā gadījumā - privātais sektors, un šo datu piegādi ITS pakalpojumu sniedzējiem, pamatojoties uz

| — | ITS pakalpojumu sniedzēju iespējām piekļūt pastāvošiem ceļa un satiksmes datiem (proti, satiksmes kustības plāni, satiksmes noteikumi un ieteicamie maršruti), kurus vāc attiecīgās valsts iestādes un/vai privātais sektors; |
| --- | --- |

—

ITS pakalpojumu sniedzēju iespējām piekļūt pastāvošiem ceļa un satiksmes datiem (proti, satiksmes kustības plāni, satiksmes noteikumi un ieteicamie maršruti), kurus vāc attiecīgās valsts iestādes un/vai privātais sektors;

| — | elektronisko datu apmaiņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un ITS pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

—

elektronisko datu apmaiņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un ITS pakalpojumu sniedzējiem;

| — | ceļa un satiksmes datu (proti, satiksmes kustības plāni, satiksmes noteikumi un ieteicamie maršruti) savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un/vai - attiecīgā gadījumā - privātais sektors; |
| --- | --- |

—

ceļa un satiksmes datu (proti, satiksmes kustības plāni, satiksmes noteikumi un ieteicamie maršruti) savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un/vai - attiecīgā gadījumā - privātais sektors;

| — | ITS lietotņu un pakalpojumu savlaicīgu atjaunināšanu, kuru, izmantojot šos ceļa un satiksmes datus, veic ITS pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

—

ITS lietotņu un pakalpojumu savlaicīgu atjaunināšanu, kuru, izmantojot šos ceļa un satiksmes datus, veic ITS pakalpojumu sniedzēji.

3.2.   To prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu, ka digitālajās kartēs izmantotie ceļa, satiksmes un transporta pakalpojumu dati ir precīzi un pieejami, ja iespējams, digitālo karšu ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, pamatojoties uz

| — | digitālajās kartēs izmantoto pastāvošo ceļa un satiksmes datu pieejamību digitālo karšu ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

—

digitālajās kartēs izmantoto pastāvošo ceļa un satiksmes datu pieejamību digitālo karšu ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem;

| — | elektronisko datu apmaiņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un iesaistītajām personām, un privātajiem digitālo karšu ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

—

elektronisko datu apmaiņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un iesaistītajām personām, un privātajiem digitālo karšu ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem;

| — | digitālajām kartēm vajadzīgo ceļa un satiksmes datu savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un iesaistītās personas; |
| --- | --- |

—

digitālajām kartēm vajadzīgo ceļa un satiksmes datu savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un iesaistītās personas;

| — | digitālo karšu savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic digitālo karšu ražotāji un pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

—

digitālo karšu savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic digitālo karšu ražotāji un pakalpojumu sniedzēji.

4.   Specifikācijas prioritārai darbībai c)

Minimālo prasību noteikšana attiecībā uz tādas ar ceļu satiksmes drošību saistītas “universālas satiksmes informācijas” nodrošināšanu visiem lietotājiem, - bez maksas, ja iespējams, kā arī tās ziņojumu minimālo saturu, pamatojoties uz

| — | tāda standartizēta saraksta identificēšanu un izmantošanu, kurā iekļauti ar satiksmes drošību saistīti notikumi (“universālie satiksmes ziņojumi”) un ko vajadzētu bez maksas darīt zināmu ITS lietotājiem; |
| --- | --- |

—

tāda standartizēta saraksta identificēšanu un izmantošanu, kurā iekļauti ar satiksmes drošību saistīti notikumi (“universālie satiksmes ziņojumi”) un ko vajadzētu bez maksas darīt zināmu ITS lietotājiem;

| — | “universālo satiksmes ziņojumu” savietojamību un integrēšanu ITS pakalpojumos, kas sniedz reālā laika satiksmes un multimodālu maršruta informāciju. |
| --- | --- |

—

“universālo satiksmes ziņojumu” savietojamību un integrēšanu ITS pakalpojumos, kas sniedz reālā laika satiksmes un multimodālu maršruta informāciju.

II prioritārā joma: Satiksmes un kravu pārvadājumu pārvaldības ITS pakalpojumu nepārtrauktība

Specifikācijās un standartos attiecībā uz satiksmes un kravu pārvadājumu vadības pakalpojumu nepārtrauktību un sadarbspēju, jo īpaši TEN-T tīklā, iekļauj turpmāk minēto.

1.   Specifikācijas citām darbībām

1.1.   to prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai izstrādātu ES ITS pamatarhitektūru, pievēršoties jautājumiem, kas ir īpaši saistīti ar ITS sadarbspēju, pakalpojumu nepārtrauktību un multimodalitātes aspektiem, tostarp, piemēram, multimodālu sadarbspējīgu biļešu pārdošanu, kādos dalībvalstis un to kompetentas iestādes sadarbībā ar privāto sektoru var izstrādāt savu ITS mobilitātes arhitektūru valstu, reģionu vai vietējā mērogā;

1.2.   to minimālo prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu ITS pakalpojumu nepārtrauktību, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu pakalpojumiem, pasažieru pārvadājumu pārvaldībai dažādos transporta veidos, pamatojoties uz

| — | satiksmes datu un informācijas elektroniskas apmaiņas veicināšanu pārrobežu līmenī un attiecīgā gadījumā starp dažādiem reģioniem vai starp pilsētām un starppilsētu apgabaliem attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru un iesaistīto personu starpā; |
| --- | --- |

—

satiksmes datu un informācijas elektroniskas apmaiņas veicināšanu pārrobežu līmenī un attiecīgā gadījumā starp dažādiem reģioniem vai starp pilsētām un starppilsētu apgabaliem attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru un iesaistīto personu starpā;

| — | standartizētu informācijas plūsmu vai satiksmes saskarņu izmantošanu attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru un dažādu iesaistīto personu starpā. |
| --- | --- |

—

standartizētu informācijas plūsmu vai satiksmes saskarņu izmantošanu attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru un dažādu iesaistīto personu starpā.

1.3.   to minimālo prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu ar kravas pārvadājumu vadību saistīto ITS pakalpojumu nepārtrauktību transporta koridoros un dažādos transporta veidos, pamatojoties uz

| — | satiksmes datu un informācijas elektroniskas apmaiņas veicināšanu pārrobežu līmenī un attiecīgā gadījumā starp dažādiem reģioniem vai starp pilsētām un starppilsētu apgabaliem attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru un iesaistīto personu starpā; |
| --- | --- |

—

satiksmes datu un informācijas elektroniskas apmaiņas veicināšanu pārrobežu līmenī un attiecīgā gadījumā starp dažādiem reģioniem vai starp pilsētām un starppilsētu apgabaliem attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru un iesaistīto personu starpā;

| — | standartizētu informācijas plūsmu vai satiksmes saskarņu izmantošanu attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru un dažādu iesaistīto personu starpā. |
| --- | --- |

—

standartizētu informācijas plūsmu vai satiksmes saskarņu izmantošanu attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru un dažādu iesaistīto personu starpā.

1.4.   To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai ITS lietotnes realizētu kravu pārvadājumu loģistikas (eFreight) vajadzībām (īpaši kravu uzraudzībai un izsekošanai visa maršruta garumā un visos transporta veidos), pamatojoties uz

| — | atbilstīgu ITS tehnoloģiju pieejamību ITS lietotņu izstrādātājiem viņu iespējām šīs tehnoloģijas izmantot; |
| --- | --- |

—

atbilstīgu ITS tehnoloģiju pieejamību ITS lietotņu izstrādātājiem viņu iespējām šīs tehnoloģijas izmantot;

| — | pozicionēšanas rezultātu integrēšanu satiksmes vadības instrumentos un centros. |
| --- | --- |

—

pozicionēšanas rezultātu integrēšanu satiksmes vadības instrumentos un centros.

1.5.   To saskarsņu noteikšana, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu sadarbspēju un savietojamību starp pilsētas ITS arhitektūru un Eiropas ITS arhitektūru, pamatojoties uz

| — | ka pilsētu vadības centriem un pakalpojumu sniedzējiem ir pieejami dati par sabiedrisko transportu, maršruta plānošanu, transporta pieprasījumu, satiksmi un stāvvietām; |
| --- | --- |

—

ka pilsētu vadības centriem un pakalpojumu sniedzējiem ir pieejami dati par sabiedrisko transportu, maršruta plānošanu, transporta pieprasījumu, satiksmi un stāvvietām;

| — | sabiedriskā un privātā transporta satiksmes datu elektroniskas apmaiņas sekmēšanu starp dažādiem pilsētu vadības centriem un pakalpojumu sniedzējiem un visos iespējamos transporta veidos; |
| --- | --- |

—

sabiedriskā un privātā transporta satiksmes datu elektroniskas apmaiņas sekmēšanu starp dažādiem pilsētu vadības centriem un pakalpojumu sniedzējiem un visos iespējamos transporta veidos;

| — | visu attiecīgo datu un informācijas iekļaušanu vienotā arhitektūrā. |
| --- | --- |

—

visu attiecīgo datu un informācijas iekļaušanu vienotā arhitektūrā.

III prioritārā joma: ITS lietotnes saistībā ar ceļu satiksmes drošumu un drošību

Specifikācijās un standartos ITS lietotnēm saistībā ar ceļu satiksmes drošumu un drošību iekļauj turpmāk minēto.

1.   Specifikācijas prioritārai darbībai d)

Vajadzīgo pasākumu noteikšana visā ES piemērojamas, sadarbspējīgas eCall sistēmas saskaņotai ieviešanai, ietverot

| — | apmaiņai nepieciešamo transportlīdzeklī integrēto ITS datu pieejamību; |
| --- | --- |

—

apmaiņai nepieciešamo transportlīdzeklī integrēto ITS datu pieejamību;

| — | vajadzīgo iekārtu pieejamību ārkārtas izsaukumu centros, kas saņem transportlīdzekļu raidītos datus; |
| --- | --- |

—

vajadzīgo iekārtu pieejamību ārkārtas izsaukumu centros, kas saņem transportlīdzekļu raidītos datus;

| — | datu elektroniskas apmaiņas sekmēšanu starp transportlīdzekļiem un ārkārtas izsaukumu centriem. |
| --- | --- |

—

datu elektroniskas apmaiņas sekmēšanu starp transportlīdzekļiem un ārkārtas izsaukumu centriem.

2.   Specifikācijasprioritārai darbībai e)

To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ITS atbalstītas informācijas sistēmas drošām stāvvietām kravu un komerciālajiem transportlīdzekļiem, jo īpaši pieceļu atpūtas zonās un pakalpojumu centros, pamatojoties uz

| — | informācijas pieejamību lietotājiem par transporta novietošanas iespējām; |
| --- | --- |

—

informācijas pieejamību lietotājiem par transporta novietošanas iespējām;

| — | datu elektroniskas apmaiņas sekmēšanu starp transporta novietošanas zonām, centriem un transportlīdzekļiem. |
| --- | --- |

—

datu elektroniskas apmaiņas sekmēšanu starp transporta novietošanas zonām, centriem un transportlīdzekļiem.

3.   Specifikācijas prioritārai darbībai f)

To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ITS atbalstītas rezervēšanas sistēmas drošām stāvvietām kravu un komerciālajiem transportlīdzekļiem, pamatojoties uz

| — | informācijas pieejamību lietotājiem par transporta novietošanas iespējām; |
| --- | --- |

—

informācijas pieejamību lietotājiem par transporta novietošanas iespējām;

| — | datu elektroniskas apmaiņas sekmēšanu starp transporta novietošanas zonām, centriem un transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

—

datu elektroniskas apmaiņas sekmēšanu starp transporta novietošanas zonām, centriem un transportlīdzekļiem;

| — | attiecīgo ITS tehnoloģiju integrēšanu gan transportlīdzekļos, gan stāvvietu infrastruktūrā, lai rezervēšanas nolūkā nodrošinātu atjauninātu informāciju par pieejamām transporta novietošanas vietām. |
| --- | --- |

—

attiecīgo ITS tehnoloģiju integrēšanu gan transportlīdzekļos, gan stāvvietu infrastruktūrā, lai rezervēšanas nolūkā nodrošinātu atjauninātu informāciju par pieejamām transporta novietošanas vietām.

4.   Specifikācijas citām darbībām

4.1.   To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai atbalstītu satiksmes dalībnieku drošību saistībā ar to transportlīdzekļos integrēto cilvēka un mašīnas saskarni un portatīvo ierīču lietošanu, lai atvieglotu braukšanu un/vai transporta darbības, kā arī transportlīdzekļu sakaru sistēmu drošību.

4.2.   To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai neaizsargātajiem satiksmes dalībniekiem uzlabotu drošību un ērtumu attiecībā uz visām attiecīgām ITS lietotnēm.

4.3.   To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai integrētu tādas progresīvas autovadītāja palīdzības informācijas sistēmas transportlīdzekļos un ceļu infrastruktūrā, kuras neietilpst Direktīvas 2007/46/EK, 2002/24/EK un 2003/37/EK darbības jomā.

IV prioritārā joma: Transportlīdzekļa saiknes izveide ar transporta infrastruktūru

ITS specifikācijās un standartos transportlīdzekļa sasaistei ar transporta infrastruktūru iekļauj turpmāk minēto.

1.   Specifikācijas citām darbībām:

1.1.   To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai integrētu dažādas ITS lietotnes atvērtās transportlīdzekļu iekšējās platformās, pamatojoties uz

| — | funkcionālo prasību identificēšanu attiecībā uz pašreizējām vai plānotām ITS lietotnēm; |
| --- | --- |

—

funkcionālo prasību identificēšanu attiecībā uz pašreizējām vai plānotām ITS lietotnēm;

| — | tādas atvērtas sistēmas arhitektūras noteikšanu, kura definē funkcijas un saskarnes, kas vajadzīgas sadarbspējai/starpsavienojumu iespējai ar infrastruktūras sistēmām un iekārtām; |
| --- | --- |

—

tādas atvērtas sistēmas arhitektūras noteikšanu, kura definē funkcijas un saskarnes, kas vajadzīgas sadarbspējai/starpsavienojumu iespējai ar infrastruktūras sistēmām un iekārtām;

| — | nākotnes jaunu vai uzlabotu ITS lietotņu vienkāršu (“Plug and Play”) integrēšanu atvērtajās transportlīdzekļa iekšējās platformās; |
| --- | --- |

—

nākotnes jaunu vai uzlabotu ITS lietotņu vienkāršu (“Plug and Play”) integrēšanu atvērtajās transportlīdzekļa iekšējās platformās;

| — | standartizācijas procesu sistēmas izmantošanu arhitektūras un atvērtā transportlīdzekļa iekārtu specifikāciju izstrādē. |
| --- | --- |

—

standartizācijas procesu sistēmas izmantošanu arhitektūras un atvērtā transportlīdzekļa iekārtu specifikāciju izstrādē.

1.2.   To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai turpinātu progresu attiecībā uz kooperatīvo sistēmu (transportlīdzeklis–transportlīdzeklis, transportlīdzeklis-infrastruktūra, infrastruktūra-infrastruktūra) izstrādi un ieviešanu, pamatojoties uz

| — | datu vai informācijas apmaiņas sekmēšanu starp transportlīdzekļiem, infrastruktūrām un starp transportlīdzekli un infrastruktūru; |
| --- | --- |

—

datu vai informācijas apmaiņas sekmēšanu starp transportlīdzekļiem, infrastruktūrām un starp transportlīdzekli un infrastruktūru;

| — | atbilstīgo pārraidāmo datu vai informācijas pieejamības nodrošināšanu attiecīgajiem transportlīdzekļu vai ceļu infrastruktūru dalībniekiem; |
| --- | --- |

—

atbilstīgo pārraidāmo datu vai informācijas pieejamības nodrošināšanu attiecīgajiem transportlīdzekļu vai ceļu infrastruktūru dalībniekiem;

| — | standartizētu ziņojumu formātu izmantošanu šo datu vai informācijas apmaiņai starp transportlīdzekli un infrastruktūru; |
| --- | --- |

—

standartizētu ziņojumu formātu izmantošanu šo datu vai informācijas apmaiņai starp transportlīdzekli un infrastruktūru;

| — | sakaru infrastruktūras noteikšanu datu vai informācijas apmaiņai starp transportlīdzekļiem, infrastruktūrām un starp transportlīdzekli un infrastruktūru; |
| --- | --- |

—

sakaru infrastruktūras noteikšanu datu vai informācijas apmaiņai starp transportlīdzekļiem, infrastruktūrām un starp transportlīdzekli un infrastruktūru;

| — | standartizācijas procesu izmantošanu attiecīgās arhitektūras pieņemšanā. |
| --- | --- |

—

standartizācijas procesu izmantošanu attiecīgās arhitektūras pieņemšanā.

---

II PIELIKUMS

ITS SPECIFIKĀCIJU UN IEVIEŠANAS PRINCIPI

(kā minēts 5., 6. un 8. pantā)

Specifikāciju pieņemšanu, standartu pilnvarojumu izdošanu un ITS lietotņu un pakalpojumu atlasi un ieviešanu pamato ar vajadzību izvērtējumu, kurā piedalās visas attiecīgās iesaistītās personas, un to veicot ievēro šādus principus. Šie pasākumi

| a) | ir efektīvi – sniedz reālu ieguldījumu, lai risinātu Eiropas autotransporta galvenās problēmas (piemēram, mazinot pārslogotību, pazeminot emisijas, uzlabojot energoefektivitāti, panākot augstāku drošuma un drošības līmeni, tostarp attiecībā uz neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem); |
| --- | --- |

a)

ir efektīvi – sniedz reālu ieguldījumu, lai risinātu Eiropas autotransporta galvenās problēmas (piemēram, mazinot pārslogotību, pazeminot emisijas, uzlabojot energoefektivitāti, panākot augstāku drošuma un drošības līmeni, tostarp attiecībā uz neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem);

| b) | ir rentabli – optimizē izmaksu attiecību pret panākto rezultātu, ņemot vērā sasniedzamos mērķus; |
| --- | --- |

b)

ir rentabli – optimizē izmaksu attiecību pret panākto rezultātu, ņemot vērā sasniedzamos mērķus;

| c) | ir samērīgi – attiecīgā gadījumā nodrošina dažādus panākamas pakalpojumu kvalitātes un ieviešanas līmeņus, ievērojot vietējas, reģionālas, valsts un Eiropas īpatnības; |
| --- | --- |

c)

ir samērīgi – attiecīgā gadījumā nodrošina dažādus panākamas pakalpojumu kvalitātes un ieviešanas līmeņus, ievērojot vietējas, reģionālas, valsts un Eiropas īpatnības;

| d) | atbalsta pakalpojumu nepārtrauktību – nodrošina vienmērīgus pakalpojumus visā Savienībā, kad ITS pakalpojumi tiek ieviesti, jo īpaši Eiropas transporta tīklā un, kad iespējams, uz tās ārējām robežām. Pakalpojumu nepārtrauktību nodrošina tādā līmenī, kas pielāgots to transporta tīklu īpatnībām, kuri savieno valstis ar valstīm, un attiecīgos gadījumos reģionus ar reģioniem un pilsētas ar lauku apgabaliem; |
| --- | --- |

d)

atbalsta pakalpojumu nepārtrauktību – nodrošina vienmērīgus pakalpojumus visā Savienībā, kad ITS pakalpojumi tiek ieviesti, jo īpaši Eiropas transporta tīklā un, kad iespējams, uz tās ārējām robežām. Pakalpojumu nepārtrauktību nodrošina tādā līmenī, kas pielāgots to transporta tīklu īpatnībām, kuri savieno valstis ar valstīm, un attiecīgos gadījumos reģionus ar reģioniem un pilsētas ar lauku apgabaliem;

| e) | sniedz sadarbspēju – nodrošina, ka sistēmas un to pamatā esošie uzņēmējdarbības procesi spēj apmainīties ar datiem un dalīties informācijā un zināšanās, lai ļautu efektīvi sniegt ITS pakalpojumus; |
| --- | --- |

e)

sniedz sadarbspēju – nodrošina, ka sistēmas un to pamatā esošie uzņēmējdarbības procesi spēj apmainīties ar datiem un dalīties informācijā un zināšanās, lai ļautu efektīvi sniegt ITS pakalpojumus;

| f) | atbalsta atgriezenisko savietojamību – attiecīgā gadījumā nodrošina ITS sistēmu spēju strādāt ar pastāvošām sistēmām, kurām ir vienots mērķis, nekavējot jaunu tehnoloģiju attīstību; |
| --- | --- |

f)

atbalsta atgriezenisko savietojamību – attiecīgā gadījumā nodrošina ITS sistēmu spēju strādāt ar pastāvošām sistēmām, kurām ir vienots mērķis, nekavējot jaunu tehnoloģiju attīstību;

| g) | ievēro pastāvošās valstu infrastruktūru un tīklu īpatnības – ņem vērā atšķirības transporta tīklu īpatnībās, jo īpaši satiksmes intensitātes apmēros un laika apstākļos uz ceļiem; |
| --- | --- |

g)

ievēro pastāvošās valstu infrastruktūru un tīklu īpatnības – ņem vērā atšķirības transporta tīklu īpatnībās, jo īpaši satiksmes intensitātes apmēros un laika apstākļos uz ceļiem;

| h) | veicina vienlīdzīgu piekļuvi – netraucē vai nediskriminē neaizsargātos satiksmes dalībniekus attiecībā uz piekļuvi ITS lietotnēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

h)

veicina vienlīdzīgu piekļuvi – netraucē vai nediskriminē neaizsargātos satiksmes dalībniekus attiecībā uz piekļuvi ITS lietotnēm un pakalpojumiem;

| i) | atbalsta gatavību – pēc pienācīga riska novērtējuma uzrāda novatorisko ITS sistēmu uzticamību, izmantojot pienācīgu tehnikas attīstības un ekspluatācijas līmeni; |
| --- | --- |

i)

atbalsta gatavību – pēc pienācīga riska novērtējuma uzrāda novatorisko ITS sistēmu uzticamību, izmantojot pienācīgu tehnikas attīstības un ekspluatācijas līmeni;

| j) | nodrošina laika noteikšanas un pozicionēšanas kvalitāti – izmanto satelītu infrastruktūras vai jebkādas citas tehnoloģijas, kas nodrošina līdzvērtīgus precizitātes līmeņus ITS lietotņu un pakalpojumu vajadzībām, kuri prasa globālus, nepārtrauktus, precīzus un garantētus laika noteikšanas un pozicionēšanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

j)

nodrošina laika noteikšanas un pozicionēšanas kvalitāti – izmanto satelītu infrastruktūras vai jebkādas citas tehnoloģijas, kas nodrošina līdzvērtīgus precizitātes līmeņus ITS lietotņu un pakalpojumu vajadzībām, kuri prasa globālus, nepārtrauktus, precīzus un garantētus laika noteikšanas un pozicionēšanas pakalpojumus;

| k) | veicina intermodalitāti – ieviešot ITS, vajadzības gadījumā ņem vērā dažādu transporta veidu koordināciju; |
| --- | --- |

k)

veicina intermodalitāti – ieviešot ITS, vajadzības gadījumā ņem vērā dažādu transporta veidu koordināciju;

| l) | ievēro saskaņotību – ņem vērā spēkā esošos Savienības noteikumus, politiku un darbības, kas attiecas uz ITS jomu, jo īpaši standartizācijas jomā. |
| --- | --- |

l)

ievēro saskaņotību – ņem vērā spēkā esošos Savienības noteikumus, politiku un darbības, kas attiecas uz ITS jomu, jo īpaši standartizācijas jomā.

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

1.   Komisija 2008. gada 16. decembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka pamatu paātrinātai ITS (1) ieviešanai visā ES, kā arī ar to saistītu rīcības plānu.

2.   Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu par priekšlikumu 2009. gada 13. aprīlī. Notika konsultācijas ar Eiropas Reģionu komiteju, tomēr atzinumu tā nesniedza.

3.   Eiropas Parlaments 2009. gada 23. aprīlī pieņēma atzinumu (2) pirmajā lasījumā, apstiprinot 57 grozījumus. Komisija neiesniedza grozītu priekšlikumu.

4.   Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sniedza atzinumu par Komisijas priekšlikumu 2009. gada 22. jūlijā (3).

5.   Padome 2010. gada 10. maijā pieņēma nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā.

II.   PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS

6.   Šā priekšlikuma vispārējais mērķis ir izveidot nosacījumus un, it īpaši, ieviest mehānismus, kas vajadzīgi, lai veicinātu intelektisko transporta sistēmu (ITS) pakalpojumu un lietojumu ieviešanu autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem, lai ITS varētu pilnā mērā sniegt ieguldījumu dažādu ES politikas pasākumu īstenošanā.

III.   PIRMAJĀ LASĪJUMĀ PIEŅEMTĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

7.   Vispārīgas piezīmes

Eiropas Komisijas 2001. gadā publicētās Transporta politikas baltās grāmatas vidusposma pārskatā “Eiropas dinamisma saglabāšana” (4) uzsvērta intelektiskā transporta nozīme un izcelta nepieciešamība risināt pieaugošos uzdevumus saistībā ar ilgtspējīgu autoceļu transporta sistēmu. Intelektiskajām transporta sistēmām, kas tapušas, piemērojot transportam jaunas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, piemīt potenciāls veicināt drošu, efektīvu, stabilu, iekļaujošu un vienmērīgu preču un cilvēku transportu Eiropas ceļu tīklā un tā saskarnes ar citem transporta veidiem, kā arī uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju. Komisijas priekšlikums bija vērsts uz to, lai pilnībā realizētu ITS potenciālu, sniedzot atbalstu ES politikai saistībā ar palielinātu ceļu drošību, uzlabotu transporta efektivitāti un samazinātu ietekmi uz vidi, kā arī lai radītu impulsu, kas vajadzīgs, lai paātrinātu pietiekami “nobriedušu” ITS lietojumu un pakalpojumu izplatību tirgū. Šajā sakarā priekšlikumā bija paredzēts piemērot komitoloģijas procedūru (regulatīvo kontroles procedūru), lai izveidotu kopīgas un juridiski saistošas specifikācijas, ar ko definē detalizētus noteikumus un procedūras attiecībā uz ITS izvēršanu ES.

Lai arī Padome bija vienisprātis ar Komisiju par priekšlikuma mērķi, Padomes pieejā paredzēts izdarīt būtiskus grozījumus iesniegtajā priekšlikumā saistībā ar šādiem jautājumiem:

| — | to jomu noteikšana un definēšana, kur var pieņemt specifikācijas; |
| --- | --- |

—

to jomu noteikšana un definēšana, kur var pieņemt specifikācijas;

| — | prioritātes piešķiršana dažām darbībām minētajās jomās, lai pieņemtu specifikācijas; |
| --- | --- |

—

prioritātes piešķiršana dažām darbībām minētajās jomās, lai pieņemtu specifikācijas;

| — | dalībvalstu pienākumu precizēšana ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršanai un lietošanai; |
| --- | --- |

—

dalībvalstu pienākumu precizēšana ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršanai un lietošanai;

| — | jauni panti par “nesaistošiem pasākumiem” un “standartiem”. |
| --- | --- |

—

jauni panti par “nesaistošiem pasākumiem” un “standartiem”.

Atbilstīgi šai pieejai Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā izdarīti daži grozījumi Komisijas sākotnējā priekšlikumā, mainot tā formulējumu un tekstā svītrojot un/vai pievienojot vairākus nosacījumus.

Ierosinot “soli pa solim” pieeju ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršanai un lietošanai, Padome izvēlas smalku līdzsvaru, no vienas puses veicinot dažu ITS pakalpojumu un lietojumu attīstību, izvēršanu un lietošanu, no otras puses nepalielinot administratīvo un finansiālo nastu dalībvalstīm.

8.   Galvenie jautājumi

Priekšmets un darbības joma

Komisija ierosināja izveidot pamatu intelektisko transporta sistēmu koordinētai ieviešanai un izmantošanai Kopienā, kā arī šim nolūkam nepieciešamo specifikāciju izstrādei.

Eiropas Parlaments lielā mērā atkārtoja Komisijas priekšlikumu izveidot šādu sistēmu intelektisko transporta sistēmu, tostarp savstarpēji savietojamu ITS, koordinētai un saskaņotai ieviešanai un izmantošanai Savienībā. EP ierosināja, ka šo direktīvu būtu jāattiecina uz visām intelektiskajām transporta sistēmām pasažieriem, transporta līdzekļiem un infrastruktūrai, kā arī to mijiedarbībai autotransporta, tostarp pilsētu transporta, jomā. Turklāt EP ierosināja direktīvas darbības jomā iekļaut arī neaizsargātus transporta lietotājus, bet izslēgt no tās jautājumus, kas saistīti ar sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā precizēts, ka ar ierosināto sistēmu tiek atbalstīts koordinēts un saskaņots ITS lietojums, it īpaši pāri dalībvalstu robežām. Padome, tāpat kā EP, paredz, ka šajā direktīvā netiks izdarīti pārsteidzīgi spriedumi par valstu drošības vai aizsardzības interesēm.

Prioritāras jomas

Komisijas priekšlikumā bija uzskaitītas četras prioritāras jomas (optimāla ceļu, satiksmes un maršrutu datu izmantošana, satiksmes un kravu pārvadājumu pārvaldības ITS pakalpojumu nepārtrauktība Eiropas transporta koridoros un konurbācijās, ceļu drošums un drošība un transporta līdzekļu integrācija transporta infrastruktūrā), kurās Komisijai būtu konkrēti jādefinē specifikācijas ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršanai un lietošanai.

Eiropas Parlaments apstiprināja minētās prioritārās jomas, bet svītroja iespēju pieņemt specifikācijas citās jomās papildus četrām uzskaitītajām.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā lielā mērā apstiprināta Eiropas Parlamenta nostāja un paredzēts atsevišķs pants turpmāk norādītajām četrām prioritārām jomām:

| I. | ceļu, satiksmes un maršruta datu optimāla izmatošana; |
| --- | --- |

I.

ceļu, satiksmes un maršruta datu optimāla izmatošana;

| II. | satiksmes un kravu pārvadājumu pārvaldības ITS pakalpojumu nepārtrauktība; |
| --- | --- |

II.

satiksmes un kravu pārvadājumu pārvaldības ITS pakalpojumu nepārtrauktība;

| III. | ITS lietojumi saistībā ar ceļu satiksmes drošumu un drošību; |
| --- | --- |

III.

ITS lietojumi saistībā ar ceļu satiksmes drošumu un drošību;

| IV. | saiknes izveide starp transportlīdzekļiem un transporta infrastruktūru. |
| --- | --- |

IV.

saiknes izveide starp transportlīdzekļiem un transporta infrastruktūru.

Minēto prioritāro jomu klāsts ir precizēts direktīvas I pielikumā.

Prioritāras darbības

Komisijas priekšlikumā nebija paredzētas prioritāras darbības.

Arī Eiropas Parlaments nenoteica prioritāras darbības. Tomēr Eiropas Parlaments noteica četras jomas (ES mēroga satiksmes un maršrutu informācijas pakalpojumu sniegšanu reāllaikā, datus un procedūras vispārēju satiksmes informācijas pamatpakalpojumu nodrošināšanai par brīvu, e-Call sistēmas saskaņotu ieviešanu visā Eiropā un atbilstīgus pasākumus drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciālajiem transporta līdzekļiem, kā arī telemātiski kontrolētas stāvvietu un rezervācijas sistēmas), kurās Komisijai būtu jādefinē specifikācijas obligātai izvēršanai un jāizmanto obligāta ITS lietojumu un pakalpojumu pakāpe.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā uztverta Eiropas Parlamenta doma par to, ka jāpiešķir prioritāte konkrētiem ITS lietojumiem un pakalpojumiem. Tādēļ Padome nosaka sešas turpmāk norādītās prioritārās darbības:

| a) | daudzveidīgu ES mēroga maršruta informācijas pakalpojumu nodrošināšana; |
| --- | --- |

a)

daudzveidīgu ES mēroga maršruta informācijas pakalpojumu nodrošināšana;

| b) | reāllaika satiksmes informācijas pakalpojumu nodrošināšana visā ES; |
| --- | --- |

b)

reāllaika satiksmes informācijas pakalpojumu nodrošināšana visā ES;

| c) | dati un procedūras, lai pēc iespējas sniegtu lietotājiem ar ceļu satiksmes drošību saistītu obligātu vispārēju bezmaksas maršruta informāciju; |
| --- | --- |

c)

dati un procedūras, lai pēc iespējas sniegtu lietotājiem ar ceļu satiksmes drošību saistītu obligātu vispārēju bezmaksas maršruta informāciju;

| d) | saskaņota savstarpēji savietojamas e-Call sistēmas nodrošināšana visā ES; |
| --- | --- |

d)

saskaņota savstarpēji savietojamas e-Call sistēmas nodrošināšana visā ES;

| e) | informācijas pakalpojumu sniegšana par drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciāliem transporta līdzekļiem; |
| --- | --- |

e)

informācijas pakalpojumu sniegšana par drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciāliem transporta līdzekļiem;

| f) | rezervācijas pakalpojumu sniegšana par drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciāliem transporta līdzekļiem. |
| --- | --- |

f)

rezervācijas pakalpojumu sniegšana par drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciāliem transporta līdzekļiem.

ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršana

Komisijas priekšlikumā bija paredzēts, ka dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai Savienībā koordinēti izvērstu un lietotu savstarpēji savietojamus ITS lietojumus un pakalpojumus. Tādēļ Komisija ierosināja pieņemt specifikācijas, izmantojot komitoloģijas procedūru (regulatīvo kontroles procedūru), kas varētu nozīmēt arī pienākumus dalībvalstīm izvērst ITS lietojumus un pakalpojumus.

Eiropas Parlaments lielā mērā atkārtoja Komisijas priekšlikumu, nostiprinot attiecīgos formulējumus, lai izvairītos no ITS lietojumu un pakalpojumu ģeogrāfiskas sadrumstalotības un saistības trūkuma. EP norādīja, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina ITS lietojumu un pakalpojumu atgriezeniska savietojamība Savienībā. EP ierosināja arī, ka dalībvalstīm būtu jāpiemēro ITS visiem transporta veidiem un to saskarnēm, tādējādi nodrošinot visu transporta veidu augstu integrācijas pakāpi. Turklāt EP paredzēja, ka dalībvalstīm būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka vajadzību novērtēšanai tiek prasīta galveno principu kopuma (efektivitāte, rentabilitāte, ģeogrāfiska nepārtrauktība, savstarpēja savietojamība un gatavības pakāpe) ievērošana. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī ģeogrāfiski izolētu reģionu struktūras īpatnības un attālumi līdz tādiem reģioniem, vajadzības gadījumā pieļaujot izņēmumus no minētā rentabilitātes principa.

Padome norāda, ka dalībvalstis pieņem lēmumus par to, vai izvērst ITS lietojumus un pakalpojumus savā teritorijā. Tomēr, ja ITS lietojumus un pakalpojumus izvērš, saskaņā ar šo direktīvu pieņemtās specifikācijas ir jāievēro. Padome arī paredz, ka dalībvalstis centīsies sadarboties saistībā ar minētajām prioritārajām jomām gadījumos, kad nekādas specifikācijas nav pieņemtas.

Specifikācijas

Komisijas priekšlikumā bija paredzēts piemērot komitoloģijas procedūru (regulatīvo kontroles procedūru), lai pieņemtu specifikācijas, ar ko definē detalizētus noteikumus un procedūras ITS izvēršanai visā Savienībā. Turklāt minētās specifikācijas būtu jābalsta uz konkrētiem principiem, kas izklāstīti I pielikumā, un tajās būtu jāiekļauj vismaz galvenie elementi, kas izklāstīti II pielikumā.

