# Uradni list C 212E/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2010.212.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 212E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 535. avgust 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2010.212.slv

Uradni list

Evropske unije

C 212E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 535. avgust 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 5. maja–7. maja 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 263 E, 5.11.2009.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 5. maja 2009 |
| 2010/C 212E/01 | Priporočilo Komisiji glede pritožbe št. 185/2005/ELBResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po osnutku priporočila Evropski Komisiji glede pritožbe št. 185/2005/ELB (2009/2016(INI)) | 1 |
| | Sreda, 6. maja 2009 |
| 2010/C 212E/02 | Sprememba Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o spremenjenem predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI)) | 3 |
| PRILOG | 4 |
| 2010/C 212E/03 | Energetsko označevanje televizorjevResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o osnutku Direktive Komisije o izvajanju in spremembi Direktive Sveta 92/75/EGS glede energetskega označevanja televizijskih sprejemnikov | 6 |
| 2010/C 212E/04 | Nedržavni akterji in organi lokalnih skupnosti v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o osnutku sklepa Komisije o pripravi letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalne skupnosti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti) | 8 |
| 2010/C 212E/05 | Prenovljena socialna agendaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o prenovljeni socialni agendi (2008/2330(INI)) | 11 |
| 2010/C 212E/06 | Dejavno vključevanje oseb, izključenih s trga delaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (2008/2335(INI) | 23 |
| | Četrtek, 7. maja 2009 |
| 2010/C 212E/07 | Vključevanje načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (2008/2198(INI)) | 32 |
| 2010/C 212E/08 | Nova vloga in pristojnosti Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (2008/2063(INI)) | 37 |
| 2010/C 212E/09 | Finančni vidiki Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe (2008/2054(INI)) | 46 |
| 2010/C 212E/10 | Razmere v MoldavijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o razmerah v Republiki Moldaviji | 54 |
| 2010/C 212E/11 | Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu v letu 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2008 in politiki Evropske unije na tem področju (2008/2336(INI)) | 60 |
| 2010/C 212E/12 | Institucionalno ravnotežje v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o vplivu Lizbonske pogodbe na razvoj institucionalnega ravnotežja v Evropski uniji (2008/2073(INI)) | 82 |
| 2010/C 212E/13 | Odnosi med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu z Lizbonsko pogodboResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o razvoju odnosov med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu z Lizbonsko pogodbo (2008/2120(INI)) | 94 |
| 2010/C 212E/14 | Izvajanje državljanske pobudeResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 s pozivom Komisiji za predložitev predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju državljanske pobude (2008/2169(INI)) | 99 |
| PRILOGA | 103 |
| 2010/C 212E/15 | Osnutek Uredbe Komisije o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) v zvezi s Prilogo XVIIResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o osnutku Uredbe Komisije o spremembah Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), kar zadeva Prilogo XVII | 106 |
| 2010/C 212E/16 | Iran – primer Roxane SaberiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o Iranu – primer Roxane Saberi | 109 |
| 2010/C 212E/17 | MadagaskarResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o razmerah na Madagaskarju | 111 |
| 2010/C 212E/18 | Primer Manuela Rosalesa v VenezueliResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o primeru Manuela Rosalesa v Venezueli | 113 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| 2010/C 212E/19 | Razvoj kazenskopravnega območja EUPriporočilo Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 Svetu o razvoju kazenskopravnega območja EU (2009/2012(INI)) | 116 |
| | MNENJA |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 5. maja 2009 |
| 2010/C 212E/20 | Posebne olimpijske igreIzjava Evropskega parlamenta o podpori posebnih olimpijskih iger v Evropski uniji | 123 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2009—2010Seje: 5. maja–7. maja 2009Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 263 E, 5.11.2009.SPREJETA BESEDILA

Torek, 5. maja 2009

2010/C 212E/01

Priporočilo Komisiji glede pritožbe št. 185/2005/ELBResolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po osnutku priporočila Evropski Komisiji glede pritožbe št. 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

1

Sreda, 6. maja 2009

2010/C 212E/02

Sprememba Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o spremenjenem predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

3

PRILOG

4

2010/C 212E/03

Energetsko označevanje televizorjevResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o osnutku Direktive Komisije o izvajanju in spremembi Direktive Sveta 92/75/EGS glede energetskega označevanja televizijskih sprejemnikov

6

2010/C 212E/04

Nedržavni akterji in organi lokalnih skupnosti v razvojuResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o osnutku sklepa Komisije o pripravi letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalne skupnosti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti)

8

2010/C 212E/05

Prenovljena socialna agendaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o prenovljeni socialni agendi (2008/2330(INI))

11

2010/C 212E/06

Dejavno vključevanje oseb, izključenih s trga delaResolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (2008/2335(INI)

23

Četrtek, 7. maja 2009

2010/C 212E/07

Vključevanje načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (2008/2198(INI))

32

2010/C 212E/08

Nova vloga in pristojnosti Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (2008/2063(INI))

37

2010/C 212E/09

Finančni vidiki Lizbonske pogodbeResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe (2008/2054(INI))

46

2010/C 212E/10

Razmere v MoldavijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o razmerah v Republiki Moldaviji

54

2010/C 212E/11

Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu v letu 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2008 in politiki Evropske unije na tem področju (2008/2336(INI))

60

2010/C 212E/12

Institucionalno ravnotežje v Evropski unijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o vplivu Lizbonske pogodbe na razvoj institucionalnega ravnotežja v Evropski uniji (2008/2073(INI))

82

2010/C 212E/13

Odnosi med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu z Lizbonsko pogodboResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o razvoju odnosov med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu z Lizbonsko pogodbo (2008/2120(INI))

94

2010/C 212E/14

Izvajanje državljanske pobudeResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 s pozivom Komisiji za predložitev predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju državljanske pobude (2008/2169(INI))

99

PRILOGA

103

2010/C 212E/15

Osnutek Uredbe Komisije o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) v zvezi s Prilogo XVIIResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o osnutku Uredbe Komisije o spremembah Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), kar zadeva Prilogo XVII

106

2010/C 212E/16

Iran – primer Roxane SaberiResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o Iranu – primer Roxane Saberi

109

2010/C 212E/17

MadagaskarResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o razmerah na Madagaskarju

111

2010/C 212E/18

Primer Manuela Rosalesa v VenezueliResolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o primeru Manuela Rosalesa v Venezueli

113

PRIPOROČILA

Evropski parlament

2010/C 212E/19

Razvoj kazenskopravnega območja EUPriporočilo Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 Svetu o razvoju kazenskopravnega območja EU (2009/2012(INI))

116

MNENJA

Evropski parlament

Torek, 5. maja 2009

2010/C 212E/20

Posebne olimpijske igreIzjava Evropskega parlamenta o podpori posebnih olimpijskih iger v Evropski uniji

123

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 5. maja 2009 |
| 2010/C 212E/21 | Zahteva za zaščito imunitete Alda PatriciellaSklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o zahtevi za zaščito imunitete poslanca Alda Patriciella (2009/2021(IMM)) | 124 |
| 2010/C 212E/22 | Zahteva za zaščito imunitete Umberta BossijaSklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Umberta Bossija (2009/2020(IMM)) | 125 |
| | Sreda, 6. maja 2009 |
| 2010/C 212E/23 | Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborovSklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o pristojnostih stalnih odborov | 126 |
| 2010/C 212E/24 | Medparlamentarne delegacije, delegacije v skupnih parlamentarnih odborih, delegacije v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinahSklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih, delegacij v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah | 136 |
| 2010/C 212E/25 | Postopek za peticije (Sprememba naslova VIII Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o reviziji Poslovnika glede postopka za peticije (2006/2209(REG)) | 140 |
| 2010/C 212E/26 | Splošna revizija Poslovnika Evropskega parlamentaSklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o splošni reviziji Poslovnika Evropskega parlamenta (2007/2124(REG)) | 145 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 5. maja 2009

2010/C 212E/21

Zahteva za zaščito imunitete Alda PatriciellaSklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o zahtevi za zaščito imunitete poslanca Alda Patriciella (2009/2021(IMM))

124

2010/C 212E/22

Zahteva za zaščito imunitete Umberta BossijaSklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Umberta Bossija (2009/2020(IMM))

125

Sreda, 6. maja 2009

2010/C 212E/23

Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborovSklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o pristojnostih stalnih odborov

126

2010/C 212E/24

Medparlamentarne delegacije, delegacije v skupnih parlamentarnih odborih, delegacije v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinahSklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih, delegacij v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah

136

2010/C 212E/25

Postopek za peticije (Sprememba naslova VIII Poslovnika)Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o reviziji Poslovnika glede postopka za peticije (2006/2209(REG))

140

2010/C 212E/26

Splošna revizija Poslovnika Evropskega parlamentaSklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o splošni reviziji Poslovnika Evropskega parlamenta (2007/2124(REG))

145

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 5. maja 2009 |
| 2010/C 212E/27 | Sprememba Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov glede tržnih standardov za perutninsko meso *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov glede tržnih standardov za perutninsko meso (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS)) | 162 |
| 2010/C 212E/28 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizacijiSklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI)) | 165 |
| PRILOGA | 166 |
| 2010/C 212E/29 | Rekuperacija bencinskih hlapov med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo vozil z bencinskim motorjem na bencinskih servisih (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2008)0229Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih | 168 |
| 2010/C 212E/30 | Trgovina z izdelki iz tjulnjev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2008)0160Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev | 169 |
| 2010/C 212E/31 | Zaščita živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2008)0211Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene | 170 |
| PRILOGA I | 201 |
| PRILOGA II | 202 |
| PRILOGA III | 202 |
| PRILOGA IV | 203 |
| PRILOGA V | 219 |
| PRILOGA VI | 219 |
| PRILOGA VII | 226 |
| PRILOGA VIII | 226 |
| PRILOGA IX | 227 |
| 2010/C 212E/32 | Onesnaževanje morja z ladij in uvedba kazni za kršitve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2005/35/ES o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD)) | 228 |
| P6_TC1-COD(2008)0055Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2005/35/ES o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve | 229 |
| 2010/C 212E/33 | Navajanje porabe energije s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD)) | 229 |
| P6_TC1-COD(2008)0222Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) | 230 |
| PRILOGA I | 242 |
| PRILOGA II | 243 |
| 2010/C 212E/34 | Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2010 (2009/2006(BUD)) | 244 |
| | Sreda, 6. maja 2009 |
| 2010/C 212E/35 | Razveljavitev Direktive 83/515/EGS in 11 zastarelih odločb s področja skupne ribiške politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Odločbe Sveta o razveljavitvi Direktive 83/515/EGS in 11 zastarelih odločb s področja skupne ribiške politike (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/36 | Razveljavitev 14 zastarelih uredb na področju skupne ribiške politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o razveljavitvi 14 zastarelih uredb s področja skupne ribiške politike (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/37 | Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS)) | 250 |
| 2010/C 212E/38 | Sprememba proračuna št. 4/2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2009 za proračunsko leto 2009 (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD)) | 258 |
| 2010/C 212E/39 | Sprememba proračuna št. 5/2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu spremembe proračuna št. 5/2009 Evropske unije za proračunsko leto 2009, Oddelek III – Komisija(9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD)) | 259 |
| 2010/C 212E/40 | Elektronska komunikacijska omrežja in storitve, varstvo zasebnosti in pravice uporabnikov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0248Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov | 261 |
| PRILOGA | 261 |
| 2010/C 212E/41 | Elektronska komunikacijska omrežja in storitve ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0247Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev | 263 |
| PRILOGA | 307 |
| 2010/C 212E/42 | Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije in Urad ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Skupine evropskih regulatorjev za telekomunikacije (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD)) | 309 |
| P6_TC2-COD(2007)0249Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada | 309 |
| 2010/C 212E/43 | Frekvenčni pasovi za mobilne komunikacije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/372/EGS o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD)) | 310 |
| P6_TC1-COD(2008)0214Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/372/EGS o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti | 310 |
| 2010/C 212E/44 | Enako obravnavanje moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive 86/613/EGS (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD)) | 311 |
| P6_TC1-COD(2008)0192Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS | 312 |
| 2010/C 212E/45 | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD)) | 320 |
| P6_TC1-COD(2008)0267Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji | 320 |
| 2010/C 212E/46 | Program za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)) | 321 |
| P6_TC1-COD(2009)0010Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št ..../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom | 322 |
| PRILOGA | 322 |
| 2010/C 212E/47 | Zahteve po lastnih sredstvih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede bank, pridruženih centralnim institucijam, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD)) | 323 |
| P6_TC1-COD(2008)0191Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2007/64/ES glede bank, ki so odvisne od centralnih institucij, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja | 323 |
| 2010/C 212E/48 | Program za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD)) | 324 |
| P6_TC1-COD(2009)0001Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije | 325 |
| PRILOGA | 325 |
| 2010/C 212E/49 | Zaščita živali pri usmrtitvi *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o zaščiti živali pri usmrtitvi (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS)) | 326 |
| | Četrtek, 7. maja 2009 |
| 2010/C 212E/50 | Evropski sklad za begunce za obdobje 2008–2013 (sprememba Odločbe št. 573/2007/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 glede ukinitve financiranja nekaterih ukrepov Skupnosti ter spremembe omejitve njihovega financiranja (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD)) | 347 |
| 2010/C 212E/51 | Minimalni standardi za sprejem prosilcev za azil (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (prenovitev) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD)) | 348 |
| P6_TC1-COD(2008)0244Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (prenovitev) | 349 |
| PRILOGA I | 365 |
| PRILOGA II | 366 |
| PRILOGA III | 367 |
| 2010/C 212E/52 | Prošnja za mednarodno zaščito, ki jo v eni izmed držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanjstva (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD)) | 370 |
| P6_TC1-COD(2008)0243Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, pristojne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) | 371 |
| PRILOGA I | 401 |
| PRILOGA II | 401 |
| 2010/C 212E/53 | Vzpostavitev sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. [.../...][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (prenovitev) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD)) | 404 |
| P6_TC1-COD(2008)0242Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. [.../...][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (prenovitev) | 405 |
| PRILOGA I | 426 |
| PRILOGA II | 426 |
| PRILOGA III | 426 |
| 2010/C 212E/54 | Ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD)) | 428 |
| P6_TC1-COD(2009)0027Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu | 429 |
| 2010/C 212E/55 | Dvostranski sporazumi med državami članicami in tretjimi državami, ki so povezani s sektorskimi zadevami in zajemajo pravo, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi postopka za pogajanja o dvostranskih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami, ki so povezani s sektorskimi zadevami in zajemajo pravo, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja, ter za njihovo sklenitev (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD)) | 453 |
| P6_TC1-COD(2008)0259Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi postopka za pogajanja in sklenitev sporazumov med državami članicami in tretjimi državami o določenih zadevah v zvezi s pravom, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja | 453 |
| 2010/C 212E/56 | Program za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju MEDIA Mundus ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju MEDIA Mundus (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD)) | 454 |
| P6_TC1-COD(2008)0258Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Sklepa 2009/.../EC Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus) | 454 |
| 2010/C 212E/57 | Skupna pravila dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD)) | 455 |
| P6_TC1-COD(2009)0042Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti | 455 |
| 2010/C 212E/58 | Dvostranski sporazumi med državami članicami in tretjimi državami o sodnih odločbah in sklepih v zakonskih sporih, o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o uvedbi postopka za pogajanja o dvostranskih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami, ki so povezani s sektorskimi zadevami in zajemajo pristojnosti, priznavanje in izvrševanje sodnih odločb in sklepov v zakonskih sporih, o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih ter pravo, ki se uporablja v zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi, ter za njihovo sklenitev (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS)) | 456 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 5. maja 2009

2010/C 212E/27

Sprememba Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov glede tržnih standardov za perutninsko meso *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov glede tržnih standardov za perutninsko meso (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

162

2010/C 212E/28

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizacijiSklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

165

PRILOGA

166

2010/C 212E/29

Rekuperacija bencinskih hlapov med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo vozil z bencinskim motorjem na bencinskih servisih (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

168

P6_TC1-COD(2008)0229Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih

168

2010/C 212E/30

Trgovina z izdelki iz tjulnjev ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

169

P6_TC1-COD(2008)0160Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev

169

2010/C 212E/31

Zaščita živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

170

P6_TC1-COD(2008)0211Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene

2009/.../ES

170

PRILOGA I

201

PRILOGA II

202

PRILOGA III

202

PRILOGA IV

203

PRILOGA V

PRILOGA V

219

PRILOGA VI

PRILOGA VI

219

PRILOGA VII

PRILOGA VII

226

PRILOGA VIII

PRILOGA VIII

226

PRILOGA IX

227

2010/C 212E/32

Onesnaževanje morja z ladij in uvedba kazni za kršitve ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2005/35/ES o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

228

P6_TC1-COD(2008)0055Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2005/35/ES o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve

229

2010/C 212E/33

Navajanje porabe energije s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

229

P6_TC1-COD(2008)0222Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev)

2009/.../ES

230

PRILOGA I

242

PRILOGA II

243

2010/C 212E/34

Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2010Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2010 (2009/2006(BUD))

244

Sreda, 6. maja 2009

2010/C 212E/35

Razveljavitev Direktive 83/515/EGS in 11 zastarelih odločb s področja skupne ribiške politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Odločbe Sveta o razveljavitvi Direktive 83/515/EGS in 11 zastarelih odločb s področja skupne ribiške politike (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

249

2010/C 212E/36

Razveljavitev 14 zastarelih uredb na področju skupne ribiške politike *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o razveljavitvi 14 zastarelih uredb s področja skupne ribiške politike (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

249

2010/C 212E/37

Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

250

2010/C 212E/38

Sprememba proračuna št. 4/2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2009 za proračunsko leto 2009 (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

258

2010/C 212E/39

Sprememba proračuna št. 5/2009Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu spremembe proračuna št. 5/2009 Evropske unije za proračunsko leto 2009, Oddelek III – Komisija(9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

259

2010/C 212E/40

Elektronska komunikacijska omrežja in storitve, varstvo zasebnosti in pravice uporabnikov ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0248Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov

261

PRILOGA

261

2010/C 212E/41

Elektronska komunikacijska omrežja in storitve ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0247Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev

2009/.../ES

263

PRILOGA

307

2010/C 212E/42

Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije in Urad ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Skupine evropskih regulatorjev za telekomunikacije (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

309

P6_TC2-COD(2007)0249Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada

309

2010/C 212E/43

Frekvenčni pasovi za mobilne komunikacije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/372/EGS o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

310

P6_TC1-COD(2008)0214Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/372/EGS o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti

310

2010/C 212E/44

Enako obravnavanje moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive 86/613/EGS (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

311

P6_TC1-COD(2008)0192Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS

2009/.../ES

Sveta

312

2010/C 212E/45

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

320

P6_TC1-COD(2008)0267Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

320

2010/C 212E/46

Program za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

321

P6_TC1-COD(2009)0010Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št ..../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

322

PRILOGA

322

2010/C 212E/47

Zahteve po lastnih sredstvih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede bank, pridruženih centralnim institucijam, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

323

P6_TC1-COD(2008)0191Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2007/64/ES glede bank, ki so odvisne od centralnih institucij, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja

323

2010/C 212E/48

Program za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

324

P6_TC1-COD(2009)0001Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije

325

PRILOGA

325

2010/C 212E/49

Zaščita živali pri usmrtitvi *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o zaščiti živali pri usmrtitvi (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

326

Četrtek, 7. maja 2009

2010/C 212E/50

Evropski sklad za begunce za obdobje 2008–2013 (sprememba Odločbe št. 573/2007/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 glede ukinitve financiranja nekaterih ukrepov Skupnosti ter spremembe omejitve njihovega financiranja (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

347

2010/C 212E/51

Minimalni standardi za sprejem prosilcev za azil (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (prenovitev) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

(prenovitev)

348

P6_TC1-COD(2008)0244Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (prenovitev)

2009/.../ES

(prenovitev)

349

PRILOGA I

365

PRILOGA II

366

PRILOGA III

367

2010/C 212E/52

Prošnja za mednarodno zaščito, ki jo v eni izmed držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanjstva (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

370

P6_TC1-COD(2008)0243Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, pristojne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)

(ES) št. .../2009

pristojne

(prenovitev)

371

PRILOGA I

401

PRILOGA II

401

2010/C 212E/53

Vzpostavitev sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov (prenovitev) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. [.../...][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (prenovitev) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

404

P6_TC1-COD(2008)0242Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema Eurodac za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. [.../...][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (prenovitev)

(ES) št. .../2009

Eurodac

(prenovitev)

405

PRILOGA I

426

PRILOGA II

426

PRILOGA III

426

2010/C 212E/54

Ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

428

P6_TC1-COD(2009)0027Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu

(ES) št. .../2009

429

2010/C 212E/55

Dvostranski sporazumi med državami članicami in tretjimi državami, ki so povezani s sektorskimi zadevami in zajemajo pravo, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi postopka za pogajanja o dvostranskih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami, ki so povezani s sektorskimi zadevami in zajemajo pravo, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja, ter za njihovo sklenitev (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

453

P6_TC1-COD(2008)0259Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi postopka za pogajanja in sklenitev sporazumov med državami članicami in tretjimi državami o določenih zadevah v zvezi s pravom, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja

453

2010/C 212E/56

Program za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju MEDIA Mundus ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju MEDIA Mundus (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

454

P6_TC1-COD(2008)0258Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Sklepa 2009/.../EC Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus)

454

2010/C 212E/57

Skupna pravila dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

455

P6_TC1-COD(2009)0042Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti

455

2010/C 212E/58

Dvostranski sporazumi med državami članicami in tretjimi državami o sodnih odločbah in sklepih v zakonskih sporih, o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o uvedbi postopka za pogajanja o dvostranskih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami, ki so povezani s sektorskimi zadevami in zajemajo pristojnosti, priznavanje in izvrševanje sodnih odločb in sklepov v zakonskih sporih, o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih ter pravo, ki se uporablja v zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi, ter za njihovo sklenitev (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

456

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2009—2010 Seje: 5. maja–7. maja 2009 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 263 E, 5.11.2009. SPREJETA BESEDILA

Torek, 5. maja 2009

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/1

---

Torek, 5. maja 2009Priporočilo Komisiji glede pritožbe št. 185/2005/ELB

P6_TA(2009)0340

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o posebnem poročilu Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu po osnutku priporočila Evropski Komisiji glede pritožbe št. 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

2010/C 212 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega varuha človekovih pravic Evropskemu parlamentu,

ob upoštevanju drugega pododstavka člena 195(1) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Sklepa Evropskega parlamenta 94/262/ESPJ, ES, Euratom z dne 9. marca 1994 o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje funkcije varuha človekovih pravic (1), zlasti člena 3(7),

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 21,

ob upoštevanju evropskega kodeksa dobrega ravnanja javnih uslužbencev, zlasti člena 5(3),

ob upoštevanju prvega stavka člena 195(2) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za peticije (A6-0201/2009),

| A. | ker je v skladu s sodno prakso Sodišča načelo nediskriminacije na podlagi starosti, zagotovljeno v členu 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, splošno načelo zakonodaje Skupnosti, |
| --- | --- |

A.

ker je v skladu s sodno prakso Sodišča načelo nediskriminacije na podlagi starosti, zagotovljeno v členu 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, splošno načelo zakonodaje Skupnosti,

| B. | ker različno obravnavanje na podlagi starosti predstavlja diskriminacijo na tej podlagi, razen če je objektivno utemeljeno, uporabljena sredstva pa so ustrezna in potrebna, |
| --- | --- |

B.

ker različno obravnavanje na podlagi starosti predstavlja diskriminacijo na tej podlagi, razen če je objektivno utemeljeno, uporabljena sredstva pa so ustrezna in potrebna,

| C. | ker po mnenju varuha človekovih pravic Komisija ni ustrezno upravičila svojega obravnavanja zunanjih pomožnih konferenčnih tolmačev, starejših od 65 let, in še naprej uporablja svojo politiko zaposlovanja teh tolmačev, |
| --- | --- |

C.

ker po mnenju varuha človekovih pravic Komisija ni ustrezno upravičila svojega obravnavanja zunanjih pomožnih konferenčnih tolmačev, starejših od 65 let, in še naprej uporablja svojo politiko zaposlovanja teh tolmačev,

| D. | ker varuh človekovih pravic meni, da je to primer nepravilnega ravnanja, |
| --- | --- |

D.

ker varuh človekovih pravic meni, da je to primer nepravilnega ravnanja,

| E. | ker je naloga Evropskega parlamenta kot edinega voljenega organa Unije varovanje in zaščita neodvisnosti evropskega varuha človekovih pravic pri izvajanju njegovih obveznosti v zvezi z evropskimi državljani in spremljanje izvajanja njegovih priporočil, |
| --- | --- |

E.

ker je naloga Evropskega parlamenta kot edinega voljenega organa Unije varovanje in zaščita neodvisnosti evropskega varuha človekovih pravic pri izvajanju njegovih obveznosti v zvezi z evropskimi državljani in spremljanje izvajanja njegovih priporočil,

| 1. | podpira kritične pripombe Evropskega varuha človekovih pravic in njegova priporočila v zvezi s politiko Komisije za zaposlovanje pomožnih konferenčnih tolmačev, starejših od 65 let; |
| --- | --- |

1.

podpira kritične pripombe Evropskega varuha človekovih pravic in njegova priporočila v zvezi s politiko Komisije za zaposlovanje pomožnih konferenčnih tolmačev, starejših od 65 let;

| 2. | poziva Komisijo, naj spremeni sedanjo politiko, ki dejansko prepoveduje zaposlovanje pomožnih konferenčnih tolmačev starejših od 65 let; vendar meni, da v teh okoliščinah izplačilo odškodnine ni utemeljeno; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj spremeni sedanjo politiko, ki dejansko prepoveduje zaposlovanje pomožnih konferenčnih tolmačev starejših od 65 let; vendar meni, da v teh okoliščinah izplačilo odškodnine ni utemeljeno;

| 3. | ugotavlja, da se je Parlament, ko je prejel podoben osnutek priporočila s strani varuha človekovih pravic, nemudoma odzval in spremenil svojo prakso glede zaposlovanja konferenčnih tolmačev, starejših od 65 let, veljavna pravila pa je interpretiral na način, ki ne povzroča diskriminacije; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se je Parlament, ko je prejel podoben osnutek priporočila s strani varuha človekovih pravic, nemudoma odzval in spremenil svojo prakso glede zaposlovanja konferenčnih tolmačev, starejših od 65 let, veljavna pravila pa je interpretiral na način, ki ne povzroča diskriminacije;

| 4. | meni, da sprememba veljavnih pravil in odprava diskriminacije na podlagi starosti iz postopka zaposlovanja ne pomeni, da je evropska institucija obvezana zaposlovati konferenčne tolmače, starejše od 65 let, vendar bi v tem primeru pravila Komisije postala skladna s splošnim načelom zakonodaje Unije; poleg tega bi se glede na pomanjkanje tolmačev v nekaterih uradnih jezikih okrepila zmožnost institucije, da zagotovi najboljšo možno storitev, kot se je to izkazalo v Parlamentu; |
| --- | --- |

4.

meni, da sprememba veljavnih pravil in odprava diskriminacije na podlagi starosti iz postopka zaposlovanja ne pomeni, da je evropska institucija obvezana zaposlovati konferenčne tolmače, starejše od 65 let, vendar bi v tem primeru pravila Komisije postala skladna s splošnim načelom zakonodaje Unije; poleg tega bi se glede na pomanjkanje tolmačev v nekaterih uradnih jezikih okrepila zmožnost institucije, da zagotovi najboljšo možno storitev, kot se je to izkazalo v Parlamentu;

| 5. | poziva Komisijo, naj skupaj s Parlamentom pregleda veljavna pravila za zaposlovanje pomožnih konferenčnih tolmačev in drugega osebja, da bi se izognili vsem oblikam diskriminacije; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj skupaj s Parlamentom pregleda veljavna pravila za zaposlovanje pomožnih konferenčnih tolmačev in drugega osebja, da bi se izognili vsem oblikam diskriminacije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in Evropskemu varuhu človekovih pravic. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in Evropskemu varuhu človekovih pravic.

---

(1)  UL L 113, 4.5.1994, str. 15.

