# Uradni list C 230E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.230.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 230E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5326. avgust 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.230.slv

Uradni list

Evropske unije

C 230E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5326. avgust 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 7. oktobra in 8. oktobra 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 41 E, 18.2.2010.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 8. októbra 2009 |
| 2010/C 230E/01 | Vrh G20 v PittsburguResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o vrhu skupine G20 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu | 1 |
| 2010/C 230E/02 | Učinki svetovne gospodarske krize na države v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje | 7 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 7. oktobra in 8. oktobra 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 41 E, 18.2.2010.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 8. októbra 2009

2010/C 230E/01

Vrh G20 v PittsburguResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o vrhu skupine G20 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu

1

2010/C 230E/02

Učinki svetovne gospodarske krize na države v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje

7

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Sreda, 7. oktobra 2009 |
| 2010/C 230E/03 | Ustanovitev, naloge, številčna sestava in trajanje mandata Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizoSklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2009 o ustanovitvi, nalogah, številčni sestavi in trajanju mandata Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo | 11 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 7. oktobra 2009

2010/C 230E/03

Ustanovitev, naloge, številčna sestava in trajanje mandata Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizoSklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2009 o ustanovitvi, nalogah, številčni sestavi in trajanju mandata Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo

11

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 8. októbra 2009 |
| 2010/C 230E/04 | Uporaba Solidarnostnega sklada EU: Italija - potres v AbruzzijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0445 – C7-0122/2009 – 2009/2083(BUD)) | 13 |
| PRILOGA | 14 |
| 2010/C 230E/05 | Preprečevanje in reševanje sporov glede izvajanja pristojnosti v kazenskih postopkih *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o pobudi Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske za sprejetje okvirnega sklepa Sveta 2009/.../PNZ o preprečevanju in reševanju sporov o izvajanju pristojnosti v kazenskih postopkih (08535/2009 – C7-0205/2009 – 2009/0802(CNS)) | 15 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 8. októbra 2009

2010/C 230E/04

Uporaba Solidarnostnega sklada EU: Italija - potres v AbruzzijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0445 – C7-0122/2009 – 2009/2083(BUD))

13

PRILOGA

14

2010/C 230E/05

Preprečevanje in reševanje sporov glede izvajanja pristojnosti v kazenskih postopkih *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o pobudi Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske za sprejetje okvirnega sklepa Sveta 2009/.../PNZ o preprečevanju in reševanju sporov o izvajanju pristojnosti v kazenskih postopkih (08535/2009 – C7-0205/2009 – 2009/0802(CNS))

15

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2009—2010 Seje: 7. oktobra in 8. oktobra 2009 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 41 E, 18.2.2010. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 8. októbra 2009

| 26.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 230/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 230/1

---

Četrtek, 8. októbra 2009Vrh G20 v Pittsburgu

P7_TA(2009)0028

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o vrhu skupine G20 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu

2010/C 230 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju izjave voditeljev, ki je sledila vrhu skupine G20 z dne 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu,

ob upoštevanju izjave voditeljev (Svetovni načrt za obnovo in reforme), ki je sledila vrhu skupine G20 v Londonu, ter svojih izjav o „Krepitvi finančnega sistema“ in „Zagotovitvi virov prek mednarodnih finančnih institucij“, z dne 2. aprila 2009,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2009 o vrhu skupine G20 v Londonu 2. aprila 2009 (1),

ob upoštevanju izjave po srečanju skupine G20 v Washingtonu o finančnih trgih in svetovnem gospodarstvu, z dne 15. novembra 2008,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2009 z naslovom:„Podpora državam v razvoju pri obvladovanju krize“ (KOM(2009)0160),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. avgusta 2009 z naslovom „BDP in več: Merjenje napredka v svetu, ki se spreminja“ (KOM(2009)0433),

ob upoštevanju svojih resolucij o podnebnih spremembah, zlasti resolucij z dne 4. februarja 2009 o „2050: Prihodnost se začenja danes priporočila za prihodnjo celovito politiko EU o podnebnih spremembah“ (2) in 11. marca 2009 o strategiji EU za vseobsegajoči sporazum o podnebnih spremembah v Københavnu in ustrezno financiranje politike o podnebnih spremembah (3),

ob upoštevanju resolucije Mednarodne organizacije dela z dne 19. junija 2009 z naslovom „Okrevanje po krizi: globalni pakt o zaposlovanju“,

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Združenih narodov in zaveze držav članic za pomoč v boju proti lakoti in revščini,

ob upoštevanju izjave, izdane po neformalnem srečanju voditeljev držav ali vlad držav članic z dne 17. septembra 2009 z naslovom „skupni pristop za vrh skupine G20 v Pittsburghu“,

ob upoštevanju končnega poročila Komisije za merjenje gospodarske storilnosti in družbenega napredka na alternativne kazalnike,

ob upoštevanju člena 110(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker proces oživljanja gospodarstva še ni končan; ker je še vedno najpomembnejše in najnujnejše boriti se proti rastoči brezposelnosti; ker je zlasti brezposelnost v Evropski uniji julija 2009 dosegla najvišjo raven v zadnjih desetih letih, 9,5 %, in ker se pričakuje. da bo še naraščala, |
| --- | --- |

A.

ker proces oživljanja gospodarstva še ni končan; ker je še vedno najpomembnejše in najnujnejše boriti se proti rastoči brezposelnosti; ker je zlasti brezposelnost v Evropski uniji julija 2009 dosegla najvišjo raven v zadnjih desetih letih, 9,5 %, in ker se pričakuje. da bo še naraščala,

| B. | ker je glavni izziv, s katerim se je treba spoprijeti, da bi zagotovili ponovno gospodarsko rast, obnovitev zasebnega povpraševanja; ker je za močno, uravnoteženo in trajnostno gospodarsko rast zelo pomemben odločilen napredek na področju reform, |
| --- | --- |

B.

ker je glavni izziv, s katerim se je treba spoprijeti, da bi zagotovili ponovno gospodarsko rast, obnovitev zasebnega povpraševanja; ker je za močno, uravnoteženo in trajnostno gospodarsko rast zelo pomemben odločilen napredek na področju reform,

| C. | ker bi morali sedanje gospodarske težave izkoristiti kot priložnost za spodbujanje lizbonskih in göteborških ciljev, za ponovne zaveze za boj proti brezposelnosti in podnebnim spremembam ter za zmanjšanje porabe energije in oblikovanje EU strategije, ki bo omogočila prehod od kriznega upravljanja na dolgoročno trajnostno okrevanje gospodarstva, |
| --- | --- |

C.

ker bi morali sedanje gospodarske težave izkoristiti kot priložnost za spodbujanje lizbonskih in göteborških ciljev, za ponovne zaveze za boj proti brezposelnosti in podnebnim spremembam ter za zmanjšanje porabe energije in oblikovanje EU strategije, ki bo omogočila prehod od kriznega upravljanja na dolgoročno trajnostno okrevanje gospodarstva,

| D. | ker so večje pomanjkljivosti regulacije in nadzora poleg nepremišljenega in neodgovornega tveganja nekaterih finančnih institucij ter prekomernega zagotavljanja likvidnosti zaradi ohlapne monetarne politike v nekaterih delih sveta pomembno prispevali k sedanji krizi, |
| --- | --- |

D.

ker so večje pomanjkljivosti regulacije in nadzora poleg nepremišljenega in neodgovornega tveganja nekaterih finančnih institucij ter prekomernega zagotavljanja likvidnosti zaradi ohlapne monetarne politike v nekaterih delih sveta pomembno prispevali k sedanji krizi,

| E. | ker je mednarodno usklajevanje bistveno za gospodarstvo, je za preprečitev protekcionističnih teženj potrebno intenzivno večstransko sodelovanje, politično neukrepanje pa utegne spodbuditi finančne ustanove, da pričnejo spet delati po starem, |
| --- | --- |

E.

ker je mednarodno usklajevanje bistveno za gospodarstvo, je za preprečitev protekcionističnih teženj potrebno intenzivno večstransko sodelovanje, politično neukrepanje pa utegne spodbuditi finančne ustanove, da pričnejo spet delati po starem,

| F. | ker imajo voditelji držav skupine G20 skupno odgovornost za ublažitev socialnih posledic krize, zlasti v državah v razvoju, ki so jih hudo prizadeli posredni učinki krize, |
| --- | --- |

F.

ker imajo voditelji držav skupine G20 skupno odgovornost za ublažitev socialnih posledic krize, zlasti v državah v razvoju, ki so jih hudo prizadeli posredni učinki krize,

| G. | ker so offshore jurisdikcije spodkopale finančne predpise in ovirajo doseganje razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

G.

ker so offshore jurisdikcije spodkopale finančne predpise in ovirajo doseganje razvojnih ciljev tisočletja,

Splošne pripombe: obnovitev rasti

| 1. | pozdravlja dogovore, dosežene na vrhu skupine G20, vključno z zavezo o izogibanju prezgodnji ukinitvi spodbud; vseeno z zaskrbljenostjo opaža hitro naraščanje javnega dolga in proračunskega primanjkljaja; poudarja, da je treba vzpostaviti zdrave javne finance in zagotoviti dolgoročno proračunsko vzdržnost, da bi preprečili nalaganje pretežkega bremena prihodnjim generacijam; poziva, da je treba učinkovite strategije umika oblikovati nemudoma, da jih bo mogoče hitro izvesti takoj, ko bo to omogočala oživitev gospodarstva; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dogovore, dosežene na vrhu skupine G20, vključno z zavezo o izogibanju prezgodnji ukinitvi spodbud; vseeno z zaskrbljenostjo opaža hitro naraščanje javnega dolga in proračunskega primanjkljaja; poudarja, da je treba vzpostaviti zdrave javne finance in zagotoviti dolgoročno proračunsko vzdržnost, da bi preprečili nalaganje pretežkega bremena prihodnjim generacijam; poziva, da je treba učinkovite strategije umika oblikovati nemudoma, da jih bo mogoče hitro izvesti takoj, ko bo to omogočala oživitev gospodarstva;

| 2. | meni, da so potrebni novi kazalci in računovodski okviri za trajnostni razvoj, ki niso omejeni na BDP, da bi se lahko izmerila blaginja in okoljski vpliv človekovih dejavnosti, ter bi tako postali smernice za smer in oceno okrevanja svetovnega gospodarstva; |
| --- | --- |

2.

meni, da so potrebni novi kazalci in računovodski okviri za trajnostni razvoj, ki niso omejeni na BDP, da bi se lahko izmerila blaginja in okoljski vpliv človekovih dejavnosti, ter bi tako postali smernice za smer in oceno okrevanja svetovnega gospodarstva;

| 3. | poudarja, da je treba prednostno zagotoviti močno in trajnostno rast realnega gospodarstva, delovanje kapitalskih trgov in posojil, podporo in spodbujanje zaposlenosti ter obvarovati ljudi pred negativnimi posledicami krize, pri tem pa posebno skrb posvetiti najrevnejšim in najranljivejšim; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba prednostno zagotoviti močno in trajnostno rast realnega gospodarstva, delovanje kapitalskih trgov in posojil, podporo in spodbujanje zaposlenosti ter obvarovati ljudi pred negativnimi posledicami krize, pri tem pa posebno skrb posvetiti najrevnejšim in najranljivejšim;

| 4. | pozdravlja dejstvo, da je vrh skupine G20 na vrhu obravnaval svetovna neravnovesja, ki so vzrok finančne krize; opozarja, da je treba za preprečitev finančnih kriz v prihodnje obravnavati temeljne vzroke (tudi prevelike trgovinske primanjkljaje ali presežke), ki imajo veliko širši vpliv kot le na bančno in finančno regulacijo ter institucionalno upravljanje; meni, da je treba za učinkovit večstranski odgovor na krizo obravnavati vzroke za neravnovesja v menjalnih razmerjih in nestabilne cene blaga znotraj večstranskih okvirov; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja dejstvo, da je vrh skupine G20 na vrhu obravnaval svetovna neravnovesja, ki so vzrok finančne krize; opozarja, da je treba za preprečitev finančnih kriz v prihodnje obravnavati temeljne vzroke (tudi prevelike trgovinske primanjkljaje ali presežke), ki imajo veliko širši vpliv kot le na bančno in finančno regulacijo ter institucionalno upravljanje; meni, da je treba za učinkovit večstranski odgovor na krizo obravnavati vzroke za neravnovesja v menjalnih razmerjih in nestabilne cene blaga znotraj večstranskih okvirov;

| 5. | obžaluje da voditelji držav skupine G20 niso ocenili največje pomanjkljivosti v regulaciji in nadzoru, ki so povzročile finančno krizo, s čimer bi se bilo mogoče izogniti enakim regulativnim in nadzornim napakam v prihodnje in s tem še eni tovrstni krizi; obžaluje tudi, da voditelji držav skupine G20 niso dosegli napredka glede financiranja svetovnega boja proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