Eiropas Parlaments turklāt norādīja, ka Komisijai būtu jādefinē specifikācijas ITS lietojumu un pakalpojumu obligātas izvēršanas un lietošanas minimālās pakāpes četrās jomās (skatīt iedaļu par prioritārām darbībām). Komisijai turklāt būtu jānosaka specifikācijas ITS nepieciešamajai ieviešanai un izmantošanai, ja tā pārsniedz ITS lietojumu un pakalpojumu minimālās prasības gadījumā, kad Kopiena līdzfinansējusi Eiropas ceļu tīkla (TERN) izveidi vai uzturēšanu. Specifikācijās būtu arī jānosaka apstākļi, kādos dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju var paredzēt papildu noteikumus šādu pakalpojumu nodrošināšanai visā katras valsts teritorijā vai tās daļā. Pirms specifikāciju pieņemšanas Komisijai būtu jāveic ietekmes izpēte, kurā jāietver vispārēja direktīvā paredzēto īstenošanas pasākumu izmaksu un ieguvumu analīze. Ietekmes izvērtējumā būtu jāpievēršas jautājumiem par papildu izmaksām ekonomikai; tās būtu jāsedz uzņēmējiem, un par parametriem, kas saistīti ar ITS ekonomikas ciklu.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā ir izvērsta Eiropas Parlamenta doma noteikt prioritātes dažiem ITS lietojumiem un pakalpojumiem, kas ietverti prioritārās darbībās. Šā iemesla dēļ Komisijai būtu jāizvirza mērķis pieņemt specifikācijas minētajām prioritārajām darbībām. Turklāt vēlākais 12 mēnešus pēc prioritārajām darbībām vajadzīgo specifikāciju pieņemšanas Komisija, iepriekš sagatavojot ietekmes novērtējumu apvienojumā ar izmaksu un ieguvumu analīzi, vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu EP un Padomei par attiecīgās prioritārās darbības izvēršanu. Turklāt Padome norāda, ka specifikācijās var iekļaut funkcionālus, tehniskus, organizatoriskus un pakalpojumu noteikumus. Padome pievienojas EP nostājai, ka dalībvalstis, iesniedzot paziņojumu Komisijai, var noteikt papildu noteikumus par ITS pakalpojumu sniegšanu savā teritorijā. Padome paredz, ka specifikācijas attiecīgā gadījumā var balstīt uz standartiem un ka Komisija pirms specifikāciju pieņemšanas vienmēr veic ietekmes novērtējumu. Visbeidzot Padome paredz, ka Komisija var pieņemt specifikācijas, izmantojot deleģētu aktu procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Saskaņā ar minēto procedūru pilnvaras pieņemt specifikācijas beigsies septiņus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. EP vai Padome jebkurā laikā var atsaukt deleģētās pilnvaras pieņemt specifikācijas. Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas datuma var iebilst pret specifikācijām. Pamatojoties uz EP vai Padomes ierosinājumu, šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem.

Standarti un nesaistoši pasākumi

Komisijas priekšlikumā nav dota atsauce uz standartiem un nesaistošiem pasākumiem; tādu atsauci nav devis arī Eiropas Parlaments.

Padomes nostājā pirmajā lasījumā ir dota atsauce uz standartiem, kurus var izstrādāt prioritārām jomām un prioritārām darbībām saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Direktīvā 98/34/EK. Minētajiem standartiem būtu jānodrošina savstarpēja izmantojamība, savietojamība un nepārtrauktība ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršanai un darbībai. Turklāt Padome ievieš pantu par Komisijas nostādņu un citu nesaistošu pasākumu pieņemšanu, lai atvieglotu dalībvalstu sadarbību saistībā ar prioritārām jomām.

Datu aizsardzība

Komisijas priekšlikumā izdarīta vispārīga atsauce uz esošajiem Savienības tiesību aktiem datu aizsardzības un privātuma jomā.

Eiropas Parlaments norādīja noteikumus par datu aizsardzību un privātumu, mudinot ITS lietojumu un/vai pakalpojumu darbības nodrošināšanai lietot anonīmus datus. Personas dati būtu jāapstrādā tikai tādā mērā, kādā šādu datu apstrāde ir nepieciešama ITS lietojumu un/vai pakalpojumu darbības nodrošināšanai.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā ņemta vērā EP nostāja, kā arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums, stiprinot noteikumus par datu aizsardzību un privātumu.

Noteikumi par atbildību

Komisijas priekšlikumā nebija paredzēti noteikumi par atbildību.

Eiropas Parlaments uzskatīja atbildības jautājumus par nepieciešamu priekšnoteikumu, lai ātri izstrādātu un izvērstu ITS lietojumus un pakalpojumus.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā ņemta vērā EP nostāja un izdarīta atsauce uz attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem.

ITS specifikāciju un izvēršanas principi

Komisijas priekšlikums bija balstīts uz konkrētiem principiem, kas jāņem vērā, izvēloties un izvēršot ITS lietojumus un pakalpojumus.

Eiropas Parlaments nostiprināja un paplašināja minētos principus, izdarot atsauci uz neaizsargātu ceļu lietotāju aizsardzību, pakalpojumu nepārtrauktību, šķērsojot Kopienas robežas un iekšējās robežas, kā arī uz dažādu transporta veidu savietojamību.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā, kas balstīta uz EP nostājas, attiecīgie noteikumi izstrādāti sīkāk, izdarot atsauci uz proporcionalitāti, savstarpēju izmantojamību, atgriezenisko savietojamību un esošo valstu infrastruktūru un tīklu īpašību ievērošanu, vienlīdzīgu piekļuvi, laika noteikšanas un pozicionēšanas kvalitāti un saskaņotību.

9.   Citi Eiropas Parlamenta pieņemtie grozījumi

Citi grozījumi, kas nav iekļauti Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā, ir šādi:

| — | atsauce uz progresīviem lietojumiem un Kopienas mehānismiem dažādiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportam (ERTMS un TAF-TSI), jūras un iekšzemes ūdensceļu transportam (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), gaisa transportam (SESAR) un sauszemes transportam, piemēram, mājlopu pārvadāšanai (grozījums Nr. 2.); |
| --- | --- |

—

atsauce uz progresīviem lietojumiem un Kopienas mehānismiem dažādiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportam (ERTMS un TAF-TSI), jūras un iekšzemes ūdensceļu transportam (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), gaisa transportam (SESAR) un sauszemes transportam, piemēram, mājlopu pārvadāšanai (grozījums Nr. 2.);

| — | atsauce uz specializēto šaura diapazona datu pārraidi (DSRC) (grozījumi Nr. 5., 16. un 53.); |
| --- | --- |

—

atsauce uz specializēto šaura diapazona datu pārraidi (DSRC) (grozījumi Nr. 5., 16. un 53.);

| — | atsauce uz pasažieriem, transporta līdzekļiem un infrastruktūru un uz to mijiedarbību autotransporta jomā, arī pilsētu transporta jomā, pantā “Priekšmets un darbības joma” (grozījums Nr. 7.); |
| --- | --- |

—

atsauce uz pasažieriem, transporta līdzekļiem un infrastruktūru un uz to mijiedarbību autotransporta jomā, arī pilsētu transporta jomā, pantā “Priekšmets un darbības joma” (grozījums Nr. 7.);

| — | ITS lietojumu un pakalpojumu minimālās pakāpes izveide un definēšana (grozījumi Nr. 12., 20. un 21.); |
| --- | --- |

—

ITS lietojumu un pakalpojumu minimālās pakāpes izveide un definēšana (grozījumi Nr. 12., 20. un 21.);

| — | papildu noteikumi attiecībā uz “tipa apstiprinājumu ITS iekārtām un programmatūrām, kuras saistītas ar ceļu infrastruktūru” (grozījumi Nr. 27., 28., 29., 30. un 31.); |
| --- | --- |

—

papildu noteikumi attiecībā uz “tipa apstiprinājumu ITS iekārtām un programmatūrām, kuras saistītas ar ceļu infrastruktūru” (grozījumi Nr. 27., 28., 29., 30. un 31.);

| — | 12 mēnešu transponēšanas laiks pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā (grozījums Nr. 49.); |
| --- | --- |

—

12 mēnešu transponēšanas laiks pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā (grozījums Nr. 49.);

| — | pienākums dalībvalstīm izveidot atbilstības tabulu, kurā norādītu saikni starp valstīs pieņemtajiem noteikumiem un šo direktīvu (grozījums Nr. 49.). |
| --- | --- |

—

pienākums dalībvalstīm izveidot atbilstības tabulu, kurā norādītu saikni starp valstīs pieņemtajiem noteikumiem un šo direktīvu (grozījums Nr. 49.).

IV.   SECINĀJUMI

Gatavojot pirmajā lasījumā pieņemto nostāju, Padome ir pilnībā ņēmusi vērā Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta atzinumu pirmajā lasījumā. Runājot par Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem, Padome piebilst, ka daudzi grozījumi – būtībā, daļēji vai pilnībā – jau ir iekļauti pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā.

---

(1)  Intelektiskās transporta sistēmas.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta

(3)  Dok. 12479/09.

(4)  Dok. 10954/06.

---

| 27.7.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 203/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.7.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 203/19

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 12/2010 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu eiropas parlamenta un padomes direktīvu par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību

Pieņemts Padomē 2010. gada 3. jūnijā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/C 203 E/02)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padome 1986. gada 24. novembrī pieņēma Direktīvu Nr. 86/609/EEK (3), lai likvidētu atšķirības dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem. Kopš minētās direktīvas pieņemšanas radušās jaunas atšķirības starp dalībvalstīm. Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību zinātniskiem mērķiem izmantotiem dzīvniekiem, bet citās piemēro tikai minimālās prasības, kas noteiktas Direktīvā 86/609/EEK. Šo atšķirību dēļ rodas šķēršļi tādu produktu un vielu tirdzniecībā, kuru izstrāde saistīta ar izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. Tāpēc šajā direktīvā būtu jāparedz sīkāki noteikumi, lai šādas atšķirības mazinātu, tuvinot šajā jomā piemērojamos noteikumus, un nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

(1)

Padome 1986. gada 24. novembrī pieņēma Direktīvu Nr. 86/609/EEK (3), lai likvidētu atšķirības dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos attiecībā uz to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem. Kopš minētās direktīvas pieņemšanas radušās jaunas atšķirības starp dalībvalstīm. Dažas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts īstenošanas pasākumus, lai nodrošinātu augsta līmeņa aizsardzību zinātniskiem mērķiem izmantotiem dzīvniekiem, bet citās piemēro tikai minimālās prasības, kas noteiktas Direktīvā 86/609/EEK. Šo atšķirību dēļ rodas šķēršļi tādu produktu un vielu tirdzniecībā, kuru izstrāde saistīta ar izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. Tāpēc šajā direktīvā būtu jāparedz sīkāki noteikumi, lai šādas atšķirības mazinātu, tuvinot šajā jomā piemērojamos noteikumus, un nodrošinātu iekšējā tirgus pienācīgu darbību.

| (2) | Dzīvnieku labturība ir Savienības vērtība, kas ir atzīta Līguma 13. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Dzīvnieku labturība ir Savienības vērtība, kas ir atzīta Līguma 13. pantā.

| (3) | Padome 1998. gada 23. martā pieņēma Lēmumu Nr. 1999/575/EK par to, lai Kopienas vārdā noslēgtu Eiropas Konvenciju par to mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem (4). Kļūstot par minētās konvencijas pusi, Kopiena atzina, cik svarīga ir zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzība un labturība starptautiskā mērogā. |
| --- | --- |

(3)

Padome 1998. gada 23. martā pieņēma Lēmumu Nr. 1999/575/EK par to, lai Kopienas vārdā noslēgtu Eiropas Konvenciju par to mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem (4). Kļūstot par minētās konvencijas pusi, Kopiena atzina, cik svarīga ir zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzība un labturība starptautiskā mērogā.

| (4) | Eiropas Parlaments 2002. gada 5. decembra rezolūcijā par Direktīvu 86/609/EEK aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu pārskatīt minēto direktīvu, nosakot stingrākus un labāk pārskatāmus pasākumus jomā, kas attiecas uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments 2002. gada 5. decembra rezolūcijā par Direktīvu 86/609/EEK aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu pārskatīt minēto direktīvu, nosakot stingrākus un labāk pārskatāmus pasākumus jomā, kas attiecas uz izmēģinājumiem ar dzīvniekiem.

| (5) | Eiropas Konvencijas par mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem, līgumslēdzēju pušu Ceturtajā daudzpusējā apspriedē 2006. gada 15. jūnijā pieņēma pārskatītu šīs konvencijas A pielikumu, kurā paredzētas pamatnostādnes izmēģinājumu dzīvnieku izmitināšanai un kopšanai. Šīs pamatnostādnes iestrādātas Komisijas Ieteikumā 2007/526/EK (2007. gada 18. jūnijs) par izvietošanas un aprūpes vadlīnijām attiecībā uz dzīvniekiem, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem (5). |
| --- | --- |

(5)

Eiropas Konvencijas par mugurkaulnieku aizsardzību, kas tiek izmantoti eksperimentiem un citiem zinātniskiem mērķiem, līgumslēdzēju pušu Ceturtajā daudzpusējā apspriedē 2006. gada 15. jūnijā pieņēma pārskatītu šīs konvencijas A pielikumu, kurā paredzētas pamatnostādnes izmēģinājumu dzīvnieku izmitināšanai un kopšanai. Šīs pamatnostādnes iestrādātas Komisijas Ieteikumā 2007/526/EK (2007. gada 18. jūnijs) par izvietošanas un aprūpes vadlīnijām attiecībā uz dzīvniekiem, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem (5).

| (6) | Ir pieejamas jaunas zinātnes atziņas par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību, kā arī par dzīvnieku spēju just un izrādīt sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu. Tādēļ ir jāuzlabo zinātniskās procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība, saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām paaugstinot to aizsardzības standartu minimumu. |
| --- | --- |

(6)

Ir pieejamas jaunas zinātnes atziņas par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību, kā arī par dzīvnieku spēju just un izrādīt sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu. Tādēļ ir jāuzlabo zinātniskās procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība, saskaņā ar jaunākajām zinātnes atziņām paaugstinot to aizsardzības standartu minimumu.

| (7) | Attieksme pret dzīvniekiem ir atkarīga arī no valstīs pastāvošajiem uzskatiem, un vairākās dalībvalstīs pastāv prasība saglabāt plašākus dzīvnieku labturības noteikumus nekā tos, par kuriem panākta vienošanās Savienības līmenī. Dzīvnieku interesēs un ar noteikumu, ka tas neietekmē iekšējā tirgus darbību, ir lietderīgi dalībvalstīm ļaut zināmu rīcības brīvību, lai saglabātu valsts noteikumus, kuru mērķis ir plašāka dzīvnieku aizsardzība, ciktāl tas atbilst Līgumam. |
| --- | --- |

(7)

Attieksme pret dzīvniekiem ir atkarīga arī no valstīs pastāvošajiem uzskatiem, un vairākās dalībvalstīs pastāv prasība saglabāt plašākus dzīvnieku labturības noteikumus nekā tos, par kuriem panākta vienošanās Savienības līmenī. Dzīvnieku interesēs un ar noteikumu, ka tas neietekmē iekšējā tirgus darbību, ir lietderīgi dalībvalstīm ļaut zināmu rīcības brīvību, lai saglabātu valsts noteikumus, kuru mērķis ir plašāka dzīvnieku aizsardzība, ciktāl tas atbilst Līgumam.

| (8) | Papildus mugurkaulniekiem, tostarp apaļmutniekiem, šīs direktīvas darbības jomā būtu jāiekļauj arī galvkāji, jo ir zinātnes liecības par šādu sugu dzīvnieku varbūtēju spēju just sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu. |
| --- | --- |

(8)

Papildus mugurkaulniekiem, tostarp apaļmutniekiem, šīs direktīvas darbības jomā būtu jāiekļauj arī galvkāji, jo ir zinātnes liecības par šādu sugu dzīvnieku varbūtēju spēju just sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu.

| (9) | Šai direktīvai būtu jāaptver arī zīdītāju augļa formas, jo ir zinātniskas liecības par to, ka šīm formām to attīstības perioda pēdējā trešdaļā ir paaugstināts risks just sāpes, ciešanas un diskomfortu, kas var arī negatīvi ietekmēt to turpmāko attīstību. Zinātnes pierādījumi arī liecina, ka procedūras, ko veic dzīvnieku embrijiem un augļiem agrīnā attīstības stadijā, var izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu, ja šīm attīstības formām ļauj nodzīvot ilgāk par to attīstības divām trešdaļām. |
| --- | --- |

(9)

Šai direktīvai būtu jāaptver arī zīdītāju augļa formas, jo ir zinātniskas liecības par to, ka šīm formām to attīstības perioda pēdējā trešdaļā ir paaugstināts risks just sāpes, ciešanas un diskomfortu, kas var arī negatīvi ietekmēt to turpmāko attīstību. Zinātnes pierādījumi arī liecina, ka procedūras, ko veic dzīvnieku embrijiem un augļiem agrīnā attīstības stadijā, var izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu, ja šīm attīstības formām ļauj nodzīvot ilgāk par to attīstības divām trešdaļām.

| (10) | Lai gan ir vēlams dzīvu dzīvnieku izmantošanu procedūrās aizstāt ar citām metodēm, kas neprasa dzīvu dzīvnieku izmantošanu, dzīvu dzīvnieku izmantošana joprojām ir nepieciešama, lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi. Šī direktīva tomēr ir būtisks solis ceļā uz to, lai zinātnisko iespēju robežās sasniegtu mērķi pilnībā aizstāt procedūras, kur zinātniskiem un izglītības nolūkiem izmanto dzīvus dzīvniekus. Lai to panāktu, šīs direktīvas mērķis ir atvieglot un veicināt alternatīvu metožu izstrādi. Vēl viens tās mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni dzīvniekiem, kurus joprojām vajag izmantot procedūrās. Šī direktīva būtu regulāri jāpārskata, ņemot vērā zinātnes un dzīvnieku aizsardzības pasākumu attīstību. |
| --- | --- |

(10)

Lai gan ir vēlams dzīvu dzīvnieku izmantošanu procedūrās aizstāt ar citām metodēm, kas neprasa dzīvu dzīvnieku izmantošanu, dzīvu dzīvnieku izmantošana joprojām ir nepieciešama, lai aizsargātu cilvēku un dzīvnieku veselību un vidi. Šī direktīva tomēr ir būtisks solis ceļā uz to, lai zinātnisko iespēju robežās sasniegtu mērķi pilnībā aizstāt procedūras, kur zinātniskiem un izglītības nolūkiem izmanto dzīvus dzīvniekus. Lai to panāktu, šīs direktīvas mērķis ir atvieglot un veicināt alternatīvu metožu izstrādi. Vēl viens tās mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni dzīvniekiem, kurus joprojām vajag izmantot procedūrās. Šī direktīva būtu regulāri jāpārskata, ņemot vērā zinātnes un dzīvnieku aizsardzības pasākumu attīstību.

| (11) | Dzīvnieku kopšanu un izmantošanu zinātniskiem mērķiem reglamentē starptautiski atzīti aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi. Lai nodrošinātu, ka dzīvnieku audzēšana, kopšana un izmantošana procedūrās Savienībā notiek saskaņā ar citiem ārpus Savienības piemērojamiem starptautiskiem un valstu standartiem, aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi šīs direktīvas īstenošanā būtu jāaplūko sistemātiski. Izvēloties metodes, aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi būtu jāīsteno stingrā hierarhijā, ko nosaka prasība izmantot alternatīvas metodes. Ja Savienības tiesību aktos nav atzītu alternatīvu metožu, dzīvnieku skaitu var samazināt, izmantojot arī citas metodes un īstenojot tādas testēšanas stratēģijas, piemēram, in vitro un citas metodes, kas dod iespēju samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu. |
| --- | --- |

(11)

Dzīvnieku kopšanu un izmantošanu zinātniskiem mērķiem reglamentē starptautiski atzīti aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi. Lai nodrošinātu, ka dzīvnieku audzēšana, kopšana un izmantošana procedūrās Savienībā notiek saskaņā ar citiem ārpus Savienības piemērojamiem starptautiskiem un valstu standartiem, aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi šīs direktīvas īstenošanā būtu jāaplūko sistemātiski. Izvēloties metodes, aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi būtu jāīsteno stingrā hierarhijā, ko nosaka prasība izmantot alternatīvas metodes. Ja Savienības tiesību aktos nav atzītu alternatīvu metožu, dzīvnieku skaitu var samazināt, izmantojot arī citas metodes un īstenojot tādas testēšanas stratēģijas, piemēram, in vitro un citas metodes, kas dod iespēju samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu.

| (12) | Dzīvniekiem piemīt būtiska vērtība, kas ir jārespektē. Ir arī ētiski sabiedrības apsvērumi attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ dzīvnieki vienmēr būtu jāuzskata par jutīgām būtnēm, un to izmantošanai zinātniskās procedūrās būtu jāaprobežojas ar jomām, kuras galu galā dod labumu cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi. Tāpēc iespēja izmantot dzīvniekus zinātniskās vai izglītojošās procedūrās būtu jāizskata vienīgi tajos gadījumos, kad izmēģinājumi bez dzīvnieku izmantošanas nav iespējami. Būtu jāaizliedz dzīvnieku izmantošana zinātniskās procedūrās citās Savienības kompetencē esošās jomās. |
| --- | --- |

(12)

Dzīvniekiem piemīt būtiska vērtība, kas ir jārespektē. Ir arī ētiski sabiedrības apsvērumi attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ dzīvnieki vienmēr būtu jāuzskata par jutīgām būtnēm, un to izmantošanai zinātniskās procedūrās būtu jāaprobežojas ar jomām, kuras galu galā dod labumu cilvēku vai dzīvnieku veselībai vai videi. Tāpēc iespēja izmantot dzīvniekus zinātniskās vai izglītojošās procedūrās būtu jāizskata vienīgi tajos gadījumos, kad izmēģinājumi bez dzīvnieku izmantošanas nav iespējami. Būtu jāaizliedz dzīvnieku izmantošana zinātniskās procedūrās citās Savienības kompetencē esošās jomās.

| (13) | Metožu un izmantojamo sugu izvēle tieši ietekmē gan izmantoto dzīvnieku skaitu, gan to labturību. Ar metožu izvēli tādēļ būtu jānodrošina, ka tiek izvēlēta metode, kas spēj dot visapmierinošākos rezultātus un kas izraisītu vismazāk sāpju, ciešanu vai diskomforta. Izvēlētajām metodēm būtu jāizmanto minimālais dzīvnieku skaits, kas sniegtu ticamus rezultātus, un jābūt tādām, kurās nepieciešams izmantot sugas ar viszemāko jutību pret sāpēm, ciešanām, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu, kas ir optimālas ekstrapolācijai uz mērķa sugu. |
| --- | --- |

(13)

Metožu un izmantojamo sugu izvēle tieši ietekmē gan izmantoto dzīvnieku skaitu, gan to labturību. Ar metožu izvēli tādēļ būtu jānodrošina, ka tiek izvēlēta metode, kas spēj dot visapmierinošākos rezultātus un kas izraisītu vismazāk sāpju, ciešanu vai diskomforta. Izvēlētajām metodēm būtu jāizmanto minimālais dzīvnieku skaits, kas sniegtu ticamus rezultātus, un jābūt tādām, kurās nepieciešams izmantot sugas ar viszemāko jutību pret sāpēm, ciešanām, diskomfortu un ilgstošu kaitējumu, kas ir optimālas ekstrapolācijai uz mērķa sugu.

| (14) | Izvēlētajām metodēm vajadzētu būt tādām, lai pēc iespējas izvairītos no nāves kā mērķa parametra, ja laikposmā pirms nāves tiek izjustas nopietnas ciešanas. Ja iespējams, tā būtu jāaizstāj ar humānāku mērķa parametru, pēc klīniskām pazīmēm nosakot nenovēršamu nāvi, kas dod iespēju dzīvnieku nogalināt bez turpmākām ciešanām. |
| --- | --- |

(14)

Izvēlētajām metodēm vajadzētu būt tādām, lai pēc iespējas izvairītos no nāves kā mērķa parametra, ja laikposmā pirms nāves tiek izjustas nopietnas ciešanas. Ja iespējams, tā būtu jāaizstāj ar humānāku mērķa parametru, pēc klīniskām pazīmēm nosakot nenovēršamu nāvi, kas dod iespēju dzīvnieku nogalināt bez turpmākām ciešanām.

| (15) | Nepiemērotu metožu izmantošana dzīvnieka nogalināšanai var dzīvniekam radīt stipras sāpes, diskomfortu un ciešanas. Vienlīdz svarīgs ir šīs darbības veicēja kompetences līmenis. Tādēļ dzīvnieku nogalināšana būtu jāveic tikai kompetentai personai, izmantojot metodi, kas ir piemērota attiecīgajai sugai. |
| --- | --- |

(15)

Nepiemērotu metožu izmantošana dzīvnieka nogalināšanai var dzīvniekam radīt stipras sāpes, diskomfortu un ciešanas. Vienlīdz svarīgs ir šīs darbības veicēja kompetences līmenis. Tādēļ dzīvnieku nogalināšana būtu jāveic tikai kompetentai personai, izmantojot metodi, kas ir piemērota attiecīgajai sugai.

| (16) | Ir jānodrošina, lai dzīvnieku izmantošana procedūrās nekādi neapdraudētu bioloģisko daudzveidību. Tādēļ apdraudētu sugu izmantošana procedūrās būtu jāierobežo līdz stingram minimumam. |
| --- | --- |

(16)

Ir jānodrošina, lai dzīvnieku izmantošana procedūrās nekādi neapdraudētu bioloģisko daudzveidību. Tādēļ apdraudētu sugu izmantošana procedūrās būtu jāierobežo līdz stingram minimumam.

| (17) | Ņemot vērā pašreizējo zinātnes attīstības līmeni, biomedicīnas pētījumos joprojām ir nepieciešams izmantot primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti. Tā kā primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ir liela ģenētiskā līdzība cilvēkiem un augsti attīstītas sociālās prasmes, to izmantošana zinātniskās procedūrās rada specifiskas ētiskas un praktiskas problēmas, kā apmierināt to uzvedības, vides un sociālās vajadzības laboratorijas vidē. Turklāt šādu primātu izmantošana ļoti uztrauc sabiedrību. Tādēļ primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantošana būtu jāatļauj vienīgi tādās biomedicīnas jomās, kas ir būtiskas cilvēkiem un kur pagaidām nav pieejamas citas aizstājošas alternatīvas metodes. To izmantošana būtu jāatļauj vienīgi pamatpētījumos, lai saglabātu attiecīgo primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, sugu, vai, ja darbs, tostarp ksenotransplantācija, tiek veikts saistībā ar potenciāli dzīvību apdraudošām cilvēku saslimšanām vai saistībā ar gadījumiem, kas būtiski ietekmē personas funkcionēšanu ikdienā, piem., novājinošas saslimšanas. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā pašreizējo zinātnes attīstības līmeni, biomedicīnas pētījumos joprojām ir nepieciešams izmantot primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti. Tā kā primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ir liela ģenētiskā līdzība cilvēkiem un augsti attīstītas sociālās prasmes, to izmantošana zinātniskās procedūrās rada specifiskas ētiskas un praktiskas problēmas, kā apmierināt to uzvedības, vides un sociālās vajadzības laboratorijas vidē. Turklāt šādu primātu izmantošana ļoti uztrauc sabiedrību. Tādēļ primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantošana būtu jāatļauj vienīgi tādās biomedicīnas jomās, kas ir būtiskas cilvēkiem un kur pagaidām nav pieejamas citas aizstājošas alternatīvas metodes. To izmantošana būtu jāatļauj vienīgi pamatpētījumos, lai saglabātu attiecīgo primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, sugu, vai, ja darbs, tostarp ksenotransplantācija, tiek veikts saistībā ar potenciāli dzīvību apdraudošām cilvēku saslimšanām vai saistībā ar gadījumiem, kas būtiski ietekmē personas funkcionēšanu ikdienā, piem., novājinošas saslimšanas.

| (18) | Cilvēkveidīgos pērtiķus, kas ir cilvēkam vistuvākās sugas ar visvairāk attīstītajām sociālajām un uzvedības prasmēm, būtu jāatļauj izmantot vienīgi tādu pētījumu nolūkā, kuru mērķis ir šo sugu saglabāšana, vai ja darbība ir attaisnojama saistībā ar dzīvību apdraudošu un novājinošu saslimšanu, kas apdraud cilvēkus, un ja nav pietiekami izmantot citas sugas vai alternatīvas metodes, lai sasniegtu procedūras mērķus. Dalībvalstij, kas apgalvo, ka ir šāda vajadzība, būtu jāsniedz vajadzīgā informācija Komisijai, lai tā varētu pieņemt lēmumu. |
| --- | --- |

(18)

Cilvēkveidīgos pērtiķus, kas ir cilvēkam vistuvākās sugas ar visvairāk attīstītajām sociālajām un uzvedības prasmēm, būtu jāatļauj izmantot vienīgi tādu pētījumu nolūkā, kuru mērķis ir šo sugu saglabāšana, vai ja darbība ir attaisnojama saistībā ar dzīvību apdraudošu un novājinošu saslimšanu, kas apdraud cilvēkus, un ja nav pietiekami izmantot citas sugas vai alternatīvas metodes, lai sasniegtu procedūras mērķus. Dalībvalstij, kas apgalvo, ka ir šāda vajadzība, būtu jāsniedz vajadzīgā informācija Komisijai, lai tā varētu pieņemt lēmumu.

| (19) | Primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, gūstīšana savvaļā šiem dzīvniekiem rada lielu stresu un palielina savainojuma un ciešanu risku gūstīšanas un transportēšanas laikā. Lai pakāpeniski izbeigtu dzīvnieku gūstīšanu savvaļā audzēšanas vajadzībām, pēc piemērota pārejas perioda zinātniskās procedūrās būtu jāizmanto tikai dzīvnieki, kas ir nebrīvē audzētu dzīvnieku pēcteči vai kuri ir ņemti no pašuzturošām kolonijām. Šajā sakarā būtu jāveic priekšizpēte un vajadzības gadījumā jāpielāgo pārejas periods. Būtu jāizskata iespēja par galīgo mērķi noteikt, lai tiktu izmantoti tikai primāti kas nav cilvēkveidīgie primāti, no pašuzturošām kolonijām. |
| --- | --- |

(19)

Primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, gūstīšana savvaļā šiem dzīvniekiem rada lielu stresu un palielina savainojuma un ciešanu risku gūstīšanas un transportēšanas laikā. Lai pakāpeniski izbeigtu dzīvnieku gūstīšanu savvaļā audzēšanas vajadzībām, pēc piemērota pārejas perioda zinātniskās procedūrās būtu jāizmanto tikai dzīvnieki, kas ir nebrīvē audzētu dzīvnieku pēcteči vai kuri ir ņemti no pašuzturošām kolonijām. Šajā sakarā būtu jāveic priekšizpēte un vajadzības gadījumā jāpielāgo pārejas periods. Būtu jāizskata iespēja par galīgo mērķi noteikt, lai tiktu izmantoti tikai primāti kas nav cilvēkveidīgie primāti, no pašuzturošām kolonijām.

| (20) | Dažās procedūrās izmantojamo mugurkaulnieku sugu dzīvnieki šim nolūkam ir īpaši jāaudzē, lai to ģenētiskā, bioloģiskā un uzvedības priekšvēsture ir labi zināma personām, kas veic procedūras. Šādas zināšanas paaugstina rezultātu zinātnisko kvalitāti un ticamību un mazina mainīgumu, galu galā samazinot procedūru skaitu un dzīvnieku izmantošanu. Turklāt dzīvnieku labturības un saglabāšanas iemeslu dēļ savvaļā sagūstītu dzīvnieku izmantošana procedūrās būtu atļaujama vienīgi gadījumos, kad procedūru mērķi nevar sasniegt, izmantojot īpaši procedūrām audzētus dzīvniekus. |
| --- | --- |

(20)

Dažās procedūrās izmantojamo mugurkaulnieku sugu dzīvnieki šim nolūkam ir īpaši jāaudzē, lai to ģenētiskā, bioloģiskā un uzvedības priekšvēsture ir labi zināma personām, kas veic procedūras. Šādas zināšanas paaugstina rezultātu zinātnisko kvalitāti un ticamību un mazina mainīgumu, galu galā samazinot procedūru skaitu un dzīvnieku izmantošanu. Turklāt dzīvnieku labturības un saglabāšanas iemeslu dēļ savvaļā sagūstītu dzīvnieku izmantošana procedūrās būtu atļaujama vienīgi gadījumos, kad procedūru mērķi nevar sasniegt, izmantojot īpaši procedūrām audzētus dzīvniekus.

| (21) | Ņemot vērā to, ka klaiņojošu un savvaļā dzīvojošu mājdzīvnieku sugu dzīvnieku priekšvēsture nav zināma, un tā kā sagūstīšana un ievietošana iestādēs palielina šo dzīvnieku diskomfortu, tie parasti nebūtu izmantojami procedūrās. |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā to, ka klaiņojošu un savvaļā dzīvojošu mājdzīvnieku sugu dzīvnieku priekšvēsture nav zināma, un tā kā sagūstīšana un ievietošana iestādēs palielina šo dzīvnieku diskomfortu, tie parasti nebūtu izmantojami procedūrās.

| (22) | Lai palielinātu pārredzamību, atvieglinātu projektu atļauju piešķiršanu un radītu līdzekļus atbilstības uzraudzībai, būtu jāievieš procedūru smaguma klasifikācija, pamatojoties uz dzīvniekiem sagādāto sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma paredzamo līmeni. |
| --- | --- |

(22)

Lai palielinātu pārredzamību, atvieglinātu projektu atļauju piešķiršanu un radītu līdzekļus atbilstības uzraudzībai, būtu jāievieš procedūru smaguma klasifikācija, pamatojoties uz dzīvniekiem sagādāto sāpju, ciešanu, diskomforta un ilgstoša kaitējuma paredzamo līmeni.

| (23) | No ētikas viedokļa vajadzētu noteikt sāpju, ciešanu un diskomforta augstāko robežu, ko zinātniskās procedūrās ar dzīvniekiem nekad nevajadzētu pārsniegt. Tādēļ būtu jāaizliedz tādu procedūru veikšana, kas izraisa sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kurš ir stiprs un var būt ilgstošs, un kuru nevar atvieglināt. |
| --- | --- |

(23)

No ētikas viedokļa vajadzētu noteikt sāpju, ciešanu un diskomforta augstāko robežu, ko zinātniskās procedūrās ar dzīvniekiem nekad nevajadzētu pārsniegt. Tādēļ būtu jāaizliedz tādu procedūru veikšana, kas izraisa sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kurš ir stiprs un var būt ilgstošs, un kuru nevar atvieglināt.

| (24) | Izstrādājot vienotu formu ziņošanas vajadzībām, būtu jāņem vērā dzīvniekam nodarīto sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma faktiskais smagums, nevis projekta izvērtēšanas laikā prognozētais smagums. |
| --- | --- |

(24)

Izstrādājot vienotu formu ziņošanas vajadzībām, būtu jāņem vērā dzīvniekam nodarīto sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma faktiskais smagums, nevis projekta izvērtēšanas laikā prognozētais smagums.

| (25) | Procedūrās izmantojamo dzīvnieku skaitu varētu samazināt, procedūras ar dzīvnieku veicot vairākas reizes, ja vien tas netraucē zinātniskā mērķa sasniegšanai vai nepasliktina dzīvnieku labturību. Tomēr ieguvumi no dzīvnieku atkārtotas izmantošanas būtu jāsamēro ar jebkādu nevēlamu ietekmi uz to labturību, ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto. Šīs varbūtējās pretrunas dēļ par dzīvnieku atkārtotu izmantošanu būtu jālemj katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- |

(25)

Procedūrās izmantojamo dzīvnieku skaitu varētu samazināt, procedūras ar dzīvnieku veicot vairākas reizes, ja vien tas netraucē zinātniskā mērķa sasniegšanai vai nepasliktina dzīvnieku labturību. Tomēr ieguvumi no dzīvnieku atkārtotas izmantošanas būtu jāsamēro ar jebkādu nevēlamu ietekmi uz to labturību, ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto. Šīs varbūtējās pretrunas dēļ par dzīvnieku atkārtotu izmantošanu būtu jālemj katrā gadījumā atsevišķi.

| (26) | Procedūras beigās būtu jāpieņem vispiemērotākais lēmums par dzīvnieka nākotni, ņemot vērā dzīvnieku labturības apsvērumus un iespējamo vides apdraudējumu. Dzīvnieki, kuru labturība ir apdraudēta, būtu jānogalina. Dažos gadījumos dzīvnieki būtu jāpalaiž brīvībā piemērotā dzīvotnē vai jāatdod atpakaļ audzēšanas sistēmā, vai tādi dzīvnieki kā suņi un kaķi būtu jāizmitina jaunā mājvietā ģimenēs, jo sabiedrība ir ļoti norūpējusies par šo dzīvnieku likteni. Ja dalībvalstis atļauj dzīvnieku izmitināšanu jaunā mājvietā, ir būtiski, ka audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs ir izveidojis programmu, ar ko nodrošina šiem dzīvniekiem piemērotu socializāciju, lai izmitināšana jaunā mājvietā būtu sekmīga un lai izvairītos no nevajadzīga diskomforta dzīvniekiem un garantētu sabiedrības drošību. |
| --- | --- |

(26)