---

Sreda, 6. maja 2009

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/3

---

Sreda, 6. maja 2009Sprememba Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006

P6_TA(2009)0354

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o spremenjenem predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju glede večletnega finančnega okvira (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

2010/C 212 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0171),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006), zlasti točk 21, 22 in 23,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 25. marca 2009 o vmesnem pregledu finančnega okvira 2007-2013 (2) in z dne 10. marca 2009 o smernicah za proračunski postopek za leto 2010 (3),

ob upoštevanju sklepov s tristranskih pogovorov, ki so potekali dne 2. aprila 2009,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0278/2009),

| 1. | odobri sklepe s tristranskih pogovorov dne 2. aprila 2009; |
| --- | --- |

1.

odobri sklepe s tristranskih pogovorov dne 2. aprila 2009;

| 2. | poudarja, da je doseženi sporazum o spremembi večletnega finančnega okvira rezultat uspešnega medinstitucionalnega sodelovanja v okviru odziva na finančno in gospodarsko krizo, s katero se soočajo države članice, in sicer s spodbujanjem solidarnosti na področju energetskih virov ter širokopasovnega interneta na podeželju, pa tudi s podporo kmetijskega sektorja; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je doseženi sporazum o spremembi večletnega finančnega okvira rezultat uspešnega medinstitucionalnega sodelovanja v okviru odziva na finančno in gospodarsko krizo, s katero se soočajo države članice, in sicer s spodbujanjem solidarnosti na področju energetskih virov ter širokopasovnega interneta na podeželju, pa tudi s podporo kmetijskega sektorja;

| 3. | opozarja, da je s tem sporazumom Parlament v svoji dvojni vlogi zakonodajnega in proračunskega organa zaščitil obstoječe prednostne naloge, tako kot med proračunskim postopkom za leto 2008, ko je bil dosežen sporazum o financiranju programa Galileo; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je s tem sporazumom Parlament v svoji dvojni vlogi zakonodajnega in proračunskega organa zaščitil obstoječe prednostne naloge, tako kot med proračunskim postopkom za leto 2008, ko je bil dosežen sporazum o financiranju programa Galileo;

| 4. | se strinja s političnim sporazumom, ki zagotavlja mehanizem nadomestil za proračunski postopek 2010, pa tudi – a le če bo to potrebno – za proračunski postopek 2011; opozarja, da v skladu z navedbami iz skupne izjave, ki so jo v okviru tristranskih pogovorov dne 2. aprila 2009 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija, mehanizem nadomestil ne bo vplival na finančna sredstva za programe, sprejete s postopkom soodločanja, in letni proračunski postopek, financiral pa se bo z uporabo vseh proračunskih sredstev, ki jih dopušča pravni okvir proračuna; |
| --- | --- |

4.

se strinja s političnim sporazumom, ki zagotavlja mehanizem nadomestil za proračunski postopek 2010, pa tudi – a le če bo to potrebno – za proračunski postopek 2011; opozarja, da v skladu z navedbami iz skupne izjave, ki so jo v okviru tristranskih pogovorov dne 2. aprila 2009 sprejeli Evropski parlament, Svet in Komisija, mehanizem nadomestil ne bo vplival na finančna sredstva za programe, sprejete s postopkom soodločanja, in letni proračunski postopek, financiral pa se bo z uporabo vseh proračunskih sredstev, ki jih dopušča pravni okvir proračuna;

| 5. | poudarja, da so primanjkljaji in ostanki iz rezultatov pogajanj o Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 še vedno nerešeni in da se je treba tem primanjkljajem posvetiti v vmesnem pregledu 2008-2009, kakor ga določa izjava 3 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, pa tudi v letnih proračunskih postopkih, če je le mogoče z večjo prilagodljivostjo, v vsakem primeru pa z vsemi sredstvi, ki jih predvideva Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006; opozarja na navedbe iz enostranske izjave Parlamenta, podane v okviru tristranskih pogovorov z dne 2. aprila 2009, da mora Komisija pri vmesnem pregledu upoštevati načela iz resolucije Parlamenta, sprejete dne 25. marca 2009; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so primanjkljaji in ostanki iz rezultatov pogajanj o Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 še vedno nerešeni in da se je treba tem primanjkljajem posvetiti v vmesnem pregledu 2008-2009, kakor ga določa izjava 3 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, pa tudi v letnih proračunskih postopkih, če je le mogoče z večjo prilagodljivostjo, v vsakem primeru pa z vsemi sredstvi, ki jih predvideva Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006; opozarja na navedbe iz enostranske izjave Parlamenta, podane v okviru tristranskih pogovorov z dne 2. aprila 2009, da mora Komisija pri vmesnem pregledu upoštevati načela iz resolucije Parlamenta, sprejete dne 25. marca 2009;

| 6. | svari pred redno uporabo rezerv iz razdelka 2 za financiranje drugih razdelkov, saj bi lahko to ogrozilo izpolnitev zahtev kmetijskega sektorja v primeru nepričakovanega znižanja tržnih cen; |
| --- | --- |

6.

svari pred redno uporabo rezerv iz razdelka 2 za financiranje drugih razdelkov, saj bi lahko to ogrozilo izpolnitev zahtev kmetijskega sektorja v primeru nepričakovanega znižanja tržnih cen;

| 7. | obžaluje, da je bil sporazum s Svetom dosežen šele dva meseca pred zaključkom parlamentarnega obdobja, zaradi česar je ostalo manj manevrskega prostora za pogajanja, in da so bile zaradi tega institucije pod pritiskom, čeprav je bilo medsebojno sodelovanje dobro; |
| --- | --- |

7.

obžaluje, da je bil sporazum s Svetom dosežen šele dva meseca pred zaključkom parlamentarnega obdobja, zaradi česar je ostalo manj manevrskega prostora za pogajanja, in da so bile zaradi tega institucije pod pritiskom, čeprav je bilo medsebojno sodelovanje dobro;

| 8. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

8.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 9. | naroča svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

9.

naroča svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 10. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

10.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0174.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0095 in 0096.

---

Sreda, 6. maja 2009PRILOG

Sreda, 6. maja 2009SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. maja 2009

o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju v zvezi z večletnim finančnim okvirom (2007-2013)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 21, prvega in drugega odstavka točke 22 in točke 23 Sporazuma,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na tristranskem sestanku dne 2. aprila 2009 so se Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorili o financiranju za projekte na področju preskrbe z energijo in širokopasovnega interneta ter za krepitev operacij v zvezi z „novimi izzivi“, opredeljenimi v okviru ocene vmesne reforme skupne kmetijske politike iz leta 2003 („sistematski pregled“), in sicer v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, namenjenega posodobitvi infrastruktur in solidarnosti pri preskrbi z energijo. Za omogočitev financiranja je treba najprej spremeniti večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013 v skladu s točkami 21, 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma, da bi se zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti za leto 2009 v podrazdelku 1a povišala za 2 000 000 000 EUR v tekočih cenah. |
| --- | --- |

(1)

Na tristranskem sestanku dne 2. aprila 2009 so se Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorili o financiranju za projekte na področju preskrbe z energijo in širokopasovnega interneta ter za krepitev operacij v zvezi z „novimi izzivi“, opredeljenimi v okviru ocene vmesne reforme skupne kmetijske politike iz leta 2003 („sistematski pregled“), in sicer v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, namenjenega posodobitvi infrastruktur in solidarnosti pri preskrbi z energijo. Za omogočitev financiranja je treba najprej spremeniti večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013 v skladu s točkami 21, 22 in 23 Medinstitucionalnega sporazuma, da bi se zgornja meja odobritev za prevzem obveznosti za leto 2009 v podrazdelku 1a povišala za 2 000 000 000 EUR v tekočih cenah.

| (2) | Povišanje zgornje meje v podrazdelku 1A se bo v celoti izravnalo z znižanjem zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 2 za leto 2009 za 2 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Povišanje zgornje meje v podrazdelku 1A se bo v celoti izravnalo z znižanjem zgornje meje za odobritve za prevzem obveznosti v razdelku 2 za leto 2009 za 2 000 000 000 EUR.

| (3) | Zaradi ohranitve ustreznega razmerja med obveznostmi in plačili je treba prilagoditi letne zgornje meje za odobritve plačil. Ta prilagoditev bo proračunsko nevtralna. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi ohranitve ustreznega razmerja med obveznostmi in plačili je treba prilagoditi letne zgornje meje za odobritve plačil. Ta prilagoditev bo proračunsko nevtralna.

| (4) | Prilogo I Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju je zato treba ustrezno spremeniti (2), |
| --- | --- |

(4)

Prilogo I Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju je zato treba ustrezno spremeniti (2),

SKLENILA:

Edini člen

Priloga I k Medinstitucionalnemu sporazumu o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju se nadomesti s Prilogo k temu sklepu.

V Strasbourgu, 6. maja 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

Sreda, 6. maja 2009PRILOGA

FINANČNI OKVIR ZA OBDOBJE 2007–2013, USKLAJEN Z EVROPSKIM NAČRTOM ZA OŽIVITEV GOSPODARSTVA (STALNE CENE IZ LETA 2004)

| (v milijonih EUR-stalne cene iz 2004) |
| --- |
| ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Skupaj


  2007-2013 |
| 1. | Trajnostna rast |

(v milijonih EUR-stalne cene iz 2004)

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Skupaj

2007-2013

1.

50 865

53 262

55 883

54 860

55 400

56 866

58 256

385 392

| 1a | Konkurenčnost za rast in zaposlovanje |
| --- | --- |

1a

Konkurenčnost za rast in zaposlovanje

8 404

9 595

12 021

11 000

11 306

12 122

12 914

77 362

| 1b | Kohezija za rast in zaposlovanje |
| --- | --- |

1b

Kohezija za rast in zaposlovanje

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Ohranjanje in upravljanje naravnih virov |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

52 205

53 379

52 528

51 901

51 284

367 944

od tega: odhodki, povezani s trgom, in neposredna plačila

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Svoboda, varnost in pravica |
| --- | --- |

3a

Svoboda, varnost in pravica

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Državljanstvo |
| --- | --- |

3b

Državljanstvo

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EU kot globalni partner |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Uprava
   (3) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Nadomestila |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

ODOBRITVE ZA PREVZEM OBVEZNOSTI SKUPAJ

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

kot odstotek BND

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

ODOBRITVE PLAČIL SKUPAJ

115 142

119 805

110 439

119 126

116 552

120 145

119 391

820 600

kot odstotek BND

1,06 %

1,06 %

0,96 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Razpol. razlika

0,18 %

0,18 %

0,28 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

Zgornja meja lastnih sredstev kot odstotek BND

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  V ta namen so zneski, ki izhajajo iz navedenega sporazuma, preračunani v cene iz leta 2004.

2

(3)  Odhodki za pokojnine, ki so vključeni v okvir tega razdelka, so za obdobje 2007–2013 izračunani brez prispevkov zaposlenih za ustrezno shemo in lahko znašajo največ500 milijonov EUR v cenah iz leta 2004.

3

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/6

---

Sreda, 6. maja 2009Energetsko označevanje televizorjev

P6_TA(2009)0357

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o osnutku Direktive Komisije o izvajanju in spremembi Direktive Sveta 92/75/EGS glede energetskega označevanja televizijskih sprejemnikov

2010/C 212 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (1) ter zlasti njenih členov 9 in 12,

ob upoštevanju osnutka Direktive Komisije o izvajanju in spremembi Direktive Sveta 92/75/EGS glede energetskega označevanja televizijskih sprejemnikov,

ob upoštevanju mnenja, ki ga je 30. marca 2009 predložil odbor iz člena 10 Direktive 92/75/EGS,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2006 z naslovom „Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti“ (KOM(2006)0545),

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. novembra 2008 glede Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (KOM(2008)0778),

ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. maja 2009 glede predloga Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) (2),

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (3),

ob upoštevanju člena 81(2) in (4)(b) svojega Poslovnika,

| A. | ker je glavni namen Direktive 92/75/EGS (Okvirna direktiva), kot je navedeno v njenem členu 1, omogočiti uskladitev nacionalnih ukrepov glede objave, predvsem s pomočjo nalepk in podatkov o izdelku, informacij o porabi energije in drugih bistvenih virov ter dodatnih informacij o določenih vrstah gospodinjskih aparatov, da bi potrošniki lahko izbrali energetsko učinkovitejše aparate, |
| --- | --- |

A.

ker je glavni namen Direktive 92/75/EGS (Okvirna direktiva), kot je navedeno v njenem členu 1, omogočiti uskladitev nacionalnih ukrepov glede objave, predvsem s pomočjo nalepk in podatkov o izdelku, informacij o porabi energije in drugih bistvenih virov ter dodatnih informacij o določenih vrstah gospodinjskih aparatov, da bi potrošniki lahko izbrali energetsko učinkovitejše aparate,

| B. | ker je v Okvirni direktivi tudi navedeno, da lahko zagotavljanje točnih, ustreznih in primerljivih podatkov o specifični porabi energije gospodinjskih aparatov vpliva na kupce, da se odločijo za aparate, ki porabijo manj energije, |
| --- | --- |

B.

ker je v Okvirni direktivi tudi navedeno, da lahko zagotavljanje točnih, ustreznih in primerljivih podatkov o specifični porabi energije gospodinjskih aparatov vpliva na kupce, da se odločijo za aparate, ki porabijo manj energije,

| C. | ker, kot je poudarjeno v presoji vpliva Komisije, ki je priložena predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (SEK(2008)2862), je prvotna in uspešna oznaka A-G služila kot vzorec različnim državam po svetu, kot so Brazilija, Kitajska, Argentina, Čile, Iran, Izrael in Južna Afrika, |
| --- | --- |

C.

ker, kot je poudarjeno v presoji vpliva Komisije, ki je priložena predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (SEK(2008)2862), je prvotna in uspešna oznaka A-G služila kot vzorec različnim državam po svetu, kot so Brazilija, Kitajska, Argentina, Čile, Iran, Izrael in Južna Afrika,

| D. | ker so televizijski sprejemniki aparati, ki porabijo veliko energije, in je zato veliko možnosti, da bi privarčevali energijo s tem, ko bi to kategorijo dodali sistemu za energetsko označevanje v skladu s členom 1(2) Okvirne direktive, |
| --- | --- |

D.

ker so televizijski sprejemniki aparati, ki porabijo veliko energije, in je zato veliko možnosti, da bi privarčevali energijo s tem, ko bi to kategorijo dodali sistemu za energetsko označevanje v skladu s členom 1(2) Okvirne direktive,

| E. | ker mora biti energetsko označevanje televizijskih sprejemnikov kar se da skladno z uveljavljenimi sistemi za energetsko označevanje drugih gospodinjskih aparatov, |
| --- | --- |

E.

ker mora biti energetsko označevanje televizijskih sprejemnikov kar se da skladno z uveljavljenimi sistemi za energetsko označevanje drugih gospodinjskih aparatov,

| F. | ker je v omenjenem sporočilu Komisije navedeno, da bo obstoječa klasifikacija za označevanje nadgrajena in ponovno določena vsakih pet let ali kadar bodo to utemeljevali novi tehnološki dosežki, in sicer na podlagi študij okoljsko primerne zasnove, da se razred A rezervira samo za 10–20 % najbolj energetsko učinkovite opreme, |
| --- | --- |

F.

ker je v omenjenem sporočilu Komisije navedeno, da bo obstoječa klasifikacija za označevanje nadgrajena in ponovno določena vsakih pet let ali kadar bodo to utemeljevali novi tehnološki dosežki, in sicer na podlagi študij okoljsko primerne zasnove, da se razred A rezervira samo za 10–20 % najbolj energetsko učinkovite opreme,

| G. | ker so za uspešno izvajanje sistema energetskega označevanja bistvenega pomena ukrepi, ki bodo zagotavljali informacije o energetski učinkovitosti gospodinjskih aparatov, ki bodo za potrošnika jasne, izčrpne, primerljive in lahko razumljive, |
| --- | --- |

G.

ker so za uspešno izvajanje sistema energetskega označevanja bistvenega pomena ukrepi, ki bodo zagotavljali informacije o energetski učinkovitosti gospodinjskih aparatov, ki bodo za potrošnika jasne, izčrpne, primerljive in lahko razumljive,

| H. | ker se bo s tem, ko bodo potrošniki nakupovali več učinkovitih aparatov namesto manj učinkovitih, povečal prihodek proizvajalcev teh aparatov, |
| --- | --- |

H.

ker se bo s tem, ko bodo potrošniki nakupovali več učinkovitih aparatov namesto manj učinkovitih, povečal prihodek proizvajalcev teh aparatov,

| I. | ker Okvirna direktiva Komisije, zlasti glede oblikovanja energetske nalepke in razredov energetske učinkovitosti, uvaja še eno spremembo z dodajanjem novih razredov A (na primer A-20 %, A-40 %, A-60 %), kar bi lahko še bolj zmedlo potrošnike, omejilo njihovo pravilno razumevanje sistema energetskega označevanja in spodkopalo njihovo zmožnost izbire aparatov, ki so energetsko učinkovitejši, |
| --- | --- |

I.

ker Okvirna direktiva Komisije, zlasti glede oblikovanja energetske nalepke in razredov energetske učinkovitosti, uvaja še eno spremembo z dodajanjem novih razredov A (na primer A-20 %, A-40 %, A-60 %), kar bi lahko še bolj zmedlo potrošnike, omejilo njihovo pravilno razumevanje sistema energetskega označevanja in spodkopalo njihovo zmožnost izbire aparatov, ki so energetsko učinkovitejši,

| J. | ker bi majhno število tehničnih prilagoditev lahko spremenilo nalepko tako, da bi bila potrošnikom precej bolj jasna in razumljiva, |
| --- | --- |

J.

ker bi majhno število tehničnih prilagoditev lahko spremenilo nalepko tako, da bi bila potrošnikom precej bolj jasna in razumljiva,

| K. | ker je dokazano, da potrošniki menijo, da je lestvica A-G jasna, a Komisija ni izvedla nikakršne presoje vpliva, da bi preverila, ali so razredi A-20 %, A-40 %, A-60 % skupaj s praznimi nižjimi razredi koristni ali zavajajoči za potrošnike, |
| --- | --- |

K.

ker je dokazano, da potrošniki menijo, da je lestvica A-G jasna, a Komisija ni izvedla nikakršne presoje vpliva, da bi preverila, ali so razredi A-20 %, A-40 %, A-60 % skupaj s praznimi nižjimi razredi koristni ali zavajajoči za potrošnike,

| L. | ker bi ponovno razvrščanje sedanjih proizvodov v razrede v zaprti lestvici A-G predvsem preprečilo oblikovanje praznih nižjih razredov, ki bi lahko zavajali potrošnike, |
| --- | --- |

L.

ker bi ponovno razvrščanje sedanjih proizvodov v razrede v zaprti lestvici A-G predvsem preprečilo oblikovanje praznih nižjih razredov, ki bi lahko zavajali potrošnike,

| M. | ker bi uvedba teh novih razredov učinkovitosti za veljavne oznake A-G, vključno za druge proizvode, verjetno prispevala k zmedi glede tega, kateri razred A predstavlja učinkovit ali neučinkovit proizvod, |
| --- | --- |

M.

ker bi uvedba teh novih razredov učinkovitosti za veljavne oznake A-G, vključno za druge proizvode, verjetno prispevala k zmedi glede tega, kateri razred A predstavlja učinkovit ali neučinkovit proizvod,

| N. | ker tak ukrep ni v skladu z namenom osnovnega instrumenta za zagotavljanje natančnih, pomembnih in primerljivih informacij potrošnikom, |
| --- | --- |

N.

ker tak ukrep ni v skladu z namenom osnovnega instrumenta za zagotavljanje natančnih, pomembnih in primerljivih informacij potrošnikom,

| O. | ker je Komisija predložila predlog za preoblikovanje Okvirne direktive, s čimer bi lahko uvedla nadaljnje spremembe, ki bi vplivale na predlagane izvedbene ukrepe, |
| --- | --- |

O.

ker je Komisija predložila predlog za preoblikovanje Okvirne direktive, s čimer bi lahko uvedla nadaljnje spremembe, ki bi vplivale na predlagane izvedbene ukrepe,

| 1. | nasprotuje sprejetju osnutka Direktive Komisije o izvajanju in spremembi Direktive Sveta 92/75/EGS glede energetskega označevanja televizijskih sprejemnikov; |
| --- | --- |

1.

nasprotuje sprejetju osnutka Direktive Komisije o izvajanju in spremembi Direktive Sveta 92/75/EGS glede energetskega označevanja televizijskih sprejemnikov;

| 2. | meni, da osnutek Direktive Komisije ni v skladu z namenom osnovnega instrumenta; |
| --- | --- |

2.

meni, da osnutek Direktive Komisije ni v skladu z namenom osnovnega instrumenta;

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne osnutek Direktive in odboru, navedenemu v členu 10 Direktive 92/75/EGS čim prej in najkasneje do 30. septembra 2009 predloži nov osnutek na podlagi zaprte lestvice A-G; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj umakne osnutek Direktive in odboru, navedenemu v členu 10 Direktive 92/75/EGS čim prej in najkasneje do 30. septembra 2009 predloži nov osnutek na podlagi zaprte lestvice A-G;

| 4. | meni, da je zasnova nalepk bistveni del Direktive o energetskem označevanju in se mora o njej odločati v sklopu revizije in preoblikovanja, ki sta trenutno obravnavani v postopku soodločanja; |
| --- | --- |

4.

meni, da je zasnova nalepk bistveni del Direktive o energetskem označevanju in se mora o njej odločati v sklopu revizije in preoblikovanja, ki sta trenutno obravnavani v postopku soodločanja;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL L 297, 13.10.1992, str. 16.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0345.

(3)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/8

---

Sreda, 6. maja 2009Nedržavni akterji in organi lokalnih skupnosti v razvoju

P6_TA(2009)0358

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o osnutku sklepa Komisije o pripravi letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalne skupnosti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti)

2010/C 212 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1905/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o vzpostavitvi instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja (1), zlasti člena 14(1)(b) Uredbe,

ob upoštevanju osnutka sklepa Komisije o pripravi letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalnih skupnosti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01),

ob upoštevanju mnenja, ki ga je 15. aprila 2009 predložil odbor iz člena 35(1) Uredbe (ES) št. 1905/2006 („odbor za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje“),

ob upoštevanju „Splošne ocene ukrepov za povečanje ozaveščenosti javnosti o razvojnih vprašanjih v Evropi / Izobraževanje o razvoju“ (ES Referenčna št. 2007/ 146962. Končno poročilo),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2008 o izzivu politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice (2),

ob upoštevanju člena 8 Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (3),

ob upoštevanju člena 81 svojega Poslovnika,

| A. | ker je 15. aprila 2009 odbor za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje s pisnim postopkom izglasoval osnutek letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalnih skupnosti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), |
| --- | --- |

A.

ker je 15. aprila 2009 odbor za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje s pisnim postopkom izglasoval osnutek letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalnih skupnosti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01),

| B. | ker je Parlament v skladu s členom 7(3) Sklepa 1999/468/ES in členom 1 Sporazuma z dne 3. junija 2008 med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES prejel osnutek izvedbenih ukrepov, predloženih odboru za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje, in rezultate glasovanja, |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament v skladu s členom 7(3) Sklepa 1999/468/ES in členom 1 Sporazuma z dne 3. junija 2008 med Evropskim parlamentom in Komisijo o postopkih za izvajanje Sklepa Sveta 1999/468/ES prejel osnutek izvedbenih ukrepov, predloženih odboru za upravljanje instrumenta za razvojno sodelovanje, in rezultate glasovanja,

| C. | ker člen 14(1)(b) Uredbe (ES) št. 1905/2006 določa, da je eden ciljev tematskega programa za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti v razvoju povečati ozaveščenost evropskih državljanov o razvojnih vprašanjih, pridobiti dejavno podporo javnosti za zmanjševanje revščine v Skupnosti in državah pristopnicah ter strategije za trajnostni razvoj v državah partnericah, |
| --- | --- |

C.

ker člen 14(1)(b) Uredbe (ES) št. 1905/2006 določa, da je eden ciljev tematskega programa za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti v razvoju povečati ozaveščenost evropskih državljanov o razvojnih vprašanjih, pridobiti dejavno podporo javnosti za zmanjševanje revščine v Skupnosti in državah pristopnicah ter strategije za trajnostni razvoj v državah partnericah,

| D. | ker je enajst držav članic v skupni izjavi držav članic o nedržavnih akterjih in lokalnih oblasteh v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, ki je bila poslana Komisiji 19. marca 2009, izrazilo pomisleke glede namere Komisije, da bo ukinila neposredno financiranje (postopek „ciljnih projektov“) projektov TRIALOG in DEEEP (4), ki je stalno potekalo od leta 1998 oz. 2003, ter namesto tega od njiju zahtevala, da sodelujeta v razpisu za zbiranje predlogov, |
| --- | --- |

D.

ker je enajst držav članic v skupni izjavi držav članic o nedržavnih akterjih in lokalnih oblasteh v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje, ki je bila poslana Komisiji 19. marca 2009, izrazilo pomisleke glede namere Komisije, da bo ukinila neposredno financiranje (postopek „ciljnih projektov“) projektov TRIALOG in DEEEP (4), ki je stalno potekalo od leta 1998 oz. 2003, ter namesto tega od njiju zahtevala, da sodelujeta v razpisu za zbiranje predlogov,

| E. | ker skupna izjava enajstih držav članic, vključno z devetimi „novimi“ državami članicami, opozarja, da je Komisija sprejela načrt za prekinitev neposredne podpore za projekta TRIALOG in DEEEP v najbolj neprimernem trenutku, če upoštevamo sedanje finančne razmere v številnih „novih“ državah članicah in vpliv, ki ga te imajo na zmožnost delovanja in razvoja nevladnih organizacij, v izjavi pa je izražena tudi zaskrbljenost, da lahko pride do vrzeli v financiranju, ki bo škodovala tem projektom z izgubo kvalificiranega osebja in znanja ter že uveljavljenih mrež, |
| --- | --- |

E.

ker skupna izjava enajstih držav članic, vključno z devetimi „novimi“ državami članicami, opozarja, da je Komisija sprejela načrt za prekinitev neposredne podpore za projekta TRIALOG in DEEEP v najbolj neprimernem trenutku, če upoštevamo sedanje finančne razmere v številnih „novih“ državah članicah in vpliv, ki ga te imajo na zmožnost delovanja in razvoja nevladnih organizacij, v izjavi pa je izražena tudi zaskrbljenost, da lahko pride do vrzeli v financiranju, ki bo škodovala tem projektom z izgubo kvalificiranega osebja in znanja ter že uveljavljenih mrež,

| F. | ker je podobne pomisleke izrazil predsednik odbora za razvoj v pismu 19. marca 2009, v katerem je poudaril, da so vedno bile prednostne naloge odbora informiranje in razvijanje zmogljivosti na področju razvojnega sodelovanja v novih državah članicah ter izobraževanje o razvoju za evropsko javnost, ter pozval Komisijo, naj Parlamentu zagotovi objektivna in pregledna merila, na podlagi katerih odloča, katere dejavnosti in ukrepi izpolnjujejo pogoje za neposredno financiranje; nadalje je zahteval, da se izvajanje tega predlaganega ukrepa preloži za vsaj eno leto, da bi se izognili morebitnim vrzelim v financiranju ter da ne bi ogrozili preživetja teh zelo koristnih projektov, |
| --- | --- |

F.

ker je podobne pomisleke izrazil predsednik odbora za razvoj v pismu 19. marca 2009, v katerem je poudaril, da so vedno bile prednostne naloge odbora informiranje in razvijanje zmogljivosti na področju razvojnega sodelovanja v novih državah članicah ter izobraževanje o razvoju za evropsko javnost, ter pozval Komisijo, naj Parlamentu zagotovi objektivna in pregledna merila, na podlagi katerih odloča, katere dejavnosti in ukrepi izpolnjujejo pogoje za neposredno financiranje; nadalje je zahteval, da se izvajanje tega predlaganega ukrepa preloži za vsaj eno leto, da bi se izognili morebitnim vrzelim v financiranju ter da ne bi ogrozili preživetja teh zelo koristnih projektov,

| G. | ker zgoraj navedena „Splošna ocena ukrepov za povečanje ozaveščenosti javnosti o razvojnih vprašanjih v Evropi / Izobraževanje o razvoju“ ugotavlja, da je „strateška uporaba ciljnih projektov pripomogla k doseganju ciljev programa sofinanciranja z evropskimi nevladnimi organizacijami na področju razvoja“, da je „DEEEP pomemben usklajevalni mehanizem za izboljšanje dialoga, spodbujanje izmenjave najboljše prakse ter oblikovanje mrež in partnerstev na ravni EU, pa tudi partnerstev med nacionalnimi platformami in EU“ ter da je „prispevek programa TRIALOG k izboljšanju dialoga in krepitvi zmogljivosti pri delu z novimi državami članicami in državami pristopnicami učinkovit“, |
| --- | --- |

G.

ker zgoraj navedena „Splošna ocena ukrepov za povečanje ozaveščenosti javnosti o razvojnih vprašanjih v Evropi / Izobraževanje o razvoju“ ugotavlja, da je „strateška uporaba ciljnih projektov pripomogla k doseganju ciljev programa sofinanciranja z evropskimi nevladnimi organizacijami na področju razvoja“, da je „DEEEP pomemben usklajevalni mehanizem za izboljšanje dialoga, spodbujanje izmenjave najboljše prakse ter oblikovanje mrež in partnerstev na ravni EU, pa tudi partnerstev med nacionalnimi platformami in EU“ ter da je „prispevek programa TRIALOG k izboljšanju dialoga in krepitvi zmogljivosti pri delu z novimi državami članicami in državami pristopnicami učinkovit“,

| H. | ker program TRIALOG prispeva k izpolnitvi potrebe, izpostavljene v resoluciji Parlamenta z dne 13. marca 2008 o izzivu politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice, po celoviti komunikacijski in izobraževalni strategiji, s katero bi spreobrnili odsotnost javnega priznavanja prednostnih nalog pri razvojnem sodelovanju v novih državah članicah, program DEEEP pa je odgovor na zahtevo po večjem poudarku na izobraževanju o razvoju in dvigu ozaveščenosti v evropskem izobraževanju, ki jo je Parlament izrazil v navedeni resoluciji, |
| --- | --- |

H.

ker program TRIALOG prispeva k izpolnitvi potrebe, izpostavljene v resoluciji Parlamenta z dne 13. marca 2008 o izzivu politike razvojnega sodelovanja EU za nove države članice, po celoviti komunikacijski in izobraževalni strategiji, s katero bi spreobrnili odsotnost javnega priznavanja prednostnih nalog pri razvojnem sodelovanju v novih državah članicah, program DEEEP pa je odgovor na zahtevo po večjem poudarku na izobraževanju o razvoju in dvigu ozaveščenosti v evropskem izobraževanju, ki jo je Parlament izrazil v navedeni resoluciji,

| I. | ker Komisija v okviru zgoraj navedenega letnega akcijskega načrta za leto 2009 predlaga tudi, da se projektu „krepitve kubanskih vodstvenih sposobnosti“, ki ga bo izvedlo združenje evropskih menedžerskih šol (EFMD), namenijo neposredna nepovratna sredstva; ker postopek ciljnih projektov v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti v razvoju doslej še ni bil uporabljen za dejavnosti v državah partnericah, |
| --- | --- |

I.

ker Komisija v okviru zgoraj navedenega letnega akcijskega načrta za leto 2009 predlaga tudi, da se projektu „krepitve kubanskih vodstvenih sposobnosti“, ki ga bo izvedlo združenje evropskih menedžerskih šol (EFMD), namenijo neposredna nepovratna sredstva; ker postopek ciljnih projektov v okviru instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti v razvoju doslej še ni bil uporabljen za dejavnosti v državah partnericah,

| J. | ker je Komisija naknadno izdala „Pojasnilo o instrumentu za financiranje razvojnega sodelovanja za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti“ (5), v katerem je pojasnila merila za izbor ciljnih ukrepov ter razložila, da ta temeljijo na členu 168 Pravil za izvajanje finančne uredbe (6) ter da je mogoče nepovratna sredstva zlasti dodeliti „organom s pravnim ali dejanskim monopolom“ ter za „ukrepe s posebnimi značilnostmi, ki zahtevajo določeno vrsto organa zaradi njegove tehnične usposobljenosti, visoke stopnje specializacije ali njegovih upravnih pooblastil“, |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija naknadno izdala „Pojasnilo o instrumentu za financiranje razvojnega sodelovanja za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti“ (5), v katerem je pojasnila merila za izbor ciljnih ukrepov ter razložila, da ta temeljijo na členu 168 Pravil za izvajanje finančne uredbe (6) ter da je mogoče nepovratna sredstva zlasti dodeliti „organom s pravnim ali dejanskim monopolom“ ter za „ukrepe s posebnimi značilnostmi, ki zahtevajo določeno vrsto organa zaradi njegove tehnične usposobljenosti, visoke stopnje specializacije ali njegovih upravnih pooblastil“,

| 1. | nasprotuje sprejetju osnutka sklepa Komisije o pripravi letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01) v trenutni obliki; |
| --- | --- |

1.

nasprotuje sprejetju osnutka sklepa Komisije o pripravi letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01) v trenutni obliki;

| 2. | od Komisije zahteva, da pojasni merila za določitev obstoja pravnega ali dejanskega monopola glede na to, da je enajst držav članic v skupni izjavi navedlo, da z vidika novih držav članic še vedno obstaja dejanski monopol, ko gre za dejavnosti na ravni EU, ki se izvajajo v okviru programov TRIALOG in DEEP; |
| --- | --- |

2.

od Komisije zahteva, da pojasni merila za določitev obstoja pravnega ali dejanskega monopola glede na to, da je enajst držav članic v skupni izjavi navedlo, da z vidika novih držav članic še vedno obstaja dejanski monopol, ko gre za dejavnosti na ravni EU, ki se izvajajo v okviru programov TRIALOG in DEEP;

| 3. | vztraja pri odprti, pregledni in horizontalni uporabi meril za dodelitev neposrednih nepovratnih sredstev ciljnim projektom, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za vse; zato vztraja pri tem, da se za programa TRIALOG in DEEEP ter za projekt „krepitve kubanskih vodstvenih sposobnosti“ uporabijo enaka merila; |
| --- | --- |

3.

vztraja pri odprti, pregledni in horizontalni uporabi meril za dodelitev neposrednih nepovratnih sredstev ciljnim projektom, da se zagotovijo enaki konkurenčni pogoji za vse; zato vztraja pri tem, da se za programa TRIALOG in DEEEP ter za projekt „krepitve kubanskih vodstvenih sposobnosti“ uporabijo enaka merila;

| 4. | vztraja pri tem, da se prek strateškega programa, ki bi zajemal vso EU, zagotovi neprekinjeno financiranje dragocenih dejavnosti za spodbujanje izmenjave najboljše prakse ter oblikovanje mrež in partnerstev na ravni EU, pa tudi partnerstev med nacionalnimi platformami in EU, ter za izboljšanje dialoga in krepitev zmogljivosti pri delu z novimi državami članicami in državami pristopnicami; |
| --- | --- |

4.

vztraja pri tem, da se prek strateškega programa, ki bi zajemal vso EU, zagotovi neprekinjeno financiranje dragocenih dejavnosti za spodbujanje izmenjave najboljše prakse ter oblikovanje mrež in partnerstev na ravni EU, pa tudi partnerstev med nacionalnimi platformami in EU, ter za izboljšanje dialoga in krepitev zmogljivosti pri delu z novimi državami članicami in državami pristopnicami;

| 5. | poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjega pregleda (7) sistema razpisov za predloge v zvezi s tematskimi programi vzpostavi dialog s Parlamentom; meni, da ni primerno pričakovati priporočil za spremembe ali izboljšave sistema, ki se lahko sprejmejo po pregledu; zato zahteva, da ostane obstoječa ureditev neposrednega financiranja ukrepov naslednjih dvanajst mesecev nespremenjena, morebitne spremembe v prihodnje pa morajo upoštevati rezultate pregleda ter zagotoviti dolgoročne, predvidljive in trajne dejavnosti razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v okviru prihodnjega pregleda (7) sistema razpisov za predloge v zvezi s tematskimi programi vzpostavi dialog s Parlamentom; meni, da ni primerno pričakovati priporočil za spremembe ali izboljšave sistema, ki se lahko sprejmejo po pregledu; zato zahteva, da ostane obstoječa ureditev neposrednega financiranja ukrepov naslednjih dvanajst mesecev nespremenjena, morebitne spremembe v prihodnje pa morajo upoštevati rezultate pregleda ter zagotoviti dolgoročne, predvidljive in trajne dejavnosti razvojnega sodelovanja;

| 6. | poziva Komisijo, naj prilagodi svoj osnutek sklepa o pripravi letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), tako da bo vanj na ravni EU vključila projekte za ozaveščanje o razvojnih vprašanjih v razširjeni EU ter projekte za izmenjavo v okviru izobraževanja o razvoju v EU; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj prilagodi svoj osnutek sklepa o pripravi letnega akcijskega programa za nedržavne akterje in organe lokalnih oblasti v razvoju za leto 2009 (drugi del: ciljni projekti) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), tako da bo vanj na ravni EU vključila projekte za ozaveščanje o razvojnih vprašanjih v razširjeni EU ter projekte za izmenjavo v okviru izobraževanja o razvoju v EU;

| 7. | naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroča svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 378, 27.12.2006, str. 41.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0097.