5.

obžaluje da voditelji držav skupine G20 niso ocenili največje pomanjkljivosti v regulaciji in nadzoru, ki so povzročile finančno krizo, s čimer bi se bilo mogoče izogniti enakim regulativnim in nadzornim napakam v prihodnje in s tem še eni tovrstni krizi; obžaluje tudi, da voditelji držav skupine G20 niso dosegli napredka glede financiranja svetovnega boja proti podnebnim spremembam;

| 6. | pozdravlja ponovno izraženo zavezanost uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja in obljubljene uradne razvojne pomoči (ODA), vključno s pomočjo trgovini, odpisom dolgov ter zavezami iz Gleneaglesa; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja ponovno izraženo zavezanost uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja in obljubljene uradne razvojne pomoči (ODA), vključno s pomočjo trgovini, odpisom dolgov ter zavezami iz Gleneaglesa;

| 7. | pozdravlja dogovor voditeljev držav skupine G20 o prizadevanju na mednarodni ravni za uvedbo davka na finančne transakcije in poziva k hitremu delu, da bi zagotovili, da bi finančni sektor prispeval pravičen delež k gospodarskemu okrevanju in razvoju, saj so stroške krize do sedaj nosili davkoplačevalci, drugi državljani in javne službe; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dogovor voditeljev držav skupine G20 o prizadevanju na mednarodni ravni za uvedbo davka na finančne transakcije in poziva k hitremu delu, da bi zagotovili, da bi finančni sektor prispeval pravičen delež k gospodarskemu okrevanju in razvoju, saj so stroške krize do sedaj nosili davkoplačevalci, drugi državljani in javne službe;

Delovna mesta, delovna mesta, delovna mesta

| 8. | pozdravlja odločitev voditeljev držav skupine G20, da postavijo dostojna delovna mesta v središče okrevanja in reform, ter zlasti pozdravlja dogovor o vlogi, ki bo dodeljena Mednarodni organizaciji dela; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja odločitev voditeljev držav skupine G20, da postavijo dostojna delovna mesta v središče okrevanja in reform, ter zlasti pozdravlja dogovor o vlogi, ki bo dodeljena Mednarodni organizaciji dela;

| 9. | pozdravlja zavezanost voditeljev držav skupine G20, da se bo s krizo zaposlovanja spoprijela na mednarodni ravni in okrepila podporo najranljivejšim skupinam, saj je prav njih kriza najhuje prizadela in najbolj potrebujejo skupno ukrepanje; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev svetovnega sistema za opozarjanje na vplive kriz in ranljivost; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja zavezanost voditeljev držav skupine G20, da se bo s krizo zaposlovanja spoprijela na mednarodni ravni in okrepila podporo najranljivejšim skupinam, saj je prav njih kriza najhuje prizadela in najbolj potrebujejo skupno ukrepanje; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev svetovnega sistema za opozarjanje na vplive kriz in ranljivost;

| 10. | zahteva, da mednarodna skupnost svojo zavezanost izrazi v konkretnih ukrepih, te pa naj izvaja zlasti s podpiranjem trdnega programa za ekološka delovna mesta; |
| --- | --- |

10.

zahteva, da mednarodna skupnost svojo zavezanost izrazi v konkretnih ukrepih, te pa naj izvaja zlasti s podpiranjem trdnega programa za ekološka delovna mesta;

| 11. | se strinja, da je za gospodarsko rast v prihodnje treba izdelati okvir, usmerjen v zaposlovanje, in postaviti spodbujanje dostojnega dela v jedro načrtov za oživitev gospodarstva; |
| --- | --- |

11.

se strinja, da je za gospodarsko rast v prihodnje treba izdelati okvir, usmerjen v zaposlovanje, in postaviti spodbujanje dostojnega dela v jedro načrtov za oživitev gospodarstva;

| 12. | pozdravlja globalni pakt o delovnih mestih Mednarodne organizacije dela in poziva k njegovemu takojšnjemu izvajanju; poziva zlasti k oblikovanju mednarodnega proticikličnega sklada za delovna mesta in pripravi smelih svežnjev fiskalnih spodbud za ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest z učinkovitimi službami za zaposlovanje, ter močni socialni politiki, ki bo ranljivim skupinam nudila podporo, minimalnim plačam pa zagotavljala kupno moč; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja globalni pakt o delovnih mestih Mednarodne organizacije dela in poziva k njegovemu takojšnjemu izvajanju; poziva zlasti k oblikovanju mednarodnega proticikličnega sklada za delovna mesta in pripravi smelih svežnjev fiskalnih spodbud za ustvarjanje in ohranjanje delovnih mest z učinkovitimi službami za zaposlovanje, ter močni socialni politiki, ki bo ranljivim skupinam nudila podporo, minimalnim plačam pa zagotavljala kupno moč;

| 13. | vztraja, da je pri tem ključna ratifikacija in izvajanje konvencij Mednarodne organizacije dela, in zahteva, da se te konvencije vključijo v trgovinske sporazume Svetovne trgovinske organizacije; poziva tudi k dodatni krepitvi sodelovanja med ključnimi mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

13.

vztraja, da je pri tem ključna ratifikacija in izvajanje konvencij Mednarodne organizacije dela, in zahteva, da se te konvencije vključijo v trgovinske sporazume Svetovne trgovinske organizacije; poziva tudi k dodatni krepitvi sodelovanja med ključnimi mednarodnimi organizacijami;

| 14. | podpira pobude za nove vrste finančnih storitev, kot je mikrofinanciranje, s katerimi naj bi se izboljšal dostop najrevnejših do finančnih storitev; |
| --- | --- |

14.

podpira pobude za nove vrste finančnih storitev, kot je mikrofinanciranje, s katerimi naj bi se izboljšal dostop najrevnejših do finančnih storitev;

| 15. | vztraja, da je za preprečevanje deflacije plač in zagotovitev njihove rasti v skladu z rastjo produktivnosti treba podpirati socialni dialog na vseh ravneh; |
| --- | --- |

15.

vztraja, da je za preprečevanje deflacije plač in zagotovitev njihove rasti v skladu z rastjo produktivnosti treba podpirati socialni dialog na vseh ravneh;

Krepitev finančnega nadzora in predpisov

| 16. | pozdravlja poziv finančnim ministrom držav skupine G20 in guvernerjem centralnih bank, naj dosežejo dogovor o mednarodnem okviru reform na naslednjih kritičnih področjih finančnega sektorja:






  — | ustvarjanje kakovostnega kapitala in zmanjševanje procikličnosti, |
| --- | --- | --- |

16.

pozdravlja poziv finančnim ministrom držav skupine G20 in guvernerjem centralnih bank, naj dosežejo dogovor o mednarodnem okviru reform na naslednjih kritičnih področjih finančnega sektorja:

—

ustvarjanje kakovostnega kapitala in zmanjševanje procikličnosti,

| — | preoblikovanje prakse nadomestil, da bi okrepili finančno stabilnost, |
| --- | --- |

—

preoblikovanje prakse nadomestil, da bi okrepili finančno stabilnost,

| — | izboljšanje zunajborznega trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti, |
| --- | --- |

—

izboljšanje zunajborznega trgovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti,

| — | obravnava čezmejnih rešitev in sistemsko pomembnih finančnih institucij, |
| --- | --- |

—

obravnava čezmejnih rešitev in sistemsko pomembnih finančnih institucij,

| — | reforma nadzora v finančnem sektorju, skladna s svetovnim okvirom; |
| --- | --- |

—

reforma nadzora v finančnem sektorju, skladna s svetovnim okvirom;

| 17. | odobrava pripravljenost na preoblikovanje sistema svetovne finančne regulacije in se strinja, da je bil dosežen precejšen napredek, vendar meni, da se številne dogovorjene spremembe še ne izvajajo v celoti in bo potrebnega še veliko dela; |
| --- | --- |

17.

odobrava pripravljenost na preoblikovanje sistema svetovne finančne regulacije in se strinja, da je bil dosežen precejšen napredek, vendar meni, da se številne dogovorjene spremembe še ne izvajajo v celoti in bo potrebnega še veliko dela;

| 18. | opozarja na obljubo voditeljev držav skupine G20 o popolnem nadzoru vseh sistemsko pomembnih institucij in finančnih instrumentov; meni, da je pri nadzoru finančnega trga potreben bolj centraliziran pristop, da bi preprečili krize v prihodnosti, in zagovarja stališče, da si mora Evropska unija prizadevati za krepkejšo nadzorno finančno strukturo, cilj pa bi moral biti enoten finančni nadzorni organ; |
| --- | --- |

18.

opozarja na obljubo voditeljev držav skupine G20 o popolnem nadzoru vseh sistemsko pomembnih institucij in finančnih instrumentov; meni, da je pri nadzoru finančnega trga potreben bolj centraliziran pristop, da bi preprečili krize v prihodnosti, in zagovarja stališče, da si mora Evropska unija prizadevati za krepkejšo nadzorno finančno strukturo, cilj pa bi moral biti enoten finančni nadzorni organ;

| 19. | meni, da mora mednarodno usklajevanje pripeljati do postopnega splošnega nadgrajevanja previdnostnih pravil, da bi se izognili regulatorni arbitraži; poudarja, da napredek, dosežen v širšem okviru G20, predstavlja t.i. pristop minimalnega usklajevanja, ki Evropski uniji ne sme preprečevati uporabe strožjih standardov; s tem v zvezi pozdravlja večjo ambicioznost Evropske unije pri zahtevah po regulaciji in nadzoru ter njunem obsegu, kar je razvidno iz zakonodaje, ki je bila nedavno sprejeta ali o kateri se razpravlja; |
| --- | --- |

19.

meni, da mora mednarodno usklajevanje pripeljati do postopnega splošnega nadgrajevanja previdnostnih pravil, da bi se izognili regulatorni arbitraži; poudarja, da napredek, dosežen v širšem okviru G20, predstavlja t.i. pristop minimalnega usklajevanja, ki Evropski uniji ne sme preprečevati uporabe strožjih standardov; s tem v zvezi pozdravlja večjo ambicioznost Evropske unije pri zahtevah po regulaciji in nadzoru ter njunem obsegu, kar je razvidno iz zakonodaje, ki je bila nedavno sprejeta ali o kateri se razpravlja;

| 20. | pozdravlja ponovno izraženo zavezanost za vzpostavitev finančnih institucij s strožjimi pravili za prevzemanje tveganja, upravljanje, ki bo usklajevalo nadomestila in dolgoročno uspešnost, ter splošno večjo preglednost; toplo pozdravlja zavezanost, da se okvir drugega baselskega sporazuma sprejme do leta 2011 in uvede mednarodno usklajen kazalnik finančnega vzvoda; meni, da morajo ta splošna načela in cilje upoštevati vsi udeleženci na trgu vedno, kadar je ogrožena zaščita vlagateljev, davkoplačevalcev in potrošnikov; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja ponovno izraženo zavezanost za vzpostavitev finančnih institucij s strožjimi pravili za prevzemanje tveganja, upravljanje, ki bo usklajevalo nadomestila in dolgoročno uspešnost, ter splošno večjo preglednost; toplo pozdravlja zavezanost, da se okvir drugega baselskega sporazuma sprejme do leta 2011 in uvede mednarodno usklajen kazalnik finančnega vzvoda; meni, da morajo ta splošna načela in cilje upoštevati vsi udeleženci na trgu vedno, kadar je ogrožena zaščita vlagateljev, davkoplačevalcev in potrošnikov;

| 21. | poziva Komisijo, naj zaveze z vrha skupine G20 o nagradah hitro prenese v zavezujočo ES zakonodajo; zato poziva voditelje držav skupine G20, naj zaostrijo svoje predloge glede ustvarjanja kapitala in reformiranja prakse nadomestil ter pri sankcioniranju zagotovijo doslednost nadzornih organov po vsem svetu; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj zaveze z vrha skupine G20 o nagradah hitro prenese v zavezujočo ES zakonodajo; zato poziva voditelje držav skupine G20, naj zaostrijo svoje predloge glede ustvarjanja kapitala in reformiranja prakse nadomestil ter pri sankcioniranju zagotovijo doslednost nadzornih organov po vsem svetu;

| 22. | meni, da je treba nujno izvajati načela za čezmejno sodelovanje pri kriznem upravljanju; poziva odbor za finančno stabilnost, naj se pred odobritvijo predlogov za sistemsko pomembne finančne institucije, ki naj bi bili sprejeti do konca oktobra 2010, posvetuje s Parlamentom; |
| --- | --- |