Procedūras beigās būtu jāpieņem vispiemērotākais lēmums par dzīvnieka nākotni, ņemot vērā dzīvnieku labturības apsvērumus un iespējamo vides apdraudējumu. Dzīvnieki, kuru labturība ir apdraudēta, būtu jānogalina. Dažos gadījumos dzīvnieki būtu jāpalaiž brīvībā piemērotā dzīvotnē vai jāatdod atpakaļ audzēšanas sistēmā, vai tādi dzīvnieki kā suņi un kaķi būtu jāizmitina jaunā mājvietā ģimenēs, jo sabiedrība ir ļoti norūpējusies par šo dzīvnieku likteni. Ja dalībvalstis atļauj dzīvnieku izmitināšanu jaunā mājvietā, ir būtiski, ka audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs ir izveidojis programmu, ar ko nodrošina šiem dzīvniekiem piemērotu socializāciju, lai izmitināšana jaunā mājvietā būtu sekmīga un lai izvairītos no nevajadzīga diskomforta dzīvniekiem un garantētu sabiedrības drošību.

| (27) | Dzīvnieku audus un orgānus izmanto in vitro metožu pilnveidošanai. Lai īstenotu samazināšanas principu, dalībvalstīm būtu vajadzības gadījumā jāveicina nogalinātu dzīvnieku orgānu un audu apmaiņas programmu izveide. |
| --- | --- |

(27)

Dzīvnieku audus un orgānus izmanto in vitro metožu pilnveidošanai. Lai īstenotu samazināšanas principu, dalībvalstīm būtu vajadzības gadījumā jāveicina nogalinātu dzīvnieku orgānu un audu apmaiņas programmu izveide.

| (28) | Procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība lielā mērā ir atkarīga no tā, cik kvalificēti un lietpratīgi ir darbinieki, kas uzrauga procedūru veikšanu, kā arī no tiem, kas veic procedūras vai pārrauga dzīvnieku ikdienas kopējus. Dalībvalstīm ar atļauju vai citu līdzekļu palīdzību būtu jānodrošina, lai darbinieki būtu pienācīgi izglītoti, apmācīti un kompetenti. Turklāt ir svarīgi, ka darbiniekus uzrauga, līdz tie ir ieguvuši un pierādījuši nepieciešamo kompetenci. Savienības līmeņa nesaistošas pamatnostādnes par izglītības prasībām ilgtermiņā veicinātu darbinieku brīvu apriti. |
| --- | --- |

(28)

Procedūrās izmantojamo dzīvnieku labturība lielā mērā ir atkarīga no tā, cik kvalificēti un lietpratīgi ir darbinieki, kas uzrauga procedūru veikšanu, kā arī no tiem, kas veic procedūras vai pārrauga dzīvnieku ikdienas kopējus. Dalībvalstīm ar atļauju vai citu līdzekļu palīdzību būtu jānodrošina, lai darbinieki būtu pienācīgi izglītoti, apmācīti un kompetenti. Turklāt ir svarīgi, ka darbiniekus uzrauga, līdz tie ir ieguvuši un pierādījuši nepieciešamo kompetenci. Savienības līmeņa nesaistošas pamatnostādnes par izglītības prasībām ilgtermiņā veicinātu darbinieku brīvu apriti.

| (29) | Audzētāju, piegādātāju un izmantotāju iestādēs vajadzētu būt adekvātām iekārtām un aprīkojumam, lai varētu izpildīt attiecīgās dzīvnieku sugas izmitināšanas prasības un lai procedūras varētu veikt efektīvi, sagādājot pēc iespējas mazāk diskomforta dzīvniekiem. Audzētāji, piegādātāji un izmantotāji drīkstētu darboties tikai tad, ja tie saņēmuši kompetento iestāžu atļauju. |
| --- | --- |

(29)

Audzētāju, piegādātāju un izmantotāju iestādēs vajadzētu būt adekvātām iekārtām un aprīkojumam, lai varētu izpildīt attiecīgās dzīvnieku sugas izmitināšanas prasības un lai procedūras varētu veikt efektīvi, sagādājot pēc iespējas mazāk diskomforta dzīvniekiem. Audzētāji, piegādātāji un izmantotāji drīkstētu darboties tikai tad, ja tie saņēmuši kompetento iestāžu atļauju.

| (30) | Lai nodrošinātu dzīvnieku labturības vajadzību pastāvīgu uzraudzību, katrā iestādē jebkurā brīdī vajadzētu būt pieejamai veterinārai aprūpei, un kādam darbiniekam vajadzētu būt atbildīgam par dzīvnieku kopšanu un labturību. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu dzīvnieku labturības vajadzību pastāvīgu uzraudzību, katrā iestādē jebkurā brīdī vajadzētu būt pieejamai veterinārai aprūpei, un kādam darbiniekam vajadzētu būt atbildīgam par dzīvnieku kopšanu un labturību.

| (31) | Dzīvnieku turēšanas, audzēšanas un izmantošanas kontekstā dzīvnieku labturības apsvērumi uzskatāmi par prioritāriem. Tādēļ audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem vajadzētu būt izveidotai dzīvnieku labturības struktūrai, kuras galvenais uzdevums ir sniegt padomus dzīvnieku labturības jautājumos. Tāpat pēc projekta izveides un rezultātiem iestādes līmenī šais struktūrai būtu jāsekmē rūpju pilna atmosfēra un jānodrošina līdzekļi jaunāko tehnikas un zinātnes sasniegumu praktiskai piemērošanai un savlaicīgai īstenošanai atbilstīgi aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principiem, lai uzlabotu dzīvnieku stāvokli visā to mūža garumā. Dzīvnieku labturības struktūras padomiem vajadzētu būt pareizi dokumentētiem un pieejamiem izpētei inspekciju laikā. |
| --- | --- |

(31)

Dzīvnieku turēšanas, audzēšanas un izmantošanas kontekstā dzīvnieku labturības apsvērumi uzskatāmi par prioritāriem. Tādēļ audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem vajadzētu būt izveidotai dzīvnieku labturības struktūrai, kuras galvenais uzdevums ir sniegt padomus dzīvnieku labturības jautājumos. Tāpat pēc projekta izveides un rezultātiem iestādes līmenī šais struktūrai būtu jāsekmē rūpju pilna atmosfēra un jānodrošina līdzekļi jaunāko tehnikas un zinātnes sasniegumu praktiskai piemērošanai un savlaicīgai īstenošanai atbilstīgi aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principiem, lai uzlabotu dzīvnieku stāvokli visā to mūža garumā. Dzīvnieku labturības struktūras padomiem vajadzētu būt pareizi dokumentētiem un pieejamiem izpētei inspekciju laikā.

| (32) | Lai kompetentās iestādes varētu uzraudzīt šīs direktīvas ievērošanu, katram audzētājam, piegādātājam vai izmantotājam būtu rūpīgi jādokumentē dzīvnieku skaits, izcelsme un liktenis. |
| --- | --- |

(32)

Lai kompetentās iestādes varētu uzraudzīt šīs direktīvas ievērošanu, katram audzētājam, piegādātājam vai izmantotājam būtu rūpīgi jādokumentē dzīvnieku skaits, izcelsme un liktenis.

| (33) | Primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, suņiem un kaķiem vajadzētu būt biogrāfiskās uzskaites kartītei no dzimšanas brīža līdz mūža galam, lai varētu nodrošināt tādu kopšanu, izmitināšanu un apiešanos, kas atbilst viņu individuālajām vajadzībām un īpašībām. |
| --- | --- |

(33)

Primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, suņiem un kaķiem vajadzētu būt biogrāfiskās uzskaites kartītei no dzimšanas brīža līdz mūža galam, lai varētu nodrošināt tādu kopšanu, izmitināšanu un apiešanos, kas atbilst viņu individuālajām vajadzībām un īpašībām.

| (34) | Dzīvnieku izmitināšanas un kopšanas pamatā vajadzētu būt katras sugas īpašajām vajadzībām un īpatnībām. |
| --- | --- |

(34)

Dzīvnieku izmitināšanas un kopšanas pamatā vajadzētu būt katras sugas īpašajām vajadzībām un īpatnībām.

| (35) | Dalībvalstu noteiktās izmitināšanas un kopšanas prasības atšķiras, un tas veicina iekšējā tirgus traucējumus. Turklāt dažas prasības vairs neatspoguļo jaunākās atziņas par izmitināšanas un kopšanas apstākļu ietekmi uz dzīvnieku labturību un procedūru zinātniskajiem rezultātiem. Tādēļ ar šo direktīvu ir jāparedz saskaņotas prasības attiecībā uz izmitināšanu un kopšanu. Minētās prasības būtu jāatjaunina, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus. |
| --- | --- |

(35)

Dalībvalstu noteiktās izmitināšanas un kopšanas prasības atšķiras, un tas veicina iekšējā tirgus traucējumus. Turklāt dažas prasības vairs neatspoguļo jaunākās atziņas par izmitināšanas un kopšanas apstākļu ietekmi uz dzīvnieku labturību un procedūru zinātniskajiem rezultātiem. Tādēļ ar šo direktīvu ir jāparedz saskaņotas prasības attiecībā uz izmitināšanu un kopšanu. Minētās prasības būtu jāatjaunina, ņemot vērā jaunākos zinātnes un tehnikas sasniegumus.

| (36) | Lai uzraudzītu šīs direktīvas ievērošanu, dalībvalstīm, pamatojoties uz riska analīzi, būtu regulāri jāinspicē audzētāji, piegādātāji un izmantotāji. Lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos un veicinātu pārskatāmību, piemērota inspekciju daļa būtu jāveic bez iepriekšēja brīdinājuma. |
| --- | --- |

(36)

Lai uzraudzītu šīs direktīvas ievērošanu, dalībvalstīm, pamatojoties uz riska analīzi, būtu regulāri jāinspicē audzētāji, piegādātāji un izmantotāji. Lai nodrošinātu sabiedrības uzticēšanos un veicinātu pārskatāmību, piemērota inspekciju daļa būtu jāveic bez iepriekšēja brīdinājuma.

| (37) | Lai palīdzētu dalībvalstīm izpildīt šo direktīvu un pamatojoties uz konstatējumiem ziņojumos par valstu inspekciju darbību, Komisijai šaubu gadījumos būtu jāveic valstu inspekcijas sistēmu pārbaude. Dalībvalstīm būtu jānovērš trūkumi, kas atklāti šādās pārbaudēs. |
| --- | --- |

(37)

Lai palīdzētu dalībvalstīm izpildīt šo direktīvu un pamatojoties uz konstatējumiem ziņojumos par valstu inspekciju darbību, Komisijai šaubu gadījumos būtu jāveic valstu inspekcijas sistēmu pārbaude. Dalībvalstīm būtu jānovērš trūkumi, kas atklāti šādās pārbaudēs.

| (38) | Projektu vispārēja izvērtēšana, ņemot vērā dzīvnieku izmantošanas ētiskos apsvērumus, ir pamatā projektu atļauju piešķiršanai, un tai būtu jānodrošina aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu ievērošana minētajos projektos. |
| --- | --- |

(38)

Projektu vispārēja izvērtēšana, ņemot vērā dzīvnieku izmantošanas ētiskos apsvērumus, ir pamatā projektu atļauju piešķiršanai, un tai būtu jānodrošina aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu ievērošana minētajos projektos.

| (39) | Tāpat ētisku un zinātnisku iemeslu dēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiek rūpīgi izvērtēts, kāda ir katras dzīvnieka izmantošanas sagaidāmo rezultātu zinātniskā un izglītojošā vērtība, lietderība un nozīmība. Projekta paredzamajam ieguvumam būtu jāatsver sagaidāmais kaitējums dzīvniekam. Tādēļ atļauju izsniegšanas procesā projektiem, kas saistīti ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu, būtu jāietver projekta neatkarīga izvērtēšana, kurā nav iesaistīti pētījuma veicēji. Pareizai projekta aspektu izvērtēšanai vajadzētu būt tādai, lai varētu pietiekami labi izvērtēt jaunu zinātnisko izmēģinājumu metožu izmantošanu, tiklīdz tās parādās. |
| --- | --- |

(39)

Tāpat ētisku un zinātnisku iemeslu dēļ ir svarīgi nodrošināt, ka tiek rūpīgi izvērtēts, kāda ir katras dzīvnieka izmantošanas sagaidāmo rezultātu zinātniskā un izglītojošā vērtība, lietderība un nozīmība. Projekta paredzamajam ieguvumam būtu jāatsver sagaidāmais kaitējums dzīvniekam. Tādēļ atļauju izsniegšanas procesā projektiem, kas saistīti ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu, būtu jāietver projekta neatkarīga izvērtēšana, kurā nav iesaistīti pētījuma veicēji. Pareizai projekta aspektu izvērtēšanai vajadzētu būt tādai, lai varētu pietiekami labi izvērtēt jaunu zinātnisko izmēģinājumu metožu izmantošanu, tiklīdz tās parādās.

| (40) | Projekta īpatnību, izmantojamās sugas tipa un vēlamo projekta rezultātu sasniedzamības dēļ varētu būt nepieciešama retrospektīva izvērtēšana. Tā kā projekti var ievērojami atšķirties sarežģītības, ilguma un rezultātu iegūšanai vajadzīgā laika ziņā, lēmums par retrospektīvas izvērtēšanas veikšanu būtu jāpieņem, pilnībā ņemot vērā minētos aspektus. |
| --- | --- |

(40)

Projekta īpatnību, izmantojamās sugas tipa un vēlamo projekta rezultātu sasniedzamības dēļ varētu būt nepieciešama retrospektīva izvērtēšana. Tā kā projekti var ievērojami atšķirties sarežģītības, ilguma un rezultātu iegūšanai vajadzīgā laika ziņā, lēmums par retrospektīvas izvērtēšanas veikšanu būtu jāpieņem, pilnībā ņemot vērā minētos aspektus.

| (41) | Lai nodrošinātu sabiedrības informētību, ir svarīgi publiskot objektīvu informāciju par projektiem, kuros izmanto dzīvus dzīvniekus. Tas nedrīkstētu pārkāpt īpašumtiesības vai izpaust konfidenciālu informāciju. Tādēļ izmantotājiem būtu jāsniedz anonīmi netehniski kopsavilkumi par minētajiem projektiem, kurus dalībvalstīm būtu jāpublicē. Publicētā informācija nedrīkstētu pārkāpt izmantotāju tiesības uz anonimitāti. |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu sabiedrības informētību, ir svarīgi publiskot objektīvu informāciju par projektiem, kuros izmanto dzīvus dzīvniekus. Tas nedrīkstētu pārkāpt īpašumtiesības vai izpaust konfidenciālu informāciju. Tādēļ izmantotājiem būtu jāsniedz anonīmi netehniski kopsavilkumi par minētajiem projektiem, kurus dalībvalstīm būtu jāpublicē. Publicētā informācija nedrīkstētu pārkāpt izmantotāju tiesības uz anonimitāti.

| (42) | Cilvēku un dzīvnieku veselības un vides apdraudējuma novēršanai Savienības tiesību aktos ir paredzēts, ka vielas un produktus var tirgot vienīgi tad, kad ir iesniegti attiecīgi dati par drošību un efektivitāti. Dažas no minētajām prasībām var izpildīt, vienīgi izmantojot izmēģinājumus ar dzīvniekiem, turpmāk “obligātā testēšana”. Ir jāievieš īpaši pasākumi ar nolūku paplašināt alternatīvu pieeju izmantošanu un likvidēt obligāto testu nevajadzīgu dublēšanos. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jāatzīst ar Savienības tiesību aktos paredzētajām testēšanas metodēm iegūto testēšanas datu derīgums. |
| --- | --- |

(42)

Cilvēku un dzīvnieku veselības un vides apdraudējuma novēršanai Savienības tiesību aktos ir paredzēts, ka vielas un produktus var tirgot vienīgi tad, kad ir iesniegti attiecīgi dati par drošību un efektivitāti. Dažas no minētajām prasībām var izpildīt, vienīgi izmantojot izmēģinājumus ar dzīvniekiem, turpmāk “obligātā testēšana”. Ir jāievieš īpaši pasākumi ar nolūku paplašināt alternatīvu pieeju izmantošanu un likvidēt obligāto testu nevajadzīgu dublēšanos. Šā iemesla dēļ dalībvalstīm būtu jāatzīst ar Savienības tiesību aktos paredzētajām testēšanas metodēm iegūto testēšanas datu derīgums.

| (43) | Lai samazinātu administratīvā darba slodzi un palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju, vajadzētu būt iespējai vienu grupas atļauju attiecināt uz vairākiem vispārējiem projektiem, ja tos īsteno ar pārbaudītām metodēm testēšanas, ražošanas vai diagnostikas nolūkā, tomēr neatbrīvojot nevienu no minētajām procedūrām no projekta izvērtēšanas. |
| --- | --- |

(43)

Lai samazinātu administratīvā darba slodzi un palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju, vajadzētu būt iespējai vienu grupas atļauju attiecināt uz vairākiem vispārējiem projektiem, ja tos īsteno ar pārbaudītām metodēm testēšanas, ražošanas vai diagnostikas nolūkā, tomēr neatbrīvojot nevienu no minētajām procedūrām no projekta izvērtēšanas.

| (44) | Lai nodrošinātu atļauju pieteikumu efektīvu izskatīšanu un palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju, būtu jānosaka termiņš, kurā kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē projektu pieteikumi un jāpieņem lēmums par šo projektu atļaušanu. Lai nemazinātu projektu izvērtēšanas kvalitāti, sarežģītākiem projektu pieteikumiem varētu būt vajadzīgs papildu laiks iesaistīto disciplīnu skaita, priekšlikuma projekta novitātes un komplicētāku metožu dēļ. Tomēr projekta izvērtēšanas termiņus vajadzētu varēt pagarināt tikai izņēmuma kārtā. |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu atļauju pieteikumu efektīvu izskatīšanu un palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju, būtu jānosaka termiņš, kurā kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē projektu pieteikumi un jāpieņem lēmums par šo projektu atļaušanu. Lai nemazinātu projektu izvērtēšanas kvalitāti, sarežģītākiem projektu pieteikumiem varētu būt vajadzīgs papildu laiks iesaistīto disciplīnu skaita, priekšlikuma projekta novitātes un komplicētāku metožu dēļ. Tomēr projekta izvērtēšanas termiņus vajadzētu varēt pagarināt tikai izņēmuma kārtā.

| (45) | Ņemot vērā to, ka dažas procedūras ir rutīnveida vai atkārtojas, ir lietderīgi paredzēt regulatīvu iespēju, izmantojot kuru dalībvalstis varētu ieviest vienkāršotu administratīvu procedūru tādu projektu izvērtēšanai, kuri ietver minētās procedūras, ar nosacījumu, ka tiek ievērotas konkrētas šajā direktīvā noteiktas prasības. |
| --- | --- |

(45)

Ņemot vērā to, ka dažas procedūras ir rutīnveida vai atkārtojas, ir lietderīgi paredzēt regulatīvu iespēju, izmantojot kuru dalībvalstis varētu ieviest vienkāršotu administratīvu procedūru tādu projektu izvērtēšanai, kuri ietver minētās procedūras, ar nosacījumu, ka tiek ievērotas konkrētas šajā direktīvā noteiktas prasības.

| (46) | Alternatīvu metožu pieejamība ir lielā mērā atkarīga no alternatīvu izstrādes pētījumu attīstības. Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās ir paredzēts vairāk līdzekļu projektiem, kuru mērķis ir aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ, lai palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju un aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, Komisijai un dalībvalstīm būtu ar pētniecības un citu līdzekļu palīdzību jāsekmē alternatīvu pieeju izstrāde un validācija. |
| --- | --- |

(46)

Alternatīvu metožu pieejamība ir lielā mērā atkarīga no alternatīvu izstrādes pētījumu attīstības. Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammās ir paredzēts vairāk līdzekļu projektiem, kuru mērķis ir aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu procedūrās. Tādēļ, lai palielinātu Savienības pētniecības un rūpniecības konkurētspēju un aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, Komisijai un dalībvalstīm būtu ar pētniecības un citu līdzekļu palīdzību jāsekmē alternatīvu pieeju izstrāde un validācija.

| (47) | Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā kā politikas pasākums ir izveidots Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs, kas koordinē alternatīvu pieeju validāciju Savienībā kopš 1991. gada. Taču arvien vairāk pieaug vajadzība izstrādāt un nodot validācijai jaunas metodes, un tādēļ oficiāli jāizveido Savienības references laboratorija alternatīvo metožu validācijai. Šāda laboratorija būtu jāsauc par Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centru (ECVAM). Nosakot prioritātes validācijas pētījumu veikšanai, Komisijai ir jāsadarbojas ar dalībvalstīm. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz Komisijai noteikt un izvirzīt piemērotas laboratorijas šādu validācijas pētījumu veikšanai. Attiecībā uz validācijas pētījumiem, kuri ir līdzīgi jau iepriekš validētām metodēm un kuru validēšana sniedz būtiskas konkurences priekšrocības, ECVAM būtu jāvar iekasēt maksu no tiem, kuri iesniedz savas metodes validēšanai. Šī maksa nedrīkstētu kaitēt veselīgai konkurencei testēšanas nozarē. |
| --- | --- |

(47)

Komisijas Kopīgajā pētniecības centrā kā politikas pasākums ir izveidots Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centrs, kas koordinē alternatīvu pieeju validāciju Savienībā kopš 1991. gada. Taču arvien vairāk pieaug vajadzība izstrādāt un nodot validācijai jaunas metodes, un tādēļ oficiāli jāizveido Savienības references laboratorija alternatīvo metožu validācijai. Šāda laboratorija būtu jāsauc par Eiropas Alternatīvo metožu validēšanas centru (ECVAM). Nosakot prioritātes validācijas pētījumu veikšanai, Komisijai ir jāsadarbojas ar dalībvalstīm. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz Komisijai noteikt un izvirzīt piemērotas laboratorijas šādu validācijas pētījumu veikšanai. Attiecībā uz validācijas pētījumiem, kuri ir līdzīgi jau iepriekš validētām metodēm un kuru validēšana sniedz būtiskas konkurences priekšrocības, ECVAM būtu jāvar iekasēt maksu no tiem, kuri iesniedz savas metodes validēšanai. Šī maksa nedrīkstētu kaitēt veselīgai konkurencei testēšanas nozarē.

| (48) | Ir jānodrošina saskanīga pieeja projekta izvērtēšanas un pārraudzības stratēģijai valstu līmenī. Dalībvalstīm būtu jānodibina valstu komitejas, kuras aizsargā dzīvniekus, ko izmanto zinātniskiem mērķiem, un kuru uzdevums ir konsultēt kompetentās iestādes un dzīvnieku labturības struktūras, lai veicinātu aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu pieņemšanu. Paraugprakses apmaiņā Savienības līmenī nozīmīgam vajadzētu kļūt valstu komiteju tīklam. |
| --- | --- |

(48)

Ir jānodrošina saskanīga pieeja projekta izvērtēšanas un pārraudzības stratēģijai valstu līmenī. Dalībvalstīm būtu jānodibina valstu komitejas, kuras aizsargā dzīvniekus, ko izmanto zinātniskiem mērķiem, un kuru uzdevums ir konsultēt kompetentās iestādes un dzīvnieku labturības struktūras, lai veicinātu aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principu pieņemšanu. Paraugprakses apmaiņā Savienības līmenī nozīmīgam vajadzētu kļūt valstu komiteju tīklam.

| (49) | Strauja var būt gan tehnikas un zinātnes attīstība biomedicīniskajos pētījumos, gan zināšanu paplašināšanās jautājumos par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību. Tādēļ ir jāparedz šīs direktīvas pārskatīšana. Tādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespējama dzīvnieku izmantošanas aizstāšana, jo īpaši attiecībā uz primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ja tas ir iespējams, ņemot vērā zinātnes attīstību. Komisijai arī būtu jāveic periodiska tematiska pārskatīšana attiecībā uz to, lai aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās. |
| --- | --- |

(49)

Strauja var būt gan tehnikas un zinātnes attīstība biomedicīniskajos pētījumos, gan zināšanu paplašināšanās jautājumos par faktoriem, kas ietekmē dzīvnieku labturību. Tādēļ ir jāparedz šīs direktīvas pārskatīšana. Tādā pārskatīšanā būtu jāizskata iespējama dzīvnieku izmantošanas aizstāšana, jo īpaši attiecībā uz primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ja tas ir iespējams, ņemot vērā zinātnes attīstību. Komisijai arī būtu jāveic periodiska tematiska pārskatīšana attiecībā uz to, lai aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās.

| (50) | Nolūkā nodrošināt vienādus īstenošanas apstākļus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt Savienības līmeņa pamatnostādnes par prasībām attiecībā uz audzētāju, piegādātāju un izmantotāju personāla izglītību, apmācību un kompetenci, pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par Savienības references laboratoriju, tās pienākumiem un uzdevumiem un par maksājumiem, ko tā var iekasēt, noteikt vienotu formātu, kādā dalībvalstis iesniedz Komisijai informāciju par šīs direktīvas īstenošanu, statistikas informāciju un citu konkrētu informāciju un kā tās piemēro drošības klauzulas.
  Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu noteikumus un vispārīgus principus par mehānismiem, saskaņā ar kuriem dalībvalstis kontrolē to, kā Komisija piemēro īstenošanas pilnvaras, nosaka jau iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz šīs jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kuru nepiemēro. |
| --- | --- |

(50)

Nolūkā nodrošināt vienādus īstenošanas apstākļus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras pieņemt Savienības līmeņa pamatnostādnes par prasībām attiecībā uz audzētāju, piegādātāju un izmantotāju personāla izglītību, apmācību un kompetenci, pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par Savienības references laboratoriju, tās pienākumiem un uzdevumiem un par maksājumiem, ko tā var iekasēt, noteikt vienotu formātu, kādā dalībvalstis iesniedz Komisijai informāciju par šīs direktīvas īstenošanu, statistikas informāciju un citu konkrētu informāciju un kā tās piemēro drošības klauzulas.

Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu noteikumus un vispārīgus principus par mehānismiem, saskaņā ar kuriem dalībvalstis kontrolē to, kā Komisija piemēro īstenošanas pilnvaras, nosaka jau iepriekš ar regulu, ko pieņem saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Līdz šīs jaunās regulas pieņemšanai turpina piemērot Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (6), izņemot regulatīvo kontroles procedūru, kuru nepiemēro.

| (51) | Komisija būtu jāpilnvaro saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz šādiem elementiem: izmaiņas attiecībā uz to sugu sarakstu, kuras ir īpaši jāaudzē izmantošanai procedūrās; aprūpes un turēšanas standartu izmaiņas; nogalināšanas metožu izmaiņas, tostarp to specifikācijas; izmaiņas attiecībā uz elementiem, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai noteiktu prasības attiecībā uz audzētāju, piegādātāju un izmantotāju personāla izglītību, apmācību un kompetenci; izmaiņas attiecībā uz konkrētiem obligātiem atļaujas pieteikuma elementiem; izmaiņas attiecībā uz Savienības references laboratoriju, tās pienākumiem un uzdevumiem; kā arī piemēru izmaiņas attiecībā uz dažādiem procedūru veidiem, kas iekļauti katrā smaguma kategorijā, pamatojoties uz faktoriem saistībā ar procedūras veidu. Ir jo īpaši svarīgi, ka sagatavošanas darba gaitā Komisija veic pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī. |
| --- | --- |

(51)

Komisija būtu jāpilnvaro saskaņā ar Līguma 290. pantu pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz šādiem elementiem: izmaiņas attiecībā uz to sugu sarakstu, kuras ir īpaši jāaudzē izmantošanai procedūrās; aprūpes un turēšanas standartu izmaiņas; nogalināšanas metožu izmaiņas, tostarp to specifikācijas; izmaiņas attiecībā uz elementiem, kas dalībvalstīm jāizmanto, lai noteiktu prasības attiecībā uz audzētāju, piegādātāju un izmantotāju personāla izglītību, apmācību un kompetenci; izmaiņas attiecībā uz konkrētiem obligātiem atļaujas pieteikuma elementiem; izmaiņas attiecībā uz Savienības references laboratoriju, tās pienākumiem un uzdevumiem; kā arī piemēru izmaiņas attiecībā uz dažādiem procedūru veidiem, kas iekļauti katrā smaguma kategorijā, pamatojoties uz faktoriem saistībā ar procedūras veidu. Ir jo īpaši svarīgi, ka sagatavošanas darba gaitā Komisija veic pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī.

| (52) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas ir piemērojamas par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Šīm sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgiem un atturošām. |
| --- | --- |

(52)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas ir piemērojamas par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Šīm sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgiem un atturošām.

| (53) | Tādēļ Direktīva Nr. 86/609/EEK būtu jāatceļ. Daži grozījumi, ko ievieš ar šo direktīvu, tieši ietekmē to, kā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam (7). Tādēļ būtu lietderīgi attiecīgi grozīt vienu minētās regulas noteikumu. |
| --- | --- |

(53)

Tādēļ Direktīva Nr. 86/609/EEK būtu jāatceļ. Daži grozījumi, ko ievieš ar šo direktīvu, tieši ietekmē to, kā īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009 (2009. gada 21. oktobris), ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam (7). Tādēļ būtu lietderīgi attiecīgi grozīt vienu minētās regulas noteikumu.

| (54) | Ieguvumi dzīvnieku labturības ziņā no projektu atļauju retrospektīvas piemērošanas un ar to saistītās administratīvās izmaksas ir attaisnojamas tikai pašlaik notiekošiem ilgtermiņa projektiem. Tādēļ ir jāiekļauj pārejas pasākumi attiecībā uz pašlaik notiekošiem īsa un vidēja termiņa projektiem, lai izvairītos no atļauju retrospektīvas piešķiršanas, no kuras ieguvums ir visnotaļ neliels. |
| --- | --- |

(54)

Ieguvumi dzīvnieku labturības ziņā no projektu atļauju retrospektīvas piemērošanas un ar to saistītās administratīvās izmaksas ir attaisnojamas tikai pašlaik notiekošiem ilgtermiņa projektiem. Tādēļ ir jāiekļauj pārejas pasākumi attiecībā uz pašlaik notiekošiem īsa un vidēja termiņa projektiem, lai izvairītos no atļauju retrospektīvas piešķiršanas, no kuras ieguvums ir visnotaļ neliels.

| (55) | Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Savienības interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(55)

Saskaņā ar 34. punktu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Savienības interesēs izstrādāt savas tabulas, kur pēc iespējas precīzāk atspoguļota atbilstība starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (56) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, saskaņot tiesību aktus par dzīvnieku izmantošanu zinātniskiem mērķiem - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi - proti, saskaņot tiesību aktus par dzīvnieku izmantošanu zinātniskiem mērķiem - nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka mēroga vai iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo direktīvu nosaka pasākumus tādu dzīvnieku aizsardzībai, kurus izmanto zinātnes vai izglītības vajadzībām.

Tādēļ ar to paredz noteikumus:

| a) | par to, kā aizstāt un samazināt dzīvnieku izmantošanu procedūrās un kā pilnveidot procedūrās izmantoto dzīvnieku audzēšanu, turēšanu, kopšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

par to, kā aizstāt un samazināt dzīvnieku izmantošanu procedūrās un kā pilnveidot procedūrās izmantoto dzīvnieku audzēšanu, turēšanu, kopšanu un izmantošanu;

| b) | par dzīvnieku izcelsmi, audzēšanu, iezīmēšanu, kopšanu un turēšanu un nogalināšanu; |
| --- | --- |

b)

par dzīvnieku izcelsmi, audzēšanu, iezīmēšanu, kopšanu un turēšanu un nogalināšanu;

| c) | par audzētāju, piegādātāju un izmantotāju darbībām; |
| --- | --- |

c)

par audzētāju, piegādātāju un izmantotāju darbībām;

| d) | par tādu projektu izvērtēšanu un atļaušanu, kas saistīti ar dzīvnieku izmantošanu procedūrās. |
| --- | --- |

d)

par tādu projektu izvērtēšanu un atļaušanu, kas saistīti ar dzīvnieku izmantošanu procedūrās.

2.   Šī direktīva attiecas uz gadījumiem, kad dzīvniekus izmanto vai paredz izmantot procedūrās vai kad tos īpaši audzē, lai to orgānus vai audus varētu izmantot zinātniskiem mērķiem.

Šo direktīvu piemēro, līdz šā punkta pirmajā daļā minētie dzīvnieki ir nogalināti, izmitināti jaunā mājvietā, palaisti brīvībā piemērotā dzīvotnē vai atdoti atpakaļ sugai atbilstošā audzēšanas sistēmā.

Sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma likvidēšana, sekmīgi izmantojot anestēziju, atsāpināšanu vai citas metodes, nenozīmē, ka uz dzīvnieku izmantošanu procedūrās neattiecas šīs direktīvas darbības joma.

3.   Šī direktīva attiecas uz šādiem dzīvniekiem:

| a) | dzīvi mugurkaulnieki, kas nav cilvēki, tostarp:






  i) | kāpurveidīgās formas, kas barojas patstāvīgi; un |
| --- | --- | --- |

a)

dzīvi mugurkaulnieki, kas nav cilvēki, tostarp:

i)

kāpurveidīgās formas, kas barojas patstāvīgi; un

| ii) | zīdītāju augļa formas to normālas attīstības pēdējā trešdaļā; |
| --- | --- |

ii)

zīdītāju augļa formas to normālas attīstības pēdējā trešdaļā;

| b) | dzīvi galvkāji. |
| --- | --- |

b)

dzīvi galvkāji.

4.   Šī direktīva attiecas uz tādu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, kuri nav sasnieguši 3. punkta a) apakšpunktā minēto attīstības stadiju, ja dzīvniekam ļauj nodzīvot ilgāk par šo attīstības stadiju un ja veikto procedūru rezultātā tas var just sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kad tas sasniedzis šo attīstības stadiju.

5.   Šo direktīvu nepiemēro šādos gadījumos:

| a) | neeksperimentāla lauksaimniecības prakse; |
| --- | --- |

a)

neeksperimentāla lauksaimniecības prakse;

| b) | neeksperimentāla klīniska veterinārijas prakse; |
| --- | --- |

b)

neeksperimentāla klīniska veterinārijas prakse;

| c) | veterinārijas klīniski izmēģinājumi, kas vajadzīgi, lai piešķirtu veterināro zāļu tirdzniecības atļauju; |
| --- | --- |

c)

veterinārijas klīniski izmēģinājumi, kas vajadzīgi, lai piešķirtu veterināro zāļu tirdzniecības atļauju;

| d) | prakse atzītas lopkopības vajadzībām; |
| --- | --- |

d)

prakse atzītas lopkopības vajadzībām;

| e) | prakse, kuras galvenais mērķis ir dzīvnieku identifikācija; |
| --- | --- |

e)

prakse, kuras galvenais mērķis ir dzīvnieku identifikācija;

| f) | prakse, kas nevar izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kurš līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana atbilstīgi labai veterinārijas praksei, vai pārsniedz to. |
| --- | --- |

f)

prakse, kas nevar izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kurš līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana atbilstīgi labai veterinārijas praksei, vai pārsniedz to.

6.   Šo direktīvu piemēro, neskarot Padomes Direktīvu 76/768/EEK (1976. gada 27. jūlijs) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem (8).

2. pants

Stingrāki valstu pasākumi

1.   Ievērojot Līgumā izklāstītos vispārīgos noteikumus, dalībvalstis var saglabāt noteikumus, kuri ir spēkā ... (9) un kuru mērķis ir sniegt dzīvniekiem, uz ko attiecas šī direktīva, plašāku aizsardzību nekā tā, kas ir paredzēta šajā direktīvā.

Dalībvalstis līdz ... (10) informē Komisiju par šādiem valsts noteikumiem. Komisija par tiem informē pārējās dalībvalstis.

2.   Rīkojoties saskaņā ar 1. punktu, dalībvalsts neaizliedz vai neaizkavē tādu dzīvnieku piegādi vai izmantošanu, kuri citā dalībvalstī audzēti un turēti saskaņā ar šo direktīvu, tāpat kā tā neaizliedz vai neaizkavē tādu produktu laišanu tirgū, kuri izstrādāti, izmantojot minētos dzīvniekus atbilstīgi šai direktīvai.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “procedūra” ir dzīvnieka invazīva vai neinvazīva izmantošana eksperimentālam vai citam zinātniskam mērķim ar zināmu vai nezināmu iznākumu, vai izglītības mērķiem, kas var dzīvniekam izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kurš līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana atbilstīgi labai veterinārijas praksei, vai pārsniedz to.
  Tas ietver jebkādas darbības, kuras izraisa vai var izraisīt dzīvnieka piedzimšanu vai izšķilšanos vai jaunas ģenētiski modificētas dzīvnieku līnijas rašanos un uzturēšanu šādos apstākļos, taču neattiecas uz dzīvnieku nogalināšanu tikai tādēļ, lai izmatotu to orgānus vai audus; |
| --- | --- |

1)

“procedūra” ir dzīvnieka invazīva vai neinvazīva izmantošana eksperimentālam vai citam zinātniskam mērķim ar zināmu vai nezināmu iznākumu, vai izglītības mērķiem, kas var dzīvniekam izraisīt sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kurš līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana atbilstīgi labai veterinārijas praksei, vai pārsniedz to.