(3)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(4)  DEEEP: „Izmenjave na področju izobraževanja o razvoju v Evropi“ – http://www.deeep.org/

TRIALOG: „Nevladne organizacije na področju razvoja v razširjeni EU“ – http://www.trialog.or.at/start.asp?ID=96

(5)  AIDCO/F1/NC D(2009) z dne 6.4.2009 (D004766-01-EN-02).

(6)  Uredba Komisije (ES, EURATOM) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o podrobnih pravilih za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (UL L 357, 31.12.2002, str.1).

(7)  „Proces Palermo II“.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/11

---

Sreda, 6. maja 2009Prenovljena socialna agenda

P6_TA(2009)0370

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o prenovljeni socialni agendi (2008/2330(INI))

2010/C 212 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda“: Priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja (KOM(2008)0412) (sporočilo o prenovljeni socialni agendi),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 s priporočili Komisiji o uporabi načela enakega plačila za moške in ženske (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2008 o izzivih kolektivnih pogodb v EU (2),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Obnovljena zaveza za socialno Evropo: krepitev odprte metode koordinacije za socialno zaščito in socialno vključenost“ (KOM(2008)0418),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2009 o nediskriminiranju na podlagi spola in solidarnosti med generacijami (3),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Nediskriminacija in enake možnosti: obnovljena zaveza“ (KOM(2008)0420),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2008 z naslovom „Evropski načrt za oživitev gospodarstva“ (KOM(2008)0800),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 z naslovom „Boljše ravnotežju med poklicnim in zasebnim življenjem: močnejša podpora za usklajevanje poklicnega, zasebnega in družinskega življenja“ (KOM(2008)0635),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“ (KOM(2006)0574) in resolucije Parlamenta z dne 20. novembra 2008 o sistemih socialne varnosti in pokojninskih sistemi (4),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2007 z naslovom „Posodabljanje socialnega varstva za večjo socialno pravičnost in gospodarsko kohezijo: spodbujanje dejavne vključitve oseb, najbolj oddaljenih od trga dela“ (KOM(2007)0620), ter svoje resolucije z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini (5),

ob upoštevanju Priporočila Sveta št. 92/441/EGS z dne 24. junija 1992 o skupnih merilih v zvezi z zadostnimi sredstvi in socialno pomočjo v sistemih socialnega varstva (6),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. junija 2007 z naslovom „Oblikovanje skupnih načel prožne varnosti: nova in boljša delovna mesta v povezavi s prožnostjo in varnostjo“ (KOM(2007)0359) ter resolucije Parlamenta z dne 29. novembra 2007 o skupnih načelih prožne varnosti (7),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. junija 2008 z naslovom „Najprej pomisli na male – Akt za mala podjetja za Evropo“ (KOM(2008)0394),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2007 z naslovom „Pregled stanja družbene realnosti – Vmesno poročilo spomladanskemu Evropskemu svetu 2007“ (KOM(2007)0063) in resolucije Parlamenta z dne 15. novembra 2007 o pregledu stanja družbene realnosti (8),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 24. maja 2006 z naslovom „Spodbujanje dostojnega dela za vse – Prispevek Unije k izvajanju agende za dostojno delo po svetu“ (KOM(2006)0249) in resolucije Parlamenta z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (9),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. oktobra 2005 o ženskah in revščini v Evropski uniji (10) ter v njej določene opredelitve revščine,

ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. junija 2008 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti 2010 (11),

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenih določb o socialnih pravicah, ter člena 136 Pogodbe ES,

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 22. novembra 2006 z naslovom „Posodabljanje delovnega prava za soočanje z izzivi 21. stoletja“ (KOM(2006)0708),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 18. julija 2001 o spodbujanju evropskega okvira za družbeno odgovornost podjetij (KOM(2001)0366) in sporočila Komisije z dne 22. marca 2006 z naslovom „Izvajanje partnerstva za rast in delovna mesta: Evropa – središče odličnosti za družbeno odgovornost podjetij“ (KOM(2006)0136) ter resolucije Parlamenta z dne 13. marca 2007 o družbeni odgovornosti podjetij: novo partnerstvo (12),

ob upoštevanju svoje izjave z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (13),

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah iz leta 1996,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za kulturo in izobraževanje ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0241/2009),

| A. | ker bo največja negativna posledica sedanje finančne in gospodarske krize za Evropsko unijo drastično povečanje brezposelnosti, ki bo huje prizadelo najbolj ranljive družbene skupine; ker je večja stopnja brezposelnosti povezana s povečanjem revščine in zdravstvenih neenakosti, izključenosti, kriminala, negotovosti in pomanjkanja zaupanja, |
| --- | --- |

A.

ker bo največja negativna posledica sedanje finančne in gospodarske krize za Evropsko unijo drastično povečanje brezposelnosti, ki bo huje prizadelo najbolj ranljive družbene skupine; ker je večja stopnja brezposelnosti povezana s povečanjem revščine in zdravstvenih neenakosti, izključenosti, kriminala, negotovosti in pomanjkanja zaupanja,

| B. | ker se je Evropska unija ne glede na sedanjo krizo že soočala s težavami zaradi šibke gospodarske rasti, eksplozivne rasti prebivalstva in težavnega življenja v vedno bolj globaliziranem svetovnem gospodarstvu, |
| --- | --- |

B.

ker se je Evropska unija ne glede na sedanjo krizo že soočala s težavami zaradi šibke gospodarske rasti, eksplozivne rasti prebivalstva in težavnega življenja v vedno bolj globaliziranem svetovnem gospodarstvu,

| C. | ker je leta 2007 šolanje zgodaj opustilo 15,2 % državljanov Unije v starosti od 18 do 24 let, |
| --- | --- |

C.

ker je leta 2007 šolanje zgodaj opustilo 15,2 % državljanov Unije v starosti od 18 do 24 let,

| D. | ker zaposlitev še vedno ne zagotavlja izhoda iz revščine za številne ljudi v Evropski uniji, pri čemer je revščina leta 2006 grozila 8 % zaposlenih, |
| --- | --- |

D.

ker zaposlitev še vedno ne zagotavlja izhoda iz revščine za številne ljudi v Evropski uniji, pri čemer je revščina leta 2006 grozila 8 % zaposlenih,

| E. | ker je leta 2006 revščina grozila 16 % evropskih državljanov, izpostavljeni pa so ji zlasti otroci, velike družine, starši samohranilci, brezposelni, invalidi, mladi, starejše osebe, etnične manjšine in priseljenci, |
| --- | --- |

E.

ker je leta 2006 revščina grozila 16 % evropskih državljanov, izpostavljeni pa so ji zlasti otroci, velike družine, starši samohranilci, brezposelni, invalidi, mladi, starejše osebe, etnične manjšine in priseljenci,

| F. | ker so ženske zaradi ekonomske odvisnosti, razlik v plačilu med spoloma in pogostejši zaposlenosti na slabše plačanih delovnih mestih še vedno bolj izpostavljene revščini kot moški; ker je zaradi tega večja nevarnost, da bi se revščina prenašala v prihodnje generacije, |
| --- | --- |

F.

ker so ženske zaradi ekonomske odvisnosti, razlik v plačilu med spoloma in pogostejši zaposlenosti na slabše plačanih delovnih mestih še vedno bolj izpostavljene revščini kot moški; ker je zaradi tega večja nevarnost, da bi se revščina prenašala v prihodnje generacije,

| G. | ker je rast cen v zadnjih letih močno vplivala na proračun gospodinjstev, nesorazmerno bolj pa je prizadela ranljive družbene skupine, |
| --- | --- |

G.

ker je rast cen v zadnjih letih močno vplivala na proračun gospodinjstev, nesorazmerno bolj pa je prizadela ranljive družbene skupine,

| H. | ker so številne raziskave (na primer raziskava ameriške fundacije Russell Sage Foundation o prihodnosti dela) pokazale, da se lahko kmalu vsak četrti zaposleni v najrazvitejših gospodarstvih znajde v skupini slabo plačanih in lahko postane močno izpostavljen revščini; ker se slabo plačane službe zelo razlikujejo, saj gre pogosto za nestandardna delovna razmerja z nizkokvalificiranimi delavci, zaposlenimi za krajši delovni čas, ženskami, priseljenci in mladimi delavci, ki so temu bolj izpostavljeni; ker se trend slabo plačano delo prenaša iz generacije v generacijo, kar omejuje dostop do dobre izobrazbe, dobrega zdravstvenega varstva in drugih osnovnih življenjskih pogojev, |
| --- | --- |

H.

ker so številne raziskave (na primer raziskava ameriške fundacije Russell Sage Foundation o prihodnosti dela) pokazale, da se lahko kmalu vsak četrti zaposleni v najrazvitejših gospodarstvih znajde v skupini slabo plačanih in lahko postane močno izpostavljen revščini; ker se slabo plačane službe zelo razlikujejo, saj gre pogosto za nestandardna delovna razmerja z nizkokvalificiranimi delavci, zaposlenimi za krajši delovni čas, ženskami, priseljenci in mladimi delavci, ki so temu bolj izpostavljeni; ker se trend slabo plačano delo prenaša iz generacije v generacijo, kar omejuje dostop do dobre izobrazbe, dobrega zdravstvenega varstva in drugih osnovnih življenjskih pogojev,

| I. | ker člen 2 Pogodbe ES določa, da sta solidarnost in enakost med ženskami in moškimi med temeljnimi načeli Evropske unije, |
| --- | --- |

I.

ker člen 2 Pogodbe ES določa, da sta solidarnost in enakost med ženskami in moškimi med temeljnimi načeli Evropske unije,

| J. | ker se Evropska unija sooča z demografskimi spremembami, ki jih pogojujeta predvsem daljša življenjska doba in nizka stopnja rodnosti, čeprav se v nekaterih državah slednja počasi obrača navzgor, |
| --- | --- |

J.

ker se Evropska unija sooča z demografskimi spremembami, ki jih pogojujeta predvsem daljša življenjska doba in nizka stopnja rodnosti, čeprav se v nekaterih državah slednja počasi obrača navzgor,

| K. | ker se bo do leta 2050 delež odvisnega starejšega prebivalstva zaradi demografskih sprememb po pričakovanjih podvojil, kar bo vplivalo zlasti na telesno in duševno zdravje prebivalstva, |
| --- | --- |

K.

ker se bo do leta 2050 delež odvisnega starejšega prebivalstva zaradi demografskih sprememb po pričakovanjih podvojil, kar bo vplivalo zlasti na telesno in duševno zdravje prebivalstva,

| L. | ker demografsko poročilo Komisije za leto 2008 o izpolnjevanju socialnih potreb v starajoči se družbi (SEK(2008)2911), ki priznava bistveno vlogo nepoklicnih negovalcev v družbi, poziva Komisijo, naj preuči močne socialne argumente za vključitev negovalcev v prihodnje oblikovanje politike, |
| --- | --- |

L.

ker demografsko poročilo Komisije za leto 2008 o izpolnjevanju socialnih potreb v starajoči se družbi (SEK(2008)2911), ki priznava bistveno vlogo nepoklicnih negovalcev v družbi, poziva Komisijo, naj preuči močne socialne argumente za vključitev negovalcev v prihodnje oblikovanje politike,

| M. | ker posledice finančne krize za dejansko gospodarstvo niso povsem znane, vendar bo nemogoče doseči cilj 5 milijonov novih delovnih mest v EU med letoma 2008 in 2009; ker bo posledica gospodarske recesije večja brezposelnost in vsekakor večja razširjenost revščine, pred izzive pa bodo postavljeni tudi evropski socialni modeli, |
| --- | --- |

M.

ker posledice finančne krize za dejansko gospodarstvo niso povsem znane, vendar bo nemogoče doseči cilj 5 milijonov novih delovnih mest v EU med letoma 2008 in 2009; ker bo posledica gospodarske recesije večja brezposelnost in vsekakor večja razširjenost revščine, pred izzive pa bodo postavljeni tudi evropski socialni modeli,

| N. | ker se zaradi finančne in gospodarske krize povečujeta brezposelnost in negotovost, zaradi česar močno trpi socialna kohezija v Evropski uniji, v številnih državah članicah pa prihaja do družbenih napetosti in trenj, |
| --- | --- |

N.

ker se zaradi finančne in gospodarske krize povečujeta brezposelnost in negotovost, zaradi česar močno trpi socialna kohezija v Evropski uniji, v številnih državah članicah pa prihaja do družbenih napetosti in trenj,

| O. | ker se je EU zavezala uresničevanju cilja socialno in okoljsko trajnostnega razvoja in je treba v celoti izkoristiti priložnosti za ustvarjanje novih delovnih mest, ki izhajajo iz te zaveze, |
| --- | --- |

O.

ker se je EU zavezala uresničevanju cilja socialno in okoljsko trajnostnega razvoja in je treba v celoti izkoristiti priložnosti za ustvarjanje novih delovnih mest, ki izhajajo iz te zaveze,

| P. | ker je lahko socialni dialog pomemben za odpravo krize nezaupanja, ki jo povečuje gospodarska kriza, in ker se veliko ljudi v današnji družbi boji prihodnosti; ker je treba enako prednost nameniti tudi tistim, ki so že izključeni in se jim položaj zaradi sedanje krize slabša, |
| --- | --- |

P.

ker je lahko socialni dialog pomemben za odpravo krize nezaupanja, ki jo povečuje gospodarska kriza, in ker se veliko ljudi v današnji družbi boji prihodnosti; ker je treba enako prednost nameniti tudi tistim, ki so že izključeni in se jim položaj zaradi sedanje krize slabša,

| Q. | ker bolj intervencionistična institucionalna ureditev EU, za katero je značilna določena stopnja prerazporeditve dohodka in skupno pojmovanje evropskega socialnega modela, pozitivno vpliva na kakovost delovnega življenja milijonov moških in žensk v bolj prikrajšanih segmentih naših trgov dela, |
| --- | --- |

Q.

ker bolj intervencionistična institucionalna ureditev EU, za katero je značilna določena stopnja prerazporeditve dohodka in skupno pojmovanje evropskega socialnega modela, pozitivno vpliva na kakovost delovnega življenja milijonov moških in žensk v bolj prikrajšanih segmentih naših trgov dela,

| R. | ker je spoštovanje nacionalnih pravnih okvirov in konvencij, za katere je značilno iskanje ravnovesja med delovnim pravom in kolektivnimi pogodbami, ki urejajo te modele, osnovni pogoj za usklajene vrednote v raznolikih sistemih, |
| --- | --- |

R.

ker je spoštovanje nacionalnih pravnih okvirov in konvencij, za katere je značilno iskanje ravnovesja med delovnim pravom in kolektivnimi pogodbami, ki urejajo te modele, osnovni pogoj za usklajene vrednote v raznolikih sistemih,

| S. | ker pravila in postopki, ki jih določijo partnerji v kolektivnih pogajanjih, ne veljajo za nestandardna delovna razmerja, |
| --- | --- |

S.

ker pravila in postopki, ki jih določijo partnerji v kolektivnih pogajanjih, ne veljajo za nestandardna delovna razmerja,

| T. | ker bi morala prenovljena socialna agenda temeljiti na načelu, da učinkovita in uspešna socialna politika prispeva k gospodarski rasti in blaginji, pa tudi k ponovni pridobitvi čedalje manjšega zaupanja državljanov v EU, |
| --- | --- |

T.

ker bi morala prenovljena socialna agenda temeljiti na načelu, da učinkovita in uspešna socialna politika prispeva k gospodarski rasti in blaginji, pa tudi k ponovni pridobitvi čedalje manjšega zaupanja državljanov v EU,

| U. | ker je obžalovanja vredno, da prenovljena socialna agenda ne obravnava vprašanja pravne varnosti socialnih storitev splošnega pomena, |
| --- | --- |

U.

ker je obžalovanja vredno, da prenovljena socialna agenda ne obravnava vprašanja pravne varnosti socialnih storitev splošnega pomena,

| V. | ker je bila izražena precejšnja zaskrbljenost zaradi vloge in prepoznavnosti socialne agende, med drugim tudi zaradi nejasnosti njenega namena in ukrepov, ki ji bodo sledili, pa tudi zaradi vse manjšega pomena odprte metode usklajevanja na socialnem področju, |
| --- | --- |

V.

ker je bila izražena precejšnja zaskrbljenost zaradi vloge in prepoznavnosti socialne agende, med drugim tudi zaradi nejasnosti njenega namena in ukrepov, ki ji bodo sledili, pa tudi zaradi vse manjšega pomena odprte metode usklajevanja na socialnem področju,

| W. | ker so evropski socialni modeli skupek vrednot v mnogovrstnosti sistemov, za katere so na splošno pristojne države članice; ker je treba cilje socialne Evrope, zapisane v Pogodbi ES, Listini o temeljnih pravicah in Lizbonski pogodbi, poudariti kot splošni cilj Evropske unije, če se naj ta odzove na pričakovanja in pomiri bojazni svojih državljanov; ker je Evropski svet na svojih zaporednih spomladanskih srečanjih ponovil cilj izkoreninjenja revščine in socialne izključenosti, v lizbonski strategiji pa potrebo po okrepitvi socialne razsežnosti; ker uspešnost oziroma neuspešnost nacionalnih socialnih politik in politik zaposlovanja vpliva tudi na druge države članice in je razpravo o reformi evropskega socialnega modela treba postaviti v osrčje te interakcije med EU in državami članicami, |
| --- | --- |

W.

ker so evropski socialni modeli skupek vrednot v mnogovrstnosti sistemov, za katere so na splošno pristojne države članice; ker je treba cilje socialne Evrope, zapisane v Pogodbi ES, Listini o temeljnih pravicah in Lizbonski pogodbi, poudariti kot splošni cilj Evropske unije, če se naj ta odzove na pričakovanja in pomiri bojazni svojih državljanov; ker je Evropski svet na svojih zaporednih spomladanskih srečanjih ponovil cilj izkoreninjenja revščine in socialne izključenosti, v lizbonski strategiji pa potrebo po okrepitvi socialne razsežnosti; ker uspešnost oziroma neuspešnost nacionalnih socialnih politik in politik zaposlovanja vpliva tudi na druge države članice in je razpravo o reformi evropskega socialnega modela treba postaviti v osrčje te interakcije med EU in državami članicami,

| X. | ker je treba glavno pozornost nameniti neuspehu lizbonske strategije pri zmanjševanju števila revnih, ki jih je danes v EU 78 milijonov, ter vedno večji neenakosti; ker mora Evropska unija doseči napredek pri razvoju in izvajanju evropskih in nacionalnih ciljev za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti, pa tudi na ključnih področjih, kjer se že uporabljajo kazalniki, če želimo prepričati ljudi, da Evropska unija najprej služi njim in šele nato podjetjem in bankam, |
| --- | --- |

X.

ker je treba glavno pozornost nameniti neuspehu lizbonske strategije pri zmanjševanju števila revnih, ki jih je danes v EU 78 milijonov, ter vedno večji neenakosti; ker mora Evropska unija doseči napredek pri razvoju in izvajanju evropskih in nacionalnih ciljev za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti, pa tudi na ključnih področjih, kjer se že uporabljajo kazalniki, če želimo prepričati ljudi, da Evropska unija najprej služi njim in šele nato podjetjem in bankam,

| Y. | ker se v številnih postopkih pred Sodiščem Evropskih skupnosti pojmovanje „določb, bistvenih za zaščito političnega, družbenega in gospodarskega reda“, uporablja brez pojasnitve, kdo lahko v zvezi s tem odloča, katere določbe so v državi članici bistvene za zaščito javnega reda, |
| --- | --- |

Y.

ker se v številnih postopkih pred Sodiščem Evropskih skupnosti pojmovanje „določb, bistvenih za zaščito političnega, družbenega in gospodarskega reda“, uporablja brez pojasnitve, kdo lahko v zvezi s tem odloča, katere določbe so v državi članici bistvene za zaščito javnega reda,

| Z. | ker je Sodišče Evropskih skupnosti odločilo, da države članice ne smejo enostransko določiti pojma javnega reda oziroma da ponudnikom storitev, ki imajo sedež v drugi državi članici, ne morejo naložiti vseh obveznosti na podlagi svojega delovnega prava, in ker ni jasno določeno, kdo je za to pristojen, če ne države članice, |
| --- | --- |

Z.

ker je Sodišče Evropskih skupnosti odločilo, da države članice ne smejo enostransko določiti pojma javnega reda oziroma da ponudnikom storitev, ki imajo sedež v drugi državi članici, ne morejo naložiti vseh obveznosti na podlagi svojega delovnega prava, in ker ni jasno določeno, kdo je za to pristojen, če ne države članice,

| AA. | ker ni jasne razlike med predajanjem dela podizvajalcem ter sumljivim preprodajanjem in zagotavljanjem storitev na podlagi zakonitih pogodb z resničnimi samozaposlenimi osebami; ker je treba obravnavati razliko med goljufivo prakso ter pravimi civilnimi in gospodarskimi poslovnimi razmerji, |
| --- | --- |

AA.

ker ni jasne razlike med predajanjem dela podizvajalcem ter sumljivim preprodajanjem in zagotavljanjem storitev na podlagi zakonitih pogodb z resničnimi samozaposlenimi osebami; ker je treba obravnavati razliko med goljufivo prakso ter pravimi civilnimi in gospodarskimi poslovnimi razmerji,

Prednostni ukrepi

Evropski socialni modeli

| 1. | poziva Svet in Komisijo, naj ob upoštevanju gospodarske recesije ponovno poudarita pomen močne socialne Evrope, v kateri sta socialna politika in politika zaposlovanja trajnostni, učinkoviti in uspešni; poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozno agendo o socialni politiki za obdobje 2010–2015; |
| --- | --- |

1.

poziva Svet in Komisijo, naj ob upoštevanju gospodarske recesije ponovno poudarita pomen močne socialne Evrope, v kateri sta socialna politika in politika zaposlovanja trajnostni, učinkoviti in uspešni; poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozno agendo o socialni politiki za obdobje 2010–2015;

| 2. | poziva Komisijo, naj pripravi skladen politični načrt o dostojnem delu v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj pripravi skladen politični načrt o dostojnem delu v skladu z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 3. | poudarja, da je treba v teh težkih časih ustvarjanje in spodbujanje delovnih mest uvrstiti na prvo mesto v socialni agendi; meni, da je večja prožnost na delovnem mestu zdaj pomembnejša kot kdaj koli; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba v teh težkih časih ustvarjanje in spodbujanje delovnih mest uvrstiti na prvo mesto v socialni agendi; meni, da je večja prožnost na delovnem mestu zdaj pomembnejša kot kdaj koli;

| 4. | poziva Komisijo, naj poveže prenovljeno socialno agendo z drugimi pobudami, na primer Evropskim paktom za enakost spolov, Evropskim paktom za mlade ter Zavezništvom za družine, da bi prikrajšane družbene skupine imele boljši dostop do socialnih ugodnosti; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj poveže prenovljeno socialno agendo z drugimi pobudami, na primer Evropskim paktom za enakost spolov, Evropskim paktom za mlade ter Zavezništvom za družine, da bi prikrajšane družbene skupine imele boljši dostop do socialnih ugodnosti;

| 5. | je zaskrbljen, da ukrepi, ki jih je Komisija predlagala v svojem sporočilu o prenovljeni socialni agendi, niso dovolj usklajeni, da bi vplivali na sedanjo raven revščine in izključenosti v Evropski uniji ter obravnavali sedanje izzive za socialno kohezijo; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen, da ukrepi, ki jih je Komisija predlagala v svojem sporočilu o prenovljeni socialni agendi, niso dovolj usklajeni, da bi vplivali na sedanjo raven revščine in izključenosti v Evropski uniji ter obravnavali sedanje izzive za socialno kohezijo;

| 6. | obžaluje zlasti, da v sporočilu Komisije o prenovljeni socialni agendi ni predlogov o naslednjih vprašanjih, ki so bistvena za ravnovesje med gospodarsko svobodo in socialnimi pravicami:






  — | direktiva o osnovnih delovnih pravicah vseh delavcev, ne glede na zaposlitveni status, da bi zaščitili vse večje število delavcev z netipičnimi pogodbami; |
| --- | --- | --- |

6.

obžaluje zlasti, da v sporočilu Komisije o prenovljeni socialni agendi ni predlogov o naslednjih vprašanjih, ki so bistvena za ravnovesje med gospodarsko svobodo in socialnimi pravicami:

—

direktiva o osnovnih delovnih pravicah vseh delavcev, ne glede na zaposlitveni status, da bi zaščitili vse večje število delavcev z netipičnimi pogodbami;

| — | revizija Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (14), ki bi jo spremljal z vidika spola nevtralen sistem ocenjevanja dela, da bi zmanjšali razliko v plačilu glede na spol tako v gospodarskih panogah kot med njimi; in |
| --- | --- |

—

revizija Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (14), ki bi jo spremljal z vidika spola nevtralen sistem ocenjevanja dela, da bi zmanjšali razliko v plačilu glede na spol tako v gospodarskih panogah kot med njimi; in

| — | direktiva o čezmejnih kolektivnih pogajanjih v skladu z dejanskim stanjem glede čezmejnih poslovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

—

direktiva o čezmejnih kolektivnih pogajanjih v skladu z dejanskim stanjem glede čezmejnih poslovnih dejavnosti;

| 7. | poudarja, da je treba nadalje razvijati minimalne standarde na področju delavskih pravic; se zaveda, da niti gospodarska svoboda niti pravila konkurence nimajo prednosti pred temeljni socialnimi pravicami; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba nadalje razvijati minimalne standarde na področju delavskih pravic; se zaveda, da niti gospodarska svoboda niti pravila konkurence nimajo prednosti pred temeljni socialnimi pravicami;

| 8. | ugotavlja, da bi morala socialna politika zajemati bistvene ukrepe, kot so boljše ravnovesje med večjimi socialnimi pravicami in tržnimi svoboščinami, boj proti diskriminaciji ter spodbujanje enakosti, posodobitev in reforma evropskih socialnih modelov ob sočasni krepitvi njihovih vrednot; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da bi morala socialna politika zajemati bistvene ukrepe, kot so boljše ravnovesje med večjimi socialnimi pravicami in tržnimi svoboščinami, boj proti diskriminaciji ter spodbujanje enakosti, posodobitev in reforma evropskih socialnih modelov ob sočasni krepitvi njihovih vrednot;

| 9. | ugotavlja, da je natančna označitev, katere določbe držav članic so bistvene za zaščito političnega, družbenega in gospodarskega reda, politična zadeva in bi jo bilo treba opredeliti v demokratično zakonitem procesu; zato poziva Komisijo, naj sproži odprto razpravo za pojasnitev pojmovanja, kaj so te splošne določbe o javnem redu, ter po potrebi predlaga zakonodajo; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je natančna označitev, katere določbe držav članic so bistvene za zaščito političnega, družbenega in gospodarskega reda, politična zadeva in bi jo bilo treba opredeliti v demokratično zakonitem procesu; zato poziva Komisijo, naj sproži odprto razpravo za pojasnitev pojmovanja, kaj so te splošne določbe o javnem redu, ter po potrebi predlaga zakonodajo;

| 10. | meni, da zdaj ni pravi čas za zmanjševanje socialnih izdatkov, ampak za okrepitev strukturnih reform; dodaja, da mora Evropska unija podpirati infrastrukturo socialnih modelov v državah članicah, vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena, tako, da znova poudari, da morajo biti dostopni za vse, kakovostni in trajni; |
| --- | --- |