22.

meni, da je treba nujno izvajati načela za čezmejno sodelovanje pri kriznem upravljanju; poziva odbor za finančno stabilnost, naj se pred odobritvijo predlogov za sistemsko pomembne finančne institucije, ki naj bi bili sprejeti do konca oktobra 2010, posvetuje s Parlamentom;

| 23. | priznava, da je bilo na področju boja proti jurisdikcijam, ki niso pripravljene sodelovati (t. i. davčne oaze), doseženega veliko, a ne dovolj; poziva svetovni forum o preglednosti in izmenjavi informacij, naj izboljša preglednost na področju davkov in izmenjavo informacij, da bodo lahko države polno izvrševale svojo davčno zakonodajo, da bi zaščitile svojo osnovo; podpira skupino G20 pri sprejetju ukrepov proti davčnim oazam od marca 2010 v primerih nesodelovanja; |
| --- | --- |

23.

priznava, da je bilo na področju boja proti jurisdikcijam, ki niso pripravljene sodelovati (t. i. davčne oaze), doseženega veliko, a ne dovolj; poziva svetovni forum o preglednosti in izmenjavi informacij, naj izboljša preglednost na področju davkov in izmenjavo informacij, da bodo lahko države polno izvrševale svojo davčno zakonodajo, da bi zaščitile svojo osnovo; podpira skupino G20 pri sprejetju ukrepov proti davčnim oazam od marca 2010 v primerih nesodelovanja;

| 24. | pozdravlja premik naprej glede bančne tajnosti, zlasti razširitev svetovnega foruma OECD o preglednosti in izmenjavi informacij; ugotavlja pa, da nekatere davčne oblasti, ki so se zavezale k izvajanju standardov, še niso izpolnile danih obljub; poziva k vzpostavitvi učinkovitega sistema preprečevanja, odkrivanja in sodnega pregona davčnih utaj; poudarja, kako pomembno je oblikovati standardiziran sistem poročanja; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja premik naprej glede bančne tajnosti, zlasti razširitev svetovnega foruma OECD o preglednosti in izmenjavi informacij; ugotavlja pa, da nekatere davčne oblasti, ki so se zavezale k izvajanju standardov, še niso izpolnile danih obljub; poziva k vzpostavitvi učinkovitega sistema preprečevanja, odkrivanja in sodnega pregona davčnih utaj; poudarja, kako pomembno je oblikovati standardiziran sistem poročanja;

| 25. | obžaluje, da voditelji držav skupine G20 niso načeli vprašanja moralnega tveganja, vprašanje povezave med bonitetnimi standardi za sistemske institucije in morebitnimi stroški, povezanimi z zlomom takih finančnih institucij, pa je bilo preloženo na oktober 2010; poziva k temu, da se v predlogih zajame tudi vprašanje prestrukturiranja in revizije poslovnih modelov v finančnem sektorju ter vprašanje institucij, ki so prevelike, da bi lahko propadle; |
| --- | --- |

25.

obžaluje, da voditelji držav skupine G20 niso načeli vprašanja moralnega tveganja, vprašanje povezave med bonitetnimi standardi za sistemske institucije in morebitnimi stroški, povezanimi z zlomom takih finančnih institucij, pa je bilo preloženo na oktober 2010; poziva k temu, da se v predlogih zajame tudi vprašanje prestrukturiranja in revizije poslovnih modelov v finančnem sektorju ter vprašanje institucij, ki so prevelike, da bi lahko propadle;

Krepitev svetovnih finančnih institucij

| 26. | pozdravlja načrt voditeljev držav skupine G20 za reformo Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke ter poziva, naj se reforme začnejo izvajati čim prej; pričakuje daljnosežno reformo svetovnega gospodarskega in finančnega upravljanja; podpira izboljšave Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke, saj gre za osrednji element prizadevanj za izboljšanje verodostojnosti, legitimnosti in učinkovitosti teh institucij; pričakuje, da se bo zastopanost držav v razvoju v mednarodnih finančnih institucijah izboljšala; pozdravlja zavezo, da bo na področju deleža kvot prišlo do premika k dinamičnim državam s trgi v vzponu in državam v razvoju; ponovno opozarja, da se je treba izogibati prociklični politiki, namesto nje pa poiskati pot do okrevanja; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja načrt voditeljev držav skupine G20 za reformo Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke ter poziva, naj se reforme začnejo izvajati čim prej; pričakuje daljnosežno reformo svetovnega gospodarskega in finančnega upravljanja; podpira izboljšave Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke, saj gre za osrednji element prizadevanj za izboljšanje verodostojnosti, legitimnosti in učinkovitosti teh institucij; pričakuje, da se bo zastopanost držav v razvoju v mednarodnih finančnih institucijah izboljšala; pozdravlja zavezo, da bo na področju deleža kvot prišlo do premika k dinamičnim državam s trgi v vzponu in državam v razvoju; ponovno opozarja, da se je treba izogibati prociklični politiki, namesto nje pa poiskati pot do okrevanja;

| 27. | poziva k oblikovanju mehanizma, s katerim se bo delež novih prispevkov držav članic Mednarodnega denarnega sklada v posebne pravice črpanja iz tega sklada prenesel na države z nizkimi dohodki, kar bi lahko podvojilo srednjeročne zmogljivosti Mednarodnega denarnega sklada za ugodna posojila; |
| --- | --- |

27.

poziva k oblikovanju mehanizma, s katerim se bo delež novih prispevkov držav članic Mednarodnega denarnega sklada v posebne pravice črpanja iz tega sklada prenesel na države z nizkimi dohodki, kar bi lahko podvojilo srednjeročne zmogljivosti Mednarodnega denarnega sklada za ugodna posojila;

| 28. | pozdravlja zavezanost voditeljev držav skupine G20 k odprtemu svetovnemu gospodarstvu; meni, da je oživitev svetovne trgovine zelo pomembna za obnovitev svetovne rasti; v zvezi s tem ponavlja stališče, da nasprotuje vsem oblikam protekcionizma in si še naprej prizadeva za zagotavljanje dostopa na trg, ki držav v razvoju ne postavlja v slabši položaj, z odpravo neselektivnih carinskih in necarinskih ovir ter spoštovanjem pravil proste in pravične trgovine; odločno vztraja pri iskanju splošnega, ambicioznega in uravnoteženega zaključka pogajalskega kroga iz Dohe, ki bo skladen z njegovim mandatom, in poziva voditelje, naj ne pozabijo, kaj je končni cilj tega kroga; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja zavezanost voditeljev držav skupine G20 k odprtemu svetovnemu gospodarstvu; meni, da je oživitev svetovne trgovine zelo pomembna za obnovitev svetovne rasti; v zvezi s tem ponavlja stališče, da nasprotuje vsem oblikam protekcionizma in si še naprej prizadeva za zagotavljanje dostopa na trg, ki držav v razvoju ne postavlja v slabši položaj, z odpravo neselektivnih carinskih in necarinskih ovir ter spoštovanjem pravil proste in pravične trgovine; odločno vztraja pri iskanju splošnega, ambicioznega in uravnoteženega zaključka pogajalskega kroga iz Dohe, ki bo skladen z njegovim mandatom, in poziva voditelje, naj ne pozabijo, kaj je končni cilj tega kroga;

| 29. | pozdravlja dejstvo, da so voditelji držav skupine G20 priznali pomen bolj trajnostnega svetovnega gospodarstva; poudarja tudi, da je treba na prihodnji okvirni konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah v Københavnu (UNFCCC) nujno doseči obvezujoč dogovor o podnebnih spremembah; vendar poudarja, da bi morali voditelji držav skupine G20 priznati obsežnost svetovnih izzivov glede trajnosti; finančne ministre skupine G20 poziva, naj zagotovijo sredstva za podporo bližnjim ukrepom v zvezi s podnebnimi spremembami v državah v razvoju, kar je ključni sestavni del skupne odgovornosti za svetovno gospodarsko krizo; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejstvo, da so voditelji držav skupine G20 priznali pomen bolj trajnostnega svetovnega gospodarstva; poudarja tudi, da je treba na prihodnji okvirni konferenci Združenih narodov o podnebnih spremembah v Københavnu (UNFCCC) nujno doseči obvezujoč dogovor o podnebnih spremembah; vendar poudarja, da bi morali voditelji držav skupine G20 priznati obsežnost svetovnih izzivov glede trajnosti; finančne ministre skupine G20 poziva, naj zagotovijo sredstva za podporo bližnjim ukrepom v zvezi s podnebnimi spremembami v državah v razvoju, kar je ključni sestavni del skupne odgovornosti za svetovno gospodarsko krizo;

| 30. | poudarja, da je treba vse obveznosti, ki so jih prevzeli voditelji držav skupine G20, spoštovati v celoti, jih izvesti hitro ter podrobneje določiti na nacionalni in mednarodni ravni, da bi ponovno vzpostavili zaupanje in čim bolj oživili gospodarstvo; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba vse obveznosti, ki so jih prevzeli voditelji držav skupine G20, spoštovati v celoti, jih izvesti hitro ter podrobneje določiti na nacionalni in mednarodni ravni, da bi ponovno vzpostavili zaupanje in čim bolj oživili gospodarstvo;

| 31. | meni, da bi moralo biti zastopanje EU na srečanjih skupine G20 predmet poglobljene razprave med tremi glavnimi institucijami EU in državami članicami; je prepričan, da se mora Evropska unija zediniti o skupnem stališču na mednarodnih forumih, zlasti kar zadeva srečanja skupine G20, ter vztraja, da mora biti zastopanje Evropske unije na mednarodnih pogajanjih povezano; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi moralo biti zastopanje EU na srečanjih skupine G20 predmet poglobljene razprave med tremi glavnimi institucijami EU in državami članicami; je prepričan, da se mora Evropska unija zediniti o skupnem stališču na mednarodnih forumih, zlasti kar zadeva srečanja skupine G20, ter vztraja, da mora biti zastopanje Evropske unije na mednarodnih pogajanjih povezano;

| 32. | poudarja pomen dogovora o financiranju revnih držav, da se bodo lahko prilagodile podnebnim spremembam, na konferenci v Københavnu ter pomen zagotavljanja trdnih in predvidljivih mehanizmov financiranja poleg uradne razvojne pomoči; obžaluje, da je bilo to vprašanje preloženo na konferenco v Københavnu, in poudarja, da bi morala EU prispevati pravičen delež k financiranju za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki bo ustrezalo izsledkom znanstvenih raziskav o resnosti podnebnih sprememb in obsegu s tem povezanih stroškov; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen dogovora o financiranju revnih držav, da se bodo lahko prilagodile podnebnim spremembam, na konferenci v Københavnu ter pomen zagotavljanja trdnih in predvidljivih mehanizmov financiranja poleg uradne razvojne pomoči; obžaluje, da je bilo to vprašanje preloženo na konferenco v Københavnu, in poudarja, da bi morala EU prispevati pravičen delež k financiranju za ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje, ki bo ustrezalo izsledkom znanstvenih raziskav o resnosti podnebnih sprememb in obsegu s tem povezanih stroškov;

| 33. | opozarja na trajno pomanjkanje hrane in pozdravlja odločitev o sprejetju pobude Svetovne banke za hrano; poziva države darovalke, naj zagotovijo preglednost in odgovornost, kar zadeva distribucijo pomoči v hrani; |
| --- | --- |

33.

opozarja na trajno pomanjkanje hrane in pozdravlja odločitev o sprejetju pobude Svetovne banke za hrano; poziva države darovalke, naj zagotovijo preglednost in odgovornost, kar zadeva distribucijo pomoči v hrani;

*

* *

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom držav skupine G20 in Mednarodnemu denarnemu skladu. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski centralni banki, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom držav skupine G20 in Mednarodnemu denarnemu skladu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0330.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0042.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0121.