Tas ietver jebkādas darbības, kuras izraisa vai var izraisīt dzīvnieka piedzimšanu vai izšķilšanos vai jaunas ģenētiski modificētas dzīvnieku līnijas rašanos un uzturēšanu šādos apstākļos, taču neattiecas uz dzīvnieku nogalināšanu tikai tādēļ, lai izmatotu to orgānus vai audus;

| 2) | “projekts” ir darba programma, kam ir noteikts zinātnisks mērķis un kas ietver vienu vai vairākas procedūras; |
| --- | --- |

2)

“projekts” ir darba programma, kam ir noteikts zinātnisks mērķis un kas ietver vienu vai vairākas procedūras;

| 3) | “iestāde” ir ietaises, ēkas, ēku kopas vai citas telpas, un var būt vieta, kas nav pilnīgi iežogota vai apjumta, un pārvietojamās iekārtas; |
| --- | --- |

3)

“iestāde” ir ietaises, ēkas, ēku kopas vai citas telpas, un var būt vieta, kas nav pilnīgi iežogota vai apjumta, un pārvietojamās iekārtas;

| 4) | “audzētājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas audzē I pielikumā minētos dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātniskiem mērķiem vai kas galvenokārt šiem mērķiem audzē citus dzīvniekus, gūstot vai negūstot no tā peļņu; |
| --- | --- |

4)

“audzētājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas audzē I pielikumā minētos dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātniskiem mērķiem vai kas galvenokārt šiem mērķiem audzē citus dzīvniekus, gūstot vai negūstot no tā peļņu;

| 5) | “piegādātājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas nav audzētājs un kas piegādā dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātniskiem mērķiem, gūstot vai negūstot no tā peļņu; |
| --- | --- |

5)

“piegādātājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas nav audzētājs un kas piegādā dzīvniekus izmantošanai procedūrās vai to audu vai orgānu izmantošanai zinātniskiem mērķiem, gūstot vai negūstot no tā peļņu;

| 6) | “izmantotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izmanto dzīvniekus procedūrās, gūstot vai negūstot no tā peļņu; |
| --- | --- |

6)

“izmantotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izmanto dzīvniekus procedūrās, gūstot vai negūstot no tā peļņu;

| 7) | “kompetenta iestāde” ir iestāde vai iestādes vai struktūras, ko dalībvalsts norīko, lai pildītu no šīs direktīvas izrietošos pienākumus. |
| --- | --- |

7)

“kompetenta iestāde” ir iestāde vai iestādes vai struktūras, ko dalībvalsts norīko, lai pildītu no šīs direktīvas izrietošos pienākumus.

4. pants

Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principi

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka vienmēr, kad vien iespējams, procedūras vietā izmanto zinātniski apmierinošu metodi vai testēšanas stratēģiju, kas nav saistīta ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka līdz minimumam tiek samazināts projektos izmantojamo dzīvnieku skaits, neapdraudot projekta mērķus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek pilnveidota audzēšana, turēšana un kopšana un procedūrās izmantojamās metodes, lai likvidētu vai līdz minimumam samazinātu jebkādas iespējamas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu dzīvniekiem.

4.   Saistībā ar metožu izvēli šo pantu īsteno saskaņā ar 13. pantu.

5. pants

Procedūru mērķi

Procedūras var veikt vienīgi šādiem mērķiem:

| a) | pamatpētījumi; |
| --- | --- |

a)

pamatpētījumi;

| b) | praktiskie vai lietišķie pētījumi, ar kādu no šiem mērķiem:






  i) | nepieļaut, novērst, diagnosticēt vai ārstēt cilvēka, dzīvnieku vai augu slimības, veselības traucējumus vai citas anomālijas vai to izraisīto ietekmi; |
| --- | --- | --- |

b)

praktiskie vai lietišķie pētījumi, ar kādu no šiem mērķiem:

i)

nepieļaut, novērst, diagnosticēt vai ārstēt cilvēka, dzīvnieku vai augu slimības, veselības traucējumus vai citas anomālijas vai to izraisīto ietekmi;

| ii) | novērtēt, noteikt, regulēt vai mainīt cilvēka, dzīvnieku vai augu fizioloģiskos stāvokļus; vai |
| --- | --- |

ii)

novērtēt, noteikt, regulēt vai mainīt cilvēka, dzīvnieku vai augu fizioloģiskos stāvokļus; vai

| iii) | nodrošināt dzīvnieku labturību un uzlabot lauksaimniecības vajadzībām turēto dzīvnieku audzēšanas apstākļus; |
| --- | --- |

iii)

nodrošināt dzīvnieku labturību un uzlabot lauksaimniecības vajadzībām turēto dzīvnieku audzēšanas apstākļus;

| c) | jebkuram no b) punktā minētajiem nolūkiem – zāļu, pārtikas un barības un citu vielu vai produktu izstrāde, ražošana vai kvalitātes, efektivitātes un drošības pārbaude; |
| --- | --- |

c)

jebkuram no b) punktā minētajiem nolūkiem – zāļu, pārtikas un barības un citu vielu vai produktu izstrāde, ražošana vai kvalitātes, efektivitātes un drošības pārbaude;

| d) | dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs; |
| --- | --- |

d)

dabiskās vides aizsardzība cilvēka vai dzīvnieku veselības vai labklājības interesēs;

| e) | pētījumi ar mērķi saglabāt sugu; |
| --- | --- |

e)

pētījumi ar mērķi saglabāt sugu;

| f) | augstākā izglītība vai apmācība ar mērķi iegūt, uzturēt vai uzlabot arodprasmes; |
| --- | --- |

f)

augstākā izglītība vai apmācība ar mērķi iegūt, uzturēt vai uzlabot arodprasmes;

| g) | medicīniskās kriminālistikas izmeklēšana. |
| --- | --- |

g)

medicīniskās kriminālistikas izmeklēšana.

6. pants

Nogalināšanas metodes

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka dzīvniekus nogalina, sagādājot pēc iespējas mazākas sāpes, ciešanas un diskomfortu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka dzīvniekus nogalina kompetenta persona audzētāja, piegādātāja vai izmantotāja iestādē.

Tomēr laukpētījumos kompetenta persona dzīvnieku var nogalināt ārpus iestādes.

3.   Attiecībā uz IV pielikumā iekļautajiem dzīvniekiem izmanto piemērotu nogalināšanas metodi, kā izklāstīts minētajā pielikumā.

4.   Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumus no 3. punktā minētās prasības:

| a) | lai atļautu izmantot citu metodi, ja zinātniskie dati apliecina, ka šī metode uzskatāma par vismaz tikpat humānu; vai |
| --- | --- |

a)

lai atļautu izmantot citu metodi, ja zinātniskie dati apliecina, ka šī metode uzskatāma par vismaz tikpat humānu; vai

| b) | ja zinātnisks pamatojums liecina, ka procedūras mērķi nevar sasniegt, izmantojot IV pielikumā izklāstīto nogalināšanas metodi. |
| --- | --- |

b)

ja zinātnisks pamatojums liecina, ka procedūras mērķi nevar sasniegt, izmantojot IV pielikumā izklāstīto nogalināšanas metodi.

5.   Šā panta 2. un 3. punktu nepiemēro, ja dzīvnieks jānogalina ārkārtas apstākļos dzīvnieka labturības, sabiedrības veselības un sabiedrības drošības aizsardzības, dzīvnieku veselības vai ar vides apsvērumiem saistītu iemeslu dēļ.

II NODAĻA

Noteikumi par dažu dzīvnieku izmantošanu procedūrās

7. pants

Apdraudētas sugas

1.   To apdraudēto sugu īpatņus, kas uzskaitītas A pielikumā Padomes Regulai Nr. (EK) Nr. 338/97 (1996. gada 9. decembris) par savvaļas dzīvnieku un augu sugu aizsardzību, reglamentējot to tirdzniecību (11), un uz ko neattiecas minētās regulas 7. panta 1. punkts, neizmanto procedūrās, izņemot procedūras, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | procedūras mērķis ir viens no mēķiem, kas ir minēti šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) vai e) punktā; un |
| --- | --- |

a)

procedūras mērķis ir viens no mēķiem, kas ir minēti šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) vai e) punktā; un

| b) | ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot tādas sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

b)

ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot tādas sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktu nepiemēro primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, sugām.

8. pants

Primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

1.   Ievērojot 2. punktu, primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, neizmanto procedūrās, izņemot procedūras, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti:






  i) | šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) punktā, un to veic novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanai, profilaksei, diagnosticēšanai vai ārstēšanai; vai |
| --- | --- | --- |

a)

procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti:

i)

šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) punktā, un to veic novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanai, profilaksei, diagnosticēšanai vai ārstēšanai; vai

| ii) | 5. panta a) vai e) punktā; |
| --- | --- |

ii)

5. panta a) vai e) punktā;

un

| b) | ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti. |
| --- | --- |

b)

ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti.

Šajā direktīvā novājinoša saslimšana ir samazināta personas normālā fiziskā vai psiholoģiskā rīcībspēja.

2.   Primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti un kas uzskaitīti Regulas (EK) Nr. 338/97 A pielikumā, un uz ko neattiecas minētās regulas 7. panta 1. punkts, neizmanto procedūrās, izņemot procedūras, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti:






  i) | šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) punktā, un to veic novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanai, profilaksei, diagnosticēšanai vai ārstēšanai; vai |
| --- | --- | --- |

a)

procedūras mērķis ir viens no tiem, kas ir minēti:

i)

šīs direktīvas 5. panta b) punkta i) apakšpunktā vai c) punktā, un to veic novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanai, profilaksei, diagnosticēšanai vai ārstēšanai; vai

| ii) | 5. panta e) punktā; |
| --- | --- |

ii)

5. panta e) punktā;

un

| b) | ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, un izmantojot sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā. |
| --- | --- |

b)

ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi nav iespējams sasniegt, izmantojot citas sugas, nevis primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, un izmantojot sugas, kas nav uzskaitītas minētajā pielikumā.

3.   Neskarot 1. un 2. punktu, cilvēkveidīgos pērtiķus procedūrās neizmanto, izņemot gadījumus, kad izmanto 55. panta 2. punkta drošības klauzulu.

9. pants

Savvaļā sagūstīti dzīvnieki

1.   Savvaļā sagūstītus dzīvniekus procedūrās neizmanto.

2.   Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumus no 1. punkta, ja ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi var sasniegt, vienīgi izmantojot dzīvnieku, kas audzēts izmantošanai procedūrās.

3.   Dzīvnieku gūstīšanu savvaļā veic vienīgi kompetentas personas, izmantojot metodes, kas dzīvniekiem nesagādā sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, no kā iespējams izvairīties.

Ja gūstīšanas laikā vai pēc tam atklājas, ka dzīvnieks ir savainots vai nevesels, to izmeklē veterinārārsts vai cita kompetenta persona, un tiek veikti pasākumi, lai mazinātu dzīvnieka ciešanas. Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumus no prasības rīkoties, lai mazinātu dzīvnieka ciešanas, ja pastāv zinātnisks pamatojums.

10. pants

Izmantošanai procedūrās audzēti dzīvnieki

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka I pielikumā uzskaitīto sugu īpatņus var izmantot procedūrās tikai tad, ja tie ir audzēti izmantošanai procedūrās.

Tomēr no II pielikumā noteiktās dienas dalībvalstis nodrošina, ka minētajā pielikumā uzskaitītos primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, var izmantot procedūrās tikai tad, ja tie ir pēcteči nebrīvē audzētiem primātiem vai ja tos ņem no pašuzturošām kolonijām.

Šajā pantā “pašuzturoša kolonija” ir tāda kolonija, kurā dzīvniekus audzē tikai kolonijas ietvaros vai izmanto dzīvniekus no citām kolonijām, bet nevis savvaļā sagūstot dzīvniekus, un kurā dzīvnieki tiek turēti tādā veidā, lai nodrošinātu, ka tie ir pieraduši pie cilvēkiem.

Apspriežoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm, Komisija veic priekšizpēti par šā punkta otrajā daļā noteikto prasību, ietverot arī dzīvnieku veselības un labturības izvērtējumu. Priekšizpētes rezultātus publicē, vēlākais, ... (12). Minētajiem rezultātiem vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par grozījumiem II pielikumā.

2.   Komisija veic pārskatīšanu attiecībā uz primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantošanu no pašuzturošām kolonijām un, apspriežoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm, veic pētījumu, lai analizētu, vai praktiski ir iespējams izmantot dzīvniekus tikai no pašuzturošām kolonijām.

Pētījuma rezultātus publicē, vēlākais, ... (13).

3.   Kompetentās iestādes var piešķirt atbīvojumus no 1. punkta, ja tam ir zinātnisks pamatojums.

11. pants

Klaiņojoši un savvaļā mītoši mājdzīvnieku sugu dzīvnieki

1.   Klaiņojošus un savvaļā mītošus mājdzīvnieku sugu dzīvniekus procedūrās neizmanto.

2.   Kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumus no 1. punkta tikai ar šādiem nosacījumiem:

| a) | pastāv būtiska vajadzība pēc pētījumiem par dzīvnieku veselību un labturību vai nopietnu apdraudējumu videi vai cilvēku un dzīvnieku veselībai; un |
| --- | --- |

a)

pastāv būtiska vajadzība pēc pētījumiem par dzīvnieku veselību un labturību vai nopietnu apdraudējumu videi vai cilvēku un dzīvnieku veselībai; un

| b) | ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi var sasniegt, vienīgi izmantojot klaiņojošu vai savvaļas dzīvnieku. |
| --- | --- |

b)

ir zinātnisks pamatojums tam, ka procedūras mērķi var sasniegt, vienīgi izmantojot klaiņojošu vai savvaļas dzīvnieku.

III NODAĻA

Procedūras

12. pants

Procedūras

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka procedūras tiek veiktas izmantotāja iestādē.

Kompetentā iestāde var piešķirt atbrīvojumu no šā punkta pirmās daļas, ja tam ir zinātnisks pamatojums.

2.   Procedūras drīkst veikt tikai projekta ietvaros.

13. pants

Metodes izvēle

1.   Neskarot valstu tiesību aktus, ar kuriem aizliedz noteiktus metožu veidus, dalībvalstis nodrošina, ka procedūru neveic, ja vajadzīgo rezultātu iegūšanai Savienības tiesību aktos ir atzīta cita metode vai testēšanas stratēģija, kas nav saistīta ar dzīvu dzīvnieku izmantošanu.

2.   Izvēloties starp procedūrām, izvēlas tās, kuras visvairāk atbilst turpmāk norādītajām prasībām, proti:

| a) | kurās izmanto minimālu dzīvnieku skaitu; |
| --- | --- |

a)

kurās izmanto minimālu dzīvnieku skaitu;

| b) | kurās iesaista dzīvniekus ar zemāko spēju just sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu; |
| --- | --- |

b)

kurās iesaista dzīvniekus ar zemāko spēju just sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu;

| c) | kuras rada vismazākās iespējamās sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu; |
| --- | --- |

c)

kuras rada vismazākās iespējamās sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu;

un kurām ir vislielākā iespēja nodrošināt apmierinošus rezultātus.

3.   Pēc iespējas izvairās no nāves kā procedūras mērķa parametra, un to aizstāj ar agrīniem un humāniem mērķa parametriem. Ja nav iespējams izvairīties no nāves kā mērķa parametra, procedūru plāno tā, lai:

| a) | nobeigtos pēc iespējas mazāk dzīvnieku; un |
| --- | --- |

a)

nobeigtos pēc iespējas mazāk dzīvnieku; un

| b) | pēc iespējas samazinātu dzīvnieka ciešanu ilgumu un intensitāti un pēc iespējas nodrošinātu nesāpīgu nāvi. |
| --- | --- |

b)

pēc iespējas samazinātu dzīvnieka ciešanu ilgumu un intensitāti un pēc iespējas nodrošinātu nesāpīgu nāvi.

14. pants

Anestēzija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka, ja vien tas nav nepiemēroti, procedūru veic ar vispārējo vai vietējo anestēziju un ka izmanto pretsāpju līdzekļus vai citu piemērotu metodi, nodrošinot, ka sāpes, ciešanas un diskomforts tiek samazināti līdz minimumam.

Procedūras, kuras saistītas ar nopietniem ievainojumiem, kas var izraisīt stipras sāpes, nedrīkst veikt bez anestēzijas.

2.   Izlemjot par vajadzību lietot anestēziju, ņem vērā to, vai:

| a) | ir uzskatāms, ka anestēzija dzīvnieku traumē vairāk nekā pati procedūra;un |
| --- | --- |

a)

ir uzskatāms, ka anestēzija dzīvnieku traumē vairāk nekā pati procedūra;un

| b) | anestēzija ir nesavienojama ar izmēģinājuma mērķi. |
| --- | --- |

b)

anestēzija ir nesavienojama ar izmēģinājuma mērķi.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka bez pietiekamas anestēzijas vai atsāpināšanas dzīvniekiem nedod zāles, kas tiem neļauj vai traucē izrādīt sāpes.

Šādos gadījumos sniedz zinātnisku pamatojumu un datus par anestēzijas vai atsāpināšanas režīmu.

4.   Dzīvniekam, kurš var just sāpes pēc anestēzijas izbeigšanās, lieto profilaktisku vai pēcoperācijas atsāpināšanu vai izmanto citu piemērotu sāpju mazināšanas metodi, ja vien tas ir savienojams ar procedūras mērķi.

5.   Tiklīdz ir sasniegts procedūras mērķis, tiek veiktas attiecīgas darbības, lai samazinātu dzīvnieka ciešanas.

15. pants

Procedūru smaguma klasifikācija

1.   Dalībvalstis nodrošina visu procedūru klasificēšanu – “neatgriezeniska”, “viegla”, “mērena” vai “smaga” – katrā gadījumā atsevišķi, izmantojot VIII pielikumā izklāstītos klasifikācijas piešķiršanas kritērijus.

2.   Izņemot gadījumus, kad piemēro 55. panta 3. punkta drošības klauzulu, dalībvalstis nodrošina, ka procedūra netiek veikta, ja tā saistīta ar stiprām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu, kas var būt ilgstošs un nevar tikt samazināts.

16. pants

Atkārtota izmantošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad procedūrā varētu izmantot citu dzīvnieku, kam iepriekš nav veiktas procedūras, vienā vai vairākās procedūrās jau izmantotu dzīvnieku var atkārtoti izmantot jaunās procedūrās tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | iepriekšējās procedūras faktiskais smagums bija “viegls” vai mērens; |
| --- | --- |

a)

iepriekšējās procedūras faktiskais smagums bija “viegls” vai mērens;

| b) | ir pierādīts, ka dzīvnieka vispārējais veselības un labsajūtas stāvoklis ir pilnībā atjaunojies; |
| --- | --- |

b)

ir pierādīts, ka dzīvnieka vispārējais veselības un labsajūtas stāvoklis ir pilnībā atjaunojies;

| c) | nākamā procedūra ir klasificēta kā “viegla”, “mērena” vai “neatgriezeniska”; un |
| --- | --- |

c)

nākamā procedūra ir klasificēta kā “viegla”, “mērena” vai “neatgriezeniska”; un

| d) | tas atbilst veterinārārstu konsultācijām, ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto. |
| --- | --- |

d)

tas atbilst veterinārārstu konsultācijām, ņemot vērā katra dzīvnieka mūžā pieredzēto.

2.   Izņēmuma gadījumos, atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, pēc tam, kad veterinārārsts ir izmeklējis dzīvnieku, kompetentā iestāde var atļaut atkārtoti izmantot dzīvnieku, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pēc tam, kad tam ir veikta procedūra, kas rada ievērojamas sāpes, diskomfortu vai līdzīgas ciešanas, nav izmantots vairāk nekā vienu reizi.

17. pants

Procedūras beigas

1.   Procedūru uzskata par beigušos, kad vairs nav jāveic nekādi novērojumi par šo procedūru vai – attiecībā uz jaunām ģenētiski modificētu dzīvnieku līnijām – kad pēcnācējiem vairs netiek novērotas sāpes, ciešanas, diskomforts vai ilgstošs kaitējums vai tiem vairs nevajadzētu just sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, kas līdzinās tam, ko izraisa adatas ievadīšana, vai pārsniedz to.

2.   Procedūras beigās veterinārārsts vai cita kompetenta persona lemj par to, vai dzīvnieks ir atstājams dzīvs. Dzīvnieku nogalina, ja uzskata, ka tas varētu turpināt just mērenas vai stipras sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu.

3.   Ja dzīvnieks jāatstāj dzīvs, tas saņem veselības stāvoklim atbilstošu kopšanu un izmitināšanu.

18. pants

Orgānu un audu apmaiņa

Dalībvalstis vajadzības gadījumā veicina nogalinātu dzīvnieku orgānu un audu apmaiņas programmu izveidi.

19. pants

Dzīvnieku palaišana brīvībā un izmitināšana jaunā mājvietā

Dalībvalstis var atļaut dzīvniekus, kas izmantoti vai paredzēti izmantošanai procedūrās, izmitināt jaunā mājvietā vai palaist brīvībā piemērotā dzīvotnē vai atdot atpakaļ sugai atbilstošā audzēšanas sistēmā, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | to ļauj dzīvnieka veselības stāvoklis; |
| --- | --- |

a)

to ļauj dzīvnieka veselības stāvoklis;

| b) | nav apdraudējuma sabiedrības veselībai, dzīvnieka veselībai vai videi; un |
| --- | --- |

b)

nav apdraudējuma sabiedrības veselībai, dzīvnieka veselībai vai videi; un

| c) | ir veikti piemēroti pasākumi, lai sargātu dzīvnieka labsajūtu. |
| --- | --- |

c)

ir veikti piemēroti pasākumi, lai sargātu dzīvnieka labsajūtu.

IV NODAĻA

Atļaujas

1. sadaļa

ATĻAUJAS AUDZĒTĀJIEM, PIEGĀDĀTĀJIEM UN IZMANTOTĀJIEM

20. pants

Atļaujas audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentā iestāde visiem audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem piešķir atļaujas un reģistrē tos. Šādu atļauju var piešķirt uz ierobežotu termiņu.

Atļauju piešķir tikai tad, ja audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs un tā iestāde atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.   Atļaujā norāda personu, kas atbildīga par to, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas noteikumiem, un personu vai personas, kas minētas 24. panta 1. punktā un 25. pantā.

3.   Atļauju prasa atjaunināt, ja notiek tādas būtiskas izmaiņas audzētāja, piegādātāja vai izmantotāja iestādes struktūrā vai darbībā, kas varētu negatīvi ietekmēt dzīvnieku labturību.

4.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kompetentai iestādei paziņo par izmaiņām saistībā ar 2. punktā minēto personu vai personām.

21. pants

Atļaujas apturēšana un atcelšana

1.   Ja audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs vairs neatbilst šīs direktīvas prasībām, kompetentā iestāde veic vai pieprasa veikt attiecīgus koriģējošus pasākumus, vai arī aptur vai atceļ piešķirto atļauju.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka atļaujas apturēšana vai atcelšana negatīvi neiespaido iestādē mītošo dzīvnieku labturību.

22. pants

Prasības iekārtām un aprīkojumam

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visām audzētāja, piegādātāja vai izmantotāja iestādēm ir iekārtas un aprīkojums, kas piemērots izmitināmo dzīvnieku sugai un, ja tiek veiktas procedūras, to veikšanai.

2.   Šā panta 1. punktā minēto iekārtu un aprīkojuma konstrukcija, uzbūve un darbības metode nodrošina procedūru pēc iespējas efektīvāku veikšanu, un to mērķis ir panākt, lai uzticamus rezultātus varētu iegūt, izmantojot minimālu dzīvnieku skaitu un radot tiem minimālas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu.

3.   Lai īstenotu 1. un 2. punktu, dalībvalstis nodrošina atbilstību attiecīgajām III pielikumā izklāstītajām prasībām.

23. pants

Darbinieku kompetence

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katram audzētājam, piegādātājam vai izmantotājam ir pietiekams skaits darbinieku.

2.   Darbinieki ir attiecīgi izglītoti un apmācīti, pirms viņi veic kādu no šīm darbībām:

| a) | procedūru veikšana ar dzīvniekiem; |
| --- | --- |

a)

procedūru veikšana ar dzīvniekiem;

| b) | procedūru un projektu plānošana; |
| --- | --- |

b)

procedūru un projektu plānošana;

| c) | dzīvnieku kopšana; vai |
| --- | --- |

c)

dzīvnieku kopšana; vai

| d) | dzīvnieku nogalināšana. |
| --- | --- |

d)

dzīvnieku nogalināšana.

Personas, kas veic b) apakšpunktā minētās darbības, ir ieguvušas izglītību zinātnes disciplīnā, kas attiecas uz veicamo darbu, un tām ir zināšanas par konkrēto sugu.

Darbiniekus, kas veic a), c) vai d) apakšpunktā minētās darbības, uzrauga uzdevumu veikšanas laikā līdz brīdim, kad tie pierādījuši vajadzīgo kompetenci.

Dalībvalstis ar atļauju vai citu līdzekļu palīdzību nodrošina, ka šajā punktā paredzētās prasības ir izpildītas.

3.   Pamatojoties uz V pielikumā izklāstītajiem elementiem, dalībvalstis publicē prasību minimumu attiecībā uz izglītību un apmācību un prasības, lai iegūtu, uzturētu un pierādītu 2. punktā izklāstīto darbību veikšanai vajadzīgo kompetenci.

4.   Kopienas līmeņa nesaistošas pamatnostādnes attiecībā uz 2. punktā izklāstītajām prasībām var pieņemt saskaņā ar 56. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

24. pants

Īpašas prasības attiecībā uz darbiniekiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katram audzētājam, piegādātājam un izmantotājam uz vietas ir viena vai vairākas personas, kas:

| a) | atbild par iestādē audzēto, turēto, nogalināto vai izmantoto dzīvnieku labturības un kopšanas pārraudzību; |
| --- | --- |

a)

atbild par iestādē audzēto, turēto, nogalināto vai izmantoto dzīvnieku labturības un kopšanas pārraudzību;

| b) | nodrošina, ka darbiniekiem, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, ir pieejama informācija par iestādē izmitināto dzīvnieku sugu; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka darbiniekiem, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, ir pieejama informācija par iestādē izmitināto dzīvnieku sugu;

| c) | atbild par to, lai darbinieki ir attiecīgi izglītoti, kompetenti un nepārtraukti apmācīti, un tos uzrauga, līdz tie ir pierādījuši, ka viņiem ir prasītā kompetence. |
| --- | --- |

c)

atbild par to, lai darbinieki ir attiecīgi izglītoti, kompetenti un nepārtraukti apmācīti, un tos uzrauga, līdz tie ir pierādījuši, ka viņiem ir prasītā kompetence.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 40. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās personas:

| a) | nodrošina, ka aptur nevajadzīgas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, ko dzīvniekam sagādā jebkuras procedūras gaitā; un |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka aptur nevajadzīgas sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, ko dzīvniekam sagādā jebkuras procedūras gaitā; un

| b) | nodrošina, ka projektus īsteno saskaņā ar projekta atļauju vai - 42. pantā minētajos gadījumos – saskaņā ar kompetentajai iestādei nosūtīto pieteikumu vai jebkuru kompetentās iestādes lēmumu, un nodrošina, ka gadījumā, ja netiek ievēroti nosacījumi, veic un dokumentē attiecīgus pasākumus atbilstības panākšanai. |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka projektus īsteno saskaņā ar projekta atļauju vai - 42. pantā minētajos gadījumos – saskaņā ar kompetentajai iestādei nosūtīto pieteikumu vai jebkuru kompetentās iestādes lēmumu, un nodrošina, ka gadījumā, ja netiek ievēroti nosacījumi, veic un dokumentē attiecīgus pasākumus atbilstības panākšanai.

25. pants

Norīkotais veterinārārsts

Dalībvalstis nodrošina, ka katram audzētājam, piegādātājam un izmantotājam ir norīkots veterinārārsts ar īpašām zināšanām laboratorijas dzīvnieku medicīnā vai – atbilstīgā gadījumā – piemēroti kvalificēts eksperts, kam uzticēti padomdevēja pienākumi saistībā ar dzīvnieku labsajūtu un ārstēšanu.

26. pants

Dzīvnieku labturības struktūra

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka katrs audzētājs, piegādātājs un izmantotājs izveido dzīvnieku labturības struktūru.

2.   Dzīvnieku labturības struktūrā ir vismaz persona vai personas, kas iestādē atbild par dzīvnieku labturību un kopšanu, un – izmantotāja gadījumā – zinātniskā personāla pārstāvis. Dzīvnieku labturības struktūra saņem ieguldījumu arī no norīkotā veterinārārsta vai 25. pantā minētā eksperta.

3.   Dalībvalstis var atļaut maza apmēra audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem pildīt 27. panta 1. punktā minētos uzdevumus ar citiem līdzekļiem.

27. pants

Dzīvnieku labturības struktūras uzdevumi

1.   Dzīvnieku labturības struktūra pilda vismaz šādus uzdevumus:

| a) | darbiniekus, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, konsultē par jautājumiem, kuri ir saistīti ar dzīvnieku ieguvi, izmitināšanu, kopšanu un izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

darbiniekus, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, konsultē par jautājumiem, kuri ir saistīti ar dzīvnieku ieguvi, izmitināšanu, kopšanu un izmantošanu;

| b) | konsultē darbiniekus par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības piemērošanu un pastāvīgi tos informē par tehnikas un zinātnes atziņām saistībā ar minētās prasības piemērošanu; |
| --- | --- |

b)

konsultē darbiniekus par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības piemērošanu un pastāvīgi tos informē par tehnikas un zinātnes atziņām saistībā ar minētās prasības piemērošanu;

| c) | ievieš un pārskata iekšējos darbības procesus attiecībā uz uzraudzību, ziņošanu un pēckontroli saistībā ar iestādē izmitināto vai izmantoto dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

c)

ievieš un pārskata iekšējos darbības procesus attiecībā uz uzraudzību, ziņošanu un pēckontroli saistībā ar iestādē izmitināto vai izmantoto dzīvnieku labturību;

| d) | seko projektu attīstībai un rezultātiem, ņemot vērā ietekmi uz izmantotajiem dzīvniekiem un nosakot elementus, kas vēl vairāk veicina aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi, un konsultējot par šiem elementiem; un |
| --- | --- |

d)

seko projektu attīstībai un rezultātiem, ņemot vērā ietekmi uz izmantotajiem dzīvniekiem un nosakot elementus, kas vēl vairāk veicina aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi, un konsultējot par šiem elementiem; un

| e) | konsultē par jaunas mājvietas atrašanas programmām, tostarp par jaunā mājvietā izmitināmo dzīvnieku pienācīgu socializāciju. |
| --- | --- |

e)

konsultē par jaunas mājvietas atrašanas programmām, tostarp par jaunā mājvietā izmitināmo dzīvnieku pienācīgu socializāciju.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka dokumentāciju par dzīvnieku labturības struktūras sniegtajām konsultācijām un lēmumus saistībā ar šīm konsultācijām glabā vismaz trīs gadus.

Dokumentāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu kompetentajai iestādei.

28. pants

Primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, audzēšanas stratēģija

Dalībvalstis nodrošina, ka primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, audzētājiem ir stratēģija, lai palielinātu to dzīvnieku proporciju, kas ir nebrīvē audzētu primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, pēcteči.

29. pants

Programma dzīvnieku izmitināšanai jaunā mājvietā vai palaišanai brīvībā

Ja dalībvalstis atļauj izmitināšanu jaunā mājvietā, audzētājiem, piegādātājiem un izmantotājiem, no kuriem dzīvniekus ir paredzēts nodot izmitināšanai jaunā mājvietā, ir jaunu mājvietu programma, kas nodrošina izmitināmo dzīvnieku socializāciju. Attiecībā uz savvaļas dzīvniekiem, pirms viņi tiek palaisti brīvībā savā dzīvotnē, vajadzības gadījumā īsteno rehabilitācijas programmu.

30. pants

Dokumentācija attiecībā uz dzīvniekiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visi audzētāji, piegādātāji un izmantotāji glabā dokumentāciju vismaz par:

| a) | audzēto, iegūto, piegādāto, procedūrās izmantoto, brīvībā palaisto vai jaunā mājvietā izmitināto dzīvnieku skaitu un sugām; |
| --- | --- |

a)

audzēto, iegūto, piegādāto, procedūrās izmantoto, brīvībā palaisto vai jaunā mājvietā izmitināto dzīvnieku skaitu un sugām;

| b) | dzīvnieku izcelsmi, totarp par to, vai tie ir audzēti izmantošanai procedūrās; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieku izcelsmi, totarp par to, vai tie ir audzēti izmantošanai procedūrās;

| c) | dienu, kad dzīvnieki iegūti, piegādāti, palaisti brīvībā vai izmitināti jaunā mājvietā; |
| --- | --- |

c)

dienu, kad dzīvnieki iegūti, piegādāti, palaisti brīvībā vai izmitināti jaunā mājvietā;

| d) | vietu, no kurienes dzīvnieki ir iegūti; |
| --- | --- |

d)

vietu, no kurienes dzīvnieki ir iegūti;

| e) | dzīvnieku saņēmēja vārdu/nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

e)

dzīvnieku saņēmēja vārdu/nosaukumu un adresi;

| f) | katrā iestādē nobeigušos un nogalināto dzīvnieku skaitu un sugām. Attiecībā uz dzīvniekiem, kas nobeigušiem, norāda nāves cēloni, ja tas ir zināms; un |
| --- | --- |

f)

katrā iestādē nobeigušos un nogalināto dzīvnieku skaitu un sugām. Attiecībā uz dzīvniekiem, kas nobeigušiem, norāda nāves cēloni, ja tas ir zināms; un

| g) | izmantotāju gadījumā – par projektiem, kuros dzīvnieki ir izmantoti. |
| --- | --- |

g)

izmantotāju gadījumā – par projektiem, kuros dzīvnieki ir izmantoti.

2.   Šā panta 1. punktā minēto dokumentāciju glabā vismaz piecus gadus un pēc pieprasījuma dara pieejamu kompetentajai iestādei.

31. pants

Dati par suņiem, kaķiem un primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka par katru suni, kaķi un primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, audzētājs, piegādātājs un izmantotājs glabā šādus datus:

| a) | identitāte; |
| --- | --- |

a)

identitāte;

| b) | dzimšanas vieta un laiks (ja zināms); |
| --- | --- |

b)

dzimšanas vieta un laiks (ja zināms);

| c) | vai dzīvnieks ir audzēts izmantošanai procedūrās; un |
| --- | --- |

c)

vai dzīvnieks ir audzēts izmantošanai procedūrās; un

| d) | par primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti – vai dzīvnieks ir nebrīvē audzētu primātu pēctecis. |
| --- | --- |

d)

par primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti – vai dzīvnieks ir nebrīvē audzētu primātu pēctecis.

2.   Katram sunim, kaķim un primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izveido individuālu biogrāfiskās uzskaites kartīti, kuru aizpilda, kamēr dzīvnieks tiek turēts šīs direktīvas mērķiem.

Kartīti izveido dzimšanas brīdī vai iespējami drīz pēc tam, un tajā iekļauj būtiskas ziņas par konkrētā dzīvnieka vairošanos, veterināro aprūpi un socializāciju, kā arī par projektiem, kuros tas ticis izmantots.

3.   Šajā pantā minētos datus glabā vismaz trīs gadus pēc dzīvnieka nāves vai izmitināšanas jaunā mājvietā un pēc pieprasījuma dara pieejamus kompetentajai iestādei.

Ja dzīvnieks tiek izmitināts jaunā mājvietā, kopā ar dzīvnieku nosūta attiecīgo veterinārās aprūpes un sociālo informāciju no 2. punktā minētās individuālās biogrāfiskās uzskaites kartītes.

32. pants

Suņu, kaķu un primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, marķēšana un identifikācija

1.   Ikvienu suni, kaķi vai primātu, kas nav cilvēkveidīgais primāts – vēlākais, atšķirot to no mātes – ar iespējami nesāpīgāku paņēmienu iezīmē ar pastāvīgu individuālu pazīšanas zīmi.

2.   Ja suni, kaķi vai primātu, kas nav cilvēkveidīgais primāts, pārved no viena audzētāja, piegādātāja vai izmantotāja pie cita pirms atšķiršanas no mātes un ja nav lietderīgi to iepriekš iezīmēt, saņēmējam ir jāglabā dokumentācija, kur jo īpaši ir norādīta māte, līdz dzīvnieks tiek attiecīgi iezīmēts.

3.   Ja audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs saņem no mātes atšķirtu suni, kaķi vai primātu, kas nav cilvēkveidīgais primāts, tad dzīvnieku pēc iespējas drīz ar iespējami nesāpīgāku paņēmienu iezīmē ar pastāvīgu pazīšanas zīmi.

4.   Audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs pēc kompetentās iestādes pieprasījuma paziņo iemeslus, kādēļ dzīvnieks nav iezīmēts.