10.

meni, da zdaj ni pravi čas za zmanjševanje socialnih izdatkov, ampak za okrepitev strukturnih reform; dodaja, da mora Evropska unija podpirati infrastrukturo socialnih modelov v državah članicah, vključno s socialnimi storitvami splošnega pomena, tako, da znova poudari, da morajo biti dostopni za vse, kakovostni in trajni;

| 11. | obžaluje, da Komisija kljub temu, da je finančna kriza pokazala pomen državnega posredovanja za ohranjanje gospodarskih dejavnosti in krepitev socialne kohezije, ni zagotovila prihodnosti javnih storitev in njihove bistvene vloge v Evropski uniji, saj ni pripravila predloga okvirne direktive o storitvah splošnega pomena; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da Komisija kljub temu, da je finančna kriza pokazala pomen državnega posredovanja za ohranjanje gospodarskih dejavnosti in krepitev socialne kohezije, ni zagotovila prihodnosti javnih storitev in njihove bistvene vloge v Evropski uniji, saj ni pripravila predloga okvirne direktive o storitvah splošnega pomena;

| 12. | poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog, s katerim bo zagotovila pravno varnost socialnih storitev splošnega pomena; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj pripravi zakonodajni predlog, s katerim bo zagotovila pravno varnost socialnih storitev splošnega pomena;

| 13. | poudarja, da si je treba prizadevati za posodobitev in prenovo nacionalnih sistemov socialne varnosti za odpravo revščine, da bodo imeli dolgoročno perspektivo, zlasti na področju ustreznega minimalnega dohodka, pokojnin in zdravstvenih storitev; poudarja tudi, da je mogoče izboljšati finančno vzdržnost minimalnih plač in pokojninskih sistemov ter kakovost in učinkovitost zdravstvenih storitev z izboljšanjem njihove organizacije in dostopnosti ter večjim partnerstvom med javnim in zasebnim sektorjem ob upoštevanju načel subsidiarnosti ter s podpiranjem okrepljenih prizadevanj za vzpostavitev sistemov progresivnega obdavčevanja z namenom zmanjšanja neenakosti; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da si je treba prizadevati za posodobitev in prenovo nacionalnih sistemov socialne varnosti za odpravo revščine, da bodo imeli dolgoročno perspektivo, zlasti na področju ustreznega minimalnega dohodka, pokojnin in zdravstvenih storitev; poudarja tudi, da je mogoče izboljšati finančno vzdržnost minimalnih plač in pokojninskih sistemov ter kakovost in učinkovitost zdravstvenih storitev z izboljšanjem njihove organizacije in dostopnosti ter večjim partnerstvom med javnim in zasebnim sektorjem ob upoštevanju načel subsidiarnosti ter s podpiranjem okrepljenih prizadevanj za vzpostavitev sistemov progresivnega obdavčevanja z namenom zmanjšanja neenakosti;

| 14. | ugotavlja, da so nekatere države članice uvedle koncept minimalne plače; meni, da bi drugim državam članicam lahko koristilo, če bi se seznanile z njihovimi izkušnjami; poziva države članice, naj vsem zajamčijo pogoje za socialno in gospodarsko sodelovanje, zlasti pa naj zagotovijo predpise o zadevah, kot so minimalne plače, ali drugačno pravno in splošno zavezujočo ureditev ali prek kolektivne ureditve, skladne z nacionalnimi tradicijami, ki zaposlenim za poln delovni čas omogočajo dostojno življenje z zasluženim denarjem; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da so nekatere države članice uvedle koncept minimalne plače; meni, da bi drugim državam članicam lahko koristilo, če bi se seznanile z njihovimi izkušnjami; poziva države članice, naj vsem zajamčijo pogoje za socialno in gospodarsko sodelovanje, zlasti pa naj zagotovijo predpise o zadevah, kot so minimalne plače, ali drugačno pravno in splošno zavezujočo ureditev ali prek kolektivne ureditve, skladne z nacionalnimi tradicijami, ki zaposlenim za poln delovni čas omogočajo dostojno življenje z zasluženim denarjem;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli vsi državljani dostop do osnovnih bančnih storitev; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli vsi državljani dostop do osnovnih bančnih storitev;

| 16. | poudarja, da sta šport in kulturno udejstvovanje pomembna instrumenta za vključevanje v družbo ter prispevata k osebnemu razvoju, spodbujata korist družbe in razvijanje talentov; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da sta šport in kulturno udejstvovanje pomembna instrumenta za vključevanje v družbo ter prispevata k osebnemu razvoju, spodbujata korist družbe in razvijanje talentov;

| 17. | poziva Komisijo, naj hitro vključi okoljska in zdravstvena vprašanja v vse politike EU in s tem zagotovi visoko stopnjo varstva zdravja in okolja v skladu določbami Pogodbe ES; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo, naj hitro vključi okoljska in zdravstvena vprašanja v vse politike EU in s tem zagotovi visoko stopnjo varstva zdravja in okolja v skladu določbami Pogodbe ES;

| 18. | podpira odločenost Komisije, da bo razširila socialno agendo na nova področja; vendar obžaluje, da se okolje prepogosto obravnava samo z zornega kota podnebnih sprememb; pozdravlja izjave, s katerimi je Komisija ponovno podprla trajnostno gospodarstvo z nizkimi emisijami CO2, vendar obžaluje, da predlog Komisije ne vsebuje konkretnih ukrepov, ki bi upoštevali socialne in zdravstvene posledice ekološke in podnebne krize; |
| --- | --- |

18.

podpira odločenost Komisije, da bo razširila socialno agendo na nova področja; vendar obžaluje, da se okolje prepogosto obravnava samo z zornega kota podnebnih sprememb; pozdravlja izjave, s katerimi je Komisija ponovno podprla trajnostno gospodarstvo z nizkimi emisijami CO2, vendar obžaluje, da predlog Komisije ne vsebuje konkretnih ukrepov, ki bi upoštevali socialne in zdravstvene posledice ekološke in podnebne krize;

| 19. | poudarja, da ekstremne revščine in posledično socialne izključenosti ne moremo razumeti le v gospodarskem smislu na podlagi številk, vendar tudi v smislu človekovih pravic in državljanstva; priznava, da načelo prostega pretoka kapitala in blaga samo po sebi ne bo odpravilo revščine, še posebej ne dolgotrajne revščine, in da skrajna revščina vse prizadete oropa možnosti in onemogoča njihovo udeležbo v življenju skupnosti, saj zaradi nje postanejo brezbrižni do okolice; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da ekstremne revščine in posledično socialne izključenosti ne moremo razumeti le v gospodarskem smislu na podlagi številk, vendar tudi v smislu človekovih pravic in državljanstva; priznava, da načelo prostega pretoka kapitala in blaga samo po sebi ne bo odpravilo revščine, še posebej ne dolgotrajne revščine, in da skrajna revščina vse prizadete oropa možnosti in onemogoča njihovo udeležbo v življenju skupnosti, saj zaradi nje postanejo brezbrižni do okolice;

Socialna politika in politika zaposlovanja

| 20. | pozdravlja predloge, vključene v paket o boljšem ravnotežju med poklicnim in zasebnim življenjem, ki ga je Komisija predstavila konec leta 2008; spodbuja Komisijo, naj pripravi priporočila za države članice, ki očitno zaostajajo pri izvajanju ciljev Evropskega sveta iz Barcelone leta 2002 glede zagotavljanja varstva otrok za leto 2010; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja pripravljenost delodajalcev v zvezi s prožnejšo organizacijo dela, z boljšo uporabo znanja o informacijsko-komunikacijskih tehnologijah in novimi oblikami organizacije dela ter s tem spodbuja prilagodljivost delovnega časa in njegovo združljivost s časom, v katerem so odprta podjetja, uprava in šole; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja predloge, vključene v paket o boljšem ravnotežju med poklicnim in zasebnim življenjem, ki ga je Komisija predstavila konec leta 2008; spodbuja Komisijo, naj pripravi priporočila za države članice, ki očitno zaostajajo pri izvajanju ciljev Evropskega sveta iz Barcelone leta 2002 glede zagotavljanja varstva otrok za leto 2010; poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja pripravljenost delodajalcev v zvezi s prožnejšo organizacijo dela, z boljšo uporabo znanja o informacijsko-komunikacijskih tehnologijah in novimi oblikami organizacije dela ter s tem spodbuja prilagodljivost delovnega časa in njegovo združljivost s časom, v katerem so odprta podjetja, uprava in šole;

| 21. | poziva Komisijo, naj pripravi predlog o boljšem usklajevanju zasebnega, družinskega in poklicnega življenja z boljšo uporabo znanja o informacijsko-komunikacijskih tehnologijah in novih oblikah organizacije dela, pri čemer bo upoštevala potrebe in dobro počutje otrok in obenem spodbujala učinkovitejšo varnost zaposlitve, ki bo potrdila pravico staršev in skrbnikov do prilagodljivih delovnih vzorcev, ki bodo ustrezali njihovim potrebam, ter naj posebno pozornost nameni dostopu za tiste z nizkim dohodkom in z negotovo ali nekakovostno zaposlitvijo; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo, naj pripravi predlog o boljšem usklajevanju zasebnega, družinskega in poklicnega življenja z boljšo uporabo znanja o informacijsko-komunikacijskih tehnologijah in novih oblikah organizacije dela, pri čemer bo upoštevala potrebe in dobro počutje otrok in obenem spodbujala učinkovitejšo varnost zaposlitve, ki bo potrdila pravico staršev in skrbnikov do prilagodljivih delovnih vzorcev, ki bodo ustrezali njihovim potrebam, ter naj posebno pozornost nameni dostopu za tiste z nizkim dohodkom in z negotovo ali nekakovostno zaposlitvijo;

| 22. | obžaluje nemoč Evropske unije in politik držav članic glede naraščajoče revščine, zlasti revščine otrok; |
| --- | --- |

22.

obžaluje nemoč Evropske unije in politik držav članic glede naraščajoče revščine, zlasti revščine otrok;

| 23. | spodbuja države članice, da zagotovijo sheme zagotovljenega minimalnega dohodka za socialno vključenost v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

23.

spodbuja države članice, da zagotovijo sheme zagotovljenega minimalnega dohodka za socialno vključenost v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 24. | meni, da se je treba z demografskimi izzivi spopasti z preučitvijo položaja žensk, ki živijo v revščini in nimajo enakega in ustreznega dostopa do prehrane, stanovanj, izobraževanja in plače ter težko usklajujejo poklicno, družinsko in zasebno življenje; |
| --- | --- |

24.

meni, da se je treba z demografskimi izzivi spopasti z preučitvijo položaja žensk, ki živijo v revščini in nimajo enakega in ustreznega dostopa do prehrane, stanovanj, izobraževanja in plače ter težko usklajujejo poklicno, družinsko in zasebno življenje;

| 25. | poziva k učinkovitejšemu preprečevanju in boju proti zgodnji opustitvi šolanja z geslom „šola se izplača“; poziva k učinkoviti organizaciji izobraževalnih sistemov in šolskih programov, ki bodo prilagojeni trgu dela v prihodnosti ter družbenim potrebam in tehnološkemu napredku; poziva k nadaljnjemu spodbujanju in podpiranju koncepta šol za drugo priložnost ter neformalnega in priložnostnega učenja, ki dokazano omogoča višjo udeležbo mladih in odraslih kot tradicionalno šolsko okolje ter prispeva k zmanjšanju števila oseb v EU, ki ne dokončajo osnovnega šolanja; zaradi tega poziva k dolgo pričakovani odpravi vseh neenakosti glede priložnosti v izobraževalnih sistemih v Evropski uniji, zlasti k odpravi nekakovostnega in ločenega izobraževanja, ki ima nepopravljive negativne posledice za marginalne skupine, zlasti za Rome; |
| --- | --- |

25.

poziva k učinkovitejšemu preprečevanju in boju proti zgodnji opustitvi šolanja z geslom „šola se izplača“; poziva k učinkoviti organizaciji izobraževalnih sistemov in šolskih programov, ki bodo prilagojeni trgu dela v prihodnosti ter družbenim potrebam in tehnološkemu napredku; poziva k nadaljnjemu spodbujanju in podpiranju koncepta šol za drugo priložnost ter neformalnega in priložnostnega učenja, ki dokazano omogoča višjo udeležbo mladih in odraslih kot tradicionalno šolsko okolje ter prispeva k zmanjšanju števila oseb v EU, ki ne dokončajo osnovnega šolanja; zaradi tega poziva k dolgo pričakovani odpravi vseh neenakosti glede priložnosti v izobraževalnih sistemih v Evropski uniji, zlasti k odpravi nekakovostnega in ločenega izobraževanja, ki ima nepopravljive negativne posledice za marginalne skupine, zlasti za Rome;

| 26. | vztraja, da je treba sprejeti učinkovitejše ukrepe za vseživljenjsko učenje in usposabljanje, da bi državljane, zlasti manj kvalificirane, bolje pripravili na (ponoven) vstop na trg delovne sile, ki bo potekal gladko in brez diskriminacije ter prispeval k socialnim inovacijam; predlaga, da se poudarijo podjetniške spretnosti, zlasti podjetništvo žensk in mladih, informacijsko-komunikacijske tehnologije in komunikacijske spretnosti, finančna pismenost in znanje jezikov; |
| --- | --- |

26.

vztraja, da je treba sprejeti učinkovitejše ukrepe za vseživljenjsko učenje in usposabljanje, da bi državljane, zlasti manj kvalificirane, bolje pripravili na (ponoven) vstop na trg delovne sile, ki bo potekal gladko in brez diskriminacije ter prispeval k socialnim inovacijam; predlaga, da se poudarijo podjetniške spretnosti, zlasti podjetništvo žensk in mladih, informacijsko-komunikacijske tehnologije in komunikacijske spretnosti, finančna pismenost in znanje jezikov;

| 27. | poudarja, da je treba izboljšati izobraževanje v EU s pospešitvijo dinamike procesa skladnosti in primerljivosti izobraževalnih sistemov v državah članicah, da bi se omogočilo vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij in standardov; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba izboljšati izobraževanje v EU s pospešitvijo dinamike procesa skladnosti in primerljivosti izobraževalnih sistemov v državah članicah, da bi se omogočilo vzajemno priznavanje poklicnih kvalifikacij in standardov;

| 28. | meni, da morajo politike dejavnega socialnega vključevanja odločilno vplivati na izkoreninjenje revščine in socialnega izključevanja pri zaposlenih osebah („zaposleni, ki živijo na pragu revščine“) in osebah, ki niso zaposlene; |
| --- | --- |

28.

meni, da morajo politike dejavnega socialnega vključevanja odločilno vplivati na izkoreninjenje revščine in socialnega izključevanja pri zaposlenih osebah („zaposleni, ki živijo na pragu revščine“) in osebah, ki niso zaposlene;

| 29. | poudarja, da je treba spodbujati partnersko sodelovanje med univerzami in poslovnim svetom, saj je pomembno, da med seboj sodelujejo in se podpirajo v korist njihovih organizacij, osebja in študentov; meni, da je treba zgraditi mostove med univerzitetnim študijem in podjetji, poslovni svet mora imeti možnost, da med drugim dopolni študijske programe, ponudi pripravništva, organizira dneve odprtih vrat za študente itd.; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je treba spodbujati partnersko sodelovanje med univerzami in poslovnim svetom, saj je pomembno, da med seboj sodelujejo in se podpirajo v korist njihovih organizacij, osebja in študentov; meni, da je treba zgraditi mostove med univerzitetnim študijem in podjetji, poslovni svet mora imeti možnost, da med drugim dopolni študijske programe, ponudi pripravništva, organizira dneve odprtih vrat za študente itd.;

| 30. | opozarja, da je potreben bolj uravnovešen pristop med prožnostjo, varnostjo in zagotovitvijo dostojnih plač, da bi mlade in starejše, ženske, dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine vključili na trg dela; predlaga, da bi države članice pri izvajanju nacionalnih strategij prožne varnosti upoštevale resolucijo Parlamenta z dne 29. novembra 2007 o skupnih načelih prožne varnosti; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da je potreben bolj uravnovešen pristop med prožnostjo, varnostjo in zagotovitvijo dostojnih plač, da bi mlade in starejše, ženske, dolgotrajno brezposelne in prikrajšane skupine vključili na trg dela; predlaga, da bi države članice pri izvajanju nacionalnih strategij prožne varnosti upoštevale resolucijo Parlamenta z dne 29. novembra 2007 o skupnih načelih prožne varnosti;

| 31. | meni, da je še posebej v času finančne in gospodarske krize, ki ji pogosto sledijo odpuščanja in prestrukturiranje, izredno pomembna udeleženost delavcev v procesu odločanja v podjetjih, ki vplivajo na njihovo zaposlitev in življenje; pozdravlja nedavno revizijo (15) Direktive Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (16); ponovno poziva k nadaljnji krepitvi delovanja evropskih svetov delavcev, kot je to storil v svoji resoluciji z dne 4. septembra 2001 o izvajanju Direktive 94/45/ES (17); |
| --- | --- |

31.

meni, da je še posebej v času finančne in gospodarske krize, ki ji pogosto sledijo odpuščanja in prestrukturiranje, izredno pomembna udeleženost delavcev v procesu odločanja v podjetjih, ki vplivajo na njihovo zaposlitev in življenje; pozdravlja nedavno revizijo (15) Direktive Sveta 94/45/ES z dne 22. septembra 1994 o ustanovitvi Evropskega sveta delavcev ali uvedbi postopka obveščanja in posvetovanja z delavci v družbah ali povezanih družbah na območju Skupnosti (16); ponovno poziva k nadaljnji krepitvi delovanja evropskih svetov delavcev, kot je to storil v svoji resoluciji z dne 4. septembra 2001 o izvajanju Direktive 94/45/ES (17);

| 32. | poudarja, da morata socialna politika in politika zaposlovanja spodbujati ustvarjanje delovnih mest, da se je treba z njima hitro odzvati na sedanjo gospodarsko krizo ter da morata zagotoviti možnosti za zaposlitev in izobraževanje, pa tudi ublažiti izgubo prihodka; meni, da bi morali na podlagi teh politik ljudi dejavno spodbujati k iskanju možnosti za zaposlitev ali ustanavljanju njihove podjetniške dejavnosti; zato meni, da bi morale države članice predvideti dostopne možnosti financiranja, kot so kreditna jamstva, manjše obrestne mere ali pavšalni znesek nadomestila za brezposelnosti, ter obenem ublažiti izgubo prihodkov in zagotavljati priložnosti za izobraževanje, s čimer bi brezposelnim pomagali pri iskanju nove zaposlitve; opozarja na celovit pristop Komisije k dejavnemu vključevanju, ki zajema ustrezno dohodkovno podporo, dostop do vključujočih trgov dela in kakovostnih socialnih storitev; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da morata socialna politika in politika zaposlovanja spodbujati ustvarjanje delovnih mest, da se je treba z njima hitro odzvati na sedanjo gospodarsko krizo ter da morata zagotoviti možnosti za zaposlitev in izobraževanje, pa tudi ublažiti izgubo prihodka; meni, da bi morali na podlagi teh politik ljudi dejavno spodbujati k iskanju možnosti za zaposlitev ali ustanavljanju njihove podjetniške dejavnosti; zato meni, da bi morale države članice predvideti dostopne možnosti financiranja, kot so kreditna jamstva, manjše obrestne mere ali pavšalni znesek nadomestila za brezposelnosti, ter obenem ublažiti izgubo prihodkov in zagotavljati priložnosti za izobraževanje, s čimer bi brezposelnim pomagali pri iskanju nove zaposlitve; opozarja na celovit pristop Komisije k dejavnemu vključevanju, ki zajema ustrezno dohodkovno podporo, dostop do vključujočih trgov dela in kakovostnih socialnih storitev;

| 33. | poziva Komisijo, naj sprejme pobude, s katerimi bo omogočila jasno razlikovanje med delodajalci, pravimi samozaposlenimi osebami in malimi podjetniki na eni strani ter delavci na drugi; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj sprejme pobude, s katerimi bo omogočila jasno razlikovanje med delodajalci, pravimi samozaposlenimi osebami in malimi podjetniki na eni strani ter delavci na drugi;

| 34. | poudarja, da je nujno treba podpreti matere, in sicer z družinskim dodatkom za majhne otroke ter vzpostavitvijo primernega okvira za njihovo ponovno vključitev na trg dela, pri tem pa posebno pozornost nameniti samohranilkam zaradi njihove ranljivosti; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da je nujno treba podpreti matere, in sicer z družinskim dodatkom za majhne otroke ter vzpostavitvijo primernega okvira za njihovo ponovno vključitev na trg dela, pri tem pa posebno pozornost nameniti samohranilkam zaradi njihove ranljivosti;

| 35. | poudarja, da socialno gospodarstvo kot oblika podjetništva z združitvijo dobičkonosnosti in solidarnosti pomembno prispeva k zagotavljanju trajnostnega evropskega gospodarstva; dodaja, da podjetja socialnega gospodarstva potrebujejo trden pravni okvir; poudarja tudi, da k temu zelo pomembno prispeva prostovoljno socialno delo, zlasti za odpravo revščine in družbene izključenosti ter zagotavljanje pomoči bolj prikrajšanim skupinam v družbi; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da socialno gospodarstvo kot oblika podjetništva z združitvijo dobičkonosnosti in solidarnosti pomembno prispeva k zagotavljanju trajnostnega evropskega gospodarstva; dodaja, da podjetja socialnega gospodarstva potrebujejo trden pravni okvir; poudarja tudi, da k temu zelo pomembno prispeva prostovoljno socialno delo, zlasti za odpravo revščine in družbene izključenosti ter zagotavljanje pomoči bolj prikrajšanim skupinam v družbi;

| 36. | poudarja, da niso vsi sposobni za delo, niti v tem trenutku ni delovnih mest za vse, in ponovno poudarja pomen izvajanja Priporočila 92/441/EGS, ki ga je potrdil Evropski svet na zasedanju dne 11. in 12. decembra 2008, in sicer o zagotavljanju zadostnih sredstev in socialne pomoči za človeka dostojen način življenja, prek razširitve ureditve minimalnega dohodka na vse države članice ter povečanja ravni za zagotovitev dostopa in ustreznosti; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da niso vsi sposobni za delo, niti v tem trenutku ni delovnih mest za vse, in ponovno poudarja pomen izvajanja Priporočila 92/441/EGS, ki ga je potrdil Evropski svet na zasedanju dne 11. in 12. decembra 2008, in sicer o zagotavljanju zadostnih sredstev in socialne pomoči za človeka dostojen način življenja, prek razširitve ureditve minimalnega dohodka na vse države članice ter povečanja ravni za zagotovitev dostopa in ustreznosti;

| 37. | je prepričan, da ima lahko razvoj mikrokredita pomembno vlogo pri podpiranju (dolgotrajno) brezposelnih pri odločitvi za samozaposlitev; poudarja, da so mikrokrediti že v številnih podobnih situacijah pomagali pri ponovnem vključevanju v delovno življenje in da je to v skladu z lizbonsko strategijo; poziva Komisijo, naj izboljša pridobivanje in dostopnost informacij o možnostih za mikrokredite in njihovi razpoložljivosti ter se dejavno osredotoči na tiste skupine v družbi, ki bi od tega lahko imele največje koristi in ki mikrokredite najbolj potrebujejo; |
| --- | --- |

37.

je prepričan, da ima lahko razvoj mikrokredita pomembno vlogo pri podpiranju (dolgotrajno) brezposelnih pri odločitvi za samozaposlitev; poudarja, da so mikrokrediti že v številnih podobnih situacijah pomagali pri ponovnem vključevanju v delovno življenje in da je to v skladu z lizbonsko strategijo; poziva Komisijo, naj izboljša pridobivanje in dostopnost informacij o možnostih za mikrokredite in njihovi razpoložljivosti ter se dejavno osredotoči na tiste skupine v družbi, ki bi od tega lahko imele največje koristi in ki mikrokredite najbolj potrebujejo;

| 38. | poziva k spodbujanju tesnejše povezanosti izvajanja prožne varnosti in krepitve socialnega dialoga ob upoštevanju nacionalnih tradicij in praks; |
| --- | --- |

38.

poziva k spodbujanju tesnejše povezanosti izvajanja prožne varnosti in krepitve socialnega dialoga ob upoštevanju nacionalnih tradicij in praks;

| 39. | vztraja, da je treba odpraviti birokratske omejitve za mala in srednje velika podjetja; poziva, da je treba nadalje izvajati načela, predlagana v sporočilu Komisije o Aktu za mala podjetja za Evropo; |
| --- | --- |

39.

vztraja, da je treba odpraviti birokratske omejitve za mala in srednje velika podjetja; poziva, da je treba nadalje izvajati načela, predlagana v sporočilu Komisije o Aktu za mala podjetja za Evropo;

| 40. | v celoti priznava, da so za politiko plač pristojne države članice, ter predlaga, naj se socialni partnerji na nacionalni ravni posvetujejo o novih metodologijah za določanje politike plač, ki bi spreobrnila padajoči delež med plačami in dobičkom ter vključila večjo finančno udeležbo zaposlenih pri dobičku podjetij z uporabo mehanizmov, ki blažijo vpliv inflacije; meni, da bi lahko tovrstni mehanizmi omogočili usmeritev dodatnega zaslužka zaposlenih v posebne kapitalske sklade podjetij; poziva k razpravi o načinih za spodbujanje podjetij k uporabi teh metodologij ter o pravnih okvirih, ki bi urejali postopen dostop zaposlenih do teh skladov; predlaga socialnim partnerjem, naj se obnovi zavezanost plači za dostojno življenje, ki zagotavlja minimalno plačo, ki je precej nad ravnijo ustreznega dohodka, da bi ljudem omogočili izhod iz revščine in pozitivne koristi dela; |
| --- | --- |

40.

v celoti priznava, da so za politiko plač pristojne države članice, ter predlaga, naj se socialni partnerji na nacionalni ravni posvetujejo o novih metodologijah za določanje politike plač, ki bi spreobrnila padajoči delež med plačami in dobičkom ter vključila večjo finančno udeležbo zaposlenih pri dobičku podjetij z uporabo mehanizmov, ki blažijo vpliv inflacije; meni, da bi lahko tovrstni mehanizmi omogočili usmeritev dodatnega zaslužka zaposlenih v posebne kapitalske sklade podjetij; poziva k razpravi o načinih za spodbujanje podjetij k uporabi teh metodologij ter o pravnih okvirih, ki bi urejali postopen dostop zaposlenih do teh skladov; predlaga socialnim partnerjem, naj se obnovi zavezanost plači za dostojno življenje, ki zagotavlja minimalno plačo, ki je precej nad ravnijo ustreznega dohodka, da bi ljudem omogočili izhod iz revščine in pozitivne koristi dela;

| 41. | vztraja, da je napredek na področju nediskriminacije in enakih možnosti odvisen tako od dobre zakonodajne podlage kot od vrste orodij politike ter da je treba nediskriminacijo in enake možnosti vključiti v vse vidike prenovljene socialne agende; |
| --- | --- |

41.

vztraja, da je napredek na področju nediskriminacije in enakih možnosti odvisen tako od dobre zakonodajne podlage kot od vrste orodij politike ter da je treba nediskriminacijo in enake možnosti vključiti v vse vidike prenovljene socialne agende;

| 42. | poziva Komisijo, naj opravi raziskave o srednje- in dolgoročnem učinku mobilnosti znanja, da bi rezultate uporabili kot močno podlago za ukrepe, s katerimi bi ublažili negativne učinke; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj opravi raziskave o srednje- in dolgoročnem učinku mobilnosti znanja, da bi rezultate uporabili kot močno podlago za ukrepe, s katerimi bi ublažili negativne učinke;

Priseljevanje

| 43. | opozarja na negativne posledice (možnost bega možganov) priseljevanja za razvojni proces držav izvora, vključno za družinske vezi, zdravje, izobraževanje in raziskave; opozarja tudi na posledice gospodarske krize v obliki neuravnoteženosti trgov zaposlovanja držav gostiteljic; |
| --- | --- |

43.

opozarja na negativne posledice (možnost bega možganov) priseljevanja za razvojni proces držav izvora, vključno za družinske vezi, zdravje, izobraževanje in raziskave; opozarja tudi na posledice gospodarske krize v obliki neuravnoteženosti trgov zaposlovanja držav gostiteljic;

| 44. | poudarja pomen etičnega zaposlovanja iz tretjih držav, zlasti zdravstvenih delavcev, ter poziva države članice, ki še niso pripravile kodeksa ravnanja za mednarodno zaposlovanje, naj to čim prej storijo; |
| --- | --- |

44.

poudarja pomen etičnega zaposlovanja iz tretjih držav, zlasti zdravstvenih delavcev, ter poziva države članice, ki še niso pripravile kodeksa ravnanja za mednarodno zaposlovanje, naj to čim prej storijo;

| 45. | poudarja, da so dolgotrajne posledice priseljevanja na demografske spremembe negotove, saj nanje vplivajo nestabilnost migracijskih tokov, združevanje družin in stopnja rodnosti; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da so dolgotrajne posledice priseljevanja na demografske spremembe negotove, saj nanje vplivajo nestabilnost migracijskih tokov, združevanje družin in stopnja rodnosti;

| 46. | meni, da lahko zakonito zaposlovanje priseljencev prispeva k trajnostnemu razvoju sistemov socialne varnosti, pa tudi priseljencem zagotovi pokojninske in socialne pravice; |
| --- | --- |

46.