---

| 26.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 230/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 230/7

---

Četrtek, 8. októbra 2009Učinki svetovne gospodarske krize na države v razvoju

P7_TA(2009)0029

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje

2010/C 230 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju vrhunskega srečanja skupine G20 v Londonu dne 2. aprila 2009 in njene izjave o svetovnem načrtu za gospodarsko oživitev in reformo,

ob upoštevanju deklaracije tisočletja ZN z dne 8. septembra 2000, v kateri so razvojni cilji tisočletja določeni za merila, ki jih je mednarodna skupnost skupaj določila, da bi med drugim izkoreninila revščino in lakoto,

ob upoštevanju poročila Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada z naslovom „Poročilo o globalnem spremljanju 2009: izredno stanje v razvoju“ (Global Monitoring Report 2009: A Development Emergency), objavljenega aprila 2009,

ob upoštevanju poročila Svetovne banke z naslovom „Globalno financiranje razvoja: oris globalnega okrevanja 2009“ (Global Development Finance: Charting a Global Recovery 2009), objavljenega junija 2009,

ob upoštevanju konference ZN o svetovni finančni in gospodarski krizi ter njenih posledicah za razvoj in odobritev zaključkov konference Generalne skupščine ZN v Resoluciji 63/303 z dne 9. julija 2009,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2009 z naslovom „Podpora državam v razvoju pri spopadanju s krizo“ (KOM(2009)0160),

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 18. in 19. maja 2009 o podpori državam v razvoju pri spopadanju s krizo,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2006 o strateški reviziji Mednarodnega denarnega sklada (1),

ob upoštevanju študije profesorja Ngaira Woodsa o mednarodnem odzivu na svetovno krizo ter reformi mednarodnega ustroja financ in pomoči (2),

ob upoštevanju konference o inovativnem financiranju, ki je bila 28. in 29. maja 2009 v Parizu, ter mednarodne konference o financiranju razvoja, ki je od 28. novembra do 2. decembra 2008 potekala v Dohi,

ob upoštevanju poročila Odbora afriških finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank, ustanovljenega za spremljanje krize, z dne 17. marca 2009 z naslovom „Vpliv krize na afriška gospodarstva – ohranjanje rasti in zmanjševanje revščine“,

ob upoštevanju vprašanja za Komisijo z dne 3. septembra 2009 o vplivih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (O-0088/2009 – B7-0209/2009),

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega Poslovnika,

| 1. | poudarja, da države v razvoju niso povzročile globalne finančne in gospodarske krize, vendar jih je ta nesorazmerno prizadela, tako da se spopadajo s hudim nazadovanjem rasti in zaposlovanja, negativnimi učinki na trgovinsko in plačilno bilanco, močnim upadom neto pritoka zasebnega kapitala in tujih neposrednih naložb, zmanjšanim dostopom do kreditov in trgovinskega financiranja, upadom prihodkov, velikimi in nestabilnimi gibanji menjalnih tečajev, kolapsom rezerv, vse večjo nestalnostjo in padanjem cen surovin ter manjšimi prihodki od turizma; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da države v razvoju niso povzročile globalne finančne in gospodarske krize, vendar jih je ta nesorazmerno prizadela, tako da se spopadajo s hudim nazadovanjem rasti in zaposlovanja, negativnimi učinki na trgovinsko in plačilno bilanco, močnim upadom neto pritoka zasebnega kapitala in tujih neposrednih naložb, zmanjšanim dostopom do kreditov in trgovinskega financiranja, upadom prihodkov, velikimi in nestabilnimi gibanji menjalnih tečajev, kolapsom rezerv, vse večjo nestalnostjo in padanjem cen surovin ter manjšimi prihodki od turizma;

| 2. | se strinja z oceno generalnega sekretarja Združenih narodov Bana Ki Muna, da je svetovna finančna kriza privedla do izrednega stanja v razvoju, ki bi lahko ogrozilo ali celo izničilo težko izborjeni napredek pri zmanjševanju revščine, lakote in umrljivosti mater in otrok ter pospeševanju osnovnošolske vzgoje, enakosti med spoloma, dostopa do čiste vode in primerne higiene, skratka, da ta kriza ogroža napredek pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti tistih v zvezi z zdravjem; |
| --- | --- |

2.

se strinja z oceno generalnega sekretarja Združenih narodov Bana Ki Muna, da je svetovna finančna kriza privedla do izrednega stanja v razvoju, ki bi lahko ogrozilo ali celo izničilo težko izborjeni napredek pri zmanjševanju revščine, lakote in umrljivosti mater in otrok ter pospeševanju osnovnošolske vzgoje, enakosti med spoloma, dostopa do čiste vode in primerne higiene, skratka, da ta kriza ogroža napredek pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, zlasti tistih v zvezi z zdravjem;

| 3. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je kriza, ki tako tesno sledi krizam cen živil in goriv, že terjala večje človeške žrtve in ima usodne posledice za ranljive ljudi v najrevnejših državah, saj bo stopnja brezposelnosti predvidoma porasla za 23 milijonov, samo v letu 2009 bo do 90 milijonov več skrajno revnih ljudi, ogroženo je zdravljenje 1,7 milijona okuženih z virusom HIV z zdravili, ki rešujejo življenje, in v povprečju naj bi med letoma 2009 in 2015, ciljnim letom za razvojne cilje tisočletja, v povprečju na leto umrlo od 200 000 do 400 000 več dojenčkov; |
| --- | --- |

3.

z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da je kriza, ki tako tesno sledi krizam cen živil in goriv, že terjala večje človeške žrtve in ima usodne posledice za ranljive ljudi v najrevnejših državah, saj bo stopnja brezposelnosti predvidoma porasla za 23 milijonov, samo v letu 2009 bo do 90 milijonov več skrajno revnih ljudi, ogroženo je zdravljenje 1,7 milijona okuženih z virusom HIV z zdravili, ki rešujejo življenje, in v povprečju naj bi med letoma 2009 in 2015, ciljnim letom za razvojne cilje tisočletja, v povprečju na leto umrlo od 200 000 do 400 000 več dojenčkov;

| 4. | poudarja, da v mnogih državah v razvoju prevladuje mnenje, da je kriza prizadela vse vire financiranja njihovega razvoja in da brez izdatne zunanje pomoči ne bodo mogle ohraniti težko izborjenih gospodarskih dosežkov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da v mnogih državah v razvoju prevladuje mnenje, da je kriza prizadela vse vire financiranja njihovega razvoja in da brez izdatne zunanje pomoči ne bodo mogle ohraniti težko izborjenih gospodarskih dosežkov;

| 5. | poziva EU, naj ukrepa, da bi odpravila zlorabe davčnih oaz, izogibanje plačilu davka in nezakonit beg kapitala iz držav v razvoju; zato poziva k novemu zavezujočemu svetovnemu finančnemu sporazumu, s katerim bi nadnacionalne družbe prisilili k avtomatičnemu razkritju dobička in davkov za vsako državo posebej, da se zagotovi preglednost njihovih plačil v vseh državah v razvoju, v katerih poslujejo; |
| --- | --- |

5.

poziva EU, naj ukrepa, da bi odpravila zlorabe davčnih oaz, izogibanje plačilu davka in nezakonit beg kapitala iz držav v razvoju; zato poziva k novemu zavezujočemu svetovnemu finančnemu sporazumu, s katerim bi nadnacionalne družbe prisilili k avtomatičnemu razkritju dobička in davkov za vsako državo posebej, da se zagotovi preglednost njihovih plačil v vseh državah v razvoju, v katerih poslujejo;

| 6. | je seznanjen z dejstvom, da skupina G20 prevzema kolektivno odgovornost za ublažitev socialnih učinkov krize, s katero naj bi se čim bolj omejile dolgotrajne posledice za svetovne zmogljivosti, in da ni le ponovno potrdila obstoječih zavez glede pomoči, ampak je obljubila tudi nova sredstva, ki obsegajo 50 milijard USD v podporo socialni zaščiti, okrepitvi trgovine in zaščiti razvoja v državah z nizkimi dohodki, kot dela bistvenega povečanja krizne pomoči v državah v razvoju, ter več sredstev za socialno zaščito v najrevnejših državah; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen z dejstvom, da skupina G20 prevzema kolektivno odgovornost za ublažitev socialnih učinkov krize, s katero naj bi se čim bolj omejile dolgotrajne posledice za svetovne zmogljivosti, in da ni le ponovno potrdila obstoječih zavez glede pomoči, ampak je obljubila tudi nova sredstva, ki obsegajo 50 milijard USD v podporo socialni zaščiti, okrepitvi trgovine in zaščiti razvoja v državah z nizkimi dohodki, kot dela bistvenega povečanja krizne pomoči v državah v razvoju, ter več sredstev za socialno zaščito v najrevnejših državah;

| 7. | pozdravlja odločitev, ki so jo voditelji držav G8 sprejeli julija 2009 na vrhu v L'Aquili v Italiji, da bodo darovali 20 milijard USD za razvoj podeželja in varno preskrbo s hrano; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja odločitev, ki so jo voditelji držav G8 sprejeli julija 2009 na vrhu v L'Aquili v Italiji, da bodo darovali 20 milijard USD za razvoj podeželja in varno preskrbo s hrano;

| 8. | se boji, da obljubljena finančna sredstva ne bodo zadostovala, da ne bodo osredotočena na najrevnejše države in skupine prebivalstva ter da ne bodo niti dovolj prožna niti dovolj hitra, da bi državam v razvoju prinesla vse potrebne izboljšave; |
| --- | --- |

8.

se boji, da obljubljena finančna sredstva ne bodo zadostovala, da ne bodo osredotočena na najrevnejše države in skupine prebivalstva ter da ne bodo niti dovolj prožna niti dovolj hitra, da bi državam v razvoju prinesla vse potrebne izboljšave;

| 9. | podpira zahtevo voditeljev držav G8, da se leta 2010 izvede mednarodna revizija politik za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

9.

podpira zahtevo voditeljev držav G8, da se leta 2010 izvede mednarodna revizija politik za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja;

| 10. | je seznanjen s povečanjem sredstev za Mednarodni denarni sklad in druge mednarodne finančne ustanove; pozdravlja nedavne reforme tega sklada, ki obsegajo okrepitev vloge držav v vzponu; |
| --- | --- |

10.

je seznanjen s povečanjem sredstev za Mednarodni denarni sklad in druge mednarodne finančne ustanove; pozdravlja nedavne reforme tega sklada, ki obsegajo okrepitev vloge držav v vzponu;

| 11. | je resno zaskrbljen, ker so 82 odstotkov novih posojil Mednarodnega denarnega sklada od julija 2009 prejele evropske države, samo 1,6 odstotka pa afriške države, kar kaže, da se večina razpoložljivih sredstev namenja trgom v vzponu z visokimi prihodki in državam s srednjimi prihodki, za katere je verjetneje, da bodo prejeta posojila tudi vrnili; poudarja, da so učinki prekinitve razvojnega procesa za najmanj razvite države srednjeročno bolj pogubni in trajni, kot pa jih utrpi večina najbolj naprednih držav v omejenem obdobju krize; |
| --- | --- |

11.