33. pants

Kopšana un izmitināšana

1.   Attiecībā uz dzīvnieku kopšanu un izmitināšanu dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | visiem dzīvniekiem ir nodrošināts miteklis, vide, barība, ūdens un kopšana, kas ir piemērota to veselībai un labsajūtai; |
| --- | --- |

a)

visiem dzīvniekiem ir nodrošināts miteklis, vide, barība, ūdens un kopšana, kas ir piemērota to veselībai un labsajūtai;

| b) | dzīvnieka fizioloģisko un etoloģisko vajadzību apmierināšanas ierobežojumi ir samazināti līdz minimumam; |
| --- | --- |

b)

dzīvnieka fizioloģisko un etoloģisko vajadzību apmierināšanas ierobežojumi ir samazināti līdz minimumam;

| c) | dzīvnieku audzēšanas, turēšanas vai izmantošanas vides apstākļus pārbauda katru dienu; |
| --- | --- |

c)

dzīvnieku audzēšanas, turēšanas vai izmantošanas vides apstākļus pārbauda katru dienu;

| d) | tiek veikti pasākumi, kas nodrošina to, ka pēc iespējas drīz novērš konstatētos trūkumus vai sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, no kā iespējams izvairīties; un |
| --- | --- |

d)

tiek veikti pasākumi, kas nodrošina to, ka pēc iespējas drīz novērš konstatētos trūkumus vai sāpes, ciešanas, diskomfortu vai ilgstošu kaitējumu, no kā iespējams izvairīties; un

| e) | dzīvniekus transportē pienācīgos apstākļos. |
| --- | --- |

e)

dzīvniekus transportē pienācīgos apstākļos.

2.   Šā panta 1. punkta nolūkā dalībvalstis nodrošina to, ka III pielikumā izklāstītos kopšanas un izmitināšanas standartus piemēro no minētajā pielikumā noteiktās dienas.

3.   Zinātniski pamatotu iemeslu, dzīvnieku labturības vai dzīvnieku veselības apsvērumu dēļ dalībvalstis var pieļaut atbrīvojumus no 1. punkta a) apakšpunkta vai 2. punkta prasībām.

2. sadaļa

INSPEKCIJAS

34. pants

Dalībvalstu veiktas inspekcijas

1.   Dalībvalstis nodrošina to, ka kompetentās iestādes regulāri veic visu audzētāju, piegādātāju un izmantotāju, tostarp viņu iestāžu, inspekcijas, lai pārbaudītu atbilstību šīs direktīvas prasībām.

2.   Kompetentā iestāde pielāgo inspekciju biežumu, pamatojoties uz katras iestādes riska analīzi un ņemot vērā:

| a) | izmitināto dzīvnieku skaitu un sugu; |
| --- | --- |

a)

izmitināto dzīvnieku skaitu un sugu;

| b) | to, kā audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs līdz šim pildījis šīs direktīvas prasības; |
| --- | --- |

b)

to, kā audzētājs, piegādātājs vai izmantotājs līdz šim pildījis šīs direktīvas prasības;

| c) | attiecīgā izmantotāja īstenoto projektu skaitu un veidu; un |
| --- | --- |

c)

attiecīgā izmantotāja īstenoto projektu skaitu un veidu; un

| d) | jebkādu informāciju, kas varētu liecināt par neatbilstību. |
| --- | --- |

d)

jebkādu informāciju, kas varētu liecināt par neatbilstību.

3.   Katru gadu inspicē vismaz vienu trešdaļu izmantotāju atbilstīgi 2. punktā minētajai riska analīzei. Taču primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, audzētājus, piegādātājus un izmantotājus inspicē vismaz vienu reizi gadā.

4.   Piemērotu daļu inspekciju veic bez iepriekšēja brīdinājuma.

5.   Visu inspekciju dokumentāciju glabā vismaz piecus gadus.

35. pants

Dalībvalsts veikto inspekciju kontrole

1.   Šaubu gadījumā, ņemot vērā, inter alia, bez iepriekšēja brīdinājuma veikto inspekciju proporciju, Komisija kontrolē valsts inspekciju infrastruktūru un darbību dalībvalstīs.

2.   Dalībvalsts, kuras teritorijā veic 1. punktā minēto kontroli, sniedz Komisijas ekspertiem visu palīdzību, kas vajadzīga viņu uzdevumu veikšanai. Komisija informē attiecīgās dalībvalsts kompetento iestādi par kontroles rezultātiem.

3.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde veic pasākumus, lai ņemtu vērā 1. punktā minētās kontroles rezultātus.

3. sadaļa

PRASĪBAS PROJEKTIEM

36. pants

Projektu atļaujas

1.   Neskarot 42. pantu, dalībvalstis nodrošina, ka projekti netiek īstenoti bez kompetentās iestādes iepriekšējas atļaujas un ka projekti tiek īstenoti saskaņā ar atļauju vai - 42. pantā minētajos gadījumos – saskaņā ar kompetentajai iestādei nosūtīto pieteikumu vai jebkuru kompetentās iestādes lēmumu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka projekti netiek īstenoti, ja nav saņemts kompetentās iestādes veikts pozitīvs projekta izvērtējums saskaņā ar 38. pantu.

37. pants

Projekta atļaujas pieteikums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka projekta atļaujas pieteikumu iesniedz izmantotājs vai par projektu atbildīgā persona. Pieteikumā iekļauj vismaz šādus elementus:

| a) | projekta priekšlikumu; |
| --- | --- |

a)

projekta priekšlikumu;

| b) | projekta netehnisku kopsavilkumu; un |
| --- | --- |

b)

projekta netehnisku kopsavilkumu; un

| c) | ziņas par VI pielikumā izklāstītajiem elementiem. |
| --- | --- |

c)

ziņas par VI pielikumā izklāstītajiem elementiem.

2.   Attiecībā uz 42. panta 1. punktā minētajiem projektiem dalībvalstis var atcelt šā panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto prasību.

38. pants

Projekta izvērtējums

1.   Projekta izvērtēšanu veic tik detalizēti, cik tas ir piemēroti attiecīgajam projekta veidam, un tās gaitā pārliecinās par projekta atbilstību šādiem kritērijiem:

| a) | projekts ir pamatots no zinātnes vai izglītības viedokļa, vai tā īstenošana noteikta tiesību aktos; |
| --- | --- |

a)

projekts ir pamatots no zinātnes vai izglītības viedokļa, vai tā īstenošana noteikta tiesību aktos;

| b) | projekta mērķi attaisno dzīvnieku izmantošanu; un |
| --- | --- |

b)

projekta mērķi attaisno dzīvnieku izmantošanu; un

| c) | projekts plānots tā, lai procedūras būtu iespējams veikt cik vien iespējams humāni un videi nekaitīgi. |
| --- | --- |

c)

projekts plānots tā, lai procedūras būtu iespējams veikt cik vien iespējams humāni un videi nekaitīgi.

2.   Projekta izvērtējumā jo īpaši iekļauj šādus aspektus:

| a) | projekta mērķu izvērtējums, paredzamie zinātniskie rezultāti vai izglītojošā vērtība; |
| --- | --- |

a)

projekta mērķu izvērtējums, paredzamie zinātniskie rezultāti vai izglītojošā vērtība;

| b) | izvērtējums par to, kā projektā ievērota prasība par aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi; |
| --- | --- |

b)

izvērtējums par to, kā projektā ievērota prasība par aizstāšanu, samazināšanu un pilnveidi;

| c) | procedūru smaguma klasifikācijas izvērtējums un kategoriju piešķiršana; |
| --- | --- |

c)

procedūru smaguma klasifikācijas izvērtējums un kategoriju piešķiršana;

| d) | projekta kaitējuma un ieguvumu analīze, lai izvērtētu, vai kaitējums dzīvniekiem ciešanu, sāpju un diskomforta ziņā ir attaisnojams ar gaidāmo rezultātu, ņemot vērā ētiskos apsvērumus, un vai tas var dot labumu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi; |
| --- | --- |

d)

projekta kaitējuma un ieguvumu analīze, lai izvērtētu, vai kaitējums dzīvniekiem ciešanu, sāpju un diskomforta ziņā ir attaisnojams ar gaidāmo rezultātu, ņemot vērā ētiskos apsvērumus, un vai tas var dot labumu cilvēkiem, dzīvniekiem vai videi;

| e) | 6. līdz 12., 14., 16. un 33. pantā minētā pamatojuma izvērtējums; un |
| --- | --- |

e)

6. līdz 12., 14., 16. un 33. pantā minētā pamatojuma izvērtējums; un

| f) | noteikt, vai un kad projekts būtu izvērtējams retrospektīvi. |
| --- | --- |

f)

noteikt, vai un kad projekts būtu izvērtējams retrospektīvi.

3.   Kompetentā iestāde, kas veic projekta izvērtēšanu, apsver iespēju izmantot speciālistus jo īpaši šādās jomās:

| a) | zinātniskā izmantojuma jomas, kurās izmantos dzīvniekus, tostarp aizstāšana, samazināšana un pilnveide attiecīgajās jomās; |
| --- | --- |

a)

zinātniskā izmantojuma jomas, kurās izmantos dzīvniekus, tostarp aizstāšana, samazināšana un pilnveide attiecīgajās jomās;

| b) | eksperimentu plānošana, attiecīgos gadījumos arī statistika; |
| --- | --- |

b)

eksperimentu plānošana, attiecīgos gadījumos arī statistika;

| c) | veterinārijas prakse laboratorijas dzīvnieku zinātnē vai, attiecīgā gadījumā, savvaļas dzīvnieku veterinārijas prakse; |
| --- | --- |

c)

veterinārijas prakse laboratorijas dzīvnieku zinātnē vai, attiecīgā gadījumā, savvaļas dzīvnieku veterinārijas prakse;

| d) | dzīvnieku audzēšana un kopšana saistībā ar sugu, kuras īpatņus paredzēts izmantot. |
| --- | --- |

d)

dzīvnieku audzēšana un kopšana saistībā ar sugu, kuras īpatņus paredzēts izmantot.

4.   Projekta izvērtēšanas process ir pārskatāms.

Ņemot vērā intelektuālā īpašuma un konfidenciālas informācijas aizsardzību, projekta izvērtēšanu veic objektīvi, un tajā var ietvert neatkarīgu personu atzinumus.

39. pants

Retrospektīva izvērtēšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad tas noteikts atbilstīgi 38. panta 2. punkta f) apakšpunktam, retrospektīvu izvērtēšanu veic kompetentā iestāde, kura, pamatojoties uz izmantotāja iesniegtajam vajadzīgajiem dokumentiem, izvērtē šādas lietas:

| a) | vai ir sasniegti projekta mērķi; |
| --- | --- |

a)

vai ir sasniegti projekta mērķi;

| b) | kāds kaitējums ir nodarīts dzīvniekiem, tostarp izmantoto dzīvnieku skaitu un sugas un procedūru smagumu; un |
| --- | --- |

b)

kāds kaitējums ir nodarīts dzīvniekiem, tostarp izmantoto dzīvnieku skaitu un sugas un procedūru smagumu; un

| c) | elementus, kas var veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības turpmāku īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

elementus, kas var veicināt aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības turpmāku īstenošanu.

2.   Retrospektīvu izvērtēšanu veic visiem projektiem, kuros izmanto primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, un projektiem, kuri ietver procedūras, kas klasificētas kā “smagas”, tostarp tās, kas minētas 15. panta 2. punktā.

3.   Neskarot šā panta 2. punktu un atkāpjoties no 38. panta 2. punkta f) apakšpunkta, dalībvalstis var atbrīvot no prasības par retrospektīvo izvērtēšanu projektus, kuros izmanto tikai tādas procedūras, kas klasificētas kā “vieglas” vai “neatgriezeniskas”.

40. pants

Projekta atļaujas piešķiršana

1.   Projekta atļauju piešķir tikai tām procedūrām, kurām ir:

| a) | veikta projekta izvērtēšana; un |
| --- | --- |

a)

veikta projekta izvērtēšana; un

| b) | noteikta procedūru smaguma klasifikācija. |
| --- | --- |

b)

noteikta procedūru smaguma klasifikācija.

2.   Projekta atļaujā norāda šādas ziņas:

| a) | izmantotājs, kas sāk projektu; |
| --- | --- |

a)

izmantotājs, kas sāk projektu;

| b) | personas, kuras atbild par visu projekta īstenošanu un tā atbilstību projekta atļaujai; |
| --- | --- |

b)

personas, kuras atbild par visu projekta īstenošanu un tā atbilstību projekta atļaujai;

| c) | vajadzības gadījumā – iestādes, kurās projekts tiks īstenots; un |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā – iestādes, kurās projekts tiks īstenots; un

| d) | īpaši nosacījumi, kas izriet no projekta izvērtēšanas, tostarp tas, vai projektu izvērtē retrospektīvi. |
| --- | --- |

d)

īpaši nosacījumi, kas izriet no projekta izvērtēšanas, tostarp tas, vai projektu izvērtē retrospektīvi.

3.   Projekta atļauju piešķir uz temiņu, kas nepārsniedz piecus gadus.

4.   Dalībvalstis var pieļaut, ka atļauju izsniedz vairākiem viena izmantotāja īstenotiem vispārējiem projektiem, ja šie projekti atbilst reglamentējošajām prasībām vai ja šajos projektos dzīvniekus izmanto ražošanas vai diagnostikas vajadzībām, piemērojot pārbaudītas metodes.

41. pants

Lēmumi par atļaujas piešķiršanu

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka lēmumu par atļauju pieņem un par to paziņo pieteikuma iesniedzējam, vēlākais, 40 darbadienas pēc pilnīga un pareiza pieteikuma saņemšanas. Šajā laikposmā iekļauj projekta izvērtēšanu.

2.   Ja to pamato projekta ir sarežģītība vai daudzdisciplinārā būtība, kompetentā iestāde var 1. punktā minēto termiņu vienu reizi pagarināt uz papildu laiku, kas nepārsniedz 15 darbadienas. Pagarinājumu un tā ilgumu atbilstīgi pamato un dara zināmu pieteikuma iesniedzējam pirms 1. punktā minētā termiņa beigām.

3.   Kompetentās iestādes pēc iespējas ātri pieteikuma iesniedzējam apliecina visu atļauju pieteikumu ssaņemšanu un norāda 1. punktā minēto termiņu, kurā jāpieņem lēmums.

4.   Ja ir iesniegts nepilnīgs vai nepareizs pieteikums, kompetentā iestāde pēc iespējas ātri informē pieteikuma iesniedzēju par vajadzību iesniegt jebkādu papildu dokumentāciju un par jebkādu iespējamajo iespaidu uz piemērojamā termiņa skaitīšanu.

42. pants

Vienkāršota administratīvā procedūra

1.   Dalībvalstis var nolemt piemērot vienkāršotu administratīvo procedūru projektiem, kuros ietvertās procedūras tiek klasificētas kā “neatgriezeniskas”, “vieglas” vai “mērenas” un kuros neizmanto primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ja tas vajadzīgs reglamentējošo prasību izpildei, vai kuros dzīvniekus izmanto ražošanas vai diagnostikas vajadzībām, piemērojot pārbaudītas metodes.

2.   Ieviešot vienkāršotu administratīvo procedūru, dalībvalstis nodrošina, ka tiek izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | pieteikumā ir norādīti 40. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie elementi; |
| --- | --- |

a)

pieteikumā ir norādīti 40. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā minētie elementi;

| b) | projekta izvērtēšanu veic saskaņā ar 38. pantu; un |
| --- | --- |

b)

projekta izvērtēšanu veic saskaņā ar 38. pantu; un

| c) | netiek pārsniegts 41. panta 1. punktā minētais termiņš. |
| --- | --- |

c)

netiek pārsniegts 41. panta 1. punktā minētais termiņš.

3.   Ja projektā tiek veiktas tādas izmaiņas, kas var negatīvi ietekmēt dzīvnieku labturību, dalībvalstis pieprasa papildu projekta izvērtējumu ar pozitīvu iznākumu.

4.   Projektiem, kuru īstenošana atļauta saskaņā ar šo pantu, mutatis mutandis piemēro 40. panta 3. un 4. punktu, 41. panta 3. punktu un 44. panta 3., 4. un 5. punktu.

43. pants

Projektu netehniskie kopsavilkumi

1.   Neskarot noteikumus par intelektuālā īpašuma un konfidenciālas informācijas aizsardzību, projekta netehniskajā kopsavilkumā sniedz šādas ziņas:

| a) | informācija par projekta mērķiem, tostarp par paredzamajiem kaitējumiem un ieguvumiem un ziņas par izmantojamo dzīvnieku skaitu un veidu; |
| --- | --- |

a)

informācija par projekta mērķiem, tostarp par paredzamajiem kaitējumiem un ieguvumiem un ziņas par izmantojamo dzīvnieku skaitu un veidu;

| b) | pierādījums par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības ievērošanu. |
| --- | --- |

b)

pierādījums par aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasības ievērošanu.

Projekta netehniskais kopsavilkums ir anonīms, un tajā nav iekļauti izmantotāja vai tā darbinieku vārdi/nosaukumi un adreses.

2.   Dalībvalstis var prasīt, lai projekta netehniskajā kopsavilkumā precizē to, vai un līdz kuram laikam attiecībā uz projektu ir jāveic retrospektīvā izvērtēšana. Tādā gadījumā dalībvalsts nodrošina, ka projekta netehnisko kopsavilkumu atjaunina ar jebkādas retrospektīvas izvērtēšanas rezultātiem.

3.   Dalībvalstis publicē atļauto projektu netehniskos kopsavilkumus un to atjauninājumus.

44. pants

Projekta atļaujas grozīšana, atjaunošana un atsaukšana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir jāveic projekta atļaujas grozīšana vai atjaunošana, ja veic tādas izmaiņas projektā, kas var negatīvi ietekmēt dzīvnieku labturību.

2.   Projekta atļaujas grozīšanai vai atjaunošanai vajadzīgs turpmāks labvēlīgs projekta izvērtējuma iznākums.

3.   Kompetentā iestāde var atsaukt projekta atļauju, ja projekta īstenošana neatbilst projekta atļaujai.

4.   Ja projekta atļauju atsauc, tas nedrīkst negatīvi iespaidot projektā izmantoto vai izmantošanai paredzēto dzīvnieku labturību.

5.   Dalībvalstis izstrādā un publicē nosacījumus projektu atļauju grozīšanai un atjaunošanai.

45. pants

Dokumentācija

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka visu attiecīgo dokumentāciju, tostarp projekta atļaujas un projekta izvērtēšanas iznākumu, glabā vismaz trīs gadus pēc projekta atļaujas beigu datuma vai pēc 41. panta 1. punktā minētā termiņa beigām, un tā ir pieejama kompetentajai iestādei.

2.   Neskarot 1. punktu, dokumentāciju par projektiem, kuriem veicama retrospektīva izvērtēšana, glabā līdz attiecīgās retrospektīvās izvērtēšanas pabeigšanai.

V NODAĻA

Dublēšanās novēršana un alternatīvas pieejas

46. pants

Izvairīšanās no procedūru dublēšanās

Katra dalībvalsts atzīst citu dalībvalstu datus, kas ir iegūti, veicot Savienības tiesību aktos atzītas procedūras, izņemot gadījumus, kad sabiedrības veselības, drošības vai vides aizsardzības nolūkā attiecībā uz šiem datiem jāveic papildu procedūras.

47. pants

Alternatīvas pieejas

1.   Komisija un dalībvalstis veicina tādu alternatīvu pieeju izstrādi un validāciju, kuras varētu sniegt tādu pašu vai vēl plašāku informāciju kā tā, kas iegūta procedūrās ar dzīvniekiem, bet kuras nav saistītas ar dzīvnieku izmantošanu vai kurās izmanto mazāk dzīvnieku, vai kuras saistītas ar mazāk sāpīgām procedūrām, un tās veic citus pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem pētniecības veicināšanai šajā jomā.

2.   Dalībvalstis palīdz Komisijai noteikt un izvirzīt piemērotas specializētas un kvalificētas laboratorijas šo validācijas pētījumu veikšanai.

3.   Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm Komisija nosaka šo validācijas pētījumu prioritātes un sadala uzdevumus starp laboratorijām minēto pētījumu veikšanai.

4.   Dalībvalstis valstu līmenī nodrošinaalternatīvu pieeju veicināšanu un izplata informācijas izplatīšanu par tām.

5.   Dalībvalstis izvirza vienu kontaktpunktu, kas konsultē par validēšanai ierosināto alternatīvo pieeju regulatīvo atbilstību un piemērotību.

6.   Komisija atbilstīgi rīkojas, lai saņemtu starptautisku piekrišanu visām alternatīvajām pieejām, kas validētas Savienībā.

48. pants

Savienības references laboratorija

1.   Savienības references laboratorija, tās pienākumi un uzdevumi ir noteikti VII pielikumā.

2.   Savienības references laboratorija var iekasēt samaksu par pakalpojumiem, ko tā sniedz un kas nav tiešs stimuls aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides turpmākai attīstībai.

3.   Sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi šā panta 2. punkta un VII pielikuma īstenošanai, var pieņemt saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru.

49. pants

Zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzības valstu komitejas

1.   Katra dalībvalsts izveido zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzības valsts komiteju. Tā konsultē kompetentās iestādes un dzīvnieku labturības struktūras, kas saistītas ar dzīvnieku iegūšanu, audzēšanu, izmitināšanu, kopšanu un izmantošanu procedūrās, un nodrošina paraugprakses apmaiņu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās valstu komitejas apmainās ar informāciju par dzīvnieku labturības struktūru darbību un projektu izvērtēšanu un dalās pieredzē par paraugpraksi Savienībā.

VI NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

50. pants

Pielikumu pielāgošana tehnikas attīstībai

Nolūkā nodrošināt, ka I un III līdz VIII pielikuma noteikumi atspoguļo tehnikas vai zinātnes progresu, ņemot vērā pieredzi, kas gūta šīs direktīvas īstenošanā, jo īpaši saistībā ar 54. panta 1. punktā minētajiem ziņojumiem, Komisija var ar deleģētiem aktiem saskaņā ar 51. pantu un atbilstīgi 52. un 53. pantā paredzētajiem nosacījumiem pieņemt izmaiņas minētajos pielikumos, izņemot VIII pielikuma I un II sadaļā. Šīs direktīvas III pielikuma B sadaļā minētos termiņus nesaīsina. Pieņemot šādus deleģētos aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar attiecīgajiem šīs direktīvas noteikumiem.

51. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt 50. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz astoņu gadu laikposmu, sākot ar ... (9). Komisija iesniedz ziņojumu par deleģētajām pilnvarām ne vēlāk kā 12 mēnešus pirms astoņu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome to neatsauc saskaņā ar 52. pantu.

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas, ievērojot nosacījumus, kas paredzēti 52. un 53. pantā.

52. pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 50. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2.   Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, cenšas informēt otru iestādi un Komisiju pietiekami savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un iespējamos šīs atsaukšanas iemeslus.

3.   Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas norādīta minētajā lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo aktu spēkā esamību. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

53. pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divos mēnešos no tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.

2.   Ja, šim termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā dienā, kas tajā paredzēta.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome abi ir informējuši Komisiju, ka neparedz izteikt iebildumus.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.

54. pants

Ziņojumu sniegšana

1.   Dalībvalstis līdz ... (14) un pēc tam ik pēc pieciem gadiem nosūta Komisijai informāciju par to, kā tiek īstenota šī direktīva un jo īpaši tās 10. panta 1. punkts, 26., 28., 34., 38., 39., 43. un 46. pants.

2.   Katru gadu dalībvalstis apkopo un publisko statistikas informāciju par dzīvnieku izmantošanu procedūrās, tostarp informāciju par procedūru faktisko smagumu un procedūrās izmantoto primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izcelsmi un sugām.

Dalībvalstis minēto statistisko informāciju iesniedz Komisijai līdz ... (15) un pēc tam katru gadu.

3.   Ik gadu dalībvalstis iesniedz Komisijai detalizētu informāciju par atbrīvojumiem, kas piešķirti saskaņā ar 6. panta 4. punkta a) apakšpunktu.

4.   Komisija saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru līdz ... (16)izveido vienotu formātu šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās informācijas sniegšanai.

55. pants

Drošības klauzulas

1.   Ja dalībvalstij ir zinātniski pamatots iemesls uzskatīt, ka ir būtiski primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantot nolūkos, kas 8. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā minēti attiecībā uz cilvēkiem, bet ja šāda izmantošana nav nolūkā veikt novājinošu vai potenciāli dzīvību apdraudošu cilvēka saslimšanu novēršanu, profilaksi, diagnosticēšanu vai ārstēšanu, tā var pieņemt provizorisku pasākumu, ar ko atļauj šādu izmantošanu ar nosacījumu, ka attiecīgo mērķi nevar sasniegt, izmantojot sugas, kuras nav primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti.

2.   Ja dalībvalstij ir pietiekams pamats uzskatīt, ka manipulācijai ir izšķirīga nozīme sugas saglabāšanā vai saistībā ar dzīvību apdraudošas vai novājinošas cilvēka saslimšanas neparedzētu uzliesmojumu, tā var pieņemt provizorisku pasākumu, ar ko cilvēkveidīgos pērtiķus atļauj izmantot procedūrās, kurām ir viens no 5. panta b) punkta i) apakšpunktā, c) punktā vai e) punktā minētajiem mērķiem, ar nosacījumu, ka procedūras mērķi nevar sasniegt, izmantojot citas sugas, kuras nav cilvēkveidīgie pērtiķi, vai alternatīvas metodes. Tomēr nevar uzskatīt, ka atsauce uz 5. panta b) punkta i) apakšpunktu ietver atsauci uz dzīvniekiem un augiem.

3.   Ja izņēmuma un zinātniski pamatotu iemeslu dēļ dalībvalsts uzskata, ka ir jāatļauj izmantot procedūru, kura saistīta ar stiprām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu, kas var būt ilgstošs un nevar tikt samazināts, kā minēts 15. panta 2. punktā, tā var pieņemt provizorisku pasākumu, ar ko atļauj izmantot šādu procedūru. Dalībvalstis var izlemt neļaut šādās procedūrās izmantot primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti.

4.   Dalībvalsts, kas pieņēmusi provizorisku pasākumu saskaņā ar 1., 2. vai 3. punktu, nekavējoties par to paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm, norādot lēmuma iemeslus un iesniedzot pierādījumus par 1., 2. un 3. punktā aprakstīto situāciju, kura ir provizoriskā pasākuma pamatā.

Komisija 30 dienās pēc tam, kad no dalībvalsts ir saņemta informācija, jautājumu iesniedz 56. panta 1. punktā minētajai komitejai un saskaņā ar 56. panta 3. punktā minēto regulatīvo procedūru vai nu:

| a) | atļauj veikt pagaidu pasākumu uz lēmumā noteikto laiku; vai arī |
| --- | --- |

a)

atļauj veikt pagaidu pasākumu uz lēmumā noteikto laiku; vai arī

| b) | pieprasa dalībvalstij atcelt pagaidu pasākumu. |
| --- | --- |

b)

pieprasa dalībvalstij atcelt pagaidu pasākumu.

56. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma Nr. 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

57. pants

Komisijas ziņojums

1.   Līdz ... (17) un pēc tam reizi piecos gados Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm atbilstīgi 54. panta 1. punktam, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu.

2.   Līdz ... (17) un pēc tam reizi trijos gados Komisija, pamatojoties uz statistikas informāciju, kas saņemta no dalībvalstīm atbilstīgi 54. panta 2. punktam, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kopsavilkuma ziņojumu par minēto informāciju.

58. pants

Pārskatīšana

Komisija pārskata šo direktīvu līdz ... (12), ņemot vērā to, kā pilnveidojušās alternatīvās metodes, kas nav saistītas ar dzīvnieku, jo īpaši primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, izmantošanu, un attiecīgos gadījumos ierosina grozījumus.

Apspriežoties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām, Komisija vajadzības gadījumā veic periodisku tematisku pārskatīšanu par to kā aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu procedūrās, īpašu uzmanību pievēršot primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, kā arī tehnoloģijas attīstībai un jaunām zināšanām zinātnes un dzīvnieku labturības jomā.

59. pants

Kompetentās iestādes

1.   Katra dalībvalsts norīko vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas ir atbildīgas par šīs direktīvas īstenošanu.

Šai direktīvā noteikto īpašo uzdevumu veikšanai dalībvalstis var norīkot struktūras, kuras nav valsts iestādes, tikai tad, ja ir pierādījumi, ka attiecīgajai struktūrai:

| a) | ir uzdevumu veikšanai vajadzīgā pieredze un infrastruktūra; un |
| --- | --- |

a)

ir uzdevumu veikšanai vajadzīgā pieredze un infrastruktūra; un

| b) | nav interešu konflikta saistībā ar uzdevumu veikšanu. |
| --- | --- |

b)

nav interešu konflikta saistībā ar uzdevumu veikšanu.

Šādi norīkotas struktūras šīs direktīvas nolūkiem uzskatāmas par kompetentajām iestādēm.

2.   Katra dalībvalsts līdz ... (18) sniedz Komisijai sīku informāciju par valsts iestādi, kura saistībā ar šo direktīvu darbojas kā kontaktpunkts, kā arī šādas informācijas atjauninājumus.

Komisija publisko minēto kontaktpunktu sarakstu.

60. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, ko piemēro par to noteikumu pārkāpumiem, kurus attiecīgā valsts pieņēmusi saskaņā ar šo direktīvu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai minētos noteikumus īstenotu. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Dalībvalstis līdz ... (19) paziņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem to turpmākiem grozījumiem.

61. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstis līdz ... (20) pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmu Komisijai minēto noteikumu tekstu.

Dalībvalstis piemēro minētos noteikumus no ... (10).

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādu atsauci.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

62. pants

Atcelšana

1.   Direktīvu Nr. 86/609/EEK atceļ no ... (10), izņemot 13. pantu, ko atceļ no ... (21).

2.   Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.

63. pants

Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1069/2009

Regulas (EK) Nr. 1069/2009 8. panta a) punkta iv) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

| “iv) | dzīvnieki, kurus izmanto procedūrā vai procedūrās, kā definēts 3. pantā Direktīvā .../.../ES (... gada ...) par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (22), gadījumos, kad kompetentā iestāde nolemj, ka šādi dzīvnieki vai to ķermeņa daļas šīs procedūras vai procedūru rezultātā var radīt nopietnus draudus cilvēku vai citu dzīvnieku veselībai, neskarot Regulas (EK) Nr. 1831/2003 3. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

“iv)

dzīvnieki, kurus izmanto procedūrā vai procedūrās, kā definēts 3. pantā Direktīvā .../.../ES (... gada ...) par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (22), gadījumos, kad kompetentā iestāde nolemj, ka šādi dzīvnieki vai to ķermeņa daļas šīs procedūras vai procedūru rezultātā var radīt nopietnus draudus cilvēku vai citu dzīvnieku veselībai, neskarot Regulas (EK) Nr. 1831/2003 3. panta 2. punktu;

64. pants

Pārejas noteikumi

1.   Normatīvos un administratīvos aktus, kas pieņemti saskaņā ar 36. līdz 45. pantu, dalībvalstis nepiemēro projektiem, kuri apstiprināti pirms ... (10) un kuru īstenošana neturpinās pēc ... (23)

10

23

2.   Projektiem, kuri apstiprināti pirms ... (10) un kuru īstenošana turpinās pēc ... (10), saņem projekta atļauju līdz ... (23).

10

10

23

65. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

66. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 277, 17.11.2009., 51. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2009. gada 5. maija Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), Padomes 2010. gada 3. jūnijā Nostāja, Eiropas Parlamenta ... gada ... Nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) (un Padomes ... Lēmums).

2

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp.

3

(4)  OV L 222, 24.8.1999., 29. lpp.

4

(5)  OV L 197, 30.7.2007., 1. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.

7

(8)  OV L 262, 27.9.1976., 169. lpp. Direktīva pārstrādāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1223/2009 (2009. gada 30. novembris) par kosmētikas līdzekļiem (OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.), ko piemēro no 2013. gada 11. jūlija.

8

(9)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

9

(10)  1. janvāris trešajā gadā pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

10

(11)  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

11

(12)  7 gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

12

(13)  12 gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

13

(14)  8 gadi pēc šīs dirketīvas spēkā stāšanās dienas.

14

(15)  5 gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

15

(16)  18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

16

(17)  9 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

17

(18)  Trīs mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

18

(19)  27 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

19

(20)  24 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

20

(21)  30 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

21

(22)  OV L ....”.