meni, da lahko zakonito zaposlovanje priseljencev prispeva k trajnostnemu razvoju sistemov socialne varnosti, pa tudi priseljencem zagotovi pokojninske in socialne pravice;

| 47. | poudarja, da bi morala uspešna politika priseljevanja, ki temelji na človekovih pravicah, spodbujati skladno in učinkovito strategijo za vključevanje migrantov na podlagi enakih možnosti, ki bo izhajala iz spoštovanja njihovih temeljnih pravic ter zagotavljala uravnoteženost pravic in obveznosti; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da bi morala uspešna politika priseljevanja, ki temelji na človekovih pravicah, spodbujati skladno in učinkovito strategijo za vključevanje migrantov na podlagi enakih možnosti, ki bo izhajala iz spoštovanja njihovih temeljnih pravic ter zagotavljala uravnoteženost pravic in obveznosti;

| 48. | pozdravlja predlog Komisije za uvedbo sankcij za delodajalce, ki zaposlujejo državljane tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU; poudarja, da se je treba boriti proti izkoriščanju državljanov tretjih držav, ki v EU prebivajo nezakonito, obenem pa spoštovati pravice najranljivejših; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj spodbuja priložnosti za zakonito zaposlitev državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja predlog Komisije za uvedbo sankcij za delodajalce, ki zaposlujejo državljane tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU; poudarja, da se je treba boriti proti izkoriščanju državljanov tretjih držav, ki v EU prebivajo nezakonito, obenem pa spoštovati pravice najranljivejših; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj spodbuja priložnosti za zakonito zaposlitev državljanov tretjih držav, ki zakonito prebivajo v EU;

| 49. | pozdravlja predlog direktive o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva (KOM(2008)0414); opozarja, da ta direktiva ne sme povzročiti večje diskriminacije državljanov Unije na podlagi njihovega ekonomskega statusa; |
| --- | --- |

49.

pozdravlja predlog direktive o uveljavljanju pravic pacientov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva (KOM(2008)0414); opozarja, da ta direktiva ne sme povzročiti večje diskriminacije državljanov Unije na podlagi njihovega ekonomskega statusa;

| 50. | meni, da mora biti okrepljeno izvajanje in uveljavljanje obstoječega delovnega prava v okviru nacionalnega prava in prava Skupnosti ter konvencij Mednarodne organizacije dela prednostna naloga za institucije Evropske unije in države članice; |
| --- | --- |

50.

meni, da mora biti okrepljeno izvajanje in uveljavljanje obstoječega delovnega prava v okviru nacionalnega prava in prava Skupnosti ter konvencij Mednarodne organizacije dela prednostna naloga za institucije Evropske unije in države članice;

| 51. | poudarja, da je treba po vsej Evropski uniji dodatno okrepiti zakone o nediskriminaciji; poziva Komisijo, naj se še naprej zavzema za izmenjavo najboljše prakse med državami članicami v zvezi s spodbujanjem uspešnega vključevanja migrantov; ugotavlja, da so zlasti v času gospodarske krize najbolj prizadeti najranljivejši v družbi, med katerimi so pogosto migranti; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da je treba po vsej Evropski uniji dodatno okrepiti zakone o nediskriminaciji; poziva Komisijo, naj se še naprej zavzema za izmenjavo najboljše prakse med državami članicami v zvezi s spodbujanjem uspešnega vključevanja migrantov; ugotavlja, da so zlasti v času gospodarske krize najbolj prizadeti najranljivejši v družbi, med katerimi so pogosto migranti;

EU in njeni zunanji odnosi

| 52. | meni, da bi lahko zunanja politika EU bolj proaktivno spodbujala temeljne družbene in okoljske standarde ter da si je treba bolj prizadevati za mehanizme preprečevanja, nadzorovanja in kaznovanja kršitev; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi lahko zunanja politika EU bolj proaktivno spodbujala temeljne družbene in okoljske standarde ter da si je treba bolj prizadevati za mehanizme preprečevanja, nadzorovanja in kaznovanja kršitev;

| 53. | meni, da bi si lahko EU bolj prizadevala za vpliv na mednarodno agendo v zvezi z agendo za dostojno delo in dejavno spodbujati skladnost s konvencijami Mednarodne organizacije dela, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, kar bi lahko prispevalo k doseganju svetovnega miru ter zaščiti njenih interesov in vrednot; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi si lahko EU bolj prizadevala za vpliv na mednarodno agendo v zvezi z agendo za dostojno delo in dejavno spodbujati skladnost s konvencijami Mednarodne organizacije dela, človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, kar bi lahko prispevalo k doseganju svetovnega miru ter zaščiti njenih interesov in vrednot;

| 54. | poudarja, da razvoj pravnega okvira Skupnosti, bodisi s primarno bodisi s sekundarno zakonodajo, nikakor ne sme biti v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi iz konvencij Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da razvoj pravnega okvira Skupnosti, bodisi s primarno bodisi s sekundarno zakonodajo, nikakor ne sme biti v nasprotju z mednarodnimi obveznostmi iz konvencij Mednarodne organizacije dela;

| 55. | meni, da bi si morala EU prizadevati za proces globalizacije, ki bi bil bolj socialno vključujoč ter gospodarsko in okoljsko trajnosten; ugotavlja, da način poslovanja gospodarskih družb ne vpliva močno le na gospodarstvo, ampak tudi na družbo, tako v Evropski uniji kot v tretjih državah, zlasti v državah v razvoju; zato spodbuja Komisijo, da dejavno spodbuja koncept družbene odgovornosti podjetij, bodisi s spodbujanjem „mehkega“ prava bodisi prek zakonodajnih predlogov, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

55.

meni, da bi si morala EU prizadevati za proces globalizacije, ki bi bil bolj socialno vključujoč ter gospodarsko in okoljsko trajnosten; ugotavlja, da način poslovanja gospodarskih družb ne vpliva močno le na gospodarstvo, ampak tudi na družbo, tako v Evropski uniji kot v tretjih državah, zlasti v državah v razvoju; zato spodbuja Komisijo, da dejavno spodbuja koncept družbene odgovornosti podjetij, bodisi s spodbujanjem „mehkega“ prava bodisi prek zakonodajnih predlogov, kadar je to primerno;

Strukturni skladi

| 56. | predlaga okrepitev potenciala strukturnih skladov s poenostavitvijo, prožnostjo in izboljšanjem postopkov ter razsežnostjo socialnega vključevanja, da bi države članice čim bolj izboljšale učinkovitost socialne politike in politike zaposlovanja; poziva države članice in regije, naj v celoti vključijo partnerje v skladu s členom 16 Splošne uredbe o strukturnih skladih (18); močno priporoča, da bi bil za izgradnjo zmogljivosti Evropski socialni sklad dostopen partnerjem; |
| --- | --- |

56.

predlaga okrepitev potenciala strukturnih skladov s poenostavitvijo, prožnostjo in izboljšanjem postopkov ter razsežnostjo socialnega vključevanja, da bi države članice čim bolj izboljšale učinkovitost socialne politike in politike zaposlovanja; poziva države članice in regije, naj v celoti vključijo partnerje v skladu s členom 16 Splošne uredbe o strukturnih skladih (18); močno priporoča, da bi bil za izgradnjo zmogljivosti Evropski socialni sklad dostopen partnerjem;

| 57. | poudarja, da se je treba v prenovljeni socialni agendi jasno zavezati, da bodo strukturni in kohezijski skladi Evropske unije pomagali doseči cilje socialne agende; zato naroča državam članicam, naj uporabijo Evropski socialni sklad in vse druge strukturne sklade za izboljšanje zaposljivosti, pa tudi socialne infrastrukture; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da se je treba v prenovljeni socialni agendi jasno zavezati, da bodo strukturni in kohezijski skladi Evropske unije pomagali doseči cilje socialne agende; zato naroča državam članicam, naj uporabijo Evropski socialni sklad in vse druge strukturne sklade za izboljšanje zaposljivosti, pa tudi socialne infrastrukture;

| 58. | priznava, da so strukturni skladi večinoma še vedno glavni instrument financiranja za izpolnitev socialnih ciljev; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo sinergijo z drugimi programi in podprejo usklajenost večletnih okvirnih programov, kot so Daphne, Progress, program javnega zdravja ter program Evropa za državljane; |
| --- | --- |

58.

priznava, da so strukturni skladi večinoma še vedno glavni instrument financiranja za izpolnitev socialnih ciljev; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo sinergijo z drugimi programi in podprejo usklajenost večletnih okvirnih programov, kot so Daphne, Progress, program javnega zdravja ter program Evropa za državljane;

| 59. | poziva, da se posebno pozornost nameni regijam, ki jih je globalizacija najbolj prizadela, ter regijam v novih državah članicah, ki so v procesu socialne konvergence; |
| --- | --- |

59.

poziva, da se posebno pozornost nameni regijam, ki jih je globalizacija najbolj prizadela, ter regijam v novih državah članicah, ki so v procesu socialne konvergence;

| 60. | meni, da bi lahko program Progress prispeval k boljši oceni modernizacije evropskih socialnih modelov z ocenjevanjem pilotnih projektov; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi lahko program Progress prispeval k boljši oceni modernizacije evropskih socialnih modelov z ocenjevanjem pilotnih projektov;

| 61. | meni, da se zaradi prostega pretoka oseb znotraj notranjega trga v nekaterih delih Evropske unije in zlasti v večjih mestih porajajo nove težave v zvezi z zagotavljanjem socialnega varstva v nujnih primerih za ljudi, ki so odvisni od pomoči drugih, in se veča pritisk na (dobrodelne) zasebne in javne službe, ki zagotavljajo nujno pomoč, na primer za brezdomce ali marginalne skupine v družbi; |
| --- | --- |

61.

meni, da se zaradi prostega pretoka oseb znotraj notranjega trga v nekaterih delih Evropske unije in zlasti v večjih mestih porajajo nove težave v zvezi z zagotavljanjem socialnega varstva v nujnih primerih za ljudi, ki so odvisni od pomoči drugih, in se veča pritisk na (dobrodelne) zasebne in javne službe, ki zagotavljajo nujno pomoč, na primer za brezdomce ali marginalne skupine v družbi;

Instrumentalni ukrepi

Socialni in državljanski dialog

| 62. | poudarja, da je mogoče prožno varnost in sprejemanje sprememb s strani državljanov izboljšati na podlagi vzajemnega zaupanja, ki ga je mogoče okrepiti z učinkovitejšim in preglednim socialnim dialogom, pa tudi z zagotovitvijo učinkovitejše participativne demokracije pri pripravi in izvajanju politike; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je mogoče prožno varnost in sprejemanje sprememb s strani državljanov izboljšati na podlagi vzajemnega zaupanja, ki ga je mogoče okrepiti z učinkovitejšim in preglednim socialnim dialogom, pa tudi z zagotovitvijo učinkovitejše participativne demokracije pri pripravi in izvajanju politike;

| 63. | meni, da je posebej pomembno, da se s socialnim dialogom spodbujajo politike o zdravju in varnosti pri delu ter se na splošno podpirajo izboljšave v zvezi s kakovostjo življenja na delovnem mestu; poziva Komisijo, naj začne razpravo o tem, kako bi lahko osebe, ki niso zaposlene s polnim delovnim časom ( kot so delavci s pogodbo o opravljanju začasnega dela, pogodbo o zaposlitvi s krajšim delovnim časom ali pogodbo o zaposlitvi za določen čas), vključili v socialni dialog; |
| --- | --- |

63.

meni, da je posebej pomembno, da se s socialnim dialogom spodbujajo politike o zdravju in varnosti pri delu ter se na splošno podpirajo izboljšave v zvezi s kakovostjo življenja na delovnem mestu; poziva Komisijo, naj začne razpravo o tem, kako bi lahko osebe, ki niso zaposlene s polnim delovnim časom ( kot so delavci s pogodbo o opravljanju začasnega dela, pogodbo o zaposlitvi s krajšim delovnim časom ali pogodbo o zaposlitvi za določen čas), vključili v socialni dialog;

| 64. | glede na to, da rezultati pogajanj evropskih socialnih partnerjev niso dobro znani in razširjeni, poziva, da se spodbuja ozaveščenost o rezultatih socialnega dialoga, da bi s tem izboljšali učinek in spodbujali razvoj tega dialoga; |
| --- | --- |

64.

glede na to, da rezultati pogajanj evropskih socialnih partnerjev niso dobro znani in razširjeni, poziva, da se spodbuja ozaveščenost o rezultatih socialnega dialoga, da bi s tem izboljšali učinek in spodbujali razvoj tega dialoga;

| 65. | je prepričan, da bi bilo treba s podpiranjem socialnega dialoga še naprej spodbujati kulturo sodelovanja, ki na trgu dela postopoma nadomešča kulturo na podlagi konfliktov; |
| --- | --- |

65.

je prepričan, da bi bilo treba s podpiranjem socialnega dialoga še naprej spodbujati kulturo sodelovanja, ki na trgu dela postopoma nadomešča kulturo na podlagi konfliktov;

| 66. | je prepričan, da bi morali biti organizacije civilne družbe in tisti, ki živijo v revščini in socialni izključenosti, bolj neposredno vključeni v razprave o ekonomskem in socialnem modelu na enakopravni podlagi; |
| --- | --- |

66.

je prepričan, da bi morali biti organizacije civilne družbe in tisti, ki živijo v revščini in socialni izključenosti, bolj neposredno vključeni v razprave o ekonomskem in socialnem modelu na enakopravni podlagi;

| 67. | meni, da si morajo socialni partnerji prizadevati za delo na podlagi večletnih načrtov z opredeljenimi časovnimi načrt in roki, da bi izdelali dolgoročno trajnostno strategijo; |
| --- | --- |

67.

meni, da si morajo socialni partnerji prizadevati za delo na podlagi večletnih načrtov z opredeljenimi časovnimi načrt in roki, da bi izdelali dolgoročno trajnostno strategijo;

| 68. | poziva k široki razpravi med evropskimi zainteresiranimi stranmi, nacionalnimi javnimi organi, delodajalci, delavci in organizacijami civilne družbe o socialni agendi za obdobje po letu 2010; |
| --- | --- |

68.

poziva k široki razpravi med evropskimi zainteresiranimi stranmi, nacionalnimi javnimi organi, delodajalci, delavci in organizacijami civilne družbe o socialni agendi za obdobje po letu 2010;

| 69. | meni, da bi morale države članice podpreti nove izmerljive, zavezujoče in kvantitativne socialne cilje ter kazalce za lizbonsko strategijo po letu 2010, vključno z zavezo glede odpravljanja revščine in socialne izključenosti, pa tudi glede priprave novega pakta o socialnem napredku, s katerim bi vzpostavili cilje in strukturo za novo socialno trajnostno in globalno pravično Evropsko unijo, ki bi morala kot ključni steber zgraditi in okrepiti odprto metodo usklajevanja na socialnem področju; |
| --- | --- |

69.

meni, da bi morale države članice podpreti nove izmerljive, zavezujoče in kvantitativne socialne cilje ter kazalce za lizbonsko strategijo po letu 2010, vključno z zavezo glede odpravljanja revščine in socialne izključenosti, pa tudi glede priprave novega pakta o socialnem napredku, s katerim bi vzpostavili cilje in strukturo za novo socialno trajnostno in globalno pravično Evropsko unijo, ki bi morala kot ključni steber zgraditi in okrepiti odprto metodo usklajevanja na socialnem področju;

| 70. | meni, da imajo podjetja v EU pomembno vlogo ne le v ekonomskem, temveč tudi socialnem smislu; zato opozarja, da je treba spodbujati družbeno odgovornost podjetij ter čim prej doseči napredek v zvezi z kakovostnim delom, vključno s plačo za dostojno življenje, da bi podkrepili socialni model in preprečili socialni damping; |
| --- | --- |

70.

meni, da imajo podjetja v EU pomembno vlogo ne le v ekonomskem, temveč tudi socialnem smislu; zato opozarja, da je treba spodbujati družbeno odgovornost podjetij ter čim prej doseči napredek v zvezi z kakovostnim delom, vključno s plačo za dostojno življenje, da bi podkrepili socialni model in preprečili socialni damping;

| 71. | podpira učinkovit dialog med Parlamentom in organizacijami civilne družbe; meni, da je tak dialog potreben tudi v državah članicah na osrednji, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

71.

podpira učinkovit dialog med Parlamentom in organizacijami civilne družbe; meni, da je tak dialog potreben tudi v državah članicah na osrednji, regionalni in lokalni ravni;

| 72. | ugotavlja, da bi bilo evropsko leto prostovoljstva odlična priložnost za to, da se Evropska unija poveže z organizacijami civilne družbe; poziva Komisijo, naj pripravi podlago, da bo leto 2011 postalo evropsko leto prostovoljstva, in sicer tako, da čim prej predloži zakonodajni predlog v ta namen; |
| --- | --- |

72.

ugotavlja, da bi bilo evropsko leto prostovoljstva odlična priložnost za to, da se Evropska unija poveže z organizacijami civilne družbe; poziva Komisijo, naj pripravi podlago, da bo leto 2011 postalo evropsko leto prostovoljstva, in sicer tako, da čim prej predloži zakonodajni predlog v ta namen;

| 73. | meni, da bi bilo treba organizacije civilne družbe vključiti že v prvo fazo postopkov sprejemanja odločitev; informacije morajo biti javno dostopne, povratne informacije morajo biti obojestranske, udeleženci pa jasno seznanjeni z obsegom sprememb; |
| --- | --- |

73.

meni, da bi bilo treba organizacije civilne družbe vključiti že v prvo fazo postopkov sprejemanja odločitev; informacije morajo biti javno dostopne, povratne informacije morajo biti obojestranske, udeleženci pa jasno seznanjeni z obsegom sprememb;

| 74. | poudarja pomen in vrednost postopka posvetovanja kot učinkovitega orodja za vključevanje državljanov, saj jim omogoča, da neposredno prispevajo k procesu oblikovanja politike na ravni Evropske unije; poziva Komisijo, naj sprejme dodatne ukrepe za večjo ozaveščenost o prihodnjih posvetovanjih EU prek medijev in drugih ustreznih forumov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

74.

poudarja pomen in vrednost postopka posvetovanja kot učinkovitega orodja za vključevanje državljanov, saj jim omogoča, da neposredno prispevajo k procesu oblikovanja politike na ravni Evropske unije; poziva Komisijo, naj sprejme dodatne ukrepe za večjo ozaveščenost o prihodnjih posvetovanjih EU prek medijev in drugih ustreznih forumov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni;

| 75. | meni, da morajo evropske institucije, socialni partnerji na nacionalni ravni in organizacije civilne družbe nujno sprejeti „socialni pakt“, ki bi zajemal socialne ukrepe z realističnimi zavezujočimi cilji in kazalci; |
| --- | --- |

75.

meni, da morajo evropske institucije, socialni partnerji na nacionalni ravni in organizacije civilne družbe nujno sprejeti „socialni pakt“, ki bi zajemal socialne ukrepe z realističnimi zavezujočimi cilji in kazalci;

| 76. | ugotavlja, da se državljanska udeležba začne v otroštvu, in poziva k spodbujanju in podpiranju struktur sodelovanja ter pobud za otroke in mlade na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

76.

ugotavlja, da se državljanska udeležba začne v otroštvu, in poziva k spodbujanju in podpiranju struktur sodelovanja ter pobud za otroke in mlade na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

Pravo EU

| 77. | poudarja, da je potreben napredek ter dokončna priprava uredbe na področju usklajevanja sistemov socialnega varstva ter direktive o prenosljivosti pokojninskih pravic in predloga direktive o uresničevanju načela enakega obravnavanja ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost; |
| --- | --- |

77.

poudarja, da je potreben napredek ter dokončna priprava uredbe na področju usklajevanja sistemov socialnega varstva ter direktive o prenosljivosti pokojninskih pravic in predloga direktive o uresničevanju načela enakega obravnavanja ne glede na vero ali prepričanje, invalidnost, starost ali spolno usmerjenost;

| 78. | poziva k izboljšanju zakonodajnega postopka na ravni EU tako, da se pojasni, zakaj so potrebni ukrepi na tej ravni, pri čemer je treba zagotavljati kakovost vsebine ter izvesti zanesljive in neodvisne analize učinkov, ki bi zajemala socialne, okoljske in gospodarske učinke; poziva zlasti k učinkovitemu izvajanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 (19); |
| --- | --- |

78.

poziva k izboljšanju zakonodajnega postopka na ravni EU tako, da se pojasni, zakaj so potrebni ukrepi na tej ravni, pri čemer je treba zagotavljati kakovost vsebine ter izvesti zanesljive in neodvisne analize učinkov, ki bi zajemala socialne, okoljske in gospodarske učinke; poziva zlasti k učinkovitemu izvajanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 (19);

| 79. | poudarja, da mora biti prednostna naloga učinkovito sodelovanje med državami članicami in učinkovito nadzorovanje prenosa zakonodaje EU; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da mora biti prednostna naloga učinkovito sodelovanje med državami članicami in učinkovito nadzorovanje prenosa zakonodaje EU;

| 80. | meni, da si je treba v boljšem zakonodajnem postopku na ravni EU dejavno prizadevati za udeležbo organizacij civilne družbe in upoštevati skrbi državljanov, da bi jih približali EU; |
| --- | --- |

80.

meni, da si je treba v boljšem zakonodajnem postopku na ravni EU dejavno prizadevati za udeležbo organizacij civilne družbe in upoštevati skrbi državljanov, da bi jih približali EU;

Odprta metoda usklajevanja

| 81. | meni, da bi morale biti gospodarska, okoljska in socialna politika na ravni EU med seboj bolje povezani, pri čemer bi bilo treba ponovno potrditi prvotne cilje lizbonske strategije ter potrebo po zagotovitvi, da bosta gospodarska politika in politika zaposlovanja dejavno prispevali k odpravi revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

81.

meni, da bi morale biti gospodarska, okoljska in socialna politika na ravni EU med seboj bolje povezani, pri čemer bi bilo treba ponovno potrditi prvotne cilje lizbonske strategije ter potrebo po zagotovitvi, da bosta gospodarska politika in politika zaposlovanja dejavno prispevali k odpravi revščine in socialne izključenosti;

| 82. | poudarja, da je treba sprejeti pravno zavezujočo listino o temeljnih socialnih pravicah; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da je treba sprejeti pravno zavezujočo listino o temeljnih socialnih pravicah;

| 83. | ugotavlja, da Lizbonska pogodba določa, da je treba pri oblikovanju in izvajanju politike EU upoštevati zelo pomembne vidike socialne politike; |
| --- | --- |

83.

ugotavlja, da Lizbonska pogodba določa, da je treba pri oblikovanju in izvajanju politike EU upoštevati zelo pomembne vidike socialne politike;

| 84. | meni, da mora Lizbonska pogodba po letu 2010 vključevati okrepljeno odprto metodo usklajevanja, ter poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja države članice k določitvi nacionalnih količinsko opredeljenih ciljev, in sicer v zvezi z zmanjšanjem revščine in povečanjem socialne vključenosti, ki bi jih podpirali zlasti novi merljivi in količinski kazalniki; |
| --- | --- |

84.

meni, da mora Lizbonska pogodba po letu 2010 vključevati okrepljeno odprto metodo usklajevanja, ter poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja države članice k določitvi nacionalnih količinsko opredeljenih ciljev, in sicer v zvezi z zmanjšanjem revščine in povečanjem socialne vključenosti, ki bi jih podpirali zlasti novi merljivi in količinski kazalniki;

| 85. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita možnosti za resnično vključevanje Parlamenta v Lizbonsko pogodbo po letu 2010; |
| --- | --- |

85.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita možnosti za resnično vključevanje Parlamenta v Lizbonsko pogodbo po letu 2010;

*

* *

| 86. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

86.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0544.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0513.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0039.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0556.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0467.

(6)  UL L 245, 26.8.1992, str. 46.

(7)  UL C 297 E, 20.11.2008, str. 174.

(8)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 463.

(9)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(10)  UL C 233 E, 28.9.2006, str. 130.

(11)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0286.

(12)  UL C 301 E, 13.12.2007, str. 45.

(13)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0163.

(14)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(15)  Direktiva 2009/38/ES (še ni objavljena v Uradnem listu).

(16)  UL L 254, 30.9.1994, str. 64.

(17)  UL C 72 E, 21.3.2002, str. 68.

(18)  Uredba Sveta (ES) št. 1083/2006 z dne 11. julija 2006 o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu (UL L 210, 31.7.2006, str. 25).

(19)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/23

---

Sreda, 6. maja 2009Dejavno vključevanje oseb, izključenih s trga dela

P6_TA(2009)0371

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (2008/2335(INI)

2010/C 212 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2008 o priporočilu Komisije o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (KOM(2008)0639),

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 99, 137 in 141,

ob upoštevanju Priporočila Komisije 2008/867/ES z dne 3. oktobra 2008 o dejavnem vključevanju oseb, izključenih s trga dela (1),

ob upoštevanju Priporočila Sveta 92/441/EGS z dne 24. junija 1992 o skupnih merilih v zvezi z zadostnimi sredstvi in socialno pomočjo v sistemih socialnega varstva (2),

ob upoštevanju sklepov predsedstva Evropskega sveta na zasedanju v Bruslju 11. in 12. decembra 2008,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. februarja 2009 o predlogu za skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2009 (KOM(2009)0058) in delovnem dokumentu služb Komisije z dne 24. februarja 2009 z naslovom „Skupno poročilo o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2008; profili držav“ (SEK(2009)0255),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 30. novembra 2006 o položaju invalidov v razširjeni Evropski uniji: evropski akcijski načrt 2006-2007 (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2006 o izboljšanju duševnega zdravja prebivalstva: pot k strategiji na področju duševnega zdravja za Evropsko unijo (4),

ob upoštevanju napredka v EU na področju enakih možnosti in nediskriminacije v zvezi s prenosom direktiv 2000/43/ES in 2000/78/ES,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o statusu beguncev,

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (5),

ob upoštevanju sklepov predsedstva po zasedanju Evropskega sveta 15. in 16. marca 2002 v Barceloni,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. oktobra 2007 z naslovom „Posodabljanje socialnega varstva za večjo socialno pravičnost in gospodarsko kohezijo: spodbujanje dejavne vključitve oseb, najbolj oddaljenih od trga dela“ (KOM(2007)0620), in resolucije Parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o spodbujanju socialne vključenosti in boja proti revščini, vključno z revščino otrok, v EU (6),

ob upoštevanju priporočil evropskih socialnih partnerjev v poročilu z dne 18. oktobra 2007 z naslovom „Ključni izzivi za evropski trg dela: skupna analiza evropskih socialnih partnerjev“,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2007 z naslovom „Pregled stanja družbene realnosti – vmesno poročilo spomladanskemu Evropskemu svetu 2007“ (KOM(2007)0063) in resolucije Parlamenta z dne 15. novembra 2007 o tem (7),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2008 z naslovom „Prenovljena socialna agenda: priložnosti, dostopnost in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ (KOM(2008)0412) in resolucije Parlamenta z dne 6. maja 2009 o tem (8),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. oktobra 2006 z naslovom „Dolgoročna vzdržnost javnih financ v EU“ (KOM(2006)0574) in resolucije Parlamenta z dne 20. novembra 2008 o prihodnosti sistemov socialne varnosti in pokojninskih sistemov ter njihovem financiranju in vedno večji individualizaciji (9),

ob upoštevanju svoje izjave z dne 22. aprila 2008 o odpravi uličnega brezdomstva (10),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. maja 2007 o spodbujanju dostojnega dela za vse (11),

ob upoštevanju Sklepa št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (12),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o socialni ekonomiji (13),

ob upoštevanju Priporočila 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (14),

ob upoštevanju Sklepa št. 1720/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o uvedbi akcijskega programa na področju vseživljenjskega učenja (15),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2008 o izobraževanju odraslih: Za učenje ni nikoli prepozno (16),

ob upoštevanju protokola o storitvah splošnega pomena, ki je priložen Lizbonski pogodbi (17),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0263/2009),

| A. | ker dejavno vključevanje ne sme nadomestiti socialnega vključevanja, saj imajo tudi prikrajšane skupine, ki ne morejo biti udeležene na trgu dela, pravico do dostojnega življenja in polno udeležbo v družbi, zato jim je treba omogočiti minimalen dohodek ter dostopne in cenovno ugodne visokokakovostne socialne storitve, ne glede na posameznikovo zmožnost za udeležbo na trgu dela, |
| --- | --- |

A.

ker dejavno vključevanje ne sme nadomestiti socialnega vključevanja, saj imajo tudi prikrajšane skupine, ki ne morejo biti udeležene na trgu dela, pravico do dostojnega življenja in polno udeležbo v družbi, zato jim je treba omogočiti minimalen dohodek ter dostopne in cenovno ugodne visokokakovostne socialne storitve, ne glede na posameznikovo zmožnost za udeležbo na trgu dela,

| B. | ker dejavno vključevanje ni povezano zgolj s posameznikovo zmožnostjo, pač pa tudi s tem, kako je organizirana družba; ker je treba zato obravnavati strukturne vzroke izključenosti, tudi diskriminacijo in nezadostno zagotavljanje storitev, |
| --- | --- |

B.

ker dejavno vključevanje ni povezano zgolj s posameznikovo zmožnostjo, pač pa tudi s tem, kako je organizirana družba; ker je treba zato obravnavati strukturne vzroke izključenosti, tudi diskriminacijo in nezadostno zagotavljanje storitev,

| C. | ker je lahko očitno izključevanje s trga dela posledica pomanjkanja ustreznega števila dostojnih zaposlitvenih možnosti, ne pa premajhnega posameznikovega prizadevanja, |
| --- | --- |

C.

ker je lahko očitno izključevanje s trga dela posledica pomanjkanja ustreznega števila dostojnih zaposlitvenih možnosti, ne pa premajhnega posameznikovega prizadevanja,

| D. | ker vključitev na trg dela ne sme biti pogoj za dodelitev minimalnega dohodka in dostop do visokokakovostnih storitev; ker sta minimalni dohodek in dostop do visokokakovostnih socialnih storitev nujna pogoja za vključitev na trg dela, |
| --- | --- |

D.

ker vključitev na trg dela ne sme biti pogoj za dodelitev minimalnega dohodka in dostop do visokokakovostnih storitev; ker sta minimalni dohodek in dostop do visokokakovostnih socialnih storitev nujna pogoja za vključitev na trg dela,

| E. | ker imajo osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela, pogosto večplastne in zahtevne potrebe oziroma doživljajo večplastne in zapletene težave ali ovire, kot so dolgotrajna odvisnost od nizkega ali nezadostnega dohodka, dolgotrajna brezposelnost, nizka raven izobrazbe in nepismenost, odraščanje v občutljivih družinskih razmerah, invalidnost, zdravstvene težave, življenje v večkratno prikrajšanih območjih, neustrezna stanovanjske razmere in brezdomstvo ter rasizem in diskriminacija, zato morajo strategije za njihovo vključevanje odsevati raznolikost izključenih oseb, |
| --- | --- |