je resno zaskrbljen, ker so 82 odstotkov novih posojil Mednarodnega denarnega sklada od julija 2009 prejele evropske države, samo 1,6 odstotka pa afriške države, kar kaže, da se večina razpoložljivih sredstev namenja trgom v vzponu z visokimi prihodki in državam s srednjimi prihodki, za katere je verjetneje, da bodo prejeta posojila tudi vrnili; poudarja, da so učinki prekinitve razvojnega procesa za najmanj razvite države srednjeročno bolj pogubni in trajni, kot pa jih utrpi večina najbolj naprednih držav v omejenem obdobju krize;

| 12. | poziva k hitri uporabi dodatnih 6 milijard USD, pridobljenih s prodajo zalog zlata Mednarodnega denarnega sklada, za ugodnejšo in prožno finančno pomoč najrevnejšim državam; je močno zaskrbljen, ker je Mednarodni denarni sklad ocenil, da lahko pokrije zgolj približno 2 odstotka (bruto) zunanjih finančnih potreb držav z nizkimi prihodki, kar jasno kaže, da bi morale druge ustanove in donatorji zagotoviti dodatna sredstva pod ugodnejšimi pogoji in nepovratno pomoč; |
| --- | --- |

12.

poziva k hitri uporabi dodatnih 6 milijard USD, pridobljenih s prodajo zalog zlata Mednarodnega denarnega sklada, za ugodnejšo in prožno finančno pomoč najrevnejšim državam; je močno zaskrbljen, ker je Mednarodni denarni sklad ocenil, da lahko pokrije zgolj približno 2 odstotka (bruto) zunanjih finančnih potreb držav z nizkimi prihodki, kar jasno kaže, da bi morale druge ustanove in donatorji zagotoviti dodatna sredstva pod ugodnejšimi pogoji in nepovratno pomoč;

| 13. | obžaluje, da čeprav bi učinkovit odziv na krizo zahteval nov, zajeten vložek sredstev in čeprav je skupina G20 obljubila, da bo dala na voljo sredstva za socialno zaščito v najrevnejših državah, tudi z naložbami v dolgoročno zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano in s prostovoljnimi dvostranskimi prispevki v okvir Svetovne banke za izpostavljene države, vključno z instrumentom za infrastrukturno krizo in skladom za hitro socialno pomoč, se je morala Svetovna banka nazadnje vendar odzvati predvsem z lastnimi razpoložljivimi sredstvi in zmogljivostmi; |
| --- | --- |

13.

obžaluje, da čeprav bi učinkovit odziv na krizo zahteval nov, zajeten vložek sredstev in čeprav je skupina G20 obljubila, da bo dala na voljo sredstva za socialno zaščito v najrevnejših državah, tudi z naložbami v dolgoročno zagotavljanje zanesljive preskrbe s hrano in s prostovoljnimi dvostranskimi prispevki v okvir Svetovne banke za izpostavljene države, vključno z instrumentom za infrastrukturno krizo in skladom za hitro socialno pomoč, se je morala Svetovna banka nazadnje vendar odzvati predvsem z lastnimi razpoložljivimi sredstvi in zmogljivostmi;

| 14. | meni, da je treba na prvem mestu preprosto podpirati politike, ki zmanjšujejo revščino, hkrati pa ohraniti najvišjo možno vrednost davkoplačevalskega denarja ob nespornem priznavanju človekovega dostojanstva vsakega posameznika v svetu v razvoju; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba na prvem mestu preprosto podpirati politike, ki zmanjšujejo revščino, hkrati pa ohraniti najvišjo možno vrednost davkoplačevalskega denarja ob nespornem priznavanju človekovega dostojanstva vsakega posameznika v svetu v razvoju;

| 15. | meni, da je poštena trgovina, ki prinaša vzajemne koristi, eden od temeljev mednarodne stabilnosti na finančnem trgu; se zaveda, da mora EU prispevati tako, da zmanjša subvencije, ki izkrivljajo trgovino, in trgovinske ovire, ki tako zelo škodujejo gospodarstvom držav v razvoju; |
| --- | --- |

15.

meni, da je poštena trgovina, ki prinaša vzajemne koristi, eden od temeljev mednarodne stabilnosti na finančnem trgu; se zaveda, da mora EU prispevati tako, da zmanjša subvencije, ki izkrivljajo trgovino, in trgovinske ovire, ki tako zelo škodujejo gospodarstvom držav v razvoju;

| 16. | se zaveda, da beg možganov povzroča veliko škodo strukturi kapitala v vsakem gospodarstvu; poleg tega opaža, da so v mnogih delih sveta resno in tudi zdaj zaskrbljeni, ker se selijo v tujino najboljši in najpametnejši ljudje, države v razvoju pa si ne morejo privoščiti, da bi jih izgubile; zato poziva, naj se z ustreznimi ukrepi spodbuja krožna migracija; |
| --- | --- |

16.

se zaveda, da beg možganov povzroča veliko škodo strukturi kapitala v vsakem gospodarstvu; poleg tega opaža, da so v mnogih delih sveta resno in tudi zdaj zaskrbljeni, ker se selijo v tujino najboljši in najpametnejši ljudje, države v razvoju pa si ne morejo privoščiti, da bi jih izgubile; zato poziva, naj se z ustreznimi ukrepi spodbuja krožna migracija;

| 17. | z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da Svetovna banka zato ni zmožna pomagati vrsti držav, ki jih je kriza še posebej prizadela, vendar ne dosegajo meril o izpolnjevanju pogojev pri Mednarodni banki za obnovo in razvoj ali Mednarodnem združenju za razvoj in tudi ne izpolnjujejo modelov dodeljevanja, po katerih se zahtevajo kreditna sposobnost posojilojemalca in „dokazila o uspešnosti“; meni, da se v tej neusklajenosti pri financiranju kažejo glavne težave upravljanja Svetovne banke, ki zmanjšuje tveganja za institucijo in člane, ki si ne izposojajo denarja, na račun držav članic v razvoju, ki potrebujejo pomoč; |
| --- | --- |

17.

z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da Svetovna banka zato ni zmožna pomagati vrsti držav, ki jih je kriza še posebej prizadela, vendar ne dosegajo meril o izpolnjevanju pogojev pri Mednarodni banki za obnovo in razvoj ali Mednarodnem združenju za razvoj in tudi ne izpolnjujejo modelov dodeljevanja, po katerih se zahtevajo kreditna sposobnost posojilojemalca in „dokazila o uspešnosti“; meni, da se v tej neusklajenosti pri financiranju kažejo glavne težave upravljanja Svetovne banke, ki zmanjšuje tveganja za institucijo in člane, ki si ne izposojajo denarja, na račun držav članic v razvoju, ki potrebujejo pomoč;

| 18. | poudarja, da nezmožnost odzivanja brettonwoodskih institucij na potrebe držav z nizkimi prihodki pri premagovanju krize povzroča zlasti neizvedba reform upravljanja teh institucij, ki bi bile že zdavnaj potrebne in bi okrepile njun pomen, legitimnost, učinkovitost ter občutljivost in dovzetnost za države v razvoju; poziva, naj se te reforme čim prej izvedejo; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da nezmožnost odzivanja brettonwoodskih institucij na potrebe držav z nizkimi prihodki pri premagovanju krize povzroča zlasti neizvedba reform upravljanja teh institucij, ki bi bile že zdavnaj potrebne in bi okrepile njun pomen, legitimnost, učinkovitost ter občutljivost in dovzetnost za države v razvoju; poziva, naj se te reforme čim prej izvedejo;

| 19. | poziva EU in njene države članice, naj zaradi pomena, ki ga imajo na mednarodnem prizorišču, prevzamejo odgovornost ter si prizadevajo za hitro izvedbo vseh potrebnih reform brettonwoodskih institucij, medtem pa zapolnijo velike vrzeli v odzivu G20, Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke na krizo tako, da nudijo hitro pomoč državam v razvoju in naglo zagotovijo izplačila sredstev tistim, katerih vlaganja v izpolnjevanje razvojnih ciljev tisočletja so zdaj ogrožena zaradi zunanjega pretresa, namreč finančne krize, ki je niso mogle predvideti in je zunaj njihovega nadzora; pri tem bi morala EU in njene države članice pri uporabi javnih sredstev prejemnikov donacij ves čas spoštovati najvišje standarde odgovornosti in učinkovitosti pomoči; |
| --- | --- |

19.

poziva EU in njene države članice, naj zaradi pomena, ki ga imajo na mednarodnem prizorišču, prevzamejo odgovornost ter si prizadevajo za hitro izvedbo vseh potrebnih reform brettonwoodskih institucij, medtem pa zapolnijo velike vrzeli v odzivu G20, Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke na krizo tako, da nudijo hitro pomoč državam v razvoju in naglo zagotovijo izplačila sredstev tistim, katerih vlaganja v izpolnjevanje razvojnih ciljev tisočletja so zdaj ogrožena zaradi zunanjega pretresa, namreč finančne krize, ki je niso mogle predvideti in je zunaj njihovega nadzora; pri tem bi morala EU in njene države članice pri uporabi javnih sredstev prejemnikov donacij ves čas spoštovati najvišje standarde odgovornosti in učinkovitosti pomoči;

| 20. | je resno zaskrbljen nad tem, da se je pomoč nekaterih držav članic EU v letu 2008 realno zmanjšala; poziva te države, naj do leta 2010 izpolnijo zaveze glede uradne razvojne pomoči in pri tem upoštevajo dejstvo, da so večino držav v razvoju resno prizadele posledice svetovne finančne krize; |
| --- | --- |

20.

je resno zaskrbljen nad tem, da se je pomoč nekaterih držav članic EU v letu 2008 realno zmanjšala; poziva te države, naj do leta 2010 izpolnijo zaveze glede uradne razvojne pomoči in pri tem upoštevajo dejstvo, da so večino držav v razvoju resno prizadele posledice svetovne finančne krize;

| 21. | pozdravlja načrte EU, da se predčasno za takojšnje ukrepe nameni 8,8 milijard EUR za razvojno pomoč, proračunsko podporo ter financiranje kmetijstva in predlog, da se s 500 milijoni EUR z začasnim mehanizmom FLEX za posebej prizadete države AKP podprejo socialni izdatki v državah v razvoju; priporoča, da se proračunska podpora osredotoči na področja, kot so zdravje, dostojno delo, izobraževanje, socialne storitve in ekološka rast v obliki sektorske proračunske pomoči; poziva EU in njene države članice, naj izpolnijo finančne zaveze, opisane v programu ukrepanja glede razvojnih ciljev tisočletja; priznava načela lastništva ter pri tem poudarja vlogo, ki jo imajo države v razvoju pri določanju svojih politik, strategij in razvojnih programov, ter vzajemno odgovornost EU in njenih partneric za doseganje rezultatov v razvoju; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja načrte EU, da se predčasno za takojšnje ukrepe nameni 8,8 milijard EUR za razvojno pomoč, proračunsko podporo ter financiranje kmetijstva in predlog, da se s 500 milijoni EUR z začasnim mehanizmom FLEX za posebej prizadete države AKP podprejo socialni izdatki v državah v razvoju; priporoča, da se proračunska podpora osredotoči na področja, kot so zdravje, dostojno delo, izobraževanje, socialne storitve in ekološka rast v obliki sektorske proračunske pomoči; poziva EU in njene države članice, naj izpolnijo finančne zaveze, opisane v programu ukrepanja glede razvojnih ciljev tisočletja; priznava načela lastništva ter pri tem poudarja vlogo, ki jo imajo države v razvoju pri določanju svojih politik, strategij in razvojnih programov, ter vzajemno odgovornost EU in njenih partneric za doseganje rezultatov v razvoju;

| 22. | opozarja, da je Parlament že večkrat pozval k vključitvi Evropskega razvojnega sklada (ERS) v proračun Skupnosti, da se zagotovi demokratičen nadzor nad njegovo uporabo; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da je Parlament že večkrat pozval k vključitvi Evropskega razvojnega sklada (ERS) v proračun Skupnosti, da se zagotovi demokratičen nadzor nad njegovo uporabo;

| 23. | vendar obžaluje, da razen 100 milijonov EUR za skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko vsi drugi izdatki izvirajo iz obveznosti, ki so obstajale že prej, in terja več dodatnih finančnih sredstev; je zaskrbljen glede tega, kako namerava Komisija v prihodnjih letih zapolniti vrzel v financiranju, ki je nastala s sedanjo predčasno proračunsko pomočjo; |
| --- | --- |

23.