22

(23)  1. janvāris astotajā gadā pēc pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

23

---

I PIELIKUMS

10. pantā minēto dzīvnieku saraksts

1.   Pele (Mus musculus)

2.   Žurka (Rattus norvegicus)

3.   Jūrascūciņa (Cavia porcellus)

4.   Zeltainais kāmis (Mesocricetus auratus)

5.   Ķīnas kāmis (Cricetulus griseus)

6.   Smilšu pele (Meriones unguiculatus)

7.   Trusis (Oryctolagus cuniculus)

8.   Suns (Canis familiaris)

9.   Kaķis (Felis catus)

10.   Visu sugu primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

11.   Varde (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens))

12.   Zebras zivs (Danio rerio)

---

II PIELIKUMS

10. panta 1. punkta otrajā daļā minēto primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, un datumu saraksts

| Sugas | Datums |
| --- | --- |
| Parastais kalitrikss (Callithrix jacchus) | ...
   (1)
  . gada 1 janvāris |
| Garastes makaks (Macaca fascicularis) | 5 gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu |
| Rēzus pērtiķis (Macaca mulatta) | 5 gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu |
| Citi primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti | 5 gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu |

Sugas

Datums

Parastais kalitrikss (Callithrix jacchus)

...
   (1)
  . gada 1 janvāris

Garastes makaks (Macaca fascicularis)

5 gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu

Rēzus pērtiķis (Macaca mulatta)

5 gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu

Citi primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

5 gadi pēc tam, kad publicēti 10. panta 1. punkta ceturtajā daļā minētās priekšizpētes rezultāti, ja ar to nesniedz ieteikumu pagarināt periodu

---

(1)  1. janvāris trešajā gadā pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

---

III PIELIKUMS

Prasības iestādēm un attiecībā uz dzīvnieku kopšanu un izmitināšanu

A SADAĻA. VISPĀRĪGĀ SADAĻA

| 1. | Telpas |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Funkcijas un vispārīgā konstrukcija






  a) | Visas telpas projektē tā, lai radītu vidi, kurā ievērotas tajās turamās sugas dzīvnieku fizioloģiskās un etoloģiskās vajadzības. Telpas arī projektē un apsaimnieko tā, lai novērstu nepiederošu personu piekļūšanu un dzīvnieku iekļūšanu vai izkļūšanu. |
| --- | --- | --- |

1.1.

a)

Visas telpas projektē tā, lai radītu vidi, kurā ievērotas tajās turamās sugas dzīvnieku fizioloģiskās un etoloģiskās vajadzības. Telpas arī projektē un apsaimnieko tā, lai novērstu nepiederošu personu piekļūšanu un dzīvnieku iekļūšanu vai izkļūšanu.

| b) | Iestādēm ir aktīva apkopes programma, lai novērstu un izlabotu defektus ēkās un aprīkojumā. |
| --- | --- |

b)

Iestādēm ir aktīva apkopes programma, lai novērstu un izlabotu defektus ēkās un aprīkojumā.

| 1.2. | Turēšanas telpas






  a) | Iestādē ir regulārs un efektīvs telpu tīrīšanas grafiks, un tajā uztur apmierinošus higiēnas standartus. |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

Iestādē ir regulārs un efektīvs telpu tīrīšanas grafiks, un tajā uztur apmierinošus higiēnas standartus.

| b) | Sienas un grīdas klāj ar virsmas materiālu, kas izturīgs pret stipru nolietošanos, ko rada dzīvnieki un tīrīšana. Materiāls nekaitē dzīvnieku veselībai un ir tāds, lai dzīvnieki nevarētu savainoties. Papildus aizsargā aprīkojumu vai ierīces, lai dzīvnieki tās nevarētu sabojāt vai paši savainoties. |
| --- | --- |

b)

Sienas un grīdas klāj ar virsmas materiālu, kas izturīgs pret stipru nolietošanos, ko rada dzīvnieki un tīrīšana. Materiāls nekaitē dzīvnieku veselībai un ir tāds, lai dzīvnieki nevarētu savainoties. Papildus aizsargā aprīkojumu vai ierīces, lai dzīvnieki tās nevarētu sabojāt vai paši savainoties.

| c) | Nesaderīgas sugas, piemēram, plēsoņas un medījamos dzīvniekus, vai dzīvniekus, kam ir vajadzīgi atšķirīgi vides apstākļi, neizmitina vienā telpā un – plēsoņu un medījamo dzīvnieku gadījumā – saredzamā, saožamā vai sadzirdamā attālumā. |
| --- | --- |

c)

Nesaderīgas sugas, piemēram, plēsoņas un medījamos dzīvniekus, vai dzīvniekus, kam ir vajadzīgi atšķirīgi vides apstākļi, neizmitina vienā telpā un – plēsoņu un medījamo dzīvnieku gadījumā – saredzamā, saožamā vai sadzirdamā attālumā.

| 1.3. | Vispārējiem un īpašiem mērķiem paredzētas procedūru telpas






  a) | Iestādēs, vajadzības gadījumā, ir pieejams tāds laboratorijas aprīkojums, lai varētu veikt vienkāršas diagnosticējošas pārbaudes, pēcnāves apskati un/vai tādu paraugu noņemšanu, kuru plašāku laboratorisku izmeklēšanu veic citur. Vispārējiem un īpašiem mērķiem paredzētas telpas ir pieejamas situācijās, kad procedūras vai novērojumus nav vēlams veikt dzīvnieku turēšanas telpās. |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

Iestādēs, vajadzības gadījumā, ir pieejams tāds laboratorijas aprīkojums, lai varētu veikt vienkāršas diagnosticējošas pārbaudes, pēcnāves apskati un/vai tādu paraugu noņemšanu, kuru plašāku laboratorisku izmeklēšanu veic citur. Vispārējiem un īpašiem mērķiem paredzētas telpas ir pieejamas situācijās, kad procedūras vai novērojumus nav vēlams veikt dzīvnieku turēšanas telpās.

| b) | Ir telpas, kurās var izolēt jauniegūtus dzīvniekus, līdz var noteikt to veselības stāvokli un novērtēt un līdz minimumam samazināt iespējamo veselības apdraudējumu pārējiem dzīvniekiem. |
| --- | --- |

b)

Ir telpas, kurās var izolēt jauniegūtus dzīvniekus, līdz var noteikt to veselības stāvokli un novērtēt un līdz minimumam samazināt iespējamo veselības apdraudējumu pārējiem dzīvniekiem.

| c) | Ir paredzētas telpas, lai slimus vai ievainotus dzīvniekus varētu turēt atsevišķi. |
| --- | --- |

c)

Ir paredzētas telpas, lai slimus vai ievainotus dzīvniekus varētu turēt atsevišķi.

| 1.4. | Palīgtelpas






  a) | Noliktavas telpas projektē, izmanto un uztur tā, lai nodrošinātu barības un pakaišu kvalitāti. Šīs telpas, ciktāl iespējams, ir aizsargātas pret parazītiem un kukaiņiem. Citus materiālus, kurus var piesārņot vai kuri var radīt apdraudējumu dzīvniekiem vai apkalpojošam personālam, glabā atsevišķi. |
| --- | --- | --- |

1.4.

a)

Noliktavas telpas projektē, izmanto un uztur tā, lai nodrošinātu barības un pakaišu kvalitāti. Šīs telpas, ciktāl iespējams, ir aizsargātas pret parazītiem un kukaiņiem. Citus materiālus, kurus var piesārņot vai kuri var radīt apdraudējumu dzīvniekiem vai apkalpojošam personālam, glabā atsevišķi.

| b) | Tīrīšanas un mazgāšanas vietas ir pietiekami plašas, lai tajās izvietotu lietotā aprīkojuma tīrīšanas un dezinfekcijas iekārtas. Tīrīšanas procesu organizē tā, lai nošķirtu tīrā un netīrā aprīkojuma plūsmu un tādējādi novērstu tikko notīrītā aprīkojuma piesārņošanu. |
| --- | --- |

b)

Tīrīšanas un mazgāšanas vietas ir pietiekami plašas, lai tajās izvietotu lietotā aprīkojuma tīrīšanas un dezinfekcijas iekārtas. Tīrīšanas procesu organizē tā, lai nošķirtu tīrā un netīrā aprīkojuma plūsmu un tādējādi novērstu tikko notīrītā aprīkojuma piesārņošanu.

| c) | Iestādes nodrošina nobeigušos dzīvnieku un dzīvnieku atkritumu higiēnisku uzglabāšanu un drošu iznīcināšanu. |
| --- | --- |

c)

Iestādes nodrošina nobeigušos dzīvnieku un dzīvnieku atkritumu higiēnisku uzglabāšanu un drošu iznīcināšanu.

| d) | Ja ir vajadzība veikt ķirurģiskas procedūras sterilos apstākļos, nodrošina vienu vai vairāk nekā vienu pienācīgi aprīkotu telpu, kā arī pēcoperācijas atveseļošanās telpas. |
| --- | --- |

d)

Ja ir vajadzība veikt ķirurģiskas procedūras sterilos apstākļos, nodrošina vienu vai vairāk nekā vienu pienācīgi aprīkotu telpu, kā arī pēcoperācijas atveseļošanās telpas.

| 2. | Vide un tās kontrole |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Vēdināšana un temperatūra






  a) | Ar izolāciju, apsildi un ventilāciju turēšanas telpās nodrošina, ka gaisa cirkulācija, putekļu daudzums un gāzu koncentrācija ir uzturēta tādā līmenī, kas ir dzīvniekiem nekaitīgs. |
| --- | --- | --- |

2.1.

a)

Ar izolāciju, apsildi un ventilāciju turēšanas telpās nodrošina, ka gaisa cirkulācija, putekļu daudzums un gāzu koncentrācija ir uzturēta tādā līmenī, kas ir dzīvniekiem nekaitīgs.

| b) | Temperatūru un relatīvo mitrumu turēšanas telpās pielāgo sugai un vecuma grupai, ko tajās izmitina. Temperatūru mēra un reģistrē katru dienu. |
| --- | --- |

b)

Temperatūru un relatīvo mitrumu turēšanas telpās pielāgo sugai un vecuma grupai, ko tajās izmitina. Temperatūru mēra un reģistrē katru dienu.

| c) | Dzīvniekus nedrīkst turēt ārā tādos klimatiskos apstākļos, kas tiem var radīt diskomfortu. |
| --- | --- |

c)

Dzīvniekus nedrīkst turēt ārā tādos klimatiskos apstākļos, kas tiem var radīt diskomfortu.

| 2.2. | Apgaismojums






  a) | Ja dabiskais apgaismojums nenodrošina piemērotu gaismas/tumsas ciklu, nodrošina kontrolētu apgaismojumu, lai apmierinātu dzīvnieku bioloģiskās vajadzības un nodrošinātu apmierinošu darba vidi. |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

Ja dabiskais apgaismojums nenodrošina piemērotu gaismas/tumsas ciklu, nodrošina kontrolētu apgaismojumu, lai apmierinātu dzīvnieku bioloģiskās vajadzības un nodrošinātu apmierinošu darba vidi.

| b) | Apgaismojums atbilst dzīvnieku audzēšanas procedūru un dzīvnieku apskates vajadzībām. |
| --- | --- |

b)

Apgaismojums atbilst dzīvnieku audzēšanas procedūru un dzīvnieku apskates vajadzībām.

| c) | Nodrošina sugai pielāgotus regulārus fotoperiodus un apgaismojuma intensitāti. |
| --- | --- |

c)

Nodrošina sugai pielāgotus regulārus fotoperiodus un apgaismojuma intensitāti.

| d) | Turot albīnus dzīvniekus, apgaismojumu regulē, ņemot vērā to jutīgumu pret gaismu. |
| --- | --- |

d)

Turot albīnus dzīvniekus, apgaismojumu regulē, ņemot vērā to jutīgumu pret gaismu.

| 2.3. | Troksnis






  a) | Trokšņa līmenis, tostarp ultraskaņa, nedrīkst negatīvi ietekmēt dzīvnieku labturību. |
| --- | --- | --- |

2.3.

a)

Trokšņa līmenis, tostarp ultraskaņa, nedrīkst negatīvi ietekmēt dzīvnieku labturību.

| b) | Iestādēs ir signalizācijas sistēmas, kuru radītās skaņas neietilpst dzīvnieku dzirdes diapazonā, ja tas neierobežo to sadzirdamību cilvēkiem. |
| --- | --- |

b)

Iestādēs ir signalizācijas sistēmas, kuru radītās skaņas neietilpst dzīvnieku dzirdes diapazonā, ja tas neierobežo to sadzirdamību cilvēkiem.

| c) | Turēšanas telpas vajadzības gadījumā aprīko ar skaņas izolācijas un slāpēšanas materiāliem. |
| --- | --- |

c)

Turēšanas telpas vajadzības gadījumā aprīko ar skaņas izolācijas un slāpēšanas materiāliem.

| 2.4. | Signalizācijas sistēmas






  a) | Iestādēs, kurās izmanto elektriskas un mehāniskas iekārtas vides kontrolei un aizsardzībai, ir rezerves sistēma, lai uzturētu galvenos pakalpojumus un avārijas apgaismojuma sistēmas un lai nodrošinātu, ka signalizācijas sistēmas pašas spēj darboties bez atteices. |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

Iestādēs, kurās izmanto elektriskas un mehāniskas iekārtas vides kontrolei un aizsardzībai, ir rezerves sistēma, lai uzturētu galvenos pakalpojumus un avārijas apgaismojuma sistēmas un lai nodrošinātu, ka signalizācijas sistēmas pašas spēj darboties bez atteices.

| b) | Apkures un ventilācijas sistēmas aprīko ar kontrolierīcēm un signālierīcēm. |
| --- | --- |

b)

Apkures un ventilācijas sistēmas aprīko ar kontrolierīcēm un signālierīcēm.

| c) | Redzamā vietā ir novietotas skaidras instrukcijas par rīcību ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

c)

Redzamā vietā ir novietotas skaidras instrukcijas par rīcību ārkārtas gadījumos.

| 3. | Dzīvnieku kopšana |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Veselība






  a) | Iestādēs ir izveidota stratēģija, lai nodrošinātu, ka tiek uzturēts tāds dzīvnieku veselības stāvoklis, kas nodrošina dzīvnieku labturību un atbilst zinātniskajām prasībām. Šajā stratēģijā ietilpst regulāras veselības pārbaudes, mikrobioloģiskā uzraudzības programma, plāni rīcībai veselības traucējumu gadījumā un ir noteikti veselības parametri un procedūras jaunu dzīvnieku ieviešanai. |
| --- | --- | --- |

3.1.

a)

Iestādēs ir izveidota stratēģija, lai nodrošinātu, ka tiek uzturēts tāds dzīvnieku veselības stāvoklis, kas nodrošina dzīvnieku labturību un atbilst zinātniskajām prasībām. Šajā stratēģijā ietilpst regulāras veselības pārbaudes, mikrobioloģiskā uzraudzības programma, plāni rīcībai veselības traucējumu gadījumā un ir noteikti veselības parametri un procedūras jaunu dzīvnieku ieviešanai.

| b) | Dzīvniekus vismaz reizi dienā pārbauda kompetenta persona. Ar šādām pārbaudēm nodrošina, ka tiek identificēti visi slimie vai ievainotie dzīvnieki un veikti attiecīgi pasākumi. |
| --- | --- |

b)

Dzīvniekus vismaz reizi dienā pārbauda kompetenta persona. Ar šādām pārbaudēm nodrošina, ka tiek identificēti visi slimie vai ievainotie dzīvnieki un veikti attiecīgi pasākumi.

| 3.2. | Savvaļā sagūstīti dzīvnieki






  a) | Sagūstīšanas vietās ir pieejami attiecīgajai sugai piemēroti pārvadāšanas konteineri un transporta līdzekļi – gadījumam, ja dzīvnieki jāpārvieto izmeklēšanas vai ārstēšanas vajadzībām. |
| --- | --- | --- |

3.2.

a)

Sagūstīšanas vietās ir pieejami attiecīgajai sugai piemēroti pārvadāšanas konteineri un transporta līdzekļi – gadījumam, ja dzīvnieki jāpārvieto izmeklēšanas vai ārstēšanas vajadzībām.

| b) | Īpašu uzmanību pievērš un veic attiecīgus pasākumus savvaļā sagūstītu dzīvnieku aklimatizēšanai, karantīnai, izmitināšanai, audzēšanai un kopšanai, kā arī, vajadzības gadījumā, nosaka kārtību to palaišanai brīvībā pēc procedūru pabeigšanas. |
| --- | --- |

b)

Īpašu uzmanību pievērš un veic attiecīgus pasākumus savvaļā sagūstītu dzīvnieku aklimatizēšanai, karantīnai, izmitināšanai, audzēšanai un kopšanai, kā arī, vajadzības gadījumā, nosaka kārtību to palaišanai brīvībā pēc procedūru pabeigšanas.

| 3.3. | Izmitināšana un vides dažādošana






  a) | Izmitināšana

  Dzīvniekus, kas pēc dabas nav vienpatņi, izmitina kopā ar citiem īpatņiem stabilās saderīgu īpatņu grupās. Gadījumos, kad atbilstīgi 33. panta 3. punktam ir atļauts dzīvniekus izmitināt pa vienam, izmitināšanas ilgumu ierobežo līdz minimālajam nepieciešamajam periodam un saglabā redzes, dzirdes, ožas un/vai taustes kontaktu. Dzīvnieku iekļaušanu vai atkārtotu iekļaušanu jau izveidotās grupās rūpīgi novēro, lai izvairītos no nesaderības problēmām un sociālo attiecību traucējumiem. |
| --- | --- | --- |

3.3.

a)

Izmitināšana

Dzīvniekus, kas pēc dabas nav vienpatņi, izmitina kopā ar citiem īpatņiem stabilās saderīgu īpatņu grupās. Gadījumos, kad atbilstīgi 33. panta 3. punktam ir atļauts dzīvniekus izmitināt pa vienam, izmitināšanas ilgumu ierobežo līdz minimālajam nepieciešamajam periodam un saglabā redzes, dzirdes, ožas un/vai taustes kontaktu. Dzīvnieku iekļaušanu vai atkārtotu iekļaušanu jau izveidotās grupās rūpīgi novēro, lai izvairītos no nesaderības problēmām un sociālo attiecību traucējumiem.

| b) | Vides dažādošana

  Visiem dzīvniekiem nodrošina telpu, kas ir pietiekami daudzveidīga, lai būtu iespējamas dažādas normālas uzvedības izpausmes. Dzīvniekiem ļauj zināmā mērā kontrolēt un izvēlēties vidi, lai mazinātu stresa izraisītu uzvedību. Iestādēs ir piemērotas vides dažādošanas metodes, lai paplašinātu dzīvniekiem pieejamo darbību klāstu un palielinātu to spējas pielāgoties dzīvei nebrīvē, tostarp iespējas nodoties fiziskām nodarbēm, barības meklēšanai, manipulācijām un izziņas darbībām atkarībā no sugas. Vides dažādošanas aprīkojumu dzīvnieku sprostos pielāgo dzīvnieka sugai un individuālajām vajadzībām. Dažādošanas stratēģijas iestādēs regulāri pārskata un atjaunina. |
| --- | --- |

b)

Vides dažādošana

Visiem dzīvniekiem nodrošina telpu, kas ir pietiekami daudzveidīga, lai būtu iespējamas dažādas normālas uzvedības izpausmes. Dzīvniekiem ļauj zināmā mērā kontrolēt un izvēlēties vidi, lai mazinātu stresa izraisītu uzvedību. Iestādēs ir piemērotas vides dažādošanas metodes, lai paplašinātu dzīvniekiem pieejamo darbību klāstu un palielinātu to spējas pielāgoties dzīvei nebrīvē, tostarp iespējas nodoties fiziskām nodarbēm, barības meklēšanai, manipulācijām un izziņas darbībām atkarībā no sugas. Vides dažādošanas aprīkojumu dzīvnieku sprostos pielāgo dzīvnieka sugai un individuālajām vajadzībām. Dažādošanas stratēģijas iestādēs regulāri pārskata un atjaunina.

| c) | Dzīvnieku sprosti

  Dzīvnieku sprosti ir darināti no dzīvnieku veselībai nekaitīgiem materiāliem. To uzbūve un konstrukcija ir tāda, lai dzīvnieki nevarētu savainoties. Tie izgatavoti no izturīga materiāla, kas piemērots tīrīšanas un dezinfekcijas metodēm, ja vien tie nav paredzēti vienreizējai lietošanai. Dzīvnieku sprostu grīdas konstrukcija ir piemērota dzīvnieku sugai un vecumam un veidota tā, lai būtu vieglāk izvākt ekskrementus. |
| --- | --- |

c)

Dzīvnieku sprosti

Dzīvnieku sprosti ir darināti no dzīvnieku veselībai nekaitīgiem materiāliem. To uzbūve un konstrukcija ir tāda, lai dzīvnieki nevarētu savainoties. Tie izgatavoti no izturīga materiāla, kas piemērots tīrīšanas un dezinfekcijas metodēm, ja vien tie nav paredzēti vienreizējai lietošanai. Dzīvnieku sprostu grīdas konstrukcija ir piemērota dzīvnieku sugai un vecumam un veidota tā, lai būtu vieglāk izvākt ekskrementus.

| 3.4. | Barošana






  a) | Barības forma, saturs un pasniegšanas veids atbilst dzīvnieka uztura un uzvedības vajadzībām. |
| --- | --- | --- |

3.4.

a)

Barības forma, saturs un pasniegšanas veids atbilst dzīvnieka uztura un uzvedības vajadzībām.

| b) | Dzīvnieka uzturs ir garšīgs un nepiesārņots. Izvēloties izejvielas, izgatavojot, sagatavojot un pasniedzot barību, iestādes veic pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu ķīmisko, fizikālo un mikrobioloģisko piesārņojumu. |
| --- | --- |

b)

Dzīvnieka uzturs ir garšīgs un nepiesārņots. Izvēloties izejvielas, izgatavojot, sagatavojot un pasniedzot barību, iestādes veic pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu ķīmisko, fizikālo un mikrobioloģisko piesārņojumu.

| c) | Arī barības iepakojums, pārvadāšana un uzglabāšana ir tāda, lai izvairītos no piesārņojuma, bojāšanās vai iznīcināšanas. Visas barības piltuves, siles vai citus barošanas piederumus regulāri tīra un, vajadzības gadījumā, sterilizē. |
| --- | --- |

c)

Arī barības iepakojums, pārvadāšana un uzglabāšana ir tāda, lai izvairītos no piesārņojuma, bojāšanās vai iznīcināšanas. Visas barības piltuves, siles vai citus barošanas piederumus regulāri tīra un, vajadzības gadījumā, sterilizē.

| d) | Katram dzīvniekam nodrošina iespēju piekļūt barībai un pietiekami plašu barošanās vietu, lai mazinātu sāncensību. |
| --- | --- |

d)

Katram dzīvniekam nodrošina iespēju piekļūt barībai un pietiekami plašu barošanās vietu, lai mazinātu sāncensību.

| 3.5. | Dzirdīšana






  a) | Visiem dzīvniekiem allaž ir pieejams nepiesārņots dzeramais ūdens. |
| --- | --- | --- |

3.5.

a)

Visiem dzīvniekiem allaž ir pieejams nepiesārņots dzeramais ūdens.

| b) | Ja izmanto automātiskās dzirdīšanas sistēmas, tās regulāri pārbauda, veic to apkopi un skalošanu, lai izvairītos no negadījumiem. Ja izmanto būrus ar vienlaidu grīdu, rūpējas par applūšanas riska samazināšanu. |
| --- | --- |

b)

Ja izmanto automātiskās dzirdīšanas sistēmas, tās regulāri pārbauda, veic to apkopi un skalošanu, lai izvairītos no negadījumiem. Ja izmanto būrus ar vienlaidu grīdu, rūpējas par applūšanas riska samazināšanu.

| c) | Veic pasākumus, lai ūdens piegādi akvārijiem un tvertnēm pielāgotu katras zivju, abinieku un rāpuļu sugas vajadzībām un panesībai. |
| --- | --- |

c)

Veic pasākumus, lai ūdens piegādi akvārijiem un tvertnēm pielāgotu katras zivju, abinieku un rāpuļu sugas vajadzībām un panesībai.

| 3.6. | Atpūtas vietas un guļvietas






  a) | Allaž nodrošina sugai piemērotus guļvietas materiālus vai konstrukcijas, tostarp migas materiālus vai konstrukcijas vaislas dzīvniekiem. |
| --- | --- | --- |

3.6.

a)

Allaž nodrošina sugai piemērotus guļvietas materiālus vai konstrukcijas, tostarp migas materiālus vai konstrukcijas vaislas dzīvniekiem.

| b) | Dzīvnieku sprostā atbilstīgi sugas vajadzībām. Nodrošina tādu grīdas segumu, lai visiem dzīvniekiem būtu stabila un ērta atpūtas vieta. Rūpējas, lai visas guļvietas būtu tīras un sausas. |
| --- | --- |

b)

Dzīvnieku sprostā atbilstīgi sugas vajadzībām. Nodrošina tādu grīdas segumu, lai visiem dzīvniekiem būtu stabila un ērta atpūtas vieta. Rūpējas, lai visas guļvietas būtu tīras un sausas.

| 3.7. | Apkope
  Iestādes ievieš pieradināšanas un apmācības programmas, ko piemērotu dzīvniekiem, procedūrām un projekta ilgumam. |
| --- | --- |

3.7.

Iestādes ievieš pieradināšanas un apmācības programmas, ko piemērotu dzīvniekiem, procedūrām un projekta ilgumam.

B SADAĻA. SADAĻA PAR ATSEVIŠĶĀM SUGĀM

1.   Peles, žurkas, smilšu peles, kāmji un jūrascūciņas

Šajā un nākamajās tabulās par pelēm, žurkām, smilšu pelēm, kāmjiem un jūrascūciņām “sprosta augstums” nozīmē vertikālo attālumu no sprosta grīdas līdz sprosta augšējai horizontālajai daļai, un vairāk nekā 50 % sprosta minimālās platības pirms vides dažādošanai paredzētu ierīču pievienošanas ir šādā augstumā.

Plānojot procedūras, ņem vērā dzīvnieku iespējamo augšanu, lai visā pētījuma laikā būtu nodrošināta pietiekama platība (kas sīkāk noteikta 1.1.–1.5. tabulā).

1.1. tabula. Peles

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platībavienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | līdz 20 | 330 | 60 | 12 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 20 un mazāk nekā 25 | 330 | 70 | 12 |
| vairāk nekā 25 un mazāk nekā 30 | 330 | 80 | 12 |
| vairāk nekā 30 | 330 | 100 | 12 |
| Vaislai | | 330
  Monogāmam pārim (autbrīdings/inbrīdings) vai trio (inbrīdings). Par katru papildu mātīti ar metienu to palielina par 180 cm2. | | 12 |
| Krājumi pie audzētājiem (1)

  Sprosta lielums
  950 cm2 | mazāk nekā 20 | 950 | 40 | 12 |
| Sprosta lielums
  1 500 cm2 | mazāk nekā 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā

līdz 20

330

60

12

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 20 un mazāk nekā 25

330

70

12

vairāk nekā 25 un mazāk nekā 30

330

80

12

vairāk nekā 30

330

100

12

Vaislai

330

Monogāmam pārim (autbrīdings/inbrīdings) vai trio (inbrīdings). Par katru papildu mātīti ar metienu to palielina par 180 cm2.

12

Krājumi pie audzētājiem (1)

Sprosta lielums

950 cm2

mazāk nekā 20

950

40

12

Sprosta lielums

1 500 cm2

mazāk nekā 20

1 500

30

12

1.2. tabula. Žurkas

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platībavienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā (2) | mazāk nekā 200 | 800 | 200 | 18 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 200 un mazāk nekā 300 | 800 | 250 | 18 |
| vairāk nekā 300 un mazāk nekā 400 | 800 | 350 | 18 |
| vairāk nekā 400 un mazāk nekā 600 | 800 | 450 | 18 |
| vairāk nekā 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Vaislai | | 800
  Mātīte un metiens. Par katru papildu pieaugušo dzīvnieku, ko pastāvīgi iemitina sprostā to palielina par 400 cm2 | | 18 |
| Krājumi pie audzētājiem (3)

  Sprosta lielums 1 500 cm2 | mazāk nekā 50 | 1 500 | 100 | 18 |
| virs 50 un mazāk nekā 100 | 1 500 | 125 | 18 |
| virs 100 un mazāk nekā 150 | 1 500 | 150 | 18 |
| virs 150 un mazāk nekā 200 | 1 500 | 175 | 18 |
| Krājumi pie audzētājiem (3)

  Sprosta lielums 2 500 cm2 | mazāk nekā 100 | 2 500 | 100 | 18 |
| virs 100 un mazāk nekā 150 | 2 500 | 125 | 18 |
| virs 150 un mazāk nekā 200 | 2 500 | 150 | 18 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā (2)

mazāk nekā 200

800

200

18

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 200 un mazāk nekā 300

800

250

18

vairāk nekā 300 un mazāk nekā 400

800

350

18

vairāk nekā 400 un mazāk nekā 600

800

450

18

vairāk nekā 600

1 500

600

18

Vaislai

800

Mātīte un metiens. Par katru papildu pieaugušo dzīvnieku, ko pastāvīgi iemitina sprostā to palielina par 400 cm2

18

Krājumi pie audzētājiem (3)

Sprosta lielums 1 500 cm2

mazāk nekā 50

1 500

100

18

virs 50 un mazāk nekā 100

1 500

125

18

virs 100 un mazāk nekā 150

1 500

150

18

virs 150 un mazāk nekā 200

1 500

175

18

Krājumi pie audzētājiem (3)

Sprosta lielums 2 500 cm2

mazāk nekā 100

2 500

100

18

virs 100 un mazāk nekā 150

2 500

125

18

virs 150 un mazāk nekā 200

2 500

150

18

1.3. tabula. Smilšu peles

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platībavienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprostaminimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | mazāk nekā 40 | 1 200 | 150 | 18 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Vaislai | | 1 200
  Monogāms pāris vai trio ar mazuli | | 18 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

vienam dzīvniekam

(cm2)

minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā

mazāk nekā 40

1 200

150

18

2017. gada 1. janvāris

virs 40

1 200

250

18

Vaislai

1 200

Monogāms pāris vai trio ar mazuli

18

1.4. tabula. Kāmji

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platībavienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta
  minimālais augstums (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | mazāk nekā 60 | 800 | 150 | 14 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 60 un mazāk nekā 100 | 800 | 200 | 14 |
| virs 100 | 800 | 250 | 14 |
| Vaislai | | 800
  Mātīte vai monogāms pāris ar metienu | | 14 |
| Krājumi pie audzētājiem (4) | mazāk nekā 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta

minimālais augstums (cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā

mazāk nekā 60

800

150

14

2017. gada 1. janvāris

virs 60 un mazāk nekā 100

800

200

14

virs 100

800

250

14

Vaislai

800

Mātīte vai monogāms pāris ar metienu

14

Krājumi pie audzētājiem (4)

mazāk nekā 60

1 500

100

14

1.5. tabula. Jūrascūciņas

| | Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Grīdas platībavienam dzīvniekam
  (cm2) | Sprosta
  minimālais augstums (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumos un procedūru laikā | mazāk nekā 200 | 1 800 | 200 | 23 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 200 un mazāk nekā 300 | 1 800 | 350 | 23 |
| virs 300 un mazāk nekā 450 | 1 800 | 500 | 23 |
| virs 450 un mazāk nekā 700 | 2 500 | 700 | 23 |
| virs 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Vaislai | | 2 500
  Pāris ar metienu. Katrai papildu vaislas mātītei to palielina par 1 000 cm2 | | 23 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

vienam dzīvniekam

(cm2)

Sprosta

minimālais augstums (cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Krājumos un procedūru laikā

mazāk nekā 200

1 800

200

23

2017. gada 1. janvāris

virs 200 un mazāk nekā 300

1 800

350

23

virs 300 un mazāk nekā 450

1 800

500

23

virs 450 un mazāk nekā 700

2 500

700

23

virs 700

2 500

900

23

Vaislai

2 500

Pāris ar metienu. Katrai papildu vaislas mātītei to palielina par 1 000 cm2

23

2.   Truši

Lauksaimniecības pētījumu laikā, kad pētījuma mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās, dzīvnieku turēšana atbilst vismaz standartiem, kas noteikti Direktīvā 98/58/EK (5).

Sprostā izvieto paaugstinājumus. Paaugstinājums ir tāds, lai dzīvnieks varētu uz tā gulēt un sēdēt un zem tā brīvi kustēties, un tas nedrīkst nosegt vairāk kā 40 % grīdas platības. Ja ārkārtēju zinātnisku vai veterināru iemeslu dēļ paaugstinājumu nevar lietot, sprosta platību palielina par 33 % vienam trusim un par 60 % diviem trušiem. Ja paaugstinājumu ierīko trušiem, kas ir jaunāki par 10 nedēļām, paaugstinājuma platība ir vismaz 55×25 cm un augstums no grīdas ir tāds, lai dzīvnieki to varētu izmantot.

2.1. tabula. Truši, kas vecāki par 10 nedēļām

2.1. tabula attiecas gan uz būriem, gan aplokiem. Papildu grīdas platība vienam trusim ir vismaz 3 000 cm2 trešajam, ceturtajam, piektajam un sestajam trusim, bet, pārsniedzot skaitu seši, par katru trusi papildus pievieno vismaz 2 500 cm2 platību.

| Galīgā ķermeņa masa (kg) | Minimālā grīdas platība vienam vai diviem labi satiekošiem dzīvniekiem
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 3 | 3 500 | 45 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 3 līdz 5 | 4 200 | 45 |
| virs 5 | 5 400 | 60 |

Galīgā ķermeņa masa (kg)

Minimālā grīdas platība vienam vai diviem labi satiekošiem dzīvniekiem

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

mazāk nekā 3

3 500

45

2017. gada 1. janvāris

no 3 līdz 5

4 200

45

virs 5

5 400

60

2.2. tabula. Trušu māte un metiens

| Trušu mātes masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Papildplatība migām
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 3 līdz 5 | 4 200 | 1 200 | 45 |
| vairāk nekā 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Trušu mātes masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Papildplatība migām

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

mazāk nekā 3

3 500

1 000

45

2017. gada 1. janvāris

no 3 līdz 5

4 200

1 200

45

vairāk nekā 5

5 400

1 400

60

2.3. tabula. Par 10 nedēļām jaunāki truši

2.3. tabula attiecas gan uz būriem, gan aplokiem.

| Vecums | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No atšķiršanas līdz 7 nedēļām | 4 000 | 800 | 40 | 2017. gada 1. janvāris |
| No 7 līdz 10 nedēļām | 4 000 | 1 200 | 40 |

Vecums

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

No atšķiršanas līdz 7 nedēļām

4 000

800

40

2017. gada 1. janvāris

No 7 līdz 10 nedēļām

4 000

1 200

40

2.4. tabula. Truši: optimālie izmēri paaugstinājumiem sprostos, kuru izmēri ir norādīti 2.1. tabulā.

| Vecums nedēļās | Galīgā ķermeņa masa
  (kg) | Optimālais lielums
  (cm × cm) | Optimālais augstums no sprosta grīdas
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| virs 10 | mazāk nekā 3 | 55 × 25 | 25 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 3 un līdz 5 | 55 × 30 | 25 |
| virs 5 | 60 × 35 | 30 |

Vecums nedēļās

Galīgā ķermeņa masa

(kg)

Optimālais lielums

(cm × cm)

Optimālais augstums no sprosta grīdas

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

virs 10

mazāk nekā 3

55 × 25

25

2017. gada 1. janvāris

no 3 un līdz 5

55 × 30

25

virs 5

60 × 35

30

3.   Kaķi

Kaķus neizmitina pa vienam ilgāk par divdesmit četrām secīgām stundām. Kaķus, kuri vairākkārt ir bijuši agresīvi pret citiem kaķiem, izmitina atsevišķi tikai tad, ja tiem nevar atrast piemērotu kompanjonu. Visus indivīdus, kuri izvietoti pa pāriem vai grupās, vismaz reizi nedēļā novēro, vai neveidojas sociālais stress. Kaķenes ar kaķēniem, kuri nav sasnieguši četru nedēļu vecumu, vai kaķenes grūsnības pēdējās divās nedēļās var izmitināt atsevišķi.

3. tabula. Kaķi

Minimālā platība, kurā var turēt kaķeni ar kaķēniem, ir platība, kāda piemērota vienam kaķim, un to pakāpeniski paplašina tā, lai līdz četru mēnešu vecumam kaķēni būtu pārvietoti, ievērojot telpas prasības pieaugušiem kaķiem.

Attālums starp barošanas vietām un pakaišu paplātēm nav mazāks par 0,5 m, un tās nedrīkst mainīt vietām.

| | Grīda (6)

  (m2) | Plaukti
  (m2) | Augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minimums vienam pieaugušam dzīvniekam | 1,5 | 0,5 | 2 | 2017. gada 1. janvāris |
| Katram papildu dzīvniekam pieskaita vēl | 0,75 | 0,25 | — |

Grīda (6)

(m2)

Plaukti

(m2)

Augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

Minimums vienam pieaugušam dzīvniekam

1,5

0,5

2

2017. gada 1. janvāris

Katram papildu dzīvniekam pieskaita vēl

0,75

0,25

—

4.   Suņi

Ja iespējams, suņiem nodrošina āra aplokus. Suņus neizmitina pa vienam ilgāk par četrām secīgām stundām.

Iekšējais sprosts aizņem vismaz 50 % no minimālās platības, kas jāatvēl suņiem saskaņā ar 4.1. tabulu.

Turpmāk noteiktā telpas lieluma pamatā ir prasības, kas noteiktas dzinējsuņu turēšanai, bet lielākiem šķirnes suņiem, kā sanbernārs vai īru vilku suns, jāatvēl krietni lielāka platība, nekā norādīts 4.1. tabulā. Citām šķirnēm, kas nav laboratorijas dzinējsuņi, atvēlamo telpu nosaka, konsultējoties ar veterinārārstu.

4.1. tabula. Suņi

Suņus, kurus tur pāros vai grupās, var izmitināt platībā, kas ir puse no kopējās paredzētās platības (2 m2 sunim līdz 20 kg, 4 m2 sunim virs 20 kg), kad ar tiem veic šajā direktīvā noteiktās procedūras, ja zinātniskiem mērķiem tādai nošķiršanai ir būtiska nozīme. Periods, kad suns tiek šādi izmitināts, nedrīkst pārsniegt četras secīgas stundas.

Barojošai kucei ar kucēniem atvēl tādu pašu platību kā vienai tāda paša svara kucei. Aizgaldu kucei ar kucēniem projektē tā, lai kuce varētu pārvietoties uz papildu nodalījumu vai paaugstinājumu prom no kucēniem.

| Masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam vai diviem dzīvniekiem
  (m2) | Katram papildu dzīvniekam vēl vismaz
  (m2) | Minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 20 | 4 | 4 | 2 | 2 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam vai diviem dzīvniekiem

(m2)

Katram papildu dzīvniekam vēl vismaz

(m2)

Minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 20

4

4

2

2

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 20

8

8

4

2

4.2. tabula. Suņi – saime pēc atšķiršanas no mātes

| Suņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība/dzīvniekam
  (m2) | Minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5 | 4 | 0,5 | 2 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk nekā 5 un līdz 10 | 4 | 1,0 | 2 |
| vairāk nekā 10 un līdz 15 | 4 | 1,5 | 2 |
| vairāk nekā 15 un līdz 20 | 4 | 2 | 2 |
| vairāk nekā 20 | 8 | 4 | 2 |

Suņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība/dzīvniekam

(m2)

Minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 5

4

0,5

2

2017. gada 1. janvāris

vairāk nekā 5 un līdz 10

4

1,0

2

vairāk nekā 10 un līdz 15

4

1,5

2

vairāk nekā 15 un līdz 20

4

2

2

vairāk nekā 20

8

4

2

5.   Baltie seski

5. tabula. Baltie seski

| | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (cm2) | Minimālais augstums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvnieki līdz 600g | 4 500 | 1 500 | 50 | 2017. gada 1. janvāris |
| Dzīvnieki virs 600g | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Pieauguši tēviņi | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Mātīte un metiens | 5 400 | 5 400 | 50 |

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(cm2)

Minimālais augstums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Dzīvnieki līdz 600g

4 500

1 500

50

2017. gada 1. janvāris

Dzīvnieki virs 600g

4 500

3 000

50

Pieauguši tēviņi

6 000

6 000

50

Mātīte un metiens

5 400

5 400

50

6.   Primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

Jaunu primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, atdalīšanu no viņu mātēm neveic, atkarībā no sugas, līdz vecumam no 6 līdz 12 mēnešiem.

Vide, kurā primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti, atrodas, ir tāda, kas dod tiem iespēju īstenot virkni sarežģītu ikdienas darbību. Sprosts nodrošina primātiem, kas nav cilvēkveidīgie primāti, iespējas īstenot cik vien iespējams plašu uzvedības klāstu, sniedz tiem drošības izjūtu, kā arī pietiekami dažādu vidi, lai dzīvnieks varētu skriet, staigāt, rāpties un lēkt.