E.

ker imajo osebe, ki so najbolj oddaljene od trga dela, pogosto večplastne in zahtevne potrebe oziroma doživljajo večplastne in zapletene težave ali ovire, kot so dolgotrajna odvisnost od nizkega ali nezadostnega dohodka, dolgotrajna brezposelnost, nizka raven izobrazbe in nepismenost, odraščanje v občutljivih družinskih razmerah, invalidnost, zdravstvene težave, življenje v večkratno prikrajšanih območjih, neustrezna stanovanjske razmere in brezdomstvo ter rasizem in diskriminacija, zato morajo strategije za njihovo vključevanje odsevati raznolikost izključenih oseb,

| F. | ker socialna izključenost in izključenost s trga dela močno vplivata na duševno zdravje izključenih oseb in ker so dolgotrajno brezposelni ljudje bolj dovzetni za depresijo in druge motnje v duševnem zdravju, |
| --- | --- |

F.

ker socialna izključenost in izključenost s trga dela močno vplivata na duševno zdravje izključenih oseb in ker so dolgotrajno brezposelni ljudje bolj dovzetni za depresijo in druge motnje v duševnem zdravju,

| G. | ker je ljudem, ki so oddaljeni od trga dela, zelo potrebno poklicno usposabljanje zaradi neustreznega šolanja ali zaradi daljše odsotnosti s trga dela, saj ne morejo več izkoristiti svoje izobrazbe, |
| --- | --- |

G.

ker je ljudem, ki so oddaljeni od trga dela, zelo potrebno poklicno usposabljanje zaradi neustreznega šolanja ali zaradi daljše odsotnosti s trga dela, saj ne morejo več izkoristiti svoje izobrazbe,

| H. | ker so najbolj ranljivi pogosto prikrajšani zaradi pogojevanja v aktivacijskih politikah in ker je treba te učinke spremljati ter preprečevati njihove negativne posledice za ranljive skupine, |
| --- | --- |

H.

ker so najbolj ranljivi pogosto prikrajšani zaradi pogojevanja v aktivacijskih politikah in ker je treba te učinke spremljati ter preprečevati njihove negativne posledice za ranljive skupine,

| I. | ker morajo biti ukrepi za dejavno vključevanje povezani z razvojnimi cilji EU in nacionalnimi cilji za boj proti revščini in socialni izključenosti, |
| --- | --- |

I.

ker morajo biti ukrepi za dejavno vključevanje povezani z razvojnimi cilji EU in nacionalnimi cilji za boj proti revščini in socialni izključenosti,

| J. | ker gospodinjstva večinoma vodijo ženske in ker je večina staršev samohranilcev in večina skrbnikov žensk; ker je zato za politike dejavnega vključevanja potreben splošen sklop ukrepov, ki bi ženskam, najbolj oddaljenim s trga dela, omogočil dejansko korist od strategij za dejavno vključevanje; ker je položaj žensk na trgu dela neposredno povezan z revščino starejših, ki najpogosteje prizadene prav ženske, |
| --- | --- |

J.

ker gospodinjstva večinoma vodijo ženske in ker je večina staršev samohranilcev in večina skrbnikov žensk; ker je zato za politike dejavnega vključevanja potreben splošen sklop ukrepov, ki bi ženskam, najbolj oddaljenim s trga dela, omogočil dejansko korist od strategij za dejavno vključevanje; ker je položaj žensk na trgu dela neposredno povezan z revščino starejših, ki najpogosteje prizadene prav ženske,

| K. | ker v času gospodarske recesije in naraščajoče brezposelnosti grozi, da bodo številni odpuščeni, zaradi česar se bosta revščina in izključenost s trga dela še povečali, zlasti za najbolj ranljive socialne skupine, kot so ženske, starejši in invalidi; ker je bistveno prizadevanje za socialno vključevanje in z njim povezano politiko trga dela s celostnim in skladnim pristopom v sklopu evropskega načrta za oživitev gospodarstva; ker bi bilo treba del javnih sredstev uporabiti za ohranitev in izboljšanje naložb na socialnem, zdravstvenem in izobraževalnem področju ter na področju drugih osnovnih socialnih storitev in storitev splošnega pomena, |
| --- | --- |

K.

ker v času gospodarske recesije in naraščajoče brezposelnosti grozi, da bodo številni odpuščeni, zaradi česar se bosta revščina in izključenost s trga dela še povečali, zlasti za najbolj ranljive socialne skupine, kot so ženske, starejši in invalidi; ker je bistveno prizadevanje za socialno vključevanje in z njim povezano politiko trga dela s celostnim in skladnim pristopom v sklopu evropskega načrta za oživitev gospodarstva; ker bi bilo treba del javnih sredstev uporabiti za ohranitev in izboljšanje naložb na socialnem, zdravstvenem in izobraževalnem področju ter na področju drugih osnovnih socialnih storitev in storitev splošnega pomena,

| L. | ker je lahko stališče, da je najboljša pot iz izključenosti delo, dejansko učinkovito le, če je to delo trajnostno, visokokakovostno in ustrezno plačano; ker se slabo spoštuje tudi načelo enakega plačila za enako delo, |
| --- | --- |

L.

ker je lahko stališče, da je najboljša pot iz izključenosti delo, dejansko učinkovito le, če je to delo trajnostno, visokokakovostno in ustrezno plačano; ker se slabo spoštuje tudi načelo enakega plačila za enako delo,

| M. | ker skrbniki družin zagotavljajo osnovne storitve oskrbe, izobraževanja in podpore zunaj sistema zaposlovanja, brez dohodka ali socialnih pravic, nimajo pa pravice do ponovnega vstopa na trg dela in do priznanja pridobljenega znanja ali razvoja tega znanja v času oskrbe družine, |
| --- | --- |

M.

ker skrbniki družin zagotavljajo osnovne storitve oskrbe, izobraževanja in podpore zunaj sistema zaposlovanja, brez dohodka ali socialnih pravic, nimajo pa pravice do ponovnega vstopa na trg dela in do priznanja pridobljenega znanja ali razvoja tega znanja v času oskrbe družine,

| 1. | pozdravlja dejstvo, da je osnova za Priporočilo Komisije 2008/867/ES Priporočilo 92/441/EGS, v katerem je priznana posameznikova temeljna pravica do zadostnih sredstev in pomoči za človeka dostojno življenje, opredeljena pa so tudi temeljna načela za uresničevanje te pravice; odobrava splošna načela in praktične smernice iz Priporočila 2008/867/ES o strategiji dejavnega vključevanja, ki temelji na treh stebrih, in sicer ustrezni dohodkovni podpori, vključujočih trgih dela in dostopu do kakovostnih storitev, zlasti pa poudarja, da mora strategija za dejavno vključevanje temeljiti na pravicah posameznika na načelih spoštovanja človekovega dostojanstva, nediskriminacije, enakih možnostih in enakosti spolov, na spodbujanju vključevanja na trg dela v kombinaciji s polno udeležbo v družbi ter na udejanjanju načel kakovosti, ustreznosti in dostopnosti v vseh treh stebrih; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja dejstvo, da je osnova za Priporočilo Komisije 2008/867/ES Priporočilo 92/441/EGS, v katerem je priznana posameznikova temeljna pravica do zadostnih sredstev in pomoči za človeka dostojno življenje, opredeljena pa so tudi temeljna načela za uresničevanje te pravice; odobrava splošna načela in praktične smernice iz Priporočila 2008/867/ES o strategiji dejavnega vključevanja, ki temelji na treh stebrih, in sicer ustrezni dohodkovni podpori, vključujočih trgih dela in dostopu do kakovostnih storitev, zlasti pa poudarja, da mora strategija za dejavno vključevanje temeljiti na pravicah posameznika na načelih spoštovanja človekovega dostojanstva, nediskriminacije, enakih možnostih in enakosti spolov, na spodbujanju vključevanja na trg dela v kombinaciji s polno udeležbo v družbi ter na udejanjanju načel kakovosti, ustreznosti in dostopnosti v vseh treh stebrih;

| 2. | soglaša s Svetom, da je treba izboljšati izvajanje Priporočila 92/441/EGS glede minimalnega dohodka in socialnih transferjev ter da bi morala biti socialna pomoč ustrezen minimalen dohodek za dostojno življenje, vsaj nad ravnijo „tveganje revščine“, in zadostovati, da bi ljudem pomagala iz revščine, in da bi bilo treba izboljšati uporabo ugodnosti; |
| --- | --- |

2.

soglaša s Svetom, da je treba izboljšati izvajanje Priporočila 92/441/EGS glede minimalnega dohodka in socialnih transferjev ter da bi morala biti socialna pomoč ustrezen minimalen dohodek za dostojno življenje, vsaj nad ravnijo „tveganje revščine“, in zadostovati, da bi ljudem pomagala iz revščine, in da bi bilo treba izboljšati uporabo ugodnosti;

| 3. | pozdravlja sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 17. julija 2008 v zadevi C-303/06 o skrbnikih, ki so žrtve diskriminacije prek povezave; poziva Komisijo in države članice, da sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev zaščite skrbnikov pred takšno diskriminacijo pri dostopu na trg dela, in spodbuja države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile upoštevanje sodbe Sodišča; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sodbo Sodišča Evropskih skupnosti z dne 17. julija 2008 v zadevi C-303/06 o skrbnikih, ki so žrtve diskriminacije prek povezave; poziva Komisijo in države članice, da sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev zaščite skrbnikov pred takšno diskriminacijo pri dostopu na trg dela, in spodbuja države članice, naj sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi bodo zagotovile upoštevanje sodbe Sodišča;

| 4. | poziva države članice, naj izvajajo ustrezno dohodkovno podporo in se s tem bojujejo proti revščini in socialni izključenosti; opozarja na potrebo po ustreznem znesku minimalnega dohodka na podlagi priporočil 92/441/EGS in 2008/867/ES, ki mora biti pregleden, dostopen vsem in dolgoročen; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj izvajajo ustrezno dohodkovno podporo in se s tem bojujejo proti revščini in socialni izključenosti; opozarja na potrebo po ustreznem znesku minimalnega dohodka na podlagi priporočil 92/441/EGS in 2008/867/ES, ki mora biti pregleden, dostopen vsem in dolgoročen;

| 5. | meni, da je bistveno, da Evropska komisija in države članice učinkovito izvajajo Direktivo 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu za boj proti diskriminaciji zaradi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

5.

meni, da je bistveno, da Evropska komisija in države članice učinkovito izvajajo Direktivo 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu za boj proti diskriminaciji zaradi vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| 6. | poudarja svoj poziv Svetu, naj sprejme cilj EU o shemah minimalnega dohodka in shemah dohodkov, ki bi se zagotovili s prispevki za socialno varnost, vsaj na ravni 60 % nacionalnega povprečja ekvivalentnega dohodka, razen tega pa doseže dogovor glede časovnega razporeda za izpolnitev tega cilja v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

6.

poudarja svoj poziv Svetu, naj sprejme cilj EU o shemah minimalnega dohodka in shemah dohodkov, ki bi se zagotovili s prispevki za socialno varnost, vsaj na ravni 60 % nacionalnega povprečja ekvivalentnega dohodka, razen tega pa doseže dogovor glede časovnega razporeda za izpolnitev tega cilja v vseh državah članicah;

| 7. | priznava, da je součinkovanje socialne pomoči in dejavnosti na trgu dela zapleteno: zlasti, če gre za kratkoročno, sezonsko, nestalno delo ali delo s krajšim delovnim časom in kadar pogoji za upravičenost in socialnovarstveni sistemi ali marginalne davčne stopnje odvračilno učinkujejo na sprejemanje zaposlitve, sistem socialne pomoči pa zaradi okornosti ne omogoča ustreznega odziva; zato poziva k razvoju sistemov, ki bi učinkovito podpirali posameznike v prehodnem obdobju, ne pa jih kaznovali ali odvračali od tega ali v primeru zaposlitve prehitro ustavili pomoč; |
| --- | --- |

7.

priznava, da je součinkovanje socialne pomoči in dejavnosti na trgu dela zapleteno: zlasti, če gre za kratkoročno, sezonsko, nestalno delo ali delo s krajšim delovnim časom in kadar pogoji za upravičenost in socialnovarstveni sistemi ali marginalne davčne stopnje odvračilno učinkujejo na sprejemanje zaposlitve, sistem socialne pomoči pa zaradi okornosti ne omogoča ustreznega odziva; zato poziva k razvoju sistemov, ki bi učinkovito podpirali posameznike v prehodnem obdobju, ne pa jih kaznovali ali odvračali od tega ali v primeru zaposlitve prehitro ustavili pomoč;

| 8. | opozarja na pomembnost zagotavljanja socialne podpore za ranljive osebe, ki lahko delajo; vendar poudarja, da je v skladu z načelom subsidiarnosti takšna podpora v pristojnosti držav članic; |
| --- | --- |

8.

opozarja na pomembnost zagotavljanja socialne podpore za ranljive osebe, ki lahko delajo; vendar poudarja, da je v skladu z načelom subsidiarnosti takšna podpora v pristojnosti držav članic;

| 9. | poudarja, da bodo imeli prejemniki ustrezne dohodkovne podpore in njihovi družinski člani možnost, da preprečijo grozečo revščino in postanejo dejavni državljani, ki bodo prispevali k družbenemu in gospodarskemu življenju ter medgeneracijski solidarnosti; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da bodo imeli prejemniki ustrezne dohodkovne podpore in njihovi družinski člani možnost, da preprečijo grozečo revščino in postanejo dejavni državljani, ki bodo prispevali k družbenemu in gospodarskemu življenju ter medgeneracijski solidarnosti;

| 10. | predlaga, naj države članice poglobljeno razmislijo o politiki minimalne plače ter se spoprimejo z vse večjim številom „revnih zaposlenih“, za tiste, ki so oddaljeni od trga dela, pa naj delo postane uresničljiva možnost; |
| --- | --- |

10.

predlaga, naj države članice poglobljeno razmislijo o politiki minimalne plače ter se spoprimejo z vse večjim številom „revnih zaposlenih“, za tiste, ki so oddaljeni od trga dela, pa naj delo postane uresničljiva možnost;

| 11. | meni, da dejavno vključevanje zahteva zmanjševanje neenakosti med regijami in območji v Skupnosti s pospešeno obnovo območij, ki jih je prizadela gospodarska kriza, in z razvojem podeželskih regij; |
| --- | --- |

11.

meni, da dejavno vključevanje zahteva zmanjševanje neenakosti med regijami in območji v Skupnosti s pospešeno obnovo območij, ki jih je prizadela gospodarska kriza, in z razvojem podeželskih regij;

| 12. | poziva države članice, da se bojujejo proti nezakonitemu zaposlovanju, ki izključuje te osebe iz socialnega varstva in socialnih storitev; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, da se bojujejo proti nezakonitemu zaposlovanju, ki izključuje te osebe iz socialnega varstva in socialnih storitev;

| 13. | poziva, naj bodo politike dejavnega vključevanja:






  — | skladne z vseživljenjskim pristopom v izobraževalni, socialni in zaposlovalni politiki ter politiki vseživljenjskega učenja, |
| --- | --- | --- |

13.

poziva, naj bodo politike dejavnega vključevanja:

—

skladne z vseživljenjskim pristopom v izobraževalni, socialni in zaposlovalni politiki ter politiki vseživljenjskega učenja,

| — | ustrezno prikrojene, namenske in prilagojene potrebam, |
| --- | --- |

—

ustrezno prikrojene, namenske in prilagojene potrebam,

| — | naj temeljijo na celovitem pristopu in bodo participativne ter |
| --- | --- |

—

naj temeljijo na celovitem pristopu in bodo participativne ter

| — | spoštujejo pogoje za omogočanje soudeležbe, ne da bi ustvarjale razmere, v katerih bi bil ogrožen minimalni vir preživetja; |
| --- | --- |

—

spoštujejo pogoje za omogočanje soudeležbe, ne da bi ustvarjale razmere, v katerih bi bil ogrožen minimalni vir preživetja;

| 14. | poziva Komisijo, naj na področju dejavnega in socialnega vključevanja preuči skupne stroške, saj so izkušnje pokazale, da lahko zgodnje naložbe in preventivni ukrepi dolgoročno zmanjšajo skupne stroške; pozdravlja, da je v Priporočilu 2008/867/ES predlagano ustrezno večje vlaganje v socialno vključevanje; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj na področju dejavnega in socialnega vključevanja preuči skupne stroške, saj so izkušnje pokazale, da lahko zgodnje naložbe in preventivni ukrepi dolgoročno zmanjšajo skupne stroške; pozdravlja, da je v Priporočilu 2008/867/ES predlagano ustrezno večje vlaganje v socialno vključevanje;

| 15. | meni, da morajo države članice zagotoviti ciljno usmerjene dodatne prejemke za prikrajšane skupine (na primer za invalide ali osebe s kroničnimi boleznimi, starše samohranilce ali gospodinjstva z veliko otroki), ki bodo krili dodatne stroške, med drugim za osebno podporo, uporabo posebnih zmogljivosti, zdravstveno in socialno varstvo, ter med drugim vzpostaviti raven dostopnih cen zdravil za prikrajšane družbene skupine; poudarja, da je treba zagotoviti dostojne invalidske in starostne pokojnine; |
| --- | --- |

15.

meni, da morajo države članice zagotoviti ciljno usmerjene dodatne prejemke za prikrajšane skupine (na primer za invalide ali osebe s kroničnimi boleznimi, starše samohranilce ali gospodinjstva z veliko otroki), ki bodo krili dodatne stroške, med drugim za osebno podporo, uporabo posebnih zmogljivosti, zdravstveno in socialno varstvo, ter med drugim vzpostaviti raven dostopnih cen zdravil za prikrajšane družbene skupine; poudarja, da je treba zagotoviti dostojne invalidske in starostne pokojnine;

| 16. | zlasti glede na to, da imajo ljudje pogosto zelo kompleksne potrebe, se strinja, da je potrebno oblikovanje in izvajanje ustrezno prikrojenih ukrepov za dejavno vključevanje, ki bi združevali minimalni dohodek, vključevanje na trg dela in socialne storitve, da se je treba osrediniti na zgodnje prepoznavanje in preventivno delovanje ter da bi bilo treba ukrepe nameniti ranljivim osebam; |
| --- | --- |

16.

zlasti glede na to, da imajo ljudje pogosto zelo kompleksne potrebe, se strinja, da je potrebno oblikovanje in izvajanje ustrezno prikrojenih ukrepov za dejavno vključevanje, ki bi združevali minimalni dohodek, vključevanje na trg dela in socialne storitve, da se je treba osrediniti na zgodnje prepoznavanje in preventivno delovanje ter da bi bilo treba ukrepe nameniti ranljivim osebam;

| 17. | meni, da je treba pri oblikovanju in izvajanju tovrstnih ukrepov upoštevati stališča tistih, ki so jim ti ukrepi namenjeni; poziva države članice, naj podprejo okrepitev socialnih nevladnih organizacij, da se spodbudi njihovo sodelovanje pri oblikovanju in izvajanju politik vključevanja; |
| --- | --- |

17.

meni, da je treba pri oblikovanju in izvajanju tovrstnih ukrepov upoštevati stališča tistih, ki so jim ti ukrepi namenjeni; poziva države članice, naj podprejo okrepitev socialnih nevladnih organizacij, da se spodbudi njihovo sodelovanje pri oblikovanju in izvajanju politik vključevanja;

| 18. | poziva države članice, naj razvijejo konstruktivnejši pristop k politiki na področju drog s poudarkom na preprečevanju, izobraževanju in zdravljenju odvisnosti, ne pa na kazenskih sankcijah; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj razvijejo konstruktivnejši pristop k politiki na področju drog s poudarkom na preprečevanju, izobraževanju in zdravljenju odvisnosti, ne pa na kazenskih sankcijah;

| 19. | poziva k destigmatizaciji oseb s težavami v duševnem zdravju in z učnimi težavami, k spodbujanju duševnega zdravja in dobrega počutja, preprečevanju motenj v duševnem zdravju ter povečanju sredstev za zdravljenje in oskrbo; |
| --- | --- |

19.

poziva k destigmatizaciji oseb s težavami v duševnem zdravju in z učnimi težavami, k spodbujanju duševnega zdravja in dobrega počutja, preprečevanju motenj v duševnem zdravju ter povečanju sredstev za zdravljenje in oskrbo;

| 20. | meni, da je preventivno ukrepanje odločilno, saj se težave zaradi izključenosti pogosto pojavljajo od najzgodnejših let, zato je treba otroke in mlade, ki so najbolj ogroženi, odkriti že v zgodnji dobi, preden opustijo šolanje in usposabljanje; poudarja, da mladi, ki jih izključijo iz šole, pogosteje začnejo ravnati antisocialno in kriminalno, kar še bolj zaplete izzive pri kasnejšem vstopanju na trg dela; meni, da sta obsežen dialog med zainteresiranimi stranmi ter podpora pri preventivnem ukrepanju in socialnih storitvah za omogočanje ustreznih priložnosti ranljivim otrokom in mladim odraslim odločilna za uspešnost politik vključevanja; poudarja tudi pomembnost težav zaradi izključenosti, ki prizadenejo starejše osebe, ki ostanejo brez dela in se ne morejo ponovno vrniti na trg dela; |
| --- | --- |

20.

meni, da je preventivno ukrepanje odločilno, saj se težave zaradi izključenosti pogosto pojavljajo od najzgodnejših let, zato je treba otroke in mlade, ki so najbolj ogroženi, odkriti že v zgodnji dobi, preden opustijo šolanje in usposabljanje; poudarja, da mladi, ki jih izključijo iz šole, pogosteje začnejo ravnati antisocialno in kriminalno, kar še bolj zaplete izzive pri kasnejšem vstopanju na trg dela; meni, da sta obsežen dialog med zainteresiranimi stranmi ter podpora pri preventivnem ukrepanju in socialnih storitvah za omogočanje ustreznih priložnosti ranljivim otrokom in mladim odraslim odločilna za uspešnost politik vključevanja; poudarja tudi pomembnost težav zaradi izključenosti, ki prizadenejo starejše osebe, ki ostanejo brez dela in se ne morejo ponovno vrniti na trg dela;

| 21. | meni, da je treba skrbno preučiti potrebe mladih, ki iščejo prvo zaposlitev, ter da je treba na nacionalni ravni sprejeti politike in ukrepe, ki bodo spodbujali prehod iz izobraževanja na trg delovne sile; meni tudi, da je treba trajno povezati strukturiran dialog z mladinskimi organizacijami ter delo institucij EU in držav članic; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba skrbno preučiti potrebe mladih, ki iščejo prvo zaposlitev, ter da je treba na nacionalni ravni sprejeti politike in ukrepe, ki bodo spodbujali prehod iz izobraževanja na trg delovne sile; meni tudi, da je treba trajno povezati strukturiran dialog z mladinskimi organizacijami ter delo institucij EU in držav članic;

| 22. | poziva države članice, naj več storijo za obravnavanje težav, s katerimi se srečujejo skrbniki, zlasti pa omogočijo pravico, da se svobodno odločijo, ali to želijo, in določijo obseg oskrbe, ki jo želijo nuditi, možnosti, da združijo oskrbo s plačanim delom in zaposlitvijo, ter dostopa do sistemov socialne varnosti in starostnih pokojnin, da bi preprečili revščino, ki jo lahko povzroči to delo; |
| --- | --- |

22.

poziva države članice, naj več storijo za obravnavanje težav, s katerimi se srečujejo skrbniki, zlasti pa omogočijo pravico, da se svobodno odločijo, ali to želijo, in določijo obseg oskrbe, ki jo želijo nuditi, možnosti, da združijo oskrbo s plačanim delom in zaposlitvijo, ter dostopa do sistemov socialne varnosti in starostnih pokojnin, da bi preprečili revščino, ki jo lahko povzroči to delo;

| 23. | pozdravlja priznanje, da je potreben dostop do cenovno ugodnih in visokokakovostnih socialnih storitev kot temeljna pravica in bistven element evropskega socialnega modela, pa tudi da bi ohranili zaposlenost in podprli načela iz Priporočila 2008/867/ES; meni, da tovrstne socialne storitve zajemajo tudi stalno in cenovno ugodno nastanitev, javni promet, izobraževanje, zagotovljeno zdravstveno varstvo, pa tudi dostop do cenovno ugodne energije in drugih omrežnih storitev; ugotavlja, da je treba pri storitvah splošnega pomena doseči napredek pri izpolnjevanju obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve; meni, da je treba razviti akcijski načrt za vzpostavitev okvirne direktive EU o storitvah splošnega pomena, zato da bi zagotovili izpolnjevanje te obveznosti; ugotavlja, da je napredek pri doseganju zastavljenih barcelonskih ciljev glede zagotavljanja cenovno ugodnega, visokokakovostnega otroškega varstva nezadosten, te cilje pa bi bilo treba okrepiti, da bi zajeli vse osnovnošolske otroke; ugotavlja tudi, da tovrstne potrebe drugih odvisnih družinskih članov niso ustrezno izpolnjene in bi moral o tem potekati podoben proces; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja priznanje, da je potreben dostop do cenovno ugodnih in visokokakovostnih socialnih storitev kot temeljna pravica in bistven element evropskega socialnega modela, pa tudi da bi ohranili zaposlenost in podprli načela iz Priporočila 2008/867/ES; meni, da tovrstne socialne storitve zajemajo tudi stalno in cenovno ugodno nastanitev, javni promet, izobraževanje, zagotovljeno zdravstveno varstvo, pa tudi dostop do cenovno ugodne energije in drugih omrežnih storitev; ugotavlja, da je treba pri storitvah splošnega pomena doseči napredek pri izpolnjevanju obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve; meni, da je treba razviti akcijski načrt za vzpostavitev okvirne direktive EU o storitvah splošnega pomena, zato da bi zagotovili izpolnjevanje te obveznosti; ugotavlja, da je napredek pri doseganju zastavljenih barcelonskih ciljev glede zagotavljanja cenovno ugodnega, visokokakovostnega otroškega varstva nezadosten, te cilje pa bi bilo treba okrepiti, da bi zajeli vse osnovnošolske otroke; ugotavlja tudi, da tovrstne potrebe drugih odvisnih družinskih članov niso ustrezno izpolnjene in bi moral o tem potekati podoben proces;

| 24. | je prepričan, da je v boju proti diskriminaciji, s katero se ljudje spopadajo pri dostopu do blaga, storitev in objektov, bistveno, da se doseže vključenost, in zato pozdravlja predlog o obsežnejši direktivi za boj proti diskriminaciji na podlagi starosti, invalidnosti, spolne usmerjenosti, vere ali prepričanja zunaj področja zaposlovanja; |
| --- | --- |

24.

je prepričan, da je v boju proti diskriminaciji, s katero se ljudje spopadajo pri dostopu do blaga, storitev in objektov, bistveno, da se doseže vključenost, in zato pozdravlja predlog o obsežnejši direktivi za boj proti diskriminaciji na podlagi starosti, invalidnosti, spolne usmerjenosti, vere ali prepričanja zunaj področja zaposlovanja;

| 25. | spodbuja države članice, naj preučijo socialne tarife za ranljive skupine, na primer na področju energetike in javnega prevoza, ter možnosti za pridobitev mikrokreditov, da bi se spodbujalo dejavno vključevanje, pa tudi brezplačno zdravstveno varstvo in izobraževanje za ljudi, ki živijo v pomanjkanju; |
| --- | --- |

25.

spodbuja države članice, naj preučijo socialne tarife za ranljive skupine, na primer na področju energetike in javnega prevoza, ter možnosti za pridobitev mikrokreditov, da bi se spodbujalo dejavno vključevanje, pa tudi brezplačno zdravstveno varstvo in izobraževanje za ljudi, ki živijo v pomanjkanju;

| 26. | poziva države članice, naj povečajo profil kreditnih zadrug, da bodo lahko posameznikom ponudile varno in urejeno okolje za varčevanje in izposojanje denarja ter preprečile vedno večjo težavo osebne zadolženosti; poziva države članice, naj posameznikom zagotovijo pravico do odprtja bančnega računa po ugodnih pogojih, kar je bistveno sredstvo za udeležbo v gospodarskih dejavnostih in v družbenem življenju; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj povečajo profil kreditnih zadrug, da bodo lahko posameznikom ponudile varno in urejeno okolje za varčevanje in izposojanje denarja ter preprečile vedno večjo težavo osebne zadolženosti; poziva države članice, naj posameznikom zagotovijo pravico do odprtja bančnega računa po ugodnih pogojih, kar je bistveno sredstvo za udeležbo v gospodarskih dejavnostih in v družbenem življenju;

| 27. | poziva države članice, naj invalidnim osebam zagotovijo potrebno dodatno podporo, tako pri dostopanju na trg dela kot med delom; poziva države članice, ki še niso podpisale in ratificirale Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in njenega izbirnega protokola, naj to storijo; ugotavlja, da bi morale države članice na svojem ozemlju vzpostaviti ustrezne postopke in strukture za njeno učinkovito izvajanje; |
| --- | --- |

27.

poziva države članice, naj invalidnim osebam zagotovijo potrebno dodatno podporo, tako pri dostopanju na trg dela kot med delom; poziva države članice, ki še niso podpisale in ratificirale Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in njenega izbirnega protokola, naj to storijo; ugotavlja, da bi morale države članice na svojem ozemlju vzpostaviti ustrezne postopke in strukture za njeno učinkovito izvajanje;

| 28. | je prepričan, da se mladi pri dejavnem vključevanju spopadajo s posebnimi ovirami, vključno z neutemeljeno diskriminacijo na podlagi starosti in težavami v zvezi s cenovno dostopnimi programi poklicnega usposabljanja; |
| --- | --- |

28.

je prepričan, da se mladi pri dejavnem vključevanju spopadajo s posebnimi ovirami, vključno z neutemeljeno diskriminacijo na podlagi starosti in težavami v zvezi s cenovno dostopnimi programi poklicnega usposabljanja;

| 29. | pozdravlja deinstitucionalizacijo invalidov, vendar ugotavlja, da to zahteva zadostno stopnjo storitev v skupnosti, ki v državah članicah omogočajo samostojno življenje, pravico do osebne pomoči, pravico do finančne neodvisnosti in popolne udeležbe v družbi; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja deinstitucionalizacijo invalidov, vendar ugotavlja, da to zahteva zadostno stopnjo storitev v skupnosti, ki v državah članicah omogočajo samostojno življenje, pravico do osebne pomoči, pravico do finančne neodvisnosti in popolne udeležbe v družbi;

| 30. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezna sredstva za lažji dostop do programov vseživljenjskega učenja, da se zmanjša izključenost starejših oseb, med drugim pri zaposlovanju, ter spodbudi njihova stalna udeležba v socialnem, kulturnem in državljanskem življenju; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ustrezna sredstva za lažji dostop do programov vseživljenjskega učenja, da se zmanjša izključenost starejših oseb, med drugim pri zaposlovanju, ter spodbudi njihova stalna udeležba v socialnem, kulturnem in državljanskem življenju;

| 31. | je prepričan, da je treba sprejeti več ukrepov za preprečevanje nasilja v družini ter zlorabe otrok in starejših oseb; |
| --- | --- |