vendar obžaluje, da razen 100 milijonov EUR za skrbniški sklad EU za infrastrukturo za Afriko vsi drugi izdatki izvirajo iz obveznosti, ki so obstajale že prej, in terja več dodatnih finančnih sredstev; je zaskrbljen glede tega, kako namerava Komisija v prihodnjih letih zapolniti vrzel v financiranju, ki je nastala s sedanjo predčasno proračunsko pomočjo;

| 24. | poudarja, da je obseg uradne razvojne pomoči premajhen, da bi z njim tako hitro, kot zahteva resnost položaja, krili potrebe držav v razvoju, ki so se zaradi krize močno povečale, in poziva Komisijo ter države članice, naj spoštujejo svoje mednarodne zaveze ter ne ukinjajo prispevkov, namenjenih uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; poziva Komisijo, naj čim prej izdela nove predloge za inovativne mehanizme financiranja; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je obseg uradne razvojne pomoči premajhen, da bi z njim tako hitro, kot zahteva resnost položaja, krili potrebe držav v razvoju, ki so se zaradi krize močno povečale, in poziva Komisijo ter države članice, naj spoštujejo svoje mednarodne zaveze ter ne ukinjajo prispevkov, namenjenih uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; poziva Komisijo, naj čim prej izdela nove predloge za inovativne mehanizme financiranja;

| 25. | poudarja, da je potrebna večja usklajenost med politikami EU na področju trgovine, proračuna, podnebnih sprememb in razvoja; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je potrebna večja usklajenost med politikami EU na področju trgovine, proračuna, podnebnih sprememb in razvoja;

| 26. | zato priporoča, da bi se sporazumi o gospodarskem partnerstvu uporabljali za uresničevanje razvojnih potreb, tako da bi državam AKP prinesli trgovinske prednosti in spodbujali uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, državam AKP pa omogočili, da iz pogajanj izključijo občutljive izdelke in sektorje, kot so naložbe in storitve; |
| --- | --- |

26.

zato priporoča, da bi se sporazumi o gospodarskem partnerstvu uporabljali za uresničevanje razvojnih potreb, tako da bi državam AKP prinesli trgovinske prednosti in spodbujali uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja, državam AKP pa omogočili, da iz pogajanj izključijo občutljive izdelke in sektorje, kot so naložbe in storitve;

| 27. | poudarja, da se morajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu zato uporabljati za podporo regionalnemu povezovanju in spodbujanju gospodarstva v državah AKP ter da je treba spoštovati obljube o financiranju; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da se morajo sporazumi o gospodarskem partnerstvu zato uporabljati za podporo regionalnemu povezovanju in spodbujanju gospodarstva v državah AKP ter da je treba spoštovati obljube o financiranju;

| 28. | poudarja, da mora imeti Evropska investicijska banka veliko bolj dejavno in pregledno vodilno vlogo pri razvoju novih finančnih mehanizmov; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da mora imeti Evropska investicijska banka veliko bolj dejavno in pregledno vodilno vlogo pri razvoju novih finančnih mehanizmov;

| 29. | poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo pri nagli razširitvi teh mehanizmov, ki bi vključevali majhna in srednje velika posojila, da se omogoči dostop do finančnih sredstev zlasti ogroženim skupinam, kot so ženske in kmetje; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj prevzame vodilno vlogo pri nagli razširitvi teh mehanizmov, ki bi vključevali majhna in srednje velika posojila, da se omogoči dostop do finančnih sredstev zlasti ogroženim skupinam, kot so ženske in kmetje;

| 30. | poziva EU, naj zagotovi uvedbo primernega globalnega regulativnega okvira, ki bi preprečeval, da bi se finančna kriza ponovila; |
| --- | --- |

30.

poziva EU, naj zagotovi uvedbo primernega globalnega regulativnega okvira, ki bi preprečeval, da bi se finančna kriza ponovila;

| 31. | poziva države članice, naj spoštujejo in izpolnijo svoje zaveze glede uradne razvojne pomoči; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj spoštujejo in izpolnijo svoje zaveze glede uradne razvojne pomoči;

| 32. | poudarja pomen usklajenosti politik za razvoj na področjih, kot so gospodarstvo, trgovina, okolje in kmetijstvo, da ne bi imeli finančna in gospodarska kriza še hujših posledic za države v razvoju; |
| --- | --- |

32.

poudarja pomen usklajenosti politik za razvoj na področjih, kot so gospodarstvo, trgovina, okolje in kmetijstvo, da ne bi imeli finančna in gospodarska kriza še hujših posledic za države v razvoju;

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, organizacijam ZN, Mednarodnemu denarnemu skladu in Svetovni banki ter guvernerjem Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke držav članic EU ter državam G20. |
| --- | --- |

33.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, organizacijam ZN, Mednarodnemu denarnemu skladu in Svetovni banki ter guvernerjem Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke držav članic EU ter državam G20.

---

(1)  UL C 291 E, 30.11.2006, str. 118.

(2)  Študija po naročilu generalnega direktorata Evropskega parlamenta za zunanjo politiko; objava sledi.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Sreda, 7. oktobra 2009

| 26.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 230/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 230/11

---

Sreda, 7. oktobra 2009Ustanovitev, naloge, številčna sestava in trajanje mandata Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo

P7_TA(2009)0025

Sklep Evropskega parlamenta z dne 7. oktobra 2009 o ustanovitvi, nalogah, številčni sestavi in trajanju mandata Posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo

2010/C 230 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 17. septembra 2009, da bo predlagal ustanovitev posebnega odbora za finančno, gospodarsko in socialno krizo ter določil njegove naloge, sestavo in mandat,

ob upoštevanju člena 184 svojega Poslovnika,

| 1. | sklene, da ustanovi posebni odbor za finančno, gospodarsko in socialno krizo, ki bo imel naslednje naloge:






  (a) | preučiti in oceniti razsežnosti socialne, gospodarske in finančne krize, njene posledice za Unijo, države članice ter za razmere na svetovni ravni, predlagati ustrezne ukrepe za dolgoročno obnovo zdravih in stabilnih finančnih trgov, ki bodo omogočali trajno rast, socialno kohezijo ter zaposlovanje na vseh ravneh, ter oceniti učinek teh ukrepov in ceno neukrepanja; |
| --- | --- | --- |

1.

sklene, da ustanovi posebni odbor za finančno, gospodarsko in socialno krizo, ki bo imel naslednje naloge:

(a)

preučiti in oceniti razsežnosti socialne, gospodarske in finančne krize, njene posledice za Unijo, države članice ter za razmere na svetovni ravni, predlagati ustrezne ukrepe za dolgoročno obnovo zdravih in stabilnih finančnih trgov, ki bodo omogočali trajno rast, socialno kohezijo ter zaposlovanje na vseh ravneh, ter oceniti učinek teh ukrepov in ceno neukrepanja;

| (b) | preučiti in oceniti sedanje izvajanje zakonodaje Skupnosti na vseh prizadetih področjih ter uskladitev ukrepov (ob spoštovanju načela subsidiarnosti), ki so jih sprejele države članice za spodbujanje trajne in kakovostne rasti in dolgoročnih naložb v boju proti brezposelnosti ter kot odgovor na demografske in podnebne izzive; |
| --- | --- |

(b)

preučiti in oceniti sedanje izvajanje zakonodaje Skupnosti na vseh prizadetih področjih ter uskladitev ukrepov (ob spoštovanju načela subsidiarnosti), ki so jih sprejele države članice za spodbujanje trajne in kakovostne rasti in dolgoročnih naložb v boju proti brezposelnosti ter kot odgovor na demografske in podnebne izzive;

| (c) | vzpostaviti potrebne stike in organizirati predstavitve z institucijami Evropske unije, nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi institucijami in forumi, s parlamenti in vladami držav članic in tretjih držav, s predstavniki znanstvene skupnosti, podjetij in civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, ter v tesnem sodelovanju s stalnimi odbori; |
| --- | --- |

(c)

vzpostaviti potrebne stike in organizirati predstavitve z institucijami Evropske unije, nacionalnimi, evropskimi in mednarodnimi institucijami in forumi, s parlamenti in vladami držav članic in tretjih držav, s predstavniki znanstvene skupnosti, podjetij in civilne družbe, vključno s socialnimi partnerji, ter v tesnem sodelovanju s stalnimi odbori;

| 2. | sklene, da bodo pristojnosti stalnih odborov Parlamenta, odgovornih za sprejemanje, spremljanje in izvajanje zakonodaje Skupnosti, ki se nanaša na to področje, ostale nespremenjene, posebni odbor pa bo v tesnem sodelovanju s stalnimi odbori lahko izdajal priporočila o potrebnih ukrepih in pobudah; |
| --- | --- |

2.

sklene, da bodo pristojnosti stalnih odborov Parlamenta, odgovornih za sprejemanje, spremljanje in izvajanje zakonodaje Skupnosti, ki se nanaša na to področje, ostale nespremenjene, posebni odbor pa bo v tesnem sodelovanju s stalnimi odbori lahko izdajal priporočila o potrebnih ukrepih in pobudah;

| 3. | sklene, da bo posebni odbor štel 45 članov; |
| --- | --- |

3.

sklene, da bo posebni odbor štel 45 članov;

| 4. | sklene, da bo mandat posebnega odbora začel veljati dne 8. oktobra 2009, trajal bo dvanajst mesecev ter da se bo lahko podaljšal; odbor bo Parlamentu predložil vmesno ter končno poročilo, ki bosta vsebovali priporočila za prihodnje ukrepe in pobude, ki jih je treba sprejeti. |
| --- | --- |

4.

sklene, da bo mandat posebnega odbora začel veljati dne 8. oktobra 2009, trajal bo dvanajst mesecev ter da se bo lahko podaljšal; odbor bo Parlamentu predložil vmesno ter končno poročilo, ki bosta vsebovali priporočila za prihodnje ukrepe in pobude, ki jih je treba sprejeti.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 8. októbra 2009

| 26.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 230/13 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 230/13

---

Četrtek, 8. októbra 2009Uporaba Solidarnostnega sklada EU: Italija - potres v Abruzziji

P7_TA(2009)0026

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0445 – C7-0122/2009 – 2009/2083(BUD))

2010/C 230 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0445 – C7-0122/2009),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

ob upoštevanju skupne izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejete na usklajevalnem sestanku dne 17. julija 2008 o Solidarnostnem skladu EU,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenja Odbora za regionalni razvoj (A7-0021/2009),

| 1. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

1.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in zagotovi njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in zagotovi njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 3. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

---

Četrtek, 8. októbra 2009PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Solidarnostnega sklada Evropske unije v skladu s točko 26 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), zlasti točke 26,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2012/2002 z dne 11. novembra 2002 o ustanovitvi Solidarnostnega sklada Evropske unije (2),

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („sklad“), da bi pokazala solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele nesreče; |
| --- | --- |

(1)

Evropska unija je ustanovila Solidarnostni sklad Evropske unije („sklad“), da bi pokazala solidarnost s prebivalstvom območij, ki so jih prizadele nesreče;

| (2) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR; |
| --- | --- |

(2)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sklada do letne zgornje meje v višini 1 milijarde EUR;

| (3) | Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se sklad lahko uporabi; |
| --- | --- |

(3)

Uredba (ES) št. 2012/2002 vsebuje določbe, v skladu s katerimi se sklad lahko uporabi;

| (4) | Italija je predložila vlogo za uporabo sklada v zvezi s škodo, ki jo je povzročil potres – |
| --- | --- |

(4)

Italija je predložila vlogo za uporabo sklada v zvezi s škodo, ki jo je povzročil potres –

SKLENILA:

Člen 1

Za splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2009 se Solidarnostni sklad Evropske unije uporabi za zagotovitev zneska 493 771 159 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

predsednik

║

Za Svet

predsednik

║

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 311, 14.11.2002, str. 3.