6.1. tabula. Parastie kalitriksi un tamarīni

| | Minimālā sprosta grīdas platība 1 (7) vai 2 dzīvniekiem kopā ar mazuļiem līdz 5 mēn.
  (m2) | Minimālā kubatūra vienam papildu dzīvniekam, kas vecāks par 5 mēn.
  (m3) | Sprosta minimālais augstums
  (m) (8) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Parastie kalitriksi | 0,5 | 0,2 | 1,5 | 2017. gada 1. janvāris |
| Tamarīni | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Minimālā sprosta grīdas platība 1 (7) vai 2 dzīvniekiem kopā ar mazuļiem līdz 5 mēn.

(m2)

Minimālā kubatūra vienam papildu dzīvniekam, kas vecāks par 5 mēn.

(m3)

Sprosta minimālais augstums

(m) (8)

33. panta 2. punktā minētā diena

Parastie kalitriksi

0,5

0,2

1,5

2017. gada 1. janvāris

Tamarīni

1,5

0,2

1,5

Parastajiem kalitriksiem un tamarīniem atdalīšanu no mātes neveic līdz 8 mēnešu vecumam.

6.2. tabula. Vāverpērtiķi (saimiri)

| Minimālā grīdas platība 1 (9) vai 2 dzīvniekiem
  (m2) | Minimālais tilpums uz papildu dzīvnieku, kas vecāks par 6 mēnešiem
  (m3) | Sprosta minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | 2017. gada 1. janvāris |

Minimālā grīdas platība 1 (9) vai 2 dzīvniekiem

(m2)

Minimālais tilpums uz papildu dzīvnieku, kas vecāks par 6 mēnešiem

(m3)

Sprosta minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

2,0

0,5

1,8

2017. gada 1. janvāris

Vāverpērtiķiem atdalīšanu no mātes neveic līdz 6 mēnešu vecumam.

6.3. tabula. Makaki un zaļie pērtiķi (10)

| | Sprosta minimālā platība
  (cm2) | Sprosta minimālā kubatūra
  (m3) | Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam
  (m3) | Sprosta minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvnieki, kas jaunāki par 3 gadiem (11) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | 2017. gada 1. janvāris |
| Dzīvnieki no 3 gadu vecuma (12) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Dzīvnieki, ko tur vaislai (13) | | | 3,5 | 2,0 |

Sprosta minimālā platība

(cm2)

Sprosta minimālā kubatūra

(m3)

Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam

(m3)

Sprosta minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

Dzīvnieki, kas jaunāki par 3 gadiem (11)

2,0

3,6

1,0

1,8

2017. gada 1. janvāris

Dzīvnieki no 3 gadu vecuma (12)

2,0

3,6

1,8

1,8

Dzīvnieki, ko tur vaislai (13)

3,5

2,0

Makakiem un zaļajiem pērtiķiem atdalīšanu no mātes neveic līdz 8 mēnešu vecumam.

6.4. tabula. Paviāni (14)

| | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Sprosta minimālā kubatūra
  (m3) | Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam
  (m3) | Sprosta minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dzīvnieki (15), kas jaunāki par 4 gadiem | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | 2017. gada 1. janvāris |
| Dzīvnieki (15) no 4 gadu vecuma | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Dzīvnieki, ko tur vaislai (16) | | | 12,0 | 2,0 |

Sprosta minimālā platība

(m2)

Sprosta minimālā kubatūra

(m3)

Minimālā kubatūra vienam dzīvniekam

(m3)

Sprosta minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

Dzīvnieki (15), kas jaunāki par 4 gadiem

4,0

7,2

3,0

1,8

2017. gada 1. janvāris

Dzīvnieki (15) no 4 gadu vecuma

7,0

12,6

6,0

1,8

Dzīvnieki, ko tur vaislai (16)

12,0

2,0

Paviāniem atdalīšanu no mātes neveic līdz 8 mēnešu vecumam.

7.   Lauksaimniecības dzīvnieki

Lauksaimniecības pētījumu laikā, kad pētījuma mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās, dzīvnieku turēšana atbilst vismaz standartiem, kas noteikti Direktīvās 98/58/EK, 91/629/EEK (17) un 91/630/EEK (18).

7.1. tabula. Liellopi

| Ķermeņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība/dzīvniekam
  (m2/dzīvnieks) | Siles platība neierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti
  (m/dzīvniekam) | Siles platība ierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti
  (m/dzīvniekam) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 100 | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 100 un līdz 200 | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| virs 200 un līdz 400 | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| virs 400 un līdz 600 | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| virs 600 un līdz 800 | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| virs 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Ķermeņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība/dzīvniekam

(m2/dzīvnieks)

Siles platība neierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti

(m/dzīvniekam)

Siles platība ierobežotai tādu liellopu barošanai, kuru ragi ir apzāģēti

(m/dzīvniekam)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 100

2,50

2,30

0,10

0,30

2017. gada 1. janvāris

virs 100 un līdz 200

4,25

3,40

0,15

0,50

virs 200 un līdz 400

6,00

4,80

0,18

0,60

virs 400 un līdz 600

9,00

7,50

0,21

0,70

virs 600 un līdz 800

11,00

8,75

0,24

0,80

virs 800

16,00

10,00

0,30

1,00

7.2. tabula. Aitas un kazas

| Ķermeņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā grīdas platība/dzīvniekam
  (m2/dzīvnieks) | Minimālais šķērssienas augstums
  (m) | Siles platība neierobežotai barošanai
  (m/dzīvniekam) | Siles platība ierobežotai barošanai
  (m/dzīvniekam) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mazāk nekā 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 20 un līdz 35 | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| virs 35 un līdz 60 | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| virs 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Ķermeņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā grīdas platība/dzīvniekam

(m2/dzīvnieks)

Minimālais šķērssienas augstums

(m)

Siles platība neierobežotai barošanai

(m/dzīvniekam)

Siles platība ierobežotai barošanai

(m/dzīvniekam)

33. panta 2. punktā minētā diena

mazāk nekā 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

2017. gada 1. janvāris

virs 20 un līdz 35

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

virs 35 un līdz 60

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

virs 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

7.3. tabula. Cūkas un pundurcūkas

| Dzīvsvars
  (kg) | Sprosta minimālā platība (19)

  (m2) | Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam
  (m2/dzīvnieks) | Minimālā guļamā platība vienam dzīvniekam (termiski neitrālos apstākļos)
  (m2/dzīvniekam) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 5 | 2,0 | 0,20 | 0,10 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 5 un līdz 10 | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| virs 10 un līdz 20 | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| virs 20 un līdz 30 | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| virs 30 un līdz 50 | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| virs 50 un līdz 70 | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| virs 70 un līdz 100 | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| virs 100 un līdz 150 | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| virs 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| pieauguši (parastie) kuiļi | 7,5 | | 1,30 |

Dzīvsvars

(kg)

Sprosta minimālā platība (19)

(m2)

Minimālā grīdas platība vienam dzīvniekam

(m2/dzīvnieks)

Minimālā guļamā platība vienam dzīvniekam (termiski neitrālos apstākļos)

(m2/dzīvniekam)

33. panta 2. punktā minētā diena

Līdz 5

2,0

0,20

0,10

2017. gada 1. janvāris

virs 5 un līdz 10

2,0

0,25

0,11

virs 10 un līdz 20

2,0

0,35

0,18

virs 20 un līdz 30

2,0

0,50

0,24

virs 30 un līdz 50

2,0

0,70

0,33

virs 50 un līdz 70

3,0

0,80

0,41

virs 70 un līdz 100

3,0

1,00

0,53

virs 100 un līdz 150

4,0

1,35

0,70

virs 150

5,0

2,50

0,95

pieauguši (parastie) kuiļi

7,5

1,30

7.4. tabula. Zirgi

Īsākajai malai jābūt vismaz 1,5 reizes augstākai par dzīvnieka skausta augstumu. Iekštelpu sprostu augstums ir tāds, lai dzīvnieki varētu saslieties pakaļkājās pilnā augumā.

| Skausta augstums
  (m) | Minimālā grīdas platība/dzīvniekam
  (m2/dzīvnieks) | Sprosta minimālais augstums
  (m) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- |
| Katram dzīvniekam, ko tur pa vienam vai grupās līdz 3 dzīvniekiem | Katram dzīvniekam, ko tur grupās pa 4 vai vairāk dzīvniekiem | Atnešanās steliņģis/ķēve ar kumeļu |
| 1,00 līdz 1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 1,40 un līdz 1,60 | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| virs 1,60 | 16,0 | (2 × WH)2
   (20) | 20 | 3,00 |

Skausta augstums

(m)

Minimālā grīdas platība/dzīvniekam

(m2/dzīvnieks)

Sprosta minimālais augstums

(m)

33. panta 2. punktā minētā diena

Katram dzīvniekam, ko tur pa vienam vai grupās līdz 3 dzīvniekiem

Katram dzīvniekam, ko tur grupās pa 4 vai vairāk dzīvniekiem

Atnešanās steliņģis/ķēve ar kumeļu

1,00 līdz 1,40

9,0

6,0

16

3,00

2017. gada 1. janvāris

virs 1,40 un līdz 1,60

12,0

9,0

20

3,00

virs 1,60

16,0

(2 × WH)2
   (20)

20

3,00

8.   Putni

Lauksaimniecības pētījumu laikā, kad pētījuma mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās, dzīvnieku turēšana atbilst vismaz standartiem, kas noteikti Direktīvās 98/58/EK, 1999/74/EEK (21) un 2007/43/EEK (22).

8.1. tabula. Mājas vistas

Ja zinātnisku iemeslu dēļ nevar nodrošināt minimālo sprosta izmēru, izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato iesprostošanas ilgumu. Šādos apstākļos putnus var izmitināt mazākās novietnēs ar piemērotiem uzlabojumiem un minimālo grīdas platību 0,75 m2.

| Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā platība vienam putnam
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 200 | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 200 un līdz 300 | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| virs 300 un līdz 600 | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| virs 600 un līdz 1 200 | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| virs 1 200 un līdz 1 800 | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| virs 1 800 un līdz 2 400 | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| virs 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā platība vienam putnam

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Līdz 200

1,00

0,025

30

3

2017. gada 1. janvāris

virs 200 un līdz 300

1,00

0,03

30

3

virs 300 un līdz 600

1,00

0,05

40

7

virs 600 un līdz 1 200

2,00

0,09

50

15

virs 1 200 un līdz 1 800

2,00

0,11

75

15

virs 1 800 un līdz 2 400

2,00

0,13

75

15

virs 2 400

2,00

0,21

75

15

8.2. tabula. Mājas tītari

Visu sprosta malu garums ir vismaz 1,5 m. Ja zinātnisku iemeslu dēļ nevar nodrošināt minimālo sprosta izmēru, izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato iesprostošanas ilgumu. Tādos apstākļos putnus var turēt mazākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi, minimālo grīdas platību 0,75 m2 un minimālo augstumu 50 cm putniem līdz 0,6 kg, 75 cm putniem līdz 4 kg un 100 cm putniem virs 4 kg. Šajos sprostos var izmitināt mazas putnu grupas, ievērojot 8.2. tabulā norādīto atvēlēto telpu.

| Ķermeņa masa
  (kg) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālā platība vienam putnam
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 0,3 | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 0,3 un līdz 0,6 | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| virs 0,6 un līdz 1 | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| virs 1 un līdz 4 | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| virs 4 un līdz 8 | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| virs 8 un līdz 12 | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| virs 12 un līdz 16 | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| virs 16 un līdz 20 | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| virs 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Ķermeņa masa

(kg)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālā platība vienam putnam

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Līdz 0,3

2,00

0,13

50

3

2017. gada 1. janvāris

virs 0,3 un līdz 0,6

2,00

0,17

50

7

virs 0,6 un līdz 1

2,00

0,30

100

15

virs 1 un līdz 4

2,00

0,35

100

15

virs 4 un līdz 8

2,00

0,40

100

15

virs 8 un līdz 12

2,00

0,50

150

20

virs 12 un līdz 16

2,00

0,55

150

20

virs 16 un līdz 20

2,00

0,60

150

20

virs 20

3,00

1,00

150

20

8.3. tabula. Paipalas

| Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Platība vienam putnam, izmitinot pārī
  (m2) | Platība vienam papildu putnam, izmitinot grupā
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 150 | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | 2017. gada 1. janvāris |
| Vairāk nekā 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Platība vienam putnam, izmitinot pārī

(m2)

Platība vienam papildu putnam, izmitinot grupā

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Līdz 150

1,00

0,5

0,10

20

4

2017. gada 1. janvāris

Vairāk nekā 150

1,00

0,6

0,15

30

4

8.4. tabula. Pīles un zosis

Ja zinātnisku iemeslu dēļ nevar nodrošināt minimālo sprosta izmēru, izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato iesprostošanas ilgumu. Šādos apstākļos putnus var izmitināt mazākās novietnēs ar piemērotiem uzlabojumiem un minimālo grīdas platību 0,75 m2. Šajos sprostos var izmitināt mazas putnu grupas, ievērojot 8.4. tabulā norādīto atvēlēto telpu.

| Ķermeņa masa
  (g) | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Platība vienam putnam
  (m2) (23) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pīles | 2017. gada 1. janvāris |
| Līdz 300 | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| vairāk par 300 un līdz 1 200 (24) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| vairāk par 1 200 un līdz 3 500 | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| Vairāk nekā 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Zosis |
| Līdz 500 | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| vairāk par 500 un līdz 2 000 | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| Vairāk nekā 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Ķermeņa masa

(g)

Sprosta minimālā platība

(m2)

Platība vienam putnam

(m2) (23)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Pīles

2017. gada 1. janvāris

Līdz 300

2,00

0,10

50

10

vairāk par 300 un līdz 1 200 (24)

2,00

0,20

200

10

vairāk par 1 200 un līdz 3 500

2,00

0,25

200

15

Vairāk nekā 3 500

2,00

0,50

200

15

Zosis

Līdz 500

2,00

0,20

200

10

vairāk par 500 un līdz 2 000

2,00

0,33

200

15

Vairāk nekā 2 000

2,00

0,50

200

15

8.5. tabula. Pīles un zosis: dīķa minimālie izmēri (25)

| | Platība
  (m2) | Dziļums
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Pīles | 0,5 | 30 |
| Zosis | 0,5 | no 10 un līdz 30 |

Platība

(m2)

Dziļums

(cm)

Pīles

0,5

30

Zosis

0,5

no 10 un līdz 30

8.6. tabula. Baloži

Sprosti ir gari un šauri (piemēram, 2×1 m), nevis kvadrātveida, lai putni varētu veikt īsus lidojumus.

| Grupas lielums | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības siles garums vienam putnam
  (cm) | Minimālais laktas garums vienam putnam
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 6 | 2 | 200 | 5 | 30 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 7 un līdz 12 | 3 | 200 | 5 | 30 |
| Katram papildu putnam, kad skaits pārsniedz 12 | 0,15 | | 5 | 30 |

Grupas lielums

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības siles garums vienam putnam

(cm)

Minimālais laktas garums vienam putnam

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Līdz 6

2

200

5

30

2017. gada 1. janvāris

no 7 un līdz 12

3

200

5

30

Katram papildu putnam, kad skaits pārsniedz 12

0,15

5

30

8.7. tabula. Svītrainās žubītes (amadīni)

Sprosti ir gari un šauri (piemēram, 2×1 m), lai putni varētu veikt īsus lidojumus. Vairošanās procesu izpētes nolūkā putnu pārus var izmitināt mazākās novietnēs ar pietiekami daudzveidīgu vidi un minimālo grīdas platību 0,5 m2 un minimālo augstumu 40 cm. Izmēģinājuma veicējs, konsultējoties ar veterināru, pamato iesprostošanas ilgumu

| Grupas lielums | Sprosta minimālā platība
  (m2) | Minimālais augstums
  (cm) | Minimālais barības trauku skaits | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 6 | 1,0 | 100 | 2 | 2017. gada 1. janvāris |
| 7 līdz 12 | 1,5 | 200 | 2 |
| 13 līdz 20 | 2,0 | 200 | 3 |
| Katram papildu putnam, skaitam pārsniedzot 20 | 0,05 | | 1 uz 6 putniem |

Grupas lielums

Sprosta minimālā platība

(m2)

Minimālais augstums

(cm)

Minimālais barības trauku skaits

33. panta 2. punktā minētā diena

Līdz 6

1,0

100

2

2017. gada 1. janvāris

7 līdz 12

1,5

200

2

13 līdz 20

2,0

200

3

Katram papildu putnam, skaitam pārsniedzot 20

0,05

1 uz 6 putniem

9.   Bezastainie abinieki

9.1. tabula. Ūdens astainie abinieki

| Ķermeņa garums (26)

  (cm) | Minimālā ūdens virsmas platība
  (cm2) | Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 10 | 262,5 | 50 | 13 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 10 un līdz 15 | 525 | 110 | 13 |
| virs 15 un līdz 20 | 875 | 200 | 15 |
| virs 20 un līdz 30 | 1 837,5 | 440 | 15 |
| Vairāk nekā 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Ķermeņa garums (26)

(cm)

Minimālā ūdens virsmas platība

(cm2)

Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Līdz 10

262,5

50

13

2017. gada 1. janvāris

virs 10 un līdz 15

525

110

13

virs 15 un līdz 20

875

200

15

virs 20 un līdz 30

1 837,5

440

15

Vairāk nekā 30

3 150

800

20

9.2. tabula. Ūdens bezastainie abinieki (27)

| Ķermeņa garums (28)

  (cm) | Minimālā ūdens virsmas platība
  (cm2) | Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mazāk nekā 6 | 160 | 40 | 6 | 2017. gada 1. janvāris |
| no 6 un līdz 9 | 300 | 75 | 8 |
| virs 9 un līdz 12 | 600 | 150 | 10 |
| virs 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Ķermeņa garums (28)

(cm)

Minimālā ūdens virsmas platība

(cm2)

Minimālā ūdens platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Mazāk nekā 6

160

40

6

2017. gada 1. janvāris

no 6 un līdz 9

300

75

8

virs 9 un līdz 12

600

150

10

virs 12

920

230

12,5

9.3. tabula. Daļēji ūdenī dzīvojoši bezastainie abinieki

| Ķermeņa garums (29)

  (cm) | Sprosta minimālā platība (30)

  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam, kuru tur grupā
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums (31)

  (cm) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 5,0 un līdz 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| Vairāk nekā 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Ķermeņa garums (29)

(cm)

Sprosta minimālā platība (30)

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam, kuru tur grupā

(cm2)

Minimālais sprosta augstums (31)

(cm)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 5,0

1 500

200

20

10

2017. gada 1. janvāris

virs 5,0 un līdz 7,5

3 500

500

30

10

Vairāk nekā 7,5

4 000

700

30

15

9.4. tabula. Daļēji uz sauszemes dzīvojošie bezastainie abinieki

| Ķermeņa garums (32)

  (cm) | Sprosta minimālā platība (33)

  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums (34)

  (cm) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Līdz 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 2017. gada 1. janvāris |
| virs 5,0 un līdz 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| virs 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Ķermeņa garums (32)

(cm)

Sprosta minimālā platība (33)

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais sprosta augstums (34)

(cm)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

Līdz 5,0

1 500

200

20

10

2017. gada 1. janvāris

virs 5,0 un līdz 7,5

3 500

500

30

10

virs 7,5

4 000

700

30

15

9.5. tabula. Koku bezastainie abinieki

| Ķermeņa garums (35)

  (cm) | Sprosta minimālā platība (36)

  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Sprosta minimālais augstums (37)

  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 3,0 | 900 | 100 | 30 | 2017. gada 1. janvāris |
| Vairāk nekā 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Ķermeņa garums (35)

(cm)

Sprosta minimālā platība (36)

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Sprosta minimālais augstums (37)

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 3,0

900

100

30

2017. gada 1. janvāris

Vairāk nekā 3,0

1 500

200

30

10.   Rāpuļi

10.1. tabula. Ūdens bruņurupuči

| Ķermeņa garums (38)

  (cm) | Minimālā ūdens virsmas platība
  (cm2) | Minimālā ūdens virsmas platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais ūdens dziļums
  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 5 | 600 | 100 | 10 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk par 5 un līdz 10 | 1 600 | 300 | 15 |
| vairāk par 10 un līdz 15 | 3 500 | 600 | 20 |
| vairāk par 15 un līdz 20 | 6 000 | 1 200 | 30 |
| vairāk par 20 un līdz 30 | 10 000 | 2 000 | 35 |
| Vairāk nekā 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Ķermeņa garums (38)

(cm)

Minimālā ūdens virsmas platība

(cm2)

Minimālā ūdens virsmas platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais ūdens dziļums

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 5

600

100

10

2017. gada 1. janvāris

vairāk par 5 un līdz 10

1 600

300

15

vairāk par 10 un līdz 15

3 500

600

20

vairāk par 15 un līdz 20

6 000

1 200

30

vairāk par 20 un līdz 30

10 000

2 000

35

Vairāk nekā 30

20 000

5 000

40

10.2. tabula. Sauszemes čūskas

| Ķermeņa garums (39)

  (cm) | Minimālā grīdas platība
  (cm2) | Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā
  (cm2) | Minimālais sprosta augstums (40)

  (cm) | 33. panta 2. punktā minētā diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| līdz 30 | 300 | 150 | 10 | 2017. gada 1. janvāris |
| vairāk par 30 un līdz 40 | 400 | 200 | 12 |
| vairāk par 40 un līdz 50 | 600 | 300 | 15 |
| vairāk par 50 un līdz 75 | 1 200 | 600 | 20 |
| Vairāk nekā 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Ķermeņa garums (39)

(cm)

Minimālā grīdas platība

(cm2)

Minimālā platība katram papildu dzīvniekam grupā

(cm2)

Minimālais sprosta augstums (40)

(cm)

33. panta 2. punktā minētā diena

līdz 30

300

150

10

2017. gada 1. janvāris

vairāk par 30 un līdz 40

400

200

12

vairāk par 40 un līdz 50

600

300

15

vairāk par 50 un līdz 75

1 200

600

20

Vairāk nekā 75

2 500

1 200

28

11.   Zivis

11.1.   Ūdens apgāde un kvalitāte

Nodrošina, lai pastāvīgi būtu pieejami atbilstīgas kvalitātes ūdens krājumi pietiekamā daudzumā. Nodrošina pietiekamu ūdens plūsmu recirkulācijas sistēmās vai filtros zivju tvertnēs un pieļaujamam līmenim atbilstīgus ūdens kvalitātes parametrus. Ja nepieciešams, ūdens krājumus attiecīgi filtrē vai attīra, lai nepieļautu, ka tajos nokļūst zivīm kaitīgas vielas. Ūdens kvalitātes parametrus pastāvīgi uztur pieļaujamās robežās, kas nodrošina konkrētai zivju sugai un attīstības stadijai normālas aktivitātes un fizioloģiju. Ūdens plūsmai ir jābūt tādai, lai zivis varētu normāli peldēt un saglabāt normālas uzvedības izpausmes. Paredz pietiekamu laiku, lai zivis aklimatizētos un pielāgotos mainīgiem ūdens kvalitātes apstākļiem.

11.2.   Skābeklis, slāpekļa savienojumi, pH un sāļums

Skābekļa koncentrācijai jābūt atbilstošai attiecīgās sugas vajadzībām un situācijai, kādā šīs zivis atrodas. Ja nepieciešams, zivju tvertnēs nodrošina ūdens papildu bagātināšanu ar skābekli. Uztur zemu slāpekļa savienojumu koncentrāciju.

Atbilstīgi sugas vajadzībām pielāgo pH līmeni un uztur to cik stabilu vien iespējams. Sāļumu pielāgo attiecīgās zivju sugas vajadzībām un to attīstības stadijai. Sāls koncentrāciju maina pakāpeniski.

11.3.   Temperatūra, apgaismojums, troksnis

Temperatūru uztur optimālās robežās atbilstīgi attiecīgās zivju sugas vajadzībām un cik stabilu vien iespējams. Temperatūras izmaiņas veic pakāpeniski. Zivis tur piemērota fotoperiodisma apstākļos. Līdz minimumam samazina trokšņa līmeni un, ja iespējams, aprīkojumu, kas rada troksni vai vibrāciju, piemēram, jaudas ģeneratorus vai filtrācijas sistēmas, novieto atsevišķi no zivju tvertnēm.

11.4.   Turēšanas blīvums un vides dažādība

Zivju turēšanas blīvuma pamatā jābūt tam, kādas kopumā ir konkrēto zivju vajadzības attiecībā uz vidi, veselību un labturību. Zivīm nodrošina pietiekamu ūdens apjomu normālai peldēšanai, ņemot vērā zivju izmēru, vecumu, veselības stāvokli un barošanas metodes. Zivīm nodrošina pienācīgi daudzveidīgu vidi, piemēram, slēptuves vai substrātu tvertnes apakšdaļā, ja vien uzvedības īpatnības neliecina, ka tas nav nepieciešams.

11.5.   Barošana un apkope

Zivis baro saskaņā ar atbilstošām barības vielu normām un biežumu. Īpašu uzmanību pievērš zivju kāpuru barošanai ikreiz, kad notiek pāreja no dabiskā uztura uz mākslīgo. Zivju apkopes manipulācijas samazina līdz minimumam.

---

(1)  Peles pēc atšķiršanas var turēt šādā lielākā blīvumā īsajā periodā no atšķiršanas līdz izvešanai, ar nosacījumu, ka dzīvniekus tur lielākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi, un šie izmitināšanas apstākļi nedrīkst radīt labklājības trūkumu, piemēram, agresijas, saslimstības un mirstības līmeņa pieaugumu, stereotipu uzvedību un citus uzvedības trūkumus, svara zudumu vai citādu fizioloģisku vai uzvedības reakciju uz stresu.

(2)  Ilgtermiņa pētījumos, ja katram dzīvniekam atvēlētā telpa, tuvojoties pētījuma beigām, kļūst mazāka par norādīto, prioritāra ir stabilu sociālo struktūru saglabāšana.

(3)  Žurkas pēc atšķiršanas var turēt šādā lielākā blīvumā īsajā periodā no atšķiršanas līdz izvešanai, ar nosacījumu, ka dzīvniekus tur lielākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi, un šie izmitināšanas apstākļi nedrīkst radīt labklājības trūkumu, piemēram, agresijas, saslimstības un mirstības līmeņa pieaugumu, stereotipu uzvedību un citus uzvedības trūkumus, svara zudumu vai citādu fizioloģisku vai uzvedības reakciju uz stresu.

(4)  Kāmji pēc atšķiršanas var turēt šādā lielākā blīvumā īsajā periodā no atšķiršanas līdz izvešanai, ar nosacījumu, ka dzīvniekus tur lielākos sprostos ar pietiekami daudzveidīgu vidi, un šie izmitināšanas apstākļi nedrīkst radīt labklājības trūkumu, piemēram, agresijas, saslimstības un mirstības līmeņa pieaugumu, stereotipu uzvedību un citus uzvedības trūkumus, svara zudumu vai citādu fizioloģisku vai uzvedības reakciju uz stresu.

(5)  Padomes Direktīva 98/58/EK (1998. gada 20. jūlijs) par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.).

(6)  Piezīme: Grīdas platība bez plauktiem.

(7)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(8)  Sprosta augšai jābūt vismaz 1,8 m no grīdas.

(9)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(10)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(11)  Sprostā ar minimālajiem izmēriem var turēt līdz trim dzīvniekiem.

(12)  Sprostā ar minimālajiem izmēriem var turēt līdz diviem dzīvniekiem.

(13)  Audzēšanas kolonijās papildu vieta/kubatūra nav vajadzīga dzīvnieku mazuļiem līdz divu gadu vecumam, kurus izmitina kopā ar māti.

(14)  Dzīvniekus tur pa vienam tikai ārkārtas apstākļos.

(15)  Sprostā ar minimālajiem izmēriem var turēt līdz diviem dzīvniekiem.

(16)  Audzēšanas kolonijās papildu vieta/kubatūra nav vajadzīga dzīvnieku mazuļiem līdz divu gadu vecumam, kurus izmitina kopā ar viņu mātēm.

(17)  Padomes Direktīva 91/629/EEK (1991. gada 19. novembris), ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991., 28. lpp.).

(18)  Padomes Direktīva 91/630/EEK (1991. gada 19. novembris), ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991., 33. lpp.).

(19)  Cūkas var īsu laiku turēt mazākā sprostā, piemēram, sadalot galveno sprostu ar starpsienām, ja tam ir veterināri vai eksperimentāli iemesli, piemēram, ja ir vajadzīga individuāla barības uzņemšana.

(20)  Lai nodrošinātu pietiekami daudz vietas, atvēlēto vietu katram dzīvniekam aprēķina, ņemot vērā skausta augstumu.

(21)  Padomes Direktīva 1999/74/EK (1999. gada 19. jūlijs), ar ko paredz minimālos standartus dējējvistu aizsardzībai (OV L 203, 3.8.1999., 53. lpp.).

(22)  Padomes Direktīva 2007/43/EK (2007. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka obligātos noteikumus gaļas ražošanai audzētu cāļu aizsardzībai (OV L 182, 12.7.2007., 19. lpp.).

(23)  Ietver dīķi ar minimālo platību 0,5 m2 uz 2 m2 sprosta platības un minimālo dziļumu 30 cm. Dīķis var aizņemt līdz pat 50 % no sprosta minimālās platības.

(24)  Putnus pirms apspalvošanās var turēt sprostos ar minimālo augstumu 75 cm.

(25)  Dīķa lielums 2 m2 sprostam. Dīķis var aizņemt līdz pat 50 % no sprosta minimālās platības.

(26)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(27)  Šie nosacījumi attiecas uz turēšanas (t. i., audzēšanas) tvertnēm, bet ne uz tvertnēm, ko izmanto dabiskai pārošanai un superovulācijai efektivitātes labad, jo šīm procedūrām vajadzīgas mazākas atsevišķas tvertnes. Vajadzīgā telpas platība noteikta pieaugušu īpatņu lieluma kategorijām; jaunuļus un kurkuļus vai nu neieskaita, vai izmērus pielāgo saskaņā ar noteikto mērogu.

(28)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(29)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(30)  Viena trešdaļa sauszemes, divas trešdaļas ūdens, kas ir pietiekams, lai dzīvnieki varētu ienirt.

(31)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

(32)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(33)  Divas trešdaļas sauszemes, viena trešdaļa ūdens, kas ir pietiekams, lai dzīvnieki varētu ienirt.

(34)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

(35)  Mēra no mutes līdz kloākai.

(36)  * Divas trešdaļas sauszemes, viena trešdaļa baseina, kas ir pietiekams, lai dzīvnieki varētu ienirt.

(37)  * Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

(38)  Mēra taisnā līnijā no bruņu priekšējās malas līdz aizmugurējai malai.

(39)  Mēra no mutes līdz astes galam.

(40)  Mērot no zemes daļas virsmas līdz iekšējai daļai terārija augšdaļā; turklāt sprosta augstums jāpielāgo iekšējam iekārtojumam.

---

IV PIELIKUMS

Dzīvnieku nogalināšanas metodes

1.   Nogalinot dzīvniekus, izmanto tabulā minētās metodes:

Metodes, kuras nav minētajā sarakstā, var izmantot:

| a) | dzīvniekiem bezsamaņā, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu; |
| --- | --- |

a)

dzīvniekiem bezsamaņā, ar nosacījumu, ka dzīvnieks pirms nāves neatgūst samaņu;

| b) | dzīvniekiem, ko izmanto lauksaimniecības pētījumos, kad projekta mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās; šādus dzīvniekus var nogalināt atbilstīgi prasībām, kas noteiktas I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 1099/2009 (2009. gada 24. septembris) par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (1). |
| --- | --- |

b)

dzīvniekiem, ko izmanto lauksaimniecības pētījumos, kad projekta mērķa īstenošanai ir nepieciešams, lai dzīvnieki tiktu turēti apstākļos, kas līdzīgi tiem, kādos tur dzīvniekus komercsaimniecībās; šādus dzīvniekus var nogalināt atbilstīgi prasībām, kas noteiktas I pielikumā Padomes Regulā (EK) Nr. 1099/2009 (2009. gada 24. septembris) par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (1).

2.   Dzīvnieku nogalināšanu veic ar vienu no šīm metodēm:

| a) | apstiprinājums, ka neatgriezeniski izbeigusies cirkulācija; |
| --- | --- |

a)

apstiprinājums, ka neatgriezeniski izbeigusies cirkulācija;

| b) | smadzeņu iznīcināšana; |
| --- | --- |

b)

smadzeņu iznīcināšana;

| c) | kakla dislocēšana; |
| --- | --- |

c)

kakla dislocēšana;

| d) | atasiņošana; vai |
| --- | --- |

d)

atasiņošana; vai

| e) | apstiprinājums, ka sāk iestāties rigor mortis. |
| --- | --- |

e)

apstiprinājums, ka sāk iestāties rigor mortis.

3.   Tabula

| Sugas - piezīmes/metodes | Zivis | Bezastainie abinieki | Rāpuļi | Putni | Grauzēji | Truši | Suņi, kaķi, baltie seski un lapsas | Lielie zīdītājdzīvnieki | Primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) | (1) |
| Kaušanas pistole | | | (2) | | | | | | |
| Oglekļa dioksīds | | | | | (3) | | | | |
| Kakla skriemeļu dislokācija | | | | (4) | (5) | (6) | | | |
| Kontuzēšana/Spēcīgs sitiens pa galvu
  Spēcīgs sitiens pa galvu | | | | (7) | (8) | (9) | (10) | | |
| Galvas nociršana | | | | (11) | (12) | | | | |
| Elektriska apdullināšana | (13) | (13) | | (13) | | (13) | (13) | (13) | |
| Cēlgāzes (Ar, N2) | | | | | | | | (14) | |
| Nošaušana ar piemērotām šautenēm, pistolēm un munīciju | | | (15) | | | | (16) | (15) | |

Sugas - piezīmes/metodes

Zivis

Bezastainie abinieki

Rāpuļi

Putni

Grauzēji

Truši

Suņi, kaķi, baltie seski un lapsas

Lielie zīdītājdzīvnieki

Primāti, kas nav cilvēkveidīgie primāti

Anestēzijas līdzekļu pārdozēšana

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

Kaušanas pistole

(2)

Oglekļa dioksīds

(3)

Kakla skriemeļu dislokācija

(4)

(5)

(6)

Kontuzēšana/Spēcīgs sitiens pa galvu

Spēcīgs sitiens pa galvu

(7)

(8)

(9)

(10)

Galvas nociršana

(11)

(12)

Elektriska apdullināšana

(13)

(13)

(13)

(13)

(13)

(13)

Cēlgāzes (Ar, N2)

(14)

Nošaušana ar piemērotām šautenēm, pistolēm un munīciju

(15)

(16)

(15)

Prasības

| 1) | Vajadzības gadījumā izmanto ar iepriekšēju sedāciju. |
| --- | --- |

1)

Vajadzības gadījumā izmanto ar iepriekšēju sedāciju.

| 2) | Izmanto tikai lieliem rāpuļiem. |
| --- | --- |

2)

Izmanto tikai lieliem rāpuļiem.

| 3) | Izmanto tikai ievadot kamerā pakāpeniski. Neizmanto grauzēju augļa formām un jaundzimušajiem. |
| --- | --- |

3)

Izmanto tikai ievadot kamerā pakāpeniski. Neizmanto grauzēju augļa formām un jaundzimušajiem.

| 4) | Izmanto putniem tikai līdz 1 kg. Putnus, kas smagāki par 250 g, iemidzina. |
| --- | --- |

4)

Izmanto putniem tikai līdz 1 kg. Putnus, kas smagāki par 250 g, iemidzina.

| 5) | Izmanto grauzējiem tikai līdz 1 kg. Grauzējus, kas smagāki par 150 g, iemidzina. |
| --- | --- |

5)

Izmanto grauzējiem tikai līdz 1 kg. Grauzējus, kas smagāki par 150 g, iemidzina.

| 6) | Izmanto trušiem tikai līdz 1 kg. Trušus, kas smagāki par 150 g, iemidzina. |
| --- | --- |

6)

Izmanto trušiem tikai līdz 1 kg. Trušus, kas smagāki par 150 g, iemidzina.

| 7) | Izmanto putniem tikai līdz 5 kg. |
| --- | --- |

7)

Izmanto putniem tikai līdz 5 kg.

| 8) | Izmanto grauzējiem tikai līdz 1 kg. |
| --- | --- |

8)

Izmanto grauzējiem tikai līdz 1 kg.

| 9) | Izmanto trušiem tikai līdz 5 kg. |
| --- | --- |

9)

Izmanto trušiem tikai līdz 5 kg.

| 10) | Izmanto tikai jaundzimušajiem. |
| --- | --- |

10)

Izmanto tikai jaundzimušajiem.

| 11) | Izmanto putniem tikai līdz 250 g. |
| --- | --- |

11)

Izmanto putniem tikai līdz 250 g.

| 12) | Izmanto tikai tad, ja nevar izmantot citas metodes. |
| --- | --- |

12)

Izmanto tikai tad, ja nevar izmantot citas metodes.

| 13) | Vajadzīgs īpašs aprīkojums. |
| --- | --- |

13)

Vajadzīgs īpašs aprīkojums.

| 14) | Izmanto tikai cūkām. |
| --- | --- |

14)

Izmanto tikai cūkām.

| 15) | Izmanto tikai pieredzējuši šāvēji lauka apstākļos. |
| --- | --- |

15)

Izmanto tikai pieredzējuši šāvēji lauka apstākļos.

| 16) | Izmanto tikai pieredzējuši šāvēji lauka apstākļos, ja citas metodes nav iespējams izmantot. |
| --- | --- |

16)

Izmanto tikai pieredzējuši šāvēji lauka apstākļos, ja citas metodes nav iespējams izmantot.