31.

je prepričan, da je treba sprejeti več ukrepov za preprečevanje nasilja v družini ter zlorabe otrok in starejših oseb;

| 32. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo obstoječa zakonodaja Skupnosti o enakosti spolov, enakosti na splošno in nediskriminaciji v celoti, ustrezno in učinkovito izvajala; poziva k njeni razširitvi in uveljavljanju za odpravo strukturnih ovir pri zaposlovanju in strokovni izobrazbi in usposabljanju; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se bo obstoječa zakonodaja Skupnosti o enakosti spolov, enakosti na splošno in nediskriminaciji v celoti, ustrezno in učinkovito izvajala; poziva k njeni razširitvi in uveljavljanju za odpravo strukturnih ovir pri zaposlovanju in strokovni izobrazbi in usposabljanju;

| 33. | je prepričan, da je kakovostno izobraževanje nujno potrebno za uspešno prihodnje zaposlovanje in vključevanje; poziva države članice, naj razširijo zakonodajo o javnem izobraževanju, da se odpravijo ovire za izobraževanje, zagotovi integrirano izobraževanje in dostop za vse; meni, da morajo biti tisti, ki so dalj časa izključeni s trga delovne sile, bolj upravičeni do financiranja vseživljenjskega učenja in dostopa do njega, še posebej glede ključnih kompetenc; |
| --- | --- |

33.

je prepričan, da je kakovostno izobraževanje nujno potrebno za uspešno prihodnje zaposlovanje in vključevanje; poziva države članice, naj razširijo zakonodajo o javnem izobraževanju, da se odpravijo ovire za izobraževanje, zagotovi integrirano izobraževanje in dostop za vse; meni, da morajo biti tisti, ki so dalj časa izključeni s trga delovne sile, bolj upravičeni do financiranja vseživljenjskega učenja in dostopa do njega, še posebej glede ključnih kompetenc;

| 34. | poziva Komisijo in države članice, naj v strategiji za dejavno vključevanje uporabijo načelo enakosti spolov; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo in države članice, naj v strategiji za dejavno vključevanje uporabijo načelo enakosti spolov;

| 35. | meni, da je treba pri ponujenem usposabljanju upoštevati potrebe posameznikov in z njimi ustrezno ravnati; poziva k namenskim, ne standardiziranim, ukrepom za usposabljanje in vključevanje, saj so pogosto prezrte potrebe invalidnih oseb, tistih, ki zanje skrbijo, in oseb z zdravstvenimi težavami; opozarja na najboljše prakse iz Evropskega socialnega sklada in programa Equal glede ciljnih in potrebam prilagojenih pristopov usposabljanja za tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela, pri čemer se priznajo tudi znanja brez dokazil in znanja, pridobljena z neformalnim izobraževanjem; |
| --- | --- |

35.

meni, da je treba pri ponujenem usposabljanju upoštevati potrebe posameznikov in z njimi ustrezno ravnati; poziva k namenskim, ne standardiziranim, ukrepom za usposabljanje in vključevanje, saj so pogosto prezrte potrebe invalidnih oseb, tistih, ki zanje skrbijo, in oseb z zdravstvenimi težavami; opozarja na najboljše prakse iz Evropskega socialnega sklada in programa Equal glede ciljnih in potrebam prilagojenih pristopov usposabljanja za tiste, ki so najbolj oddaljeni od trga dela, pri čemer se priznajo tudi znanja brez dokazil in znanja, pridobljena z neformalnim izobraževanjem;

| 36. | priporoča izboljšanje kakovosti izobraževanja in vključitev izobraževalnih sistemov v trg dela in med merila vključenosti v družbo, pa tudi zmanjšanje neenakosti pri dostopu do vseh oblik izobraževanja in pri kakovosti ponudbe izobraževanja; |
| --- | --- |

36.

priporoča izboljšanje kakovosti izobraževanja in vključitev izobraževalnih sistemov v trg dela in med merila vključenosti v družbo, pa tudi zmanjšanje neenakosti pri dostopu do vseh oblik izobraževanja in pri kakovosti ponudbe izobraževanja;

| 37. | meni, da bi moralo usposabljanje zagotoviti tudi, da bi se posamezniki zavedali svojih pravic in dolžnosti pri delu, med drugim tudi razumno pripravo v smislu zdravja in varnosti ter pravic glede članstva v sindikatih, pa tudi pravic do obveščanja in posvetovanja ter vseživljenjskega učenja in usposabljanja; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi moralo usposabljanje zagotoviti tudi, da bi se posamezniki zavedali svojih pravic in dolžnosti pri delu, med drugim tudi razumno pripravo v smislu zdravja in varnosti ter pravic glede članstva v sindikatih, pa tudi pravic do obveščanja in posvetovanja ter vseživljenjskega učenja in usposabljanja;

| 38. | ugotavlja, da obstaja nevarnost, da bi bili bolj ustvarjalni pristopi za pripravo oseb, ki so najbolj oddaljene od trga dela, za morebiten vstop nanj, prikrajšani za financiranje zaradi ožje usmerjenega pristopa z lažje merljivimi izidi; poziva Komisijo, naj izboljša financiranje iz strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, za pristope od spodaj navzgor, in razvoj kazalnikov, s katerimi se bo meril napredek socialnega in dejavnega vključevanja, da bi financirali inovativne lokalne pobude za spodbujanje dejavnega vključevanja v sklopu ciljev socialnega vključevanja, poudarjenih kot del strukturnih skladov, namenjen za lizbonske cilje, pa tudi predlagano financiranje za socialne inovacije in prek drugih kanalov financiranja; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da obstaja nevarnost, da bi bili bolj ustvarjalni pristopi za pripravo oseb, ki so najbolj oddaljene od trga dela, za morebiten vstop nanj, prikrajšani za financiranje zaradi ožje usmerjenega pristopa z lažje merljivimi izidi; poziva Komisijo, naj izboljša financiranje iz strukturnih skladov, zlasti Evropskega socialnega sklada, za pristope od spodaj navzgor, in razvoj kazalnikov, s katerimi se bo meril napredek socialnega in dejavnega vključevanja, da bi financirali inovativne lokalne pobude za spodbujanje dejavnega vključevanja v sklopu ciljev socialnega vključevanja, poudarjenih kot del strukturnih skladov, namenjen za lizbonske cilje, pa tudi predlagano financiranje za socialne inovacije in prek drugih kanalov financiranja;

| 39. | opaža, da se na podlagi demografskih sprememb ocenjuje, da bo do leta 2030 razmerje med aktivnimi in neaktivnimi osebami 2:1; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo politike dejavnega vključevanja, s katerimi bo zagotovljeno, da mnogi negovalci, ki bodo zaradi obveznosti oskrbe prisiljeni zapustiti trg dela, v poznejših letih ne bodo oškodovani; |
| --- | --- |

39.

opaža, da se na podlagi demografskih sprememb ocenjuje, da bo do leta 2030 razmerje med aktivnimi in neaktivnimi osebami 2:1; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo politike dejavnega vključevanja, s katerimi bo zagotovljeno, da mnogi negovalci, ki bodo zaradi obveznosti oskrbe prisiljeni zapustiti trg dela, v poznejših letih ne bodo oškodovani;

| 40. | poudarja, da je treba kot jedro strategije za dejavno vključevanje ustvariti vključujoč trg dela z dostojnimi delovnimi razmerami in raznolikimi delovnimi mesti za vse, pri čemer bi bile upoštevane različne potrebe na delovnem mestu, potrebe posameznih delavcev, različni delovni in časovni vzorci, različne ravni znanja ter različne potrebe v zvezi z usklajevanjem družinskega, zasebnega in poklicnega življenja; ugotavlja, da je kakovostna zaposlitev bistvenega pomena za ohranjanje zaposlitve; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba kot jedro strategije za dejavno vključevanje ustvariti vključujoč trg dela z dostojnimi delovnimi razmerami in raznolikimi delovnimi mesti za vse, pri čemer bi bile upoštevane različne potrebe na delovnem mestu, potrebe posameznih delavcev, različni delovni in časovni vzorci, različne ravni znanja ter različne potrebe v zvezi z usklajevanjem družinskega, zasebnega in poklicnega življenja; ugotavlja, da je kakovostna zaposlitev bistvenega pomena za ohranjanje zaposlitve;

| 41. | poziva države članice, naj spodbujajo konkurenčen trg dela, ki bo dajal prednost razvijanju javnih in zasebnih sistemov socialne varnosti za sprejemljivo ceno in tistim, ki jih to zadeva, vključno s pripadniki etničnih manjšin, omogočal zmanjšanje tveganja za izključenost s trga dela; |
| --- | --- |

41.

poziva države članice, naj spodbujajo konkurenčen trg dela, ki bo dajal prednost razvijanju javnih in zasebnih sistemov socialne varnosti za sprejemljivo ceno in tistim, ki jih to zadeva, vključno s pripadniki etničnih manjšin, omogočal zmanjšanje tveganja za izključenost s trga dela;

| 42. | poziva države članice, naj uporabijo orodja in instrumente, s katerimi bodo spodbudile vse akterje k ustvarjanju vključujočih trgov dela in k boljši udeležbi tistih, ki so najbolj oddaljeni od trga dela; opozarja na instrumente v kontekstu lokaliziranega socialnega dialoga, finančnih spodbud, davčnih ugodnosti ter razvoja socialne ekonomije; pozdravlja priporočilo Komisije, naj se zagotovi podpora socialni ekonomiji in zaščitenim delovnim mestom kot ključnima viroma začetnih delovnih mest za prikrajšane osebe; |
| --- | --- |

42.

poziva države članice, naj uporabijo orodja in instrumente, s katerimi bodo spodbudile vse akterje k ustvarjanju vključujočih trgov dela in k boljši udeležbi tistih, ki so najbolj oddaljeni od trga dela; opozarja na instrumente v kontekstu lokaliziranega socialnega dialoga, finančnih spodbud, davčnih ugodnosti ter razvoja socialne ekonomije; pozdravlja priporočilo Komisije, naj se zagotovi podpora socialni ekonomiji in zaščitenim delovnim mestom kot ključnima viroma začetnih delovnih mest za prikrajšane osebe;

| 43. | poudarja trojno vlogo lokalnih in regionalnih organov pri spodbujanju dejavnega vključevanja: kot delodajalci, spodbujevalci gospodarskega razvoja in zaposlitve ter kot ponudniki javnih storitev, vključno s storitvami za najbolj ranljive skupine; poziva države članice, naj na regionalni in lokalni ravni ustanovijo mreže, ki bi ljudem svetovale in jih napotile, kje pri vključevanju na trg dela lahko prejmejo pomoč in posebne socialne storitve (npr. sistema socialnega varstva, zdravstvene storitve, storitve duševnega zdravja in socialnega varstva ter poklicno usposabljanje) glede na svoj položaj; |
| --- | --- |

43.

poudarja trojno vlogo lokalnih in regionalnih organov pri spodbujanju dejavnega vključevanja: kot delodajalci, spodbujevalci gospodarskega razvoja in zaposlitve ter kot ponudniki javnih storitev, vključno s storitvami za najbolj ranljive skupine; poziva države članice, naj na regionalni in lokalni ravni ustanovijo mreže, ki bi ljudem svetovale in jih napotile, kje pri vključevanju na trg dela lahko prejmejo pomoč in posebne socialne storitve (npr. sistema socialnega varstva, zdravstvene storitve, storitve duševnega zdravja in socialnega varstva ter poklicno usposabljanje) glede na svoj položaj;

| 44. | je trdno prepričan, da je treba storiti več za odpravo ovir pri vključevanju, s katerimi se spopadajo prosilci za azil; poziva države članice, naj odpravijo odvisnost prosilcev za azil od podpore ter jim dovolijo delati in preučijo razvoj bolj zakonitih načinov priseljevanja; |
| --- | --- |

44.

je trdno prepričan, da je treba storiti več za odpravo ovir pri vključevanju, s katerimi se spopadajo prosilci za azil; poziva države članice, naj odpravijo odvisnost prosilcev za azil od podpore ter jim dovolijo delati in preučijo razvoj bolj zakonitih načinov priseljevanja;

| 45. | poziva vse države članice, naj zavarujejo na človekovih pravicah temelječe azilne politike v skladu s konvencijo o statusu beguncev in drugo zakonodajo s področja človekovih pravic; |
| --- | --- |

45.

poziva vse države članice, naj zavarujejo na človekovih pravicah temelječe azilne politike v skladu s konvencijo o statusu beguncev in drugo zakonodajo s področja človekovih pravic;

| 46. | ugotavlja, da trgovina z ljudmi povzroča hudo trpljenje, in poziva države članice, naj izvajajo zakonodajo proti trgovini z ljudmi in diskriminaciji, ponovno vključijo žrtve trgovine z ljudmi v družbo ter zlasti podpišejo, ratificirajo in izvajajo Konvencijo o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da trgovina z ljudmi povzroča hudo trpljenje, in poziva države članice, naj izvajajo zakonodajo proti trgovini z ljudmi in diskriminaciji, ponovno vključijo žrtve trgovine z ljudmi v družbo ter zlasti podpišejo, ratificirajo in izvajajo Konvencijo o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi;

| 47. | poziva Komisijo in države članice, naj zavrnejo zavajajoče prekrivanje gospodarske migracije s prošnjami za azil in prekrivanje obojega z nezakonitim priseljevanjem; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo in države članice, naj zavrnejo zavajajoče prekrivanje gospodarske migracije s prošnjami za azil in prekrivanje obojega z nezakonitim priseljevanjem;

| 48. | meni, da zaporna kazen brez ustrezne rehabilitacije in izobraževanja ustvarja ovire za vključevanje in pogosto vodi le do dodatne socialne izključenosti, brezposelnosti in kriminala; |
| --- | --- |

48.

meni, da zaporna kazen brez ustrezne rehabilitacije in izobraževanja ustvarja ovire za vključevanje in pogosto vodi le do dodatne socialne izključenosti, brezposelnosti in kriminala;

| 49. | je trdno prepričan, da je ohranjanje obvezne upokojitvene starosti ovira za dejavno vključevanje in prisili mnogo oseb, ki želijo nadaljevati delo, v odhod s trga dela; |
| --- | --- |

49.

je trdno prepričan, da je ohranjanje obvezne upokojitvene starosti ovira za dejavno vključevanje in prisili mnogo oseb, ki želijo nadaljevati delo, v odhod s trga dela;

| 50. | poziva Komisijo, naj podrobno spremlja proces ustvarjanja politike v razmerju do dejavnega vključevanja, zlasti glede visokokakovostnih socialnih storitev, pa tudi razvijajočega se prostovoljnega okvira za visokokakovostne socialne storitve splošnega pomena ter naj nemudoma preuči vse možnosti za pojasnitev pravnega okvira, v katerem delujejo socialne storitve splošnega pomena, in zanje zagotovi referenčni pravni okvir, zlasti s sprejetjem pravnih instrumentov, po možnosti tudi okvirne direktive; |
| --- | --- |

50.

poziva Komisijo, naj podrobno spremlja proces ustvarjanja politike v razmerju do dejavnega vključevanja, zlasti glede visokokakovostnih socialnih storitev, pa tudi razvijajočega se prostovoljnega okvira za visokokakovostne socialne storitve splošnega pomena ter naj nemudoma preuči vse možnosti za pojasnitev pravnega okvira, v katerem delujejo socialne storitve splošnega pomena, in zanje zagotovi referenčni pravni okvir, zlasti s sprejetjem pravnih instrumentov, po možnosti tudi okvirne direktive;

| 51. | poudarja svoj nedavni poziv Komisiji in Svetu k določitvi ciljev za zmanjšanje revščine (revščine na splošno, revščine otrok, revščine med zaposlenimi ter dolgotrajne revščine), glede minimalnega dohodka iz pokojnin in dostopnosti ter kakovosti zdravstvenega varstva (za zmanjšanje umrljivosti otrok, splošno izboljšanje zdravja in podaljšanje pričakovane življenjske dobe itd.); ponovno poziva k določitvi ciljev EU za zmanjšanje revščine otrok za 50 % do leta 2012 in za odpravo uličnega brezdomstva otrok, mladih in odraslih do leta 2015; |
| --- | --- |

51.

poudarja svoj nedavni poziv Komisiji in Svetu k določitvi ciljev za zmanjšanje revščine (revščine na splošno, revščine otrok, revščine med zaposlenimi ter dolgotrajne revščine), glede minimalnega dohodka iz pokojnin in dostopnosti ter kakovosti zdravstvenega varstva (za zmanjšanje umrljivosti otrok, splošno izboljšanje zdravja in podaljšanje pričakovane življenjske dobe itd.); ponovno poziva k določitvi ciljev EU za zmanjšanje revščine otrok za 50 % do leta 2012 in za odpravo uličnega brezdomstva otrok, mladih in odraslih do leta 2015;

| 52. | poziva k oblikovanju oprijemljivega načrta za izvajanje dejavnega vključevanja na podlagi sodelovanja civilne družbe in drugih zainteresiranih strani, vključno z osebami, ki trpijo revščino; meni, da bi morali biti v tem načrtu opredeljeni časovni načrti ter uresničljivi kakovostni in količinski cilji na podlagi posebnih kazalnikov in poglobljenega dialoga z zainteresiranimi stranmi; meni tudi, da bi moralo biti v načrtu opredeljeno, kako naj se dejavno vključevanje izvaja in spremlja po odprti metodi usklajevanja za socialno varstvo in socialno vključevanje, zlasti na lokalni in regionalni ravni; zato pozdravlja pobudo Komisije, da se v spremljanje izvajanja strategij za dejavno vključevanje vključi lokalne organe, tako da bi program Progress financiral mreže opazovalnih skupin lokalnih organov za dejavno vključevanje; poziva Komisijo in države članice, naj tem opazovalnim skupinam namenijo pomembno vlogo v prihodnjem procesu oblikovanja politike in programov dejavnega vključevanja prek nacionalnih programov reform v okviru prenovljene lizbonske strategije, še posebej pa v okviru evropske strategije zaposlovanja; |
| --- | --- |

52.

poziva k oblikovanju oprijemljivega načrta za izvajanje dejavnega vključevanja na podlagi sodelovanja civilne družbe in drugih zainteresiranih strani, vključno z osebami, ki trpijo revščino; meni, da bi morali biti v tem načrtu opredeljeni časovni načrti ter uresničljivi kakovostni in količinski cilji na podlagi posebnih kazalnikov in poglobljenega dialoga z zainteresiranimi stranmi; meni tudi, da bi moralo biti v načrtu opredeljeno, kako naj se dejavno vključevanje izvaja in spremlja po odprti metodi usklajevanja za socialno varstvo in socialno vključevanje, zlasti na lokalni in regionalni ravni; zato pozdravlja pobudo Komisije, da se v spremljanje izvajanja strategij za dejavno vključevanje vključi lokalne organe, tako da bi program Progress financiral mreže opazovalnih skupin lokalnih organov za dejavno vključevanje; poziva Komisijo in države članice, naj tem opazovalnim skupinam namenijo pomembno vlogo v prihodnjem procesu oblikovanja politike in programov dejavnega vključevanja prek nacionalnih programov reform v okviru prenovljene lizbonske strategije, še posebej pa v okviru evropske strategije zaposlovanja;

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, pa tudi vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, pa tudi vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 307, 18.11.2008, str. 11.

(2)  UL L 245, 26.8.1992, str. 46.

(3)  UL C 316 E, 22.12.2006, str. 370.

(4)  UL C 305 E, 14.12.2006, str. 148.

(5)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0467.

(7)  UL C 282 E, 6.11.2008, str. 463.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0370.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0556.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0163.

(11)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 321.

(12)  UL L 298, 7.11.2008, str. 20.

(13)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0062.

(14)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(15)  UL L 327, 24.11.2006, str. 45.

(16)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 46.

(17)  UL C 306, 17.12.2007, str. 158.

---

Četrtek, 7. maja 2009

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/32

---

Četrtek, 7. maja 2009Vključevanje načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU

P6_TA(2009)0372

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (2008/2198(INI))

2010/C 212 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju načel, opredeljenih v členih 2, 3(2), 13, 137(1)(i) in 141 Pogodbe ES,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki je bila razglašena dne 7. decembra 2000,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, podpisane dne 13. decembra 2007 v Lizboni,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk,

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, deklaracije in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Združenih narodov Peking +5 in Peking +10 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje Pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti dne9. junija 2000 oziroma 11. marca 2005,

ob upoštevanju programa ukrepanj EU glede razvojnih ciljev tisočletja, ki ga je Svet sprejel dne 18. junija 2008,

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 in št. 1820 (2008) z dne 19. junija 2008 o ženskah, miru in varnosti,

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 23. in 24. maja 2005 o evropski varnosti,

ob upoštevanju dokumenta Sveta z dne 8. decembra 2008 z naslovom „Izvajanje resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 in št. 1820 v okviru evropske varnostne in obrambne politike“,

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 13. novembra 2006 o spodbujanju enakosti spolov in integraciji načela enakosti spolov pri kriznem upravljanju,

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve z dne 8. decembra 2008 o preprečevanju nasilja nad ženskami, zlasti v okviru evropske varnostne in obrambne politike, in vseh oblik njihove diskriminacije,

ob upoštevanju „celovitega pristopa k izvajanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 in št. 1820 o ženskah, miru in varnosti“, ki ga je odobril Svet za splošne zadeve 8. decembra 2008,

ob upoštevanju dela pri oblikovanju delovnega dokumenta služb Komisije z naslovom „Akcijski program EU za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjepolitičnem delovanju EU“,

ob upoštevanju razvoja evropske sosedske politike po letu 2004, zlasti poročil Komisije o napredku pri njenem izvajanju, in akcijskih načrtov, ki so bili sprejeti skupaj z Armenijo, Azerbajdžanom, Egiptom, Gruzijo, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Moldavijo, Marokom, Palestinsko oblastjo, Tunizijo in Ukrajino,

ob upoštevanju procesa širitve in poročil Komisije o napredku,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o krepitvi vloge žensk v mednarodni in razvojni politiki ter njihovi vlogi pri vprašanjih miru in varnosti, zlasti resolucij z dne 1. junija 2006 (1), z dne 16. novembra 2006 (2) in z dne 13. marca 2008 (3),

ob upoštevanju svojih resolucij o evropski sosedski politiki, o strategiji širitve EU in o sosednjih državah in regijah EU,

ob upoštevanju svojih resolucij o instrumentih zunanje pomoči,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o razvojnih možnostih za vzpostavitev miru in izgradnjo države v pokonfliktnih razmerah (4),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve ter mnenja Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A6-0225/2009),

| A. | ker uveljavljanje človekovih pravic žensk ter krepitev vloge žensk in njihovega zastopstva ni pomembno le za odpravljanje neenakosti med spoloma in izvajanje resnične politike za enakost med spoloma v zunanjih odnosih EU, temveč je tudi bistveno za uspešno izvajanje zunanjih politik EU, med drugim na področju pomoči, razvoja, širitve, sosedske politike, reševanja sporov, varnosti in gradnje miru ter mednarodne trgovine, |
| --- | --- |

A.

ker uveljavljanje človekovih pravic žensk ter krepitev vloge žensk in njihovega zastopstva ni pomembno le za odpravljanje neenakosti med spoloma in izvajanje resnične politike za enakost med spoloma v zunanjih odnosih EU, temveč je tudi bistveno za uspešno izvajanje zunanjih politik EU, med drugim na področju pomoči, razvoja, širitve, sosedske politike, reševanja sporov, varnosti in gradnje miru ter mednarodne trgovine,

| B. | ker so, čeprav so države članice pogodbenice vseh pomembnejših mednarodnih sporazumov o enakosti med spoloma in pravicah žensk in čeprav obstajajo na ravni EU številni usmeritveni dokumenti, dejanska prizadevanja za večjo integracijo načela enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk v zunanjih politikah EU skromna, izvajanje obstoječih usmeritvenih dokumentov je nezadostno, proračunska sredstva, namenjena posebej za vprašanje enakosti med spoloma, pa niso dovolj, |
| --- | --- |

B.

ker so, čeprav so države članice pogodbenice vseh pomembnejših mednarodnih sporazumov o enakosti med spoloma in pravicah žensk in čeprav obstajajo na ravni EU številni usmeritveni dokumenti, dejanska prizadevanja za večjo integracijo načela enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk v zunanjih politikah EU skromna, izvajanje obstoječih usmeritvenih dokumentov je nezadostno, proračunska sredstva, namenjena posebej za vprašanje enakosti med spoloma, pa niso dovolj,

| C. | ker glavne institucije EU – torej Parlament, Svet in Komisija –, kljub precejšnjemu napredku pri spodbujanju enakosti med spoloma v zadnjih letih, nimajo zadostnega števila strokovnega osebja, ki bi bilo zaposleno posebej za doseganje ciljev, povezanih z enakostjo med spoloma na področjih zunanje politike in širitve, večina zaposlenih, ki so sedaj pristojni za omenjena vprašanja, pa mora te dejavnosti usklajevati vsaj še z enim ali včasih dvema nizoma drugih nalog, |
| --- | --- |

C.

ker glavne institucije EU – torej Parlament, Svet in Komisija –, kljub precejšnjemu napredku pri spodbujanju enakosti med spoloma v zadnjih letih, nimajo zadostnega števila strokovnega osebja, ki bi bilo zaposleno posebej za doseganje ciljev, povezanih z enakostjo med spoloma na področjih zunanje politike in širitve, večina zaposlenih, ki so sedaj pristojni za omenjena vprašanja, pa mora te dejavnosti usklajevati vsaj še z enim ali včasih dvema nizoma drugih nalog,

| D. | ker EU potrebuje celosten in skladen pristop pri integraciji načela enakosti med spoloma, |
| --- | --- |

D.

ker EU potrebuje celosten in skladen pristop pri integraciji načela enakosti med spoloma,

Splošne opombe

| 1. | priznava, da institucije EU pripisujejo vedno večji pomen integraciji načela enakosti med spoloma in krepitvi vloge žensk, vendar poudarja, da je treba še veliko storiti, da bi se politične zaveze udejanjile, in izpostavlja pomen ustreznega financiranja in ustreznega osebja, odgovornega za izvajanje ciljev v zvezi z enakostjo med spoloma; |
| --- | --- |

1.

priznava, da institucije EU pripisujejo vedno večji pomen integraciji načela enakosti med spoloma in krepitvi vloge žensk, vendar poudarja, da je treba še veliko storiti, da bi se politične zaveze udejanjile, in izpostavlja pomen ustreznega financiranja in ustreznega osebja, odgovornega za izvajanje ciljev v zvezi z enakostjo med spoloma;

| 2. | opozarja, da so za vključevanje načela enakosti med spoloma poleg političnih izjav na visoki ravni potrebni tudi politična volja vodstva EU in držav članic, določitev prednostnih ciljev in spremljanje doseženega napredka; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so za vključevanje načela enakosti med spoloma poleg političnih izjav na visoki ravni potrebni tudi politična volja vodstva EU in držav članic, določitev prednostnih ciljev in spremljanje doseženega napredka;

| 3. | pozdravlja sprejetje zgoraj navedenega celovitega pristopa k izvajanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti na ravni EU ter smernic za boj proti nasilju nad ženskami in dekleti ter proti vsem oblikam njihove diskriminacije, ki jih je sprejel Svet za splošne zadeve z dne 8. decembra 2008; poziva tiste države članice, ki še niso sprejele nacionalnih akcijskih načrtov v zvezi z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325, naj nemudoma ugodijo prošnji varnostnega sveta in to storijo; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično podporo in pomoč tretjim državam, ki želijo oblikovati nacionalne strategije za izvajanje omenjenih resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja sprejetje zgoraj navedenega celovitega pristopa k izvajanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti na ravni EU ter smernic za boj proti nasilju nad ženskami in dekleti ter proti vsem oblikam njihove diskriminacije, ki jih je sprejel Svet za splošne zadeve z dne 8. decembra 2008; poziva tiste države članice, ki še niso sprejele nacionalnih akcijskih načrtov v zvezi z Resolucijo Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325, naj nemudoma ugodijo prošnji varnostnega sveta in to storijo; poziva Komisijo, naj zagotovi tehnično podporo in pomoč tretjim državam, ki želijo oblikovati nacionalne strategije za izvajanje omenjenih resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov;

| 4. | je zadovoljen, da se revidirano besedilo evropske varnostne strategije sklicuje na omenjeni resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) ter na Resolucijo št. 1612(2005); |
| --- | --- |

4.

je zadovoljen, da se revidirano besedilo evropske varnostne strategije sklicuje na omenjeni resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in št. 1820 (2008) ter na Resolucijo št. 1612(2005);

| 5. | poziva Komisijo, naj pospeši svoje delo in do julija 2009 v tesnem sodelovanju z državami članicami in sekretariatom Sveta predlaga akcijski program za enakost med spoloma in krepitev vloge žensk v zunanjepolitičnem delovanju EU, ki se bo uporabljal v 27 državah članicah in pri pogajanjih s tretjimi državami, skupaj z nizom učinkovitih instrumentov za spremljanje; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pospeši svoje delo in do julija 2009 v tesnem sodelovanju z državami članicami in sekretariatom Sveta predlaga akcijski program za enakost med spoloma in krepitev vloge žensk v zunanjepolitičnem delovanju EU, ki se bo uporabljal v 27 državah članicah in pri pogajanjih s tretjimi državami, skupaj z nizom učinkovitih instrumentov za spremljanje;

| 6. | poziva Svet in Komisijo, naj vprašanje enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk sistematično vključujeta v politični dialog in razprave o politikah EU s partnerskimi državami; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet in Komisijo, naj vprašanje enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk sistematično vključujeta v politični dialog in razprave o politikah EU s partnerskimi državami;

| 7. | poziva delegacije Parlamenta, naj v odnosih s parlamenti tretjih držav obravnavajo vprašanja, povezana z enakostjo med spoloma in krepitvijo vloge žensk; poudarja, da je treba nacionalnim parlamentom tretjih držav zagotavljati podporo in pomoč, da bi ti okrepili svoje zmogljivosti pri vključevanju vidika enakosti med spoloma v zakonodajno delo; |
| --- | --- |