2

---

| 26.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 230/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 230/15

---

Četrtek, 8. októbra 2009Preprečevanje in reševanje sporov glede izvajanja pristojnosti v kazenskih postopkih *

P7_TA(2009)0027

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 8. oktobra 2009 o pobudi Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske za sprejetje okvirnega sklepa Sveta 2009/.../PNZ o preprečevanju in reševanju sporov o izvajanju pristojnosti v kazenskih postopkih (08535/2009 – C7-0205/2009 – 2009/0802(CNS))

2010/C 230 E/05

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju pobude Republike Češke, Republike Poljske, Republike Slovenije, Republike Slovaške in Kraljevine Švedske (08535/2009),

ob upoštevanju členov 39(1) in 34(2)(b) Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0205/2009),

ob upoštevanju členov 100 in 55 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0011/2009),

| 1. | odobri pobudo Republike Češke, Republike Poljske, Republike Slovenije, Republike Slovaške in Kraljevine Švedske, kakor je bila spremenjena; |
| --- | --- |

1.

odobri pobudo Republike Češke, Republike Poljske, Republike Slovenije, Republike Slovaške in Kraljevine Švedske, kakor je bila spremenjena;

| 2. | poziva Svet, naj ustrezno spremeni besedilo; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj ustrezno spremeni besedilo;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Republike Češke, Republike Poljske, Republike Slovenije, Republike Slovaške in Kraljevine Švedske; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti pobudo Republike Češke, Republike Poljske, Republike Slovenije, Republike Slovaške in Kraljevine Švedske;

| 5. | poziva Svet, naj pobude ne sprejme formalno pred začetkom veljavnosti lizbonske pogodbe, da omogoči dokončanje končnega akta ter zagotovi, da bodo imeli Sodišče Evropske unije, Komisija in Parlament pri tem polno vlogo in nadzor (protokol k lizbonski pogodbi o prehodnih določbah). Pod temi pogoji se zavezuje, da bo vse nadaljnje predloge obravnaval po nujnem postopku; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj pobude ne sprejme formalno pred začetkom veljavnosti lizbonske pogodbe, da omogoči dokončanje končnega akta ter zagotovi, da bodo imeli Sodišče Evropske unije, Komisija in Parlament pri tem polno vlogo in nadzor (protokol k lizbonski pogodbi o prehodnih določbah). Pod temi pogoji se zavezuje, da bo vse nadaljnje predloge obravnaval po nujnem postopku;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam Republike Češke, Republike Poljske, Republike Slovenije, Republike Slovaške in Kraljevine Švedske. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam Republike Češke, Republike Poljske, Republike Slovenije, Republike Slovaške in Kraljevine Švedske.

| OSNUTEK SVETA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske


  Uvodna izjava 4 |
| (4) | Obstajati bi moralo neposredno posvetovanje med pristojnimi organi držav članic, z namenom doseči soglasje o učinkoviti rešitvi, da bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov in izgubi časa ter sredstev zadevnih pristojnih organov. Taka učinkovita rešitev bi lahko predstavljala koncentracijo kazenskih postopkov v eni državi članici, na primer s prenosom kazenskih postopkov. Lahko bi tudi predstavljala katerikoli drug korak, ki bi omogočal učinkovito in razumno vodenje postopka, tudi glede časovne dodelitve postopka,
  kot na primer odstop zadeve Eurojustu, v primeru, da pristojni organi ne morejo doseči soglasja
  . V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti vprašanju zbiranja dokazov, na kar lahko vpliva vodenje vzporednih postopkov. |

OSNUTEK SVETA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Uvodna izjava 4

(4)

Obstajati bi moralo neposredno posvetovanje med pristojnimi organi držav članic, z namenom doseči soglasje o učinkoviti rešitvi, da bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov in izgubi časa ter sredstev zadevnih pristojnih organov. Taka učinkovita rešitev bi lahko predstavljala koncentracijo kazenskih postopkov v eni državi članici, na primer s prenosom kazenskih postopkov. Lahko bi tudi predstavljala katerikoli drug korak, ki bi omogočal učinkovito in razumno vodenje postopka, tudi glede časovne dodelitve postopka,
  kot na primer odstop zadeve Eurojustu, v primeru, da pristojni organi ne morejo doseči soglasja
  . V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti vprašanju zbiranja dokazov, na kar lahko vpliva vodenje vzporednih postopkov.

| (4) | Obstajati bi moralo neposredno posvetovanje med pristojnimi organi držav članic, z namenom doseči soglasje o učinkoviti rešitvi, da bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov in izgubi časa ter sredstev zadevnih pristojnih organov. Taka učinkovita rešitev bi lahko predstavljala koncentracijo kazenskih postopkov v eni državi članici, na primer s prenosom kazenskih postopkov. Lahko bi tudi predstavljala katerikoli drug korak, ki bi omogočal učinkovito in razumno vodenje postopka, tudi glede časovne dodelitve postopka. V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti vprašanju zbiranja dokazov, na kar lahko vpliva vodenje vzporednih postopkov. |
| --- | --- |

(4)

Obstajati bi moralo neposredno posvetovanje med pristojnimi organi držav članic, z namenom doseči soglasje o učinkoviti rešitvi, da bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov in izgubi časa ter sredstev zadevnih pristojnih organov. Taka učinkovita rešitev bi lahko predstavljala koncentracijo kazenskih postopkov v eni državi članici, na primer s prenosom kazenskih postopkov. Lahko bi tudi predstavljala katerikoli drug korak, ki bi omogočal učinkovito in razumno vodenje postopka, tudi glede časovne dodelitve postopka. V zvezi s tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti vprašanju zbiranja dokazov, na kar lahko vpliva vodenje vzporednih postopkov.

Sprememba 2

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Uvodna izjava 7

| (7) | Splošna obveznost pristojnega organa
  , s katerim je pristojni organ druge države članice vzpostavil stik,
  bi morala biti, da odgovori
  na zaprosilo.
  Organ, ki prvi vzpostavi stik, se vzpodbudi, da določi rok, v katerem bi moral organ, s katerim je vzpostavljen stik, odgovoriti.
  Med celotnim postopkom vzpostavljanja stika bi moral pristojni organi v celoti upoštevati primere, kjer je v postopku osebi odvzeta prostost. |
| --- | --- |

(7)

Splošna obveznost pristojnega organa
  , s katerim je pristojni organ druge države članice vzpostavil stik,
  bi morala biti, da odgovori
  na zaprosilo.
  Organ, ki prvi vzpostavi stik, se vzpodbudi, da določi rok, v katerem bi moral organ, s katerim je vzpostavljen stik, odgovoriti.
  Med celotnim postopkom vzpostavljanja stika bi moral pristojni organi v celoti upoštevati primere, kjer je v postopku osebi odvzeta prostost.

| (7) | Pristojni organ
  , s katerim je pristojni organ druge države članice vzpostavil stik, bi
  moral odgovoriti
  na zaprosilo
  do določenega roka
  . Med celotnim postopkom vzpostavljanja stika bi moral pristojni organi v celoti upoštevati primere, kjer je v postopku osebi odvzeta prostost. |
| --- | --- |

(7)

Pristojni organ
  , s katerim je pristojni organ druge države članice vzpostavil stik, bi
  moral odgovoriti
  na zaprosilo
  do določenega roka
  . Med celotnim postopkom vzpostavljanja stika bi moral pristojni organi v celoti upoštevati primere, kjer je v postopku osebi odvzeta prostost.

Sprememba 3

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Uvodna izjava 8

| (8) | Vzpostavitev neposrednega stika med pristojnimi organi bi
  moralo
  biti
  vodilno načelo
  sodelovanja v okviru okvirnega sklepa.
  Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo, kateri organi so pristojni za ukrepanje v skladu s tem okvirnim sklepom, ob upoštevanju načela nacionalne postopkovne neodvisnosti, če so ti organi pristojni za posredovanje in odločanje v skladu z njegovimi določbami. |
| --- | --- |

(8)

Vzpostavitev neposrednega stika med pristojnimi organi bi
  moralo
  biti
  vodilno načelo
  sodelovanja v okviru okvirnega sklepa.
  Države članice bi morale imeti možnost, da se odločijo, kateri organi so pristojni za ukrepanje v skladu s tem okvirnim sklepom, ob upoštevanju načela nacionalne postopkovne neodvisnosti, če so ti organi pristojni za posredovanje in odločanje v skladu z njegovimi določbami.

| (8) | Vzpostavitev neposrednega stika med pristojnimi organi
  in vključitev Eurojusta
  bi
  morali
  biti
  vodilni načeli
  sodelovanja v okviru okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

(8)

Vzpostavitev neposrednega stika med pristojnimi organi
  in vključitev Eurojusta
  bi
  morali
  biti
  vodilni načeli
  sodelovanja v okviru okvirnega sklepa.

Sprememba 4

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Uvodna izjava 9

| (9) | Pristojni organi bi morali pri prizadevanjih za doseganje soglasja o učinkoviti rešitvi, da bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov v dveh ali več državah članicah, upoštevati, da je vsak primer specifičen in bi morali preučiti vsa dejstva in dokaze v zvezi z njim.
  Da bi se doseglo soglasje, bi morali pristojni organi upoštevati ustrezna merila, med katerimi so lahko merila, opredeljena v smernicah, ki so bile objavljene v letnem poročilu Eurojusta za leto 2003 in so bile oblikovane za potrebe strokovnih delavcev, ter upoštevati na primer kraj, kjer se je zgodil večji del kaznivega dejanja, kraj, kjer je nastalo največ škode, kraj, kjer se nahaja osumljena oziroma obtožena oseba in možnosti, da se doseže njihova predaja ali izročitev drugim sodnim oblastem, državljanstvo ali prebivališče osumljene ali obtožene osebe, pomembni interesi osumljene ali obtožene osebe, pomembni interesi žrtev in prič, dopustnost dokazov ali kakršna koli zamuda, ki bi lahko nastala. |
| --- | --- |

(9)

Pristojni organi bi morali pri prizadevanjih za doseganje soglasja o učinkoviti rešitvi, da bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov v dveh ali več državah članicah, upoštevati, da je vsak primer specifičen in bi morali preučiti vsa dejstva in dokaze v zvezi z njim.
  Da bi se doseglo soglasje, bi morali pristojni organi upoštevati ustrezna merila, med katerimi so lahko merila, opredeljena v smernicah, ki so bile objavljene v letnem poročilu Eurojusta za leto 2003 in so bile oblikovane za potrebe strokovnih delavcev, ter upoštevati na primer kraj, kjer se je zgodil večji del kaznivega dejanja, kraj, kjer je nastalo največ škode, kraj, kjer se nahaja osumljena oziroma obtožena oseba in možnosti, da se doseže njihova predaja ali izročitev drugim sodnim oblastem, državljanstvo ali prebivališče osumljene ali obtožene osebe, pomembni interesi osumljene ali obtožene osebe, pomembni interesi žrtev in prič, dopustnost dokazov ali kakršna koli zamuda, ki bi lahko nastala.

| (9) | Pristojni organi bi morali pri prizadevanjih za doseganje soglasja o učinkoviti rešitvi, da bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov v dveh ali več državah članicah, upoštevati, da je vsak primer specifičen in bi morali preučiti vsa dejstva in dokaze v zvezi z njim. |
| --- | --- |

(9)

Pristojni organi bi morali pri prizadevanjih za doseganje soglasja o učinkoviti rešitvi, da bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov v dveh ali več državah članicah, upoštevati, da je vsak primer specifičen in bi morali preučiti vsa dejstva in dokaze v zvezi z njim.

Sprememba 5

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Uvodna izjava 16

| (16) | Ta okvirni sklep ne bi smel povzročiti nepotrebne birokracije, kadar so na voljo ustreznejše alternativne možnosti. V primerih, za katere so med državami članicami na voljo prožnejši instrumenti ali ureditve, bi morali imeti slednji prednost pred tem okvirnim sklepom. |
| --- | --- |

(16)

Ta okvirni sklep ne bi smel povzročiti nepotrebne birokracije, kadar so na voljo ustreznejše alternativne možnosti. V primerih, za katere so med državami članicami na voljo prožnejši instrumenti ali ureditve, bi morali imeti slednji prednost pred tem okvirnim sklepom.

| (16) | Ta okvirni sklep ne bi smel povzročiti nepotrebne birokracije, kadar so na voljo ustreznejše alternativne možnosti. V primerih, za katere so med državami članicami na voljo prožnejši instrumenti ali ureditve, bi morali ti imeti prednost pred tem okvirnim sklepom,
  pod pogojem, da ne zmanjšujejo zaščite, ki se nudi osumljeni ali obtoženi osebi
  . |
| --- | --- |

(16)

Ta okvirni sklep ne bi smel povzročiti nepotrebne birokracije, kadar so na voljo ustreznejše alternativne možnosti. V primerih, za katere so med državami članicami na voljo prožnejši instrumenti ali ureditve, bi morali ti imeti prednost pred tem okvirnim sklepom,
  pod pogojem, da ne zmanjšujejo zaščite, ki se nudi osumljeni ali obtoženi osebi
  .