---

(1)  OV L 303, 18.11.2009., 1. lpp.

---

V PIELIKUMS

23. panta 3. punktā minēto elementu saraksts

1.   Spēkā esošie valsts tiesību akti attiecībā uz dzīvnieku iegādi, audzēšanu, kopšanu un izmantošanu zinātniskiem mērķiem.

2.   Ētika saistībā ar cilvēku un dzīvnieku attiecībām, dzīvības vērtība un argumenti par labu vai par sliktu dzīvnieku izmantošanai zinātniskiem mērķiem.

3.   Bioloģijas pamatelementi un konkrētām sugām raksturīgi bioloģijas elementi saistībā ar anatomiju, fizioloģiskajām īpatnībām, vaislu, ģenētiku un gēnu pārveidi.

4.   Dzīvnieku uzvedība, audzēšana un vides dažādošana.

5.   Attiecīgos gadījumos, sugām pielāgotas apiešanās metodes un procedūras.

6.   Dzīvnieku veselības pārvaldība un higiēna.

7.   Izpratne par konkrētām parastāko laboratorijas dzīvnieku sugām raksturīgu diskomfortu, sāpēm un ciešanām.

8.   Anestēzija, sāpju mazināšanas metodes un nogalināšana.

9.   Humānu mērķa parametru izmantošana.

10.   Aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides prasība.

11.   Procedūru un projektu plānošana vajadzības gadījumā.

---

VI PIELIKUMS

37. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto elementu saraksts

1.   Šādu elementu nozīmība un attaisnojamība:

| a) | dzīvnieku izmantošana, tostarp to izcelsme, aplēstais skaits, suga un dzīves posms; |
| --- | --- |

a)

dzīvnieku izmantošana, tostarp to izcelsme, aplēstais skaits, suga un dzīves posms;

| b) | procedūras. |
| --- | --- |

b)

procedūras.

2.   Metožu, lai aizstātu, samazinātu un pilnveidotu dzīvnieku izmantošanu procedūrās, piemērošana.

3.   Anestēzijas, atsāpināšanas un citu sāpju mazināšanas metožu plānotā izmantošana.

4.   Attiecīgos gadījumos, jebkādu dzīvnieku ciešanu samazināšana, novēršana un atvieglināšana no dzimšanas līdz nāvei.

5.   Humānu mērķa parametru izmantošana.

6.   Testēšanas vai novērojumu stratēģija un statistiskā plānošana nolūkā līdz minimumam samazināt dzīvnieku skaitu, tiem radītās sāpes, ciešanas, diskomfortu un - attiecīgā gadījumā – ietekmi uz vidi.

7.   Dzīvnieku vairākkārtēja izmantošana un tās kumulatīvā ietekme uz dzīvniekiem.

8.   Ierosinātā procedūru smaguma klasifikācija.

9.   Attiecīgos gadījumos, izvairīšanās no procedūru nevajadzīgas dublēšanās.

10.   Dzīvnieku izmitināšanas, audzēšanas un kopšanas apstākļi.

11.   Nogalināšanas metodes

12.   Projektā iesaistīto personu kompetence.

---

VII PIELIKUMS

Savienības references laboratorijas pienākumi un uzdevumi

1.   Direktīvas 48. pantā minētā Savienības references laboratorija ir Komisijas Kopīgais pētniecības centrs.

2.   Savienības references laboratorija jo īpaši ir atbildīga par to, lai:

| a) | koordinētu un veicinātu alternatīvu procedūru izstrādi un izmantošanu, tostarp lietišķos un pamatpētījumus un obligāto testēšanu; |
| --- | --- |

a)

koordinētu un veicinātu alternatīvu procedūru izstrādi un izmantošanu, tostarp lietišķos un pamatpētījumus un obligāto testēšanu;

| b) | koordinētu alternatīvu pieeju validāciju Savienības mērogā; |
| --- | --- |

b)

koordinētu alternatīvu pieeju validāciju Savienības mērogā;

| c) | darbotos kā informācijas sniegšanas un apmaiņas centrs jautājumos, kas saistīti ar alternatīvu pieeju izstrādi; |
| --- | --- |

c)

darbotos kā informācijas sniegšanas un apmaiņas centrs jautājumos, kas saistīti ar alternatīvu pieeju izstrādi;

| d) | izveidotu, uzturētu un pārvaldītu publiski pieejamas datu bāzes un informācijas sistēmas par alternatīvām pieejām un to izstrādes stadiju; |
| --- | --- |

d)

izveidotu, uzturētu un pārvaldītu publiski pieejamas datu bāzes un informācijas sistēmas par alternatīvām pieejām un to izstrādes stadiju;

| e) | veicinātu dialogu starp likumdevējiem, regulatoriem un visām ieinteresētajām pusēm, it īpaši, nozares pārstāvjiem, zinātniekiem biomedicīnas jomā, patērētāju organizācijām un dzīvnieku labturības aizstāvju grupām ar mērķi nodrošināt alternatīvu pieeju attīstību, validāciju, tiesisku atzīšanu, starptautisku atzīšanu un piemērošanu. |
| --- | --- |

e)

veicinātu dialogu starp likumdevējiem, regulatoriem un visām ieinteresētajām pusēm, it īpaši, nozares pārstāvjiem, zinātniekiem biomedicīnas jomā, patērētāju organizācijām un dzīvnieku labturības aizstāvju grupām ar mērķi nodrošināt alternatīvu pieeju attīstību, validāciju, tiesisku atzīšanu, starptautisku atzīšanu un piemērošanu.

3.   Savienības references laboratorija piedalās alternatīvu pieeju validācijā.

---

VIII PIELIKUMS

Procedūru smaguma klasifikācija

Procedūras smagumu nosaka atkarībā no paredzamās sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma pakāpes, ko katrs dzīvnieks izjūt procedūras gaitā.

I sadaļa: smaguma kategorijas

Neatgriezeniska:

kā “neatgriezeniskas” klasificē procedūras, kuras veic vispārējā anestēzijā un kuru beigās dzīvnieks neatgūst samaņu.

Viegla:

kā “vieglas” klasificē procedūras, kuru rezultātā dzīvnieki jūt īslaicīgas nelielas sāpes, ciešanas, ievainojumu vai nelielu diskomfortu, kā arī procedūras bez būtiska kaitējuma dzīvnieku vispārējam stāvoklim.

Mērena:

kā “mērenas” klasificē procedūras, kuru rezultātā dzīvnieki var just īslaicīgas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, vai ilgstošas vieglas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, ar ko var nodarīt mērenu kaitējumu dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim.

Smaga:

kā “smagas” klasificē procedūras, kuru rezultātā dzīvnieki var just stipras sāpes, ciešanas vai diskomfortu, vai ilgstošas mērenas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, kā arī procedūras, ar ko var nodarīt smagu kaitējumu dzīvnieka labsajūtai vai vispārējam stāvoklim.

II sadaļa: piešķiršanas kritēriji

Attiecīgai procedūrai piešķirot smaguma kategoriju, ņem vērā katru iejaukšanos vai manipulāciju ar dzīvnieku šīs procedūras gaitā. To piešķir, pamatojoties uz smagākajām sekām, ko individuāli var izjust dzīvnieks, pēc tam, kad būs piemēroti visi attiecīgie uzlabošanas paņēmieni.

Piešķirot procedūrai attiecīgu kategoriju, ņem vērā procedūras veidu un vairākus citus faktorus. Visus minētos faktorus apsver katrā gadījumā atsevišķi.

Ar procedūrām saistīti faktori ietver:

| — | manipulācijas veids, apiešanās; |
| --- | --- |

—

manipulācijas veids, apiešanās;

| — | procedūras (visu elementu) izraisīto sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma raksturs un tās intensitāte, ilgums, izmantoto metožu biežums un skaits; |
| --- | --- |

—

procedūras (visu elementu) izraisīto sāpju, ciešanu, diskomforta vai ilgstoša kaitējuma raksturs un tās intensitāte, ilgums, izmantoto metožu biežums un skaits;

| — | kumulatīvas ciešanas procedūras gaitā; |
| --- | --- |

—

kumulatīvas ciešanas procedūras gaitā;

| — | dabiskās izturēšanās izpausmju nepieļaušana, tostarp, ierobežojumi attiecībā uz turēšanas, audzēšanas un kopšanas standartiem. |
| --- | --- |

—

dabiskās izturēšanās izpausmju nepieļaušana, tostarp, ierobežojumi attiecībā uz turēšanas, audzēšanas un kopšanas standartiem.

Šā pielikuma III sadaļā sniegti procedūru veidu piemēri, kam piešķirtas smaguma kategorijas, pamatojoties uz faktoriem, kas saistīti ar attiecīgo procedūru veidu. Tie sniedz norādi, kāda klasifikācija būtu piemērotākā konkrēta veida procedūrām.

Tomēr, lai galīgi noteiktu procedūras smaguma klasifikāciju, ņem vērā šādus papildu faktorus, izskatot katru gadījumu atsevišķi:

| — | sugas un genotipa veids; |
| --- | --- |

—

sugas un genotipa veids;

| — | dzīvnieka briedums, vecums un dzimums; |
| --- | --- |

—

dzīvnieka briedums, vecums un dzimums;

| — | dzīvnieka apmācības pieredze saistībā ar procedūru; |
| --- | --- |

—

dzīvnieka apmācības pieredze saistībā ar procedūru;

| — | dzīvnieka vairākkārtējas izmantošanas gadījumā – iepriekšējo procedūru faktiskais smagums; |
| --- | --- |

—

dzīvnieka vairākkārtējas izmantošanas gadījumā – iepriekšējo procedūru faktiskais smagums;

| — | metodes, ko izmanto, lai mazinātu sāpes, ciešanas un diskomfortu, tostarp turēšanas, audzēšanas un aprūpes apstākļu pilnveide; |
| --- | --- |

—

metodes, ko izmanto, lai mazinātu sāpes, ciešanas un diskomfortu, tostarp turēšanas, audzēšanas un aprūpes apstākļu pilnveide;

| — | humāni mērķa parametri. |
| --- | --- |

—

humāni mērķa parametri.

III sadaļa:

Dažādu procedūru veidu piemēri, kam piešķirtas smaguma kategorijas, pamatojoties uz faktoriem, kas saistīti ar attiecīgo procedūras veidu

1.   Viegla:

| a) | anestēzijas ievadīšana, izņemot vienīgi nogalināšanas nolūkā; |
| --- | --- |

a)

anestēzijas ievadīšana, izņemot vienīgi nogalināšanas nolūkā;

| b) | farmakokinētiski pētījumi, kad tiek ievadīta tikai viena deva un ņemti ierobežota skaita asins paraugi (kopā < 10 % cirkulācijas tilpuma), un nav paredzams, ka attiecīgā viela varētu izraisīt jebkādas novērojamas nelabvēlīgas sekas; |
| --- | --- |

b)

farmakokinētiski pētījumi, kad tiek ievadīta tikai viena deva un ņemti ierobežota skaita asins paraugi (kopā < 10 % cirkulācijas tilpuma), un nav paredzams, ka attiecīgā viela varētu izraisīt jebkādas novērojamas nelabvēlīgas sekas;

| c) | neinvazīva dzīvnieku skenēšana (piemēram, MRI), lietojot piemērotu sedāciju vai anestēziju; |
| --- | --- |

c)

neinvazīva dzīvnieku skenēšana (piemēram, MRI), lietojot piemērotu sedāciju vai anestēziju;

| d) | virspusējas procedūras, piemēram, auss vai astes biopsijas, minisūkņu un transponderu zemādas implantācija bez ķirurģiskas iejaukšanās; |
| --- | --- |

d)

virspusējas procedūras, piemēram, auss vai astes biopsijas, minisūkņu un transponderu zemādas implantācija bez ķirurģiskas iejaukšanās;

| e) | ārēju telemetrisku ierīču pielietošana, kas dzīvniekiem izraisa tikai nelielu kaitējumu vai paredz nelielu iejaukšanos to normālajās aktivitātēs un uzvedībā; |
| --- | --- |

e)

ārēju telemetrisku ierīču pielietošana, kas dzīvniekiem izraisa tikai nelielu kaitējumu vai paredz nelielu iejaukšanos to normālajās aktivitātēs un uzvedībā;

| f) | vielu ievadīšana zemādā, intramuskulārri, intraperitoniāli, mākslīgi barojot un intravenozi pa virspusējiem asinsvadiem, ja vielai nav vairāk kā viegla ietekme uz dzīvnieku un ievadītais tilpums atbilst attiecīgiem ierobežojumiem atkarībā no dzīvnieka lieluma un sugas; |
| --- | --- |

f)

vielu ievadīšana zemādā, intramuskulārri, intraperitoniāli, mākslīgi barojot un intravenozi pa virspusējiem asinsvadiem, ja vielai nav vairāk kā viegla ietekme uz dzīvnieku un ievadītais tilpums atbilst attiecīgiem ierobežojumiem atkarībā no dzīvnieka lieluma un sugas;

| g) | audzēja vai spontāna audzēja ierosināšana, kas neizraisa nekādas novērojamas nelabvēlīgas klīniskas sekas (piemēram, mazi, neinvazīvi zemādas mezgliņi); |
| --- | --- |

g)

audzēja vai spontāna audzēja ierosināšana, kas neizraisa nekādas novērojamas nelabvēlīgas klīniskas sekas (piemēram, mazi, neinvazīvi zemādas mezgliņi);

| h) | ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā, paredzams, rodas vieglas fenotipa izmaiņas; |
| --- | --- |

h)

ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā, paredzams, rodas vieglas fenotipa izmaiņas;

| i) | izmainīta sastāva ēdināšana, kas neatbilst visām dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām un, paredzams, izraisa vieglas klīniskās novirzes pētījuma norises laikā; |
| --- | --- |

i)

izmainīta sastāva ēdināšana, kas neatbilst visām dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām un, paredzams, izraisa vieglas klīniskās novirzes pētījuma norises laikā;

| j) | īstermiņa (<24 stundas) ievietošana metabolisma būros; |
| --- | --- |

j)

īstermiņa (<24 stundas) ievietošana metabolisma būros;

| k) | pētījumi, kuros paredzēts pieaugušas žurkas vai peles (tādas šķirnes, kam nepieciešama sabiedrība) īstermiņā nošķirt no sociālajiem partneriem vai ievietot pa vienai būros; |
| --- | --- |

k)

pētījumi, kuros paredzēts pieaugušas žurkas vai peles (tādas šķirnes, kam nepieciešama sabiedrība) īstermiņā nošķirt no sociālajiem partneriem vai ievietot pa vienai būros;

| l) | metodes, kas saistītas ar dzīvnieku pakļaušanu traucējošiem stimuliem, kas īslaicīgi izraisa nelielas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, un no kuriem dzīvnieki var veiksmīgi izvairīties; |
| --- | --- |

l)

metodes, kas saistītas ar dzīvnieku pakļaušanu traucējošiem stimuliem, kas īslaicīgi izraisa nelielas sāpes, ciešanas vai diskomfortu, un no kuriem dzīvnieki var veiksmīgi izvairīties;

| m) | turpmāk minēto piemēru kombinācija vai akumulācija, kā rezultātā procedūru var klasificēt kā “vieglu”:






  i) | ķermeņa uzbūves izpēte ar neinvazīvām metodēm un minimālu ierobežošanu; |
| --- | --- | --- |

m)

turpmāk minēto piemēru kombinācija vai akumulācija, kā rezultātā procedūru var klasificēt kā “vieglu”:

i)

ķermeņa uzbūves izpēte ar neinvazīvām metodēm un minimālu ierobežošanu;

| ii) | EKG novērošana, izmantojot neinvazīvas metodes, minimāli vai nemaz neierobežojot pieradinātu dzīvnieku; |
| --- | --- |

ii)

EKG novērošana, izmantojot neinvazīvas metodes, minimāli vai nemaz neierobežojot pieradinātu dzīvnieku;

| iii) | ārēju telemetrisku ierīču pielietošana, kas sociāli adaptīviem dzīvniekiem, paredzams, neizraisa kaitējumu un neiejaucas to normālajās aktivitātēs un uzvedībā; |
| --- | --- |

iii)

ārēju telemetrisku ierīču pielietošana, kas sociāli adaptīviem dzīvniekiem, paredzams, neizraisa kaitējumu un neiejaucas to normālajās aktivitātēs un uzvedībā;

| iv) | ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā nav sagaidāmas klīniski novērojamas nelabvēlīgas fenotipa izmaiņas; |
| --- | --- |

iv)

ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā nav sagaidāmas klīniski novērojamas nelabvēlīgas fenotipa izmaiņas;

| v) | inertu marķieru pievienošana barībai, lai sekotu gremošanas norisei; |
| --- | --- |

v)

inertu marķieru pievienošana barībai, lai sekotu gremošanas norisei;

| vi) | pieaugušām žurkām – ēdināšanas pārtraukšana ne vairāk kā 24 stundas; |
| --- | --- |

vi)

pieaugušām žurkām – ēdināšanas pārtraukšana ne vairāk kā 24 stundas;

| vii) | pārbaudes atklātā laukā. |
| --- | --- |

vii)

pārbaudes atklātā laukā.

2.   Mērena:

| a) | testēšanas vielu bieža ievadīšana, kas izraisa mērenas klīniskas sekas, un asins paraugu ņemšana (>10 % cirkulācijas tilpuma) pie samaņas esošam dzīvniekam ar dažu dienu starplaiku, neveicot tilpuma aizvietošanu; |
| --- | --- |

a)

testēšanas vielu bieža ievadīšana, kas izraisa mērenas klīniskas sekas, un asins paraugu ņemšana (>10 % cirkulācijas tilpuma) pie samaņas esošam dzīvniekam ar dažu dienu starplaiku, neveicot tilpuma aizvietošanu;

| b) | akūtas devas diapazona noteikšanas pētījumi, hroniskas toksicitātes/kancerogenitātes testi ar neletāliem mērķa parametriem; |
| --- | --- |

b)

akūtas devas diapazona noteikšanas pētījumi, hroniskas toksicitātes/kancerogenitātes testi ar neletāliem mērķa parametriem;

| c) | ķirurģiska iejaukšanās, izmantojot vispārējo anestēziju un attiecīgus pretsāpju līdzekļus, saistībā ar pēcoperācijas sāpēm, ciešanām vispārējo vai kaitējumu vispārējam stāvoklim. Piemēram: torakotomija, kraniotomija, laparotomija, orhidektomija, limfadenektomija, tireoidotomija, ortopēdiska ķirurģiska iejaukšanās ar efektīvu stabilizāciju un brūču apkopi, orgānu transplantācija ar efektīvu atgrūšanas kontroli, katetru vai biomedicīnisku ierīču (piemēram, telemetrisku raidītāju, minisūkņu, utt.) ķirurģiska implantācija; |
| --- | --- |

c)

ķirurģiska iejaukšanās, izmantojot vispārējo anestēziju un attiecīgus pretsāpju līdzekļus, saistībā ar pēcoperācijas sāpēm, ciešanām vispārējo vai kaitējumu vispārējam stāvoklim. Piemēram: torakotomija, kraniotomija, laparotomija, orhidektomija, limfadenektomija, tireoidotomija, ortopēdiska ķirurģiska iejaukšanās ar efektīvu stabilizāciju un brūču apkopi, orgānu transplantācija ar efektīvu atgrūšanas kontroli, katetru vai biomedicīnisku ierīču (piemēram, telemetrisku raidītāju, minisūkņu, utt.) ķirurģiska implantācija;

| d) | metodes audzēja vai spontāna audzēja ierosināšanai, kas, paredzams, izraisa mērenas sāpes vai diskomfortu vai mērenus normālas uzvedības traucējumus; |
| --- | --- |

d)

metodes audzēja vai spontāna audzēja ierosināšanai, kas, paredzams, izraisa mērenas sāpes vai diskomfortu vai mērenus normālas uzvedības traucējumus;

| e) | apstarošana vai ķīmijterapija ar subletālu devu, vai citādi – letālu devu, tomēr nodrošinot imūnsistēmas atjaunošanos. Paredzams, ka nelabvēlīgā ietekme būtu viegla vai mērena un nebūtu ilgstoša (ne vairāk kā 5 dienas); |
| --- | --- |

e)

apstarošana vai ķīmijterapija ar subletālu devu, vai citādi – letālu devu, tomēr nodrošinot imūnsistēmas atjaunošanos. Paredzams, ka nelabvēlīgā ietekme būtu viegla vai mērena un nebūtu ilgstoša (ne vairāk kā 5 dienas);

| f) | ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā, paredzams, rodas fenotips ar mērenām sekām; |
| --- | --- |

f)

ģenētiski pārveidotu dzīvnieku audzēšana, kā rezultātā, paredzams, rodas fenotips ar mērenām sekām;

| g) | ģenētiski pārveidotu dzīvnieku radīšana, izmantojot ķirurģiskas procedūras; |
| --- | --- |

g)

ģenētiski pārveidotu dzīvnieku radīšana, izmantojot ķirurģiskas procedūras;

| h) | ievietošana metabolisma būros, paredzot mērenus kustību ierobežojumus ilgstošā periodā (līdz 5 dienām); |
| --- | --- |

h)

ievietošana metabolisma būros, paredzot mērenus kustību ierobežojumus ilgstošā periodā (līdz 5 dienām);

| i) | pētījumi ar izmainīta sastāva barību, kas neatbilst visām dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām un, paredzams, izraisa mērenas klīniskās novirzes pētījuma norises laikā; |
| --- | --- |

i)

pētījumi ar izmainīta sastāva barību, kas neatbilst visām dzīvnieku ēdināšanas vajadzībām un, paredzams, izraisa mērenas klīniskās novirzes pētījuma norises laikā;

| j) | pieaugušām žurkām – ēdināšanas pārtraukšana uz 48 stundām; |
| --- | --- |

j)

pieaugušām žurkām – ēdināšanas pārtraukšana uz 48 stundām;

| k) | bēgšanas vai izvairīšanās reakciju izraisīšana apstākļos, kādos dzīvnieks nespēj izbēgt vai izvairīties no stimula, kā rezultātā, paredzams, rodas mērens diskomforts. |
| --- | --- |

k)

bēgšanas vai izvairīšanās reakciju izraisīšana apstākļos, kādos dzīvnieks nespēj izbēgt vai izvairīties no stimula, kā rezultātā, paredzams, rodas mērens diskomforts.

3.   Smaga:

| a) | Toksicitātes testi, kur nāve ir mērķa parametrs, vai paredzams, ka būs bojāejas gadījumi, un tiek izraisīti smagi patofizioloģiski stāvokļi. Piemēram, vienreizējās devas toksicitātes pārbaude (skatīt ESAO testēšanas pamatnostādnes); |
| --- | --- |

a)

Toksicitātes testi, kur nāve ir mērķa parametrs, vai paredzams, ka būs bojāejas gadījumi, un tiek izraisīti smagi patofizioloģiski stāvokļi. Piemēram, vienreizējās devas toksicitātes pārbaude (skatīt ESAO testēšanas pamatnostādnes);

| b) | ierīces testēšana, kas defekta gadījumā var dzīvniekam izraisīt smagas sāpes, diskomfortu vai būt par tā nāves iemeslu (piemēram, sirdsdarbības veicināšanas ierīces); |
| --- | --- |

b)

ierīces testēšana, kas defekta gadījumā var dzīvniekam izraisīt smagas sāpes, diskomfortu vai būt par tā nāves iemeslu (piemēram, sirdsdarbības veicināšanas ierīces);

| c) | vakcīnas iedarbības testēšana, kam raksturīgs paliekošs kaitējums dzīvnieka stāvoklim, progresējoša slimība, kuras rezultātā iestājas nāve, saistībā ar ilgstošām mērenām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu; |
| --- | --- |

c)

vakcīnas iedarbības testēšana, kam raksturīgs paliekošs kaitējums dzīvnieka stāvoklim, progresējoša slimība, kuras rezultātā iestājas nāve, saistībā ar ilgstošām mērenām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu;

| d) | apstarošana vai ķīmijterapija ar letālu devu bez imūnsistēmas atjaunošanās, vai ar atjaunošanos, izraisot transplantāta atgrūšanas slimību; |
| --- | --- |

d)

apstarošana vai ķīmijterapija ar letālu devu bez imūnsistēmas atjaunošanās, vai ar atjaunošanos, izraisot transplantāta atgrūšanas slimību;

| e) | metodes audzēja vai spontāna audzēja ierosināšanai, kā rezultātā, paredzams, izraisīsies progresīva letāla slimība, saistīta ar ilgstošām mērenām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu. Piemēram, audzēji, kas izraisa kaheksiju, invazīvi kaulu audzēji, audzēji, kuru rezultātā notiek metastāžu izplatīšanās, un audzēji, kas var radīt čūlošanu; |
| --- | --- |

e)

metodes audzēja vai spontāna audzēja ierosināšanai, kā rezultātā, paredzams, izraisīsies progresīva letāla slimība, saistīta ar ilgstošām mērenām sāpēm, ciešanām vai diskomfortu. Piemēram, audzēji, kas izraisa kaheksiju, invazīvi kaulu audzēji, audzēji, kuru rezultātā notiek metastāžu izplatīšanās, un audzēji, kas var radīt čūlošanu;

| f) | ķirurģiska iejaukšanās un citas manipulācijas ar dzīvniekiem, izmantojot vispārējo anestēziju, kuru rezultātā, paredzams, dzīvniekiem tiek radītas smagas vai mērenas un nepārejošas pēcoperācijas sāpes, ciešanas vai diskomforts, vai smags un nepārejošs kaitējums to vispārējam stāvoklim. Nestabilu lūzumu radīšana, torakotomija, neveicot pietiekamu atsāpināšanu, vai traumas, lai izraisītu multiplu orgānu mazspēju; |
| --- | --- |

f)

ķirurģiska iejaukšanās un citas manipulācijas ar dzīvniekiem, izmantojot vispārējo anestēziju, kuru rezultātā, paredzams, dzīvniekiem tiek radītas smagas vai mērenas un nepārejošas pēcoperācijas sāpes, ciešanas vai diskomforts, vai smags un nepārejošs kaitējums to vispārējam stāvoklim. Nestabilu lūzumu radīšana, torakotomija, neveicot pietiekamu atsāpināšanu, vai traumas, lai izraisītu multiplu orgānu mazspēju;

| g) | orgānu transplantācija, ja orgānu atgrūšana var radīt smagu diskomfortu vai kaitējumu dzīvnieka vispārējam stāvoklim (piemēram, ksenotransplantācija); |
| --- | --- |

g)

orgānu transplantācija, ja orgānu atgrūšana var radīt smagu diskomfortu vai kaitējumu dzīvnieka vispārējam stāvoklim (piemēram, ksenotransplantācija);

| h) | vaislas dzīvnieki ar ģenētiskām izmaiņām, kuriem, paredzams, tiek nodarīts smags un nepārejošs kaitējums vispārējam stāvoklim, piemēram, Hantingtona slimība, muskuļu distrofija, hroniska atkārtota neirīta formas; |
| --- | --- |

h)

vaislas dzīvnieki ar ģenētiskām izmaiņām, kuriem, paredzams, tiek nodarīts smags un nepārejošs kaitējums vispārējam stāvoklim, piemēram, Hantingtona slimība, muskuļu distrofija, hroniska atkārtota neirīta formas;

| i) | ievietošana metabolisma būros, kas paredz smagus kustību ierobežojumus ilgstošā periodā; |
| --- | --- |

i)

ievietošana metabolisma būros, kas paredz smagus kustību ierobežojumus ilgstošā periodā;

| j) | elektrošoks, no kā nav iespējams izvairīties (piemēram, lai panāktu iemācītu bezpalīdzību); |
| --- | --- |

j)

elektrošoks, no kā nav iespējams izvairīties (piemēram, lai panāktu iemācītu bezpalīdzību);

| k) | sociālo sugu, piemēram, suņu un primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ilgstoša pilnīga izolācija; |
| --- | --- |

k)

sociālo sugu, piemēram, suņu un primātu, kas nav cilvēkveidīgie primāti, ilgstoša pilnīga izolācija;

| l) | imobilizācijas stress, lai izraisītu kuņģa čūlu vai sirds mazspēju žurkām; |
| --- | --- |

l)

imobilizācijas stress, lai izraisītu kuņģa čūlu vai sirds mazspēju žurkām;

| m) | piespiedu peldināšanas vai fizisko vingrinājumu testi, kuru mērķa parametrs ir spēku izsīkums. |
| --- | --- |

m)

piespiedu peldināšanas vai fizisko vingrinājumu testi, kuru mērķa parametrs ir spēku izsīkums.

---

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I.   IEVADS

Komisija 2008. gada 5. novembrī iesniedza Padomei minēto priekšlikumu, kas pamatojas uz EKL līguma 95. pantu (LESD 114. pants). Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt ražotāju un zinātnieku aprindām godīgas konkurences nosacījumus visā ES un stiprināt to dzīvnieku aizsardzību, kas aizvien tiek izmantoti pētnieciskās procedūrās.

Eiropas Parlaments 2009. gada 5. maijā pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā (1).

Ekonomikas un sociālo lietu komiteja pieņēma atzinumu 2009. gada 13. maijā (2).

Padome 2010. gada 3. jūnijā pieņēma savu nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar LESD 294. pantu.

II.   MĒRĶI

Ierosinātās direktīvas galvenais mērķis ir nodrošināt ražotāju un zinātnieku aprindām godīgas konkurences nosacījumus visā ES un stiprināt to dzīvnieku aizsardzību, kas aizvien tiek izmantoti pētnieciskās procedūrās. Direktīvas nolūks ir atjaunot iekšējā tirgus mērķus, novēršot dažādus pašreizējās direktīvas trūkumus, kuri radīja ievērojamas atšķirības tās īstenošanā dalībvalstīs. Atzīstot, ka dzīvnieku izmantošana zinātniskajās procedūrās šobrīd joprojām ir būtiska neparedzamās nākotnes dēļ, lai nodrošinātu zināmu drošību cilvēkiem, dzīvniekiem un videi, priekšlikums ievieš virkni pasākumu, lai veicinātu alternatīvas pieejas, tostarp to izstrādi, validāciju, atzīšanu un īstenošanu arī starptautiskā mērogā. Kopumā priekšlikums paredz, ka, izstrādājot Kopienas pasākumus minētajā nozarē, attiecībā uz dzīvnieku izmantošanu eksperimentos pilnībā ir jāievēro vispāratzītie “trīs R” principi (Replacement, Reduction, Refinement — aizstāšana, samazināšana, pilnveide).

III.   PADOMES NOSTĀJAS ANALĪZE

A.   Vispārīgas piezīmes

Padomes nostāja apstiprina Komisijas ierosinātos mērķus un tieši, daļēji vai pēc būtības iekļauj lielāko daļu grozījumu, kurus Eiropas Parlaments ir pieņēmis pirmajā lasījumā.

Tāpat Padomes nostājā ir iekļautas vairākas izmaiņas, kas nav ietvertas atzinumā, kuru Eiropas Parlaments pieņēmis pirmajā lasījumā. Šīs izmaiņas ir rūpīgi apspriestas ar Eiropas Parlamentu, kurš ar vēstules starpniecību apstiprināja pagaidu vienošanos par visu tekstu.

B.   Īpašas piezīmes

1.   Galvenie grozījumi Komisijas ierosinājumā

a)   Atļaujas personām

Lai samazinātu administratīvo slogu un labāk pielāgotos dažādajiem operatoru veidiem, Padome svītroja ierosināto obligāto atļauju personām, kuras izpilda vai pārrauga procedūras, liekot uzsvaru uz personāla kompetences prasībām. Šajās prasībās ir iekļauts arī pienākums katra audzētāja, piegādātāja vai izmantotāja atļaujā norādīt to personu, kura ir atbildīga par personāla atbilstīgas izglītības, kompetences vai turpmākas apmācības nodrošināšanu.

b)   Savienības references laboratorija

Saskaņā ar Parlamenta grozījumu Padome stiprināja alternatīvu metožu veicināšanu Savienības mērogā, izveidojot centralizētu Savienības references laboratoriju, uzticot tai pienākumu kopumu, tostarp alternatīvu pieeju koordinēšanu un validāciju, kā arī uzdeva tai darboties kā informācijas sniegšanas un apmaiņas centram alternatīvu pieeju izstrādes jautājumos.

c)   Drošības klauzulas

Padome iekļāva divas papildu drošības klauzulas, lai ņemtu vērā iespējamas situācijas nākotnē, kad, atsaucoties uz zinātnisku pamatojumu, dalībvalstis uzskata, ka ir jāatļauj izmantot primātus, kas nav cilvēkveidīgie primāti, tādās jomās, kas nav saistītas novājinošām un dzīvību apdraudošām cilvēku saslimšanām, vai arī pārsniedz procedūru smaguma augstāko robežu. Minētā atļauja var būt tikai provizoriska un tās kontroli īsteno Savienība.

d)   Procedūru smaguma klasifikācija

Pievienojoties Parlamenta pieejai, Padome direktīvā ieviesa procedūru smaguma vienotas klasifikācijas sistēmu.

2.   Padomes nostāja attiecībā uz Eiropas Parlamenta izdarītajiem grozījumiem

Lai panāktu drīzu vienošanos, Padome izskatīja visus Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus. Grozījumus pieņēma pilnībā vai daļēji, ja tas bija iespējams; dažkārt, lai ņemtu vērā ierosinātā grozījuma būtību, grozīja kādu citu pantu vai apsvērumu.

Tādējādi Padome savā nostājā –

| — | pilnībā (dažreiz mainot formulējumu), daļēji vai pēc būtības ņēma vērā šādus grozījumus: 28., 30., 31., 33., 35., 37., 43., 47., 48., 49., 50., 51., 52., 53., 54., 55., 56., 59., 60., 61., 64., 65., 66., 67., 68., 69., 70. + 175., 71. + 185., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 81., 82., 83., 84., 85., 87., 89., 91., 92., 97., 98., 99., 100., 101., 102., 103., 105., 108., 109., 110., 112., 114., 115., 116., 117., 119., 121., 123., 124., 125., 126., 127., 129., 135., 136., 139., 140., 141., 142., 145., 150., 151., 152., 160., 161., 168., 169., 170., 193. un 194.; |
| --- | --- |

—

pilnībā (dažreiz mainot formulējumu), daļēji vai pēc būtības ņēma vērā šādus grozījumus: 28., 30., 31., 33., 35., 37., 43., 47., 48., 49., 50., 51., 52., 53., 54., 55., 56., 59., 60., 61., 64., 65., 66., 67., 68., 69., 70. + 175., 71. + 185., 72., 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 81., 82., 83., 84., 85., 87., 89., 91., 92., 97., 98., 99., 100., 101., 102., 103., 105., 108., 109., 110., 112., 114., 115., 116., 117., 119., 121., 123., 124., 125., 126., 127., 129., 135., 136., 139., 140., 141., 142., 145., 150., 151., 152., 160., 161., 168., 169., 170., 193. un 194.;

| — | tai nebija pieņemami šādi grozījumi: 29., 32., 34., 36., 38., 39., 40., 41., 42., 44., 46., 57., 58., 62., 63., 80., 86., 88., 90., 93., 94., 95., 96., 104., 111., 113., 118., 120., 122., 128., 131. + 187., 132., 134., 137., 138., 143., 144., 147., 148., 153., 154., 155., 156., 157., 158., 159., 167., 176. + 186., 178. un 180. |
| --- | --- |

—

tai nebija pieņemami šādi grozījumi: 29., 32., 34., 36., 38., 39., 40., 41., 42., 44., 46., 57., 58., 62., 63., 80., 86., 88., 90., 93., 94., 95., 96., 104., 111., 113., 118., 120., 122., 128., 131. + 187., 132., 134., 137., 138., 143., 144., 147., 148., 153., 154., 155., 156., 157., 158., 159., 167., 176. + 186., 178. un 180.

---

(1)  Dok. 9312/09.

(2)  NAT/422 - CESE 874/2009.

---