7.

poziva delegacije Parlamenta, naj v odnosih s parlamenti tretjih držav obravnavajo vprašanja, povezana z enakostjo med spoloma in krepitvijo vloge žensk; poudarja, da je treba nacionalnim parlamentom tretjih držav zagotavljati podporo in pomoč, da bi ti okrepili svoje zmogljivosti pri vključevanju vidika enakosti med spoloma v zakonodajno delo;

| 8. | poudarja pomen, ki ga pri krepitvi vloge žensk igrajo organizacije civilne družbe; poziva Komisijo, naj jim nameni ustrezno finančno podporo in naj spodbuja sodelovanje ženskih nevladnih organizacij v političnem sodelovanju s partnerskimi državami ter v mirovnih pogajanjih po svetu; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen, ki ga pri krepitvi vloge žensk igrajo organizacije civilne družbe; poziva Komisijo, naj jim nameni ustrezno finančno podporo in naj spodbuja sodelovanje ženskih nevladnih organizacij v političnem sodelovanju s partnerskimi državami ter v mirovnih pogajanjih po svetu;

| 9. | poziva Komisijo in države članice, naj v svojih političnih pristopih spodbujajo doslednost glede vključevanja načela enakosti med spoloma in krepitve vloge žensk; nadalje poziva, da se iz obstoječih različnih političnih okvirov oblikuje „soglasje EU o vprašanju spolov“, ki bo zajemalo notranjo in zunanjo politiko; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo in države članice, naj v svojih političnih pristopih spodbujajo doslednost glede vključevanja načela enakosti med spoloma in krepitve vloge žensk; nadalje poziva, da se iz obstoječih različnih političnih okvirov oblikuje „soglasje EU o vprašanju spolov“, ki bo zajemalo notranjo in zunanjo politiko;

| 10. | spodbuja redno organiziranje konferenc za razpravo o vprašanjih v zvezi z enakimi možnostmi za ženske in moške, pri katerih sodelujejo delegacije na ravni nacionalnih parlamentov, sestavljene iz ženskih in moških, pa tudi vzpostavitev skupnih strategij za izvajanje projektov, povezanih s temi vprašanji; |
| --- | --- |

10.

spodbuja redno organiziranje konferenc za razpravo o vprašanjih v zvezi z enakimi možnostmi za ženske in moške, pri katerih sodelujejo delegacije na ravni nacionalnih parlamentov, sestavljene iz ženskih in moških, pa tudi vzpostavitev skupnih strategij za izvajanje projektov, povezanih s temi vprašanji;

| 11. | poziva Komisijo, naj pri načrtovanju in izvajanju instrumentov zunanje pomoči, še zlasti pri zagotavljanju pomoči za reformo varnostnega sektorja, bolj skladno in sistematično obravnava neenakosti med spoloma in jim daje prednost; vztraja, da morajo biti cilji, dejavnosti in sredstva, ki so posebej namenjeni enakosti med spoloma, vključeni v strateške dokumente držav in da je treba izboljšati vključevanje načela enakosti med spoloma prek teh dokumentov; poudarja, da je treba zagotoviti celosten pristop pri uporabi instrumentov zunanje pomoči, med drugimi instrumenta za predpristopno pomoč, instrumenta evropske sosedske politike, Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, instrumenta za stabilnost in tematskih programov, kot je program „Vlaganje v ljudi“, da bi najbolj optimalno uresničili cilja enakosti med spoloma in krepitve vloge žensk; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj pri načrtovanju in izvajanju instrumentov zunanje pomoči, še zlasti pri zagotavljanju pomoči za reformo varnostnega sektorja, bolj skladno in sistematično obravnava neenakosti med spoloma in jim daje prednost; vztraja, da morajo biti cilji, dejavnosti in sredstva, ki so posebej namenjeni enakosti med spoloma, vključeni v strateške dokumente držav in da je treba izboljšati vključevanje načela enakosti med spoloma prek teh dokumentov; poudarja, da je treba zagotoviti celosten pristop pri uporabi instrumentov zunanje pomoči, med drugimi instrumenta za predpristopno pomoč, instrumenta evropske sosedske politike, Evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, instrumenta za stabilnost in tematskih programov, kot je program „Vlaganje v ljudi“, da bi najbolj optimalno uresničili cilja enakosti med spoloma in krepitve vloge žensk;

| 12. | meni, da sredstva, namenjena za zdravstveni sektor in posledično za zdravje deklet in žensk, niso zadostna glede na obveznosti razvojne politike EU; poudarja, da je treba prek instrumentov zunanje pomoči nameniti dodatna finančna sredstva za programe za zdravje žensk; opozarja, da se po posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča o razvojni pomoči ES za zdravstvene storitve v podsaharski Afriki (januar 2009) sredstva, namenjena zdravstvenemu sektorju v tej regiji – kot delež celotne razvojne pomoči ES za zdravstvo – niso povečala že od leta 2000, čeprav poročilo o napredku razvojnih ciljev tisočletja za leto 2007 ugotavlja, da je na tem območju zelo visoka stopnja umrljivosti mater; |
| --- | --- |

12.

meni, da sredstva, namenjena za zdravstveni sektor in posledično za zdravje deklet in žensk, niso zadostna glede na obveznosti razvojne politike EU; poudarja, da je treba prek instrumentov zunanje pomoči nameniti dodatna finančna sredstva za programe za zdravje žensk; opozarja, da se po posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča o razvojni pomoči ES za zdravstvene storitve v podsaharski Afriki (januar 2009) sredstva, namenjena zdravstvenemu sektorju v tej regiji – kot delež celotne razvojne pomoči ES za zdravstvo – niso povečala že od leta 2000, čeprav poročilo o napredku razvojnih ciljev tisočletja za leto 2007 ugotavlja, da je na tem območju zelo visoka stopnja umrljivosti mater;

| 13. | poudarja, da je za učinkovito integracijo vprašanja enakosti med spoloma potrebno povečano usklajevanje med donatorji in udeleženci ter mehanizmi odgovornosti in povečana odgovornost nacionalnih vlad do razvojnega procesa; v zvezi s tem poudarja dodano vrednost partnerstva med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi glede enakosti spolov za razvoj in mir ter proračunskih pobud, ki upoštevajo vprašanje razlik med spoloma; pozdravlja vzpostavitev delovne skupine o ženskah, miru in varnosti, ki je predvidena v celostnem pristopu, s katerim EU izvršuje resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in 1820 (2008); |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je za učinkovito integracijo vprašanja enakosti med spoloma potrebno povečano usklajevanje med donatorji in udeleženci ter mehanizmi odgovornosti in povečana odgovornost nacionalnih vlad do razvojnega procesa; v zvezi s tem poudarja dodano vrednost partnerstva med Evropsko skupnostjo in Združenimi narodi glede enakosti spolov za razvoj in mir ter proračunskih pobud, ki upoštevajo vprašanje razlik med spoloma; pozdravlja vzpostavitev delovne skupine o ženskah, miru in varnosti, ki je predvidena v celostnem pristopu, s katerim EU izvršuje resoluciji Varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) in 1820 (2008);

| 14. | poudarja, da se je poleg žensk treba osredotočiti tudi na odnose med spoloma, ki povzročajo in ohranjajo neenakosti med njima; meni, da bi morali zato projekti upoštevati tako ženske kot moške; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da se je poleg žensk treba osredotočiti tudi na odnose med spoloma, ki povzročajo in ohranjajo neenakosti med njima; meni, da bi morali zato projekti upoštevati tako ženske kot moške;

| 15. | poudarja, da bi morala Evropska unija posebno pozornost nameniti potrebam najbolj ranljivih žensk in tistih, ki so najbolj izključene iz družbe, še posebej invalidk, begunk in žensk, ki pripadajo manjšinskim skupnostim; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da bi morala Evropska unija posebno pozornost nameniti potrebam najbolj ranljivih žensk in tistih, ki so najbolj izključene iz družbe, še posebej invalidk, begunk in žensk, ki pripadajo manjšinskim skupnostim;

| 16. | poziva Komisijo, naj še naprej razvija postopke, merila in kazalnike, s katerimi bi v svoji politiki uresničila zaveze glede enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj še naprej razvija postopke, merila in kazalnike, s katerimi bi v svoji politiki uresničila zaveze glede enakosti med spoloma;

| 17. | meni, da bi moral čim prej začeti delovati evropski institut za enakost spolov, ustanovljen leta 2006, ter da bi bilo treba njegove pristojnosti razširiti tudi na zunanjo politiko; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi moral čim prej začeti delovati evropski institut za enakost spolov, ustanovljen leta 2006, ter da bi bilo treba njegove pristojnosti razširiti tudi na zunanjo politiko;

| 18. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo bruseljski poziv k ukrepanju za odpravljanje spolnega nasilja v konfliktih in po njih; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo bruseljski poziv k ukrepanju za odpravljanje spolnega nasilja v konfliktih in po njih;

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej;

| 20. | poudarja, da se posilstvo in spolno nasilje uporabljata kot vojni orožji; poudarja, da bi se ju moralo kaznovati kot vojna zločina in zločina proti človečnosti; poziva k večjemu številu programov za pomoč žrtvam teh zločinov; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da se posilstvo in spolno nasilje uporabljata kot vojni orožji; poudarja, da bi se ju moralo kaznovati kot vojna zločina in zločina proti človečnosti; poziva k večjemu številu programov za pomoč žrtvam teh zločinov;

| 21. | poudarja, da je treba unovčiti partnerstvo EU z Združenimi narodi, črpati iz izkušenj, ki jih imajo Združeni narodi na svetovni ravni pri spodbujanju enakosti med spoloma in krepitvi vloge žensk, da bi tako povečali učinkovitost in uspešnost politik in pomoči EU, ter zagotoviti skladno zunanjo pomoč partnerskim državam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba unovčiti partnerstvo EU z Združenimi narodi, črpati iz izkušenj, ki jih imajo Združeni narodi na svetovni ravni pri spodbujanju enakosti med spoloma in krepitvi vloge žensk, da bi tako povečali učinkovitost in uspešnost politik in pomoči EU, ter zagotoviti skladno zunanjo pomoč partnerskim državam pri izpolnjevanju njihovih obveznosti;

Vključevanje načela enakosti med spoloma v odločanje v EU

| 22. | meni, da število zaposlenih, ki pri Svetu in Komisiji sedaj obravnavajo vprašanja enakosti med spoloma, ni primerno; poziva obe instituciji, naj dodelita večje število zaposlenih za strukture, ki so pristojne za področju zunanje politike EU in so posebej odgovorne za vključevanje načela enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk; |
| --- | --- |

22.

meni, da število zaposlenih, ki pri Svetu in Komisiji sedaj obravnavajo vprašanja enakosti med spoloma, ni primerno; poziva obe instituciji, naj dodelita večje število zaposlenih za strukture, ki so pristojne za področju zunanje politike EU in so posebej odgovorne za vključevanje načela enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk;

| 23. | ugotavlja, da na visokih položajih v Svetu in Komisiji še naprej primanjkuje žensk, in poziva še zlasti k okrepljenim prizadevanjem, da se poveča število žensk, ki vodijo delegacije EU in so posebne predstavnice EU; poudarja, da bi moralo biti v službi za zunanjepolitično delovanje, ki bo šele nastala, boljše ravnotežje med moškimi in ženskami, še posebej na visokih položajih, ter da bi morala ta služba vključevati večje število zaposlenih, pristojnih za vprašanje enakosti med spoloma; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja, da na visokih položajih v Svetu in Komisiji še naprej primanjkuje žensk, in poziva še zlasti k okrepljenim prizadevanjem, da se poveča število žensk, ki vodijo delegacije EU in so posebne predstavnice EU; poudarja, da bi moralo biti v službi za zunanjepolitično delovanje, ki bo šele nastala, boljše ravnotežje med moškimi in ženskami, še posebej na visokih položajih, ter da bi morala ta služba vključevati večje število zaposlenih, pristojnih za vprašanje enakosti med spoloma;

| 24. | poziva države članice, naj vključijo več žensk v misije in operacije evropske varnostne in obrambne politike, ter nadalje poziva k večji udeležbi žensk na vseh ravneh in v vseh fazah načrtovanja in izvajanja te politike; poudarja, da je treba strokovnjake za vprašanje enakosti med spoloma vključiti že v začetek načrtovanja misij ali operacij ter nadalje poudarja pomen sistematičnega in obsežnega usposabljanja na tem področju pred napotitvijo osebja v misije ali operacije; |
| --- | --- |

24.

poziva države članice, naj vključijo več žensk v misije in operacije evropske varnostne in obrambne politike, ter nadalje poziva k večji udeležbi žensk na vseh ravneh in v vseh fazah načrtovanja in izvajanja te politike; poudarja, da je treba strokovnjake za vprašanje enakosti med spoloma vključiti že v začetek načrtovanja misij ali operacij ter nadalje poudarja pomen sistematičnega in obsežnega usposabljanja na tem področju pred napotitvijo osebja v misije ali operacije;

| 25. | ugotavlja, da se trenutno vlaga veliko napora v vključevanje pristopa, ki bo upošteval razlike med spoloma, v kulturo evropske varnostne in obrambne politike, med drugim z razvojem količinske razsežnosti vključevanja načela enakosti med spoloma v to politiko (na primer z vprašalniki, pripravo kontrolnih seznamov, preštevanjem števila moških in žensk v operacijah evropske varnostne in obrambne politike itd.); vseeno poudarja, da je treba razviti kakovostni pojmovni okvir za razumevanje socialno-ekonomskih okoliščin, v katere se napotijo misije evropske varnostne in obrambne politike (torej na območjih konfliktov), in vprašanj v zvezi z enakostjo med spoloma pri izvajanju operacij in programov; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da se trenutno vlaga veliko napora v vključevanje pristopa, ki bo upošteval razlike med spoloma, v kulturo evropske varnostne in obrambne politike, med drugim z razvojem količinske razsežnosti vključevanja načela enakosti med spoloma v to politiko (na primer z vprašalniki, pripravo kontrolnih seznamov, preštevanjem števila moških in žensk v operacijah evropske varnostne in obrambne politike itd.); vseeno poudarja, da je treba razviti kakovostni pojmovni okvir za razumevanje socialno-ekonomskih okoliščin, v katere se napotijo misije evropske varnostne in obrambne politike (torej na območjih konfliktov), in vprašanj v zvezi z enakostjo med spoloma pri izvajanju operacij in programov;

| 26. | pozdravlja imenovanje svetovalcev za enakost med spoloma pri skoraj vseh misijah evropske varnostne in obrambne politike, v skladu z omenjenimi sklepi Sveta iz novembra 2006; vseeno poudarja, da lahko odsotnost konkretne politike EU za enakost med spoloma – še posebej neozaveščenost glede vprašanja enakosti spolov in/ali nepripravljenost za priznavanje pomembnosti tega vprašanja – ter pomanjkanje namenskih proračunskih sredstev za dejavnosti v zvezi z enakostjo spolov pri financiranju misij evropske varnostne in obrambne politike ogrozi delo takšnih svetovalcev; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja imenovanje svetovalcev za enakost med spoloma pri skoraj vseh misijah evropske varnostne in obrambne politike, v skladu z omenjenimi sklepi Sveta iz novembra 2006; vseeno poudarja, da lahko odsotnost konkretne politike EU za enakost med spoloma – še posebej neozaveščenost glede vprašanja enakosti spolov in/ali nepripravljenost za priznavanje pomembnosti tega vprašanja – ter pomanjkanje namenskih proračunskih sredstev za dejavnosti v zvezi z enakostjo spolov pri financiranju misij evropske varnostne in obrambne politike ogrozi delo takšnih svetovalcev;

| 27. | želi pohvaliti pobude, da se osebju, ki se napoti na misije evropske varnostne in obrambne politike ter v ustrezne generalštabe, zagotovi usposabljanje na področju enakosti med spoloma, pa tudi velika prizadevanja Komisije pri usposabljanju svojega osebja, zlasti v delegacijah; znova poudarja, da bi bilo treba ustrezno usposobiti vse zaposlene na vseh ravneh načrtovanja in izvajanja zunanjih politik EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se za celotno osebje misij in delegacij, tudi za uprave, zagotovi obvezno usposabljanje, in da prejme navodila v zvezi z vprašanjem enakosti med spoloma in krepitvijo vloge žensk; |
| --- | --- |

27.

želi pohvaliti pobude, da se osebju, ki se napoti na misije evropske varnostne in obrambne politike ter v ustrezne generalštabe, zagotovi usposabljanje na področju enakosti med spoloma, pa tudi velika prizadevanja Komisije pri usposabljanju svojega osebja, zlasti v delegacijah; znova poudarja, da bi bilo treba ustrezno usposobiti vse zaposlene na vseh ravneh načrtovanja in izvajanja zunanjih politik EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se za celotno osebje misij in delegacij, tudi za uprave, zagotovi obvezno usposabljanje, in da prejme navodila v zvezi z vprašanjem enakosti med spoloma in krepitvijo vloge žensk;

| 28. | je prepričan, da mora načrtovanje misij v okviru evropske varnostne in obrambne politike predvideti vključevanje lokalnih organizacij žensk v mirovni proces, da bi omogočili koristi od njihovega posebnega prispevka in natančno opredelili, na kakšen način konflikti prizadenejo ženske; |
| --- | --- |

28.

je prepričan, da mora načrtovanje misij v okviru evropske varnostne in obrambne politike predvideti vključevanje lokalnih organizacij žensk v mirovni proces, da bi omogočili koristi od njihovega posebnega prispevka in natančno opredelili, na kakšen način konflikti prizadenejo ženske;

| 29. | poudarja, da so kvote zaenkrat nepogrešljivo sredstvo za zagotavljanje enakosti med spoloma v mirovnih in varnostnih misijah ter pri odločanju v nacionalnih in mednarodnih postopkih obnove in pa za zagotavljanje politične prisotnosti žensk med pogajanji; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so kvote zaenkrat nepogrešljivo sredstvo za zagotavljanje enakosti med spoloma v mirovnih in varnostnih misijah ter pri odločanju v nacionalnih in mednarodnih postopkih obnove in pa za zagotavljanje politične prisotnosti žensk med pogajanji;

| 30. | poudarja pomen proračunske politike, pri kateri je upoštevan vidik spolov; poudarja, da bi bilo treba vprašanje enakosti med spoloma razvijati kot tematsko vprašanje pri pomembnih instrumentih zunanje pomoči, da bi bilo treba odobriti posebna proračunska sredstva za vprašanja enakosti med spoloma ter da bi bilo treba opredeliti merila, s katerimi bi se ugotavljalo, kako učinkovito se uporabljajo zagotovljena sredstva; |
| --- | --- |

30.

poudarja pomen proračunske politike, pri kateri je upoštevan vidik spolov; poudarja, da bi bilo treba vprašanje enakosti med spoloma razvijati kot tematsko vprašanje pri pomembnih instrumentih zunanje pomoči, da bi bilo treba odobriti posebna proračunska sredstva za vprašanja enakosti med spoloma ter da bi bilo treba opredeliti merila, s katerimi bi se ugotavljalo, kako učinkovito se uporabljajo zagotovljena sredstva;

*

* *

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 298 E, 8.12.2006, str. 287.

(2)  UL C 314 E, 21.12.2006, str. 347.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0103.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0639.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/37

---

Četrtek, 7. maja 2009Nova vloga in pristojnosti Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe

P6_TA(2009)0373

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (2008/2063(INI))

2010/C 212 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpisane dne 13. decembra 2007,

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kakor sta bili spremenjeni z Enotnim evropskim aktom ter Maastrichtsko pogodbo, Amsterdamsko pogodbo in Pogodbo iz Nice,

ob upoštevanju Listine o temeljnih pravicah z dne 12. decembra 2007,

ob upoštevanju Laekenske deklaracije z dne 15. decembra 2001 o prihodnosti Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o ustavi za Evropo, podpisane dne 29. oktobra 2004 v Rimu,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2007 o časovnem načrtu za ustavni proces v Uniji (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. julija 2007 o sklicu medvladne konference: mnenje Evropskega parlamenta (člen 48 Pogodbe EU) (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o Lizbonski pogodbi (3),

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj, Odbora za mednarodno trgovino, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj, Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, Odbora za ribištvo, Odbora za kulturo in izobraževanje, Odbora za pravne zadeve, Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za pravice žensk in enakost spolov in Odbora za peticije (A6-0145/2009),

Nove politike

Novi cilji in horizontalne klavzule

| 1. | izraža zadovoljstvo nad zavezujočim značajem, ki ga z Lizbonsko pogodbo dobi Listina o temeljnih pravicah, in pozdravlja priznavanje v njej zapisanih pravic, svoboščin in načel za vse državljane in prebivalce EU; poudarja, da bo Parlament odločno bdel nad polnim spoštovanjem določb Listine; |
| --- | --- |

1.

izraža zadovoljstvo nad zavezujočim značajem, ki ga z Lizbonsko pogodbo dobi Listina o temeljnih pravicah, in pozdravlja priznavanje v njej zapisanih pravic, svoboščin in načel za vse državljane in prebivalce EU; poudarja, da bo Parlament odločno bdel nad polnim spoštovanjem določb Listine;

| 2. | izraža zadovoljstvo nad krepitvijo predstavniške in participativne demokracije, ki se med drugim kaže s t.i. „državljansko pobudo“ (člen 11 Pogodbe o EU, kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo (PEU)), s katero lahko milijon državljanov iz več držav članic Komisijo pozove, naj pripravi predlog novega zakonodajnega akta; |
| --- | --- |

2.

izraža zadovoljstvo nad krepitvijo predstavniške in participativne demokracije, ki se med drugim kaže s t.i. „državljansko pobudo“ (člen 11 Pogodbe o EU, kakor je bila spremenjena z Lizbonsko pogodbo (PEU)), s katero lahko milijon državljanov iz več držav članic Komisijo pozove, naj pripravi predlog novega zakonodajnega akta;

| 3. | izraža zadovoljstvo nad tem, da je varovanje okolja dobilo pomembno mesto v vseh politikah EU in da člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) izrecno navaja boj proti podnebnim spremembam na mednarodni ravni; poudarja, da bi moral Evropski parlament tudi v prihodnje izvajati pritisk na Evropsko unijo, da bi ta prevzela vodilno vlogo v vseh politikah za boj proti podnebnim spremembam in segrevanju ozračja; |
| --- | --- |

3.

izraža zadovoljstvo nad tem, da je varovanje okolja dobilo pomembno mesto v vseh politikah EU in da člen 191 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) izrecno navaja boj proti podnebnim spremembam na mednarodni ravni; poudarja, da bi moral Evropski parlament tudi v prihodnje izvajati pritisk na Evropsko unijo, da bi ta prevzela vodilno vlogo v vseh politikah za boj proti podnebnim spremembam in segrevanju ozračja;

| 4. | izraža zadovoljstvo nad tem, da Pogodba o delovanju Evropske unije povezuje izgradnjo območja svobode, varnosti in pravice z zaščito temeljnih pravic in pravnega reda Evropske unije ter njenih držav članic (člen 67 PDEU); |
| --- | --- |

4.

izraža zadovoljstvo nad tem, da Pogodba o delovanju Evropske unije povezuje izgradnjo območja svobode, varnosti in pravice z zaščito temeljnih pravic in pravnega reda Evropske unije ter njenih držav članic (člen 67 PDEU);

| 5. | še zlasti opozarja na prizadevanje za „visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja“ (člen 3(3) PEU), kar pomeni, da se vzpostavitev notranjega trga navezuje na druge zastavljene cilje; |
| --- | --- |

5.

še zlasti opozarja na prizadevanje za „visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek, ter za visoko raven varstva in izboljšanje kakovosti okolja“ (člen 3(3) PEU), kar pomeni, da se vzpostavitev notranjega trga navezuje na druge zastavljene cilje;

| 6. | izraža veliko zadovoljstvo nad tem, da je enakost žensk in moških vključena kot ena izmed vrednot Unije (člen 2 PEU) in njenih ciljev (člen 3(3) PEU); |
| --- | --- |

6.

izraža veliko zadovoljstvo nad tem, da je enakost žensk in moških vključena kot ena izmed vrednot Unije (člen 2 PEU) in njenih ciljev (člen 3(3) PEU);

| 7. | izraža zadovoljstvo nad tem, da člen 208(1) PDEU določa, da se „politika razvojnega sodelovanja Unije in politike razvojnega sodelovanja držav članic [...] med seboj dopolnjujejo in krepijo“, v nasprotju s sedanjim členom 177(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki se glasi: „Politika Skupnosti na področju razvojnega sodelovanja, ki dopolnjuje politike držav članic“; opozarja na večjo odgovornost Parlamenta, saj bo imela Unija večjo vlogo pri sprožanju političnih pobud, kar bi moralo voditi v boljše usklajevanje na področju donatorstva in delitve dela ter v učinkovitejšo pomoč za „zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine“ v okviru razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

7.

izraža zadovoljstvo nad tem, da člen 208(1) PDEU določa, da se „politika razvojnega sodelovanja Unije in politike razvojnega sodelovanja držav članic [...] med seboj dopolnjujejo in krepijo“, v nasprotju s sedanjim členom 177(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki se glasi: „Politika Skupnosti na področju razvojnega sodelovanja, ki dopolnjuje politike držav članic“; opozarja na večjo odgovornost Parlamenta, saj bo imela Unija večjo vlogo pri sprožanju političnih pobud, kar bi moralo voditi v boljše usklajevanje na področju donatorstva in delitve dela ter v učinkovitejšo pomoč za „zmanjšanje in dolgoročno izkoreninjenje revščine“ v okviru razvojnih ciljev tisočletja;

| 8. | meni, da vključitev ozemeljske kohezije med cilje Unije (člen 3 PEU) dopolnjuje cilje gospodarske in socialne kohezije ter da se bo z določitvijo pravne osnove za ti dve področji povečala pristojnost Parlamenta pri ocenjevanju ozemeljskega vpliva ključnih politik EU; izraža zadovoljstvo nad tem, da člena 349 in 355 PDEU potrjujeta posebni status najbolj oddaljenih regij; |
| --- | --- |

8.

meni, da vključitev ozemeljske kohezije med cilje Unije (člen 3 PEU) dopolnjuje cilje gospodarske in socialne kohezije ter da se bo z določitvijo pravne osnove za ti dve področji povečala pristojnost Parlamenta pri ocenjevanju ozemeljskega vpliva ključnih politik EU; izraža zadovoljstvo nad tem, da člena 349 in 355 PDEU potrjujeta posebni status najbolj oddaljenih regij;

| 9. | izraža zadovoljstvo nad tem, da so uvedene horizontalne določbe o visoki stopnji zaposlenosti, socialnega varstva, usposabljanja in varovanja zdravja ljudi, preprečevanju diskriminacije in varovanju okolja kot splošnih načel pri sprejemanju političnih odločitev Evropske unije (členi 9, 10 in 11 PDEU); |
| --- | --- |

9.

izraža zadovoljstvo nad tem, da so uvedene horizontalne določbe o visoki stopnji zaposlenosti, socialnega varstva, usposabljanja in varovanja zdravja ljudi, preprečevanju diskriminacije in varovanju okolja kot splošnih načel pri sprejemanju političnih odločitev Evropske unije (členi 9, 10 in 11 PDEU);

| 10. | pozdravlja tudi dejstvo, da je bilo varstvo potrošnikov okrepljeno do te mere, da bo vključeno v določanje in izvajanje drugih politik Unije, saj je ta medsektorska naloga s členom 12 PDEU zdaj postavljena na precej pomembnejše mesto; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja tudi dejstvo, da je bilo varstvo potrošnikov okrepljeno do te mere, da bo vključeno v določanje in izvajanje drugih politik Unije, saj je ta medsektorska naloga s členom 12 PDEU zdaj postavljena na precej pomembnejše mesto;

| 11. | izraža zadovoljstvo nad tem, da člen 122 PDEU izrecno omenja solidarnost med državami članicami, na osnovi katere Svet lahko odloči o ustreznih ukrepih, če nastopijo hude težave pri oskrbi z nekaterimi izdelki, zlasti na področju energetike; |
| --- | --- |

11.

izraža zadovoljstvo nad tem, da člen 122 PDEU izrecno omenja solidarnost med državami članicami, na osnovi katere Svet lahko odloči o ustreznih ukrepih, če nastopijo hude težave pri oskrbi z nekaterimi izdelki, zlasti na področju energetike;

| 12. | izraža zadovoljstvo nad tem, da člen 214 PDEU priznava človekoljubno pomoč kot samostojno politiko Unije; meni, da del pet, naslov III, poglavje 1 (Razvojno sodelovanje) in poglavje 3 (Humanitarna pomoč) PDEU, zagotavlja jasno pravno podlago za razvojno in humanitarno pomoč, za katero se uporablja redni zakonodajni postopek; |
| --- | --- |

12.

izraža zadovoljstvo nad tem, da člen 214 PDEU priznava človekoljubno pomoč kot samostojno politiko Unije; meni, da del pet, naslov III, poglavje 1 (Razvojno sodelovanje) in poglavje 3 (Humanitarna pomoč) PDEU, zagotavlja jasno pravno podlago za razvojno in humanitarno pomoč, za katero se uporablja redni zakonodajni postopek;

| 13. | izraža tudi zadovoljstvo nad tem, da se krepijo pooblastila Evropske unije na področju civilne zaščite, saj bo Unija lahko zagotovila takojšnjo pomoč in podporo ob nesrečah v tretjih državah (člen 214 PDEU); |
| --- | --- |

13.

izraža tudi zadovoljstvo nad tem, da se krepijo pooblastila Evropske unije na področju civilne zaščite, saj bo Unija lahko zagotovila takojšnjo pomoč in podporo ob nesrečah v tretjih državah (člen 214 PDEU);

Nove pravne podlage

| 14. | poudarja, da širitev zunanjega delovanja Unije v skladu z Lizbonsko pogodbo, vključno z določbo o novih pravnih podlagah in instrumentih s področja zunanje politike (zunanje delovanje in skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)/evropska varnostna in obrambna politika), zahteva novo medinstitucionalno ravnotežje, ki bi jamčilo za ustrezen demokratični nadzor prek Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da širitev zunanjega delovanja Unije v skladu z Lizbonsko pogodbo, vključno z določbo o novih pravnih podlagah in instrumentih s področja zunanje politike (zunanje delovanje in skupna zunanja in varnostna politika (SZVP)/evropska varnostna in obrambna politika), zahteva novo medinstitucionalno ravnotežje, ki bi jamčilo za ustrezen demokratični nadzor prek Evropskega parlamenta;

| 15. | izraža zadovoljstvo nad tem, da je energiji zdaj