Sprememba 6

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Uvodna izjava 18

| (18) | Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, bi se moral uporabljati za varstvo osebnih podatkov, ki se zagotavljajo v okviru tega okvirnega sklepa. |
| --- | --- |

(18)

Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, bi se moral uporabljati za varstvo osebnih podatkov, ki se zagotavljajo v okviru tega okvirnega sklepa.

| (18) | Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, bi se moral uporabljati za varstvo osebnih podatkov, ki se zagotavljajo v okviru tega okvirnega sklepa.
  Prenos podatkov, ki se nanašajo na tako imenovano rasno ali narodnostno poreklo, vero ali prepričanje ter spolno usmerjenost, je izrecno prepovedan, razen, kadar je to neizogibno potrebno za reševanje sporov o pristojnosti, ki nastanejo ob uporabi tega okvirnega sklepa; |
| --- | --- |

(18)

Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, bi se moral uporabljati za varstvo osebnih podatkov, ki se zagotavljajo v okviru tega okvirnega sklepa.
  Prenos podatkov, ki se nanašajo na tako imenovano rasno ali narodnostno poreklo, vero ali prepričanje ter spolno usmerjenost, je izrecno prepovedan, razen, kadar je to neizogibno potrebno za reševanje sporov o pristojnosti, ki nastanejo ob uporabi tega okvirnega sklepa;

Sprememba 7

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Uvodna izjava 20

| (20) | Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in odražena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije - |
| --- | --- |

(20)

Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in odražena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije -

| (20) | Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in odražena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije,
  zlasti v členu 50 te listine
  . |
| --- | --- |

(20)

Ta okvirni sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji in odražena v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije,
  zlasti v členu 50 te listine
  .

Sprememba 8

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 3 – odstavek 1 – točka b

| (b) | „pristojni organ“ pomeni
  sodni organ
  ali drug organ, ki je po zakonodaji svoje države članice pristojen za opravljanje dejanj, predvidenih v členu 2(1) tega okvirnega sklepa; |
| --- | --- |

(b)

„pristojni organ“ pomeni
  sodni organ
  ali drug organ, ki je po zakonodaji svoje države članice pristojen za opravljanje dejanj, predvidenih v členu 2(1) tega okvirnega sklepa;

| (b) | „pristojni organ“ pomeni
  sodnik, preiskovalni sodnik ali državni tožilec
  ali drug
  sodni
  organ, ki je po zakonodaji svoje države članice pristojen za opravljanje dejanj, predvidenih v členu 2(1) tega okvirnega sklepa; |
| --- | --- |

(b)

„pristojni organ“ pomeni
  sodnik, preiskovalni sodnik ali državni tožilec
  ali drug
  sodni
  organ, ki je po zakonodaji svoje države članice pristojen za opravljanje dejanj, predvidenih v členu 2(1) tega okvirnega sklepa;

Sprememba 9

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 5 – odstavek 3 a (novo)

3a.
     
  V skladu s sklepom o Eurojustu organ, ki vzpostavi stik, o tem istočasno obvesti Eurojust.

Sprememba 10

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 6 – odstavek 1

1.   Organ, s katerim je vzpostavljen stik, v razumnem roku, ki ga navede organ, ki vzpostavi stik, odgovori na zaprosilo, vloženo v skladu s členom 5(1), v primeru, ko rok ni bil naveden, pa odgovori
  brez neupravičenega odlašanja
  in organ, ki vzpostavi stik, obvesti, ali v zadevni državi članici poteka vzporeden postopek. Če organ, ki vzpostavi stik, obvesti organ, s katerim je vzpostavljen stik, da je osumljencu ali obtožencu začasno odvzeta prostost ali je v priporu, organ, s katerim je vzpostavljen stik, obravnava zaprosilo kot nujno.

1.   Organ, s katerim je vzpostavljen stik, v razumnem roku, ki ga navede organ, ki vzpostavi stik, odgovori na zaprosilo, vloženo v skladu s členom 5(1), v primeru, ko rok ni bil naveden, pa odgovori
  v 30 dneh
  in organ, ki vzpostavi stik, obvesti, ali v zadevni državi članici poteka vzporeden postopek. Če organ, ki vzpostavi stik, obvesti organ, s katerim je vzpostavljen stik, da je osumljencu ali obtožencu začasno odvzeta prostost ali je v priporu, organ, s katerim je vzpostavljen stik, obravnava zaprosilo kot nujno.

Sprememba 11

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 8 – odstavek 1 – točka c

| (c) | vse pomembne podatke o identiteti
  osumljenca ali obtoženca ter žrtev, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

(c)

vse pomembne podatke o identiteti
  osumljenca ali obtoženca ter žrtev, če je to ustrezno;

| (c) | ime, državljanstvo, datum rojstva in naslov
  osumljenca ali obtoženca ter žrtev, če je to ustrezno
  , in druge podatke, ki so pomembni, kadar gre za sum, da je identiteta osumljenca ali obtoženca lažna
  ; |
| --- | --- |

(c)

ime, državljanstvo, datum rojstva in naslov
  osumljenca ali obtoženca ter žrtev, če je to ustrezno
  , in druge podatke, ki so pomembni, kadar gre za sum, da je identiteta osumljenca ali obtoženca lažna
  ;

Sprememba 12

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 10 – odstavek 1

1.   Če se potrdi obstoj vzporednih kazenskih postopkov, se pristojni organi zadevnih držav članic neposredno posvetujejo, da bi dosegli soglasje o kakršni koli učinkoviti rešitvi, s katero bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov, ki lahko po potrebi pripeljejo do koncentracije kazenskih postopkov v eni državi članici.

1.   Če se potrdi obstoj vzporednih kazenskih postopkov, se pristojni organi zadevnih držav članic
  brez neupravičenega odlašanja
  neposredno posvetujejo, da bi dosegli soglasje o kakršni koli učinkoviti rešitvi, s katero bi se izognili škodljivim posledicam vzporednih postopkov, ki lahko po potrebi pripeljejo do koncentracije kazenskih postopkov v eni državi članici.
  V primerih, ko se osumljeni ali obtoženi osebi začasno odvzame prostost, ali ko je ta v priporu, je cilj neposrednega posvetovanja hitro doseči soglasje.

Sprememba 13

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 11

Ko pristojni organi držav članic začnejo neposredno posvetovanje o določeni zadevi, da bi dosegli soglasje v skladu s členom 10, preučijo dejstva in temelje v zvezi z zadevo ter
  vse
  dejavnike,
  za katere menijo, da so pomembni.

Ko pristojni organi držav članic začnejo neposredno posvetovanje o določeni zadevi, da bi dosegli soglasje v skladu s členom 10, preučijo dejstva in dokaze v zvezi z zadevo ter dejavnike,
  kot so:

| — | kraj, kjer se je zgodil večji del kaznivega dejanja, |
| --- | --- |

—

kraj, kjer se je zgodil večji del kaznivega dejanja,

| — | kraj, kjer je nastalo največ škode, |
| --- | --- |

—

kraj, kjer je nastalo največ škode,

| — | kraj, kjer se nahaja osumljena ali obtožena oseba, in možnosti, da se zagotovi njena predaja ali izročitev drugim sodnim oblastem, |
| --- | --- |

—

kraj, kjer se nahaja osumljena ali obtožena oseba, in možnosti, da se zagotovi njena predaja ali izročitev drugim sodnim oblastem,

| — | državljanstvo ali kraj prebivališča osumljene ali obtožene osebe, |
| --- | --- |

—

državljanstvo ali kraj prebivališča osumljene ali obtožene osebe,

| — | vsi pomembni interesi osumljene ali obtožene osebe, |
| --- | --- |

—

vsi pomembni interesi osumljene ali obtožene osebe,

| — | vsi pomembni interesi žrtev in prič, |
| --- | --- |

—

vsi pomembni interesi žrtev in prič,

| — | dopustnost dokazov ali |
| --- | --- |

—

dopustnost dokazov ali

| — | kakršna koli morebitna zamuda. |
| --- | --- |

—

kakršna koli morebitna zamuda.

Sprememba 14

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 11 a (novo)

Člen 11a

Postopkovna jamstva

Oseba, proti kateri je vložena obtožnica, je zlasti v fazi sojenja:

| — | obveščena o izmenjavi informacij in posvetovanjih med organi držav članic ter med organi države članice in Eurojustom, pa tudi o izbranih rešitvah oziroma o nezmožnosti, da se doseže dogovor v skladu s tem okvirnim sklepom, vključno s sodelujočimi subjekti, vsebino in razlogi; |
| --- | --- |

—

obveščena o izmenjavi informacij in posvetovanjih med organi držav članic ter med organi države članice in Eurojustom, pa tudi o izbranih rešitvah oziroma o nezmožnosti, da se doseže dogovor v skladu s tem okvirnim sklepom, vključno s sodelujočimi subjekti, vsebino in razlogi;

| — | ima pravico, da pred izbiro rešitve predstavi svoje stališče o tem, katera sodna oblast je najprimernejša; |
| --- | --- |

—

ima pravico, da pred izbiro rešitve predstavi svoje stališče o tem, katera sodna oblast je najprimernejša;

| — | ima pravico do pritožbe proti vsem odločitvam, sprejetim v skladu s členom 10(1) ali, v primeru, da dogovor ni dosežen, do njene ponovne preučitve. |
| --- | --- |

—

ima pravico do pritožbe proti vsem odločitvam, sprejetim v skladu s členom 10(1) ali, v primeru, da dogovor ni dosežen, do njene ponovne preučitve.

Države članice zagotovijo ustrezne prevode, tolmačenje in pravno pomoč.

Sprememba 15

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 11 b (novo)

Člen 11b

Temeljne pravice

Vsako soglasje, doseženo na podlagi člena 10(1), mora izražati pravičnost, neodvisnost in objektivnost ter mora biti doseženo z uporabo načel iz člena 6 Pogodbe o Evropski uniji, zapisanih v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije ter v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, da se zagotovi varstvo človekovih pravic osumljene ali obtožene osebe.

Sprememba 16

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 12 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Kateri koli nacionalni organ lahko v vsaki fazi nacionalnega postopka zaprosi Eurojust za nasvet ali mu preda določene zadeve, pri katerih se pojavlja vprašanje, katera sodna oblast je najprimernejša.

Sprememba 17

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 12 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Če države članice sklenejo, da ne bodo ravnale v skladu z mnenjem Eurojusta, slednjega o tem pisno obvestijo v skladu s členom 7 sklepa o Eurojustu.

Sprememba 18

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 15 – odstavek 1 – uvodni del

1.   Kolikor ostali pravni instrumenti in dogovori omogočajo, da se cilji tega okvirnega sklepa poglobijo in pripomorejo ali olajšujejo izmenjavo informacij med nacionalnimi organi o kazenskih postopkih v teku, neposredno posvetovanje in prizadevanje za dosego soglasja o kateri koli učinkoviti rešitvi s ciljem izogibanja škodljivih posledic vzporednih postopkov, lahko države članice:

1.   Kolikor ostali pravni instrumenti in dogovori omogočajo, da se cilji tega okvirnega sklepa poglobijo in pripomorejo ali olajšujejo izmenjavo informacij med nacionalnimi organi o kazenskih postopkih v teku, neposredno posvetovanje in prizadevanje za dosego soglasja o kateri koli učinkoviti rešitvi s ciljem izogibanja škodljivim posledicam vzporednih postopkov
  in pod pogojem, da ne zmanjšujejo zaščite, ki se nudi osumljeni ali obtoženi osebi
  , lahko države članice:

SpremembaSprememba 19

Pobuda Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske

Člen 15 a (novo)

Člen 15a

Vključitev v letno poročilo

Zadeve, predane Eurojustu, o katerih ni bilo doseženo soglasje med državami članicami, se vključijo v letno poročilo Eurojusta.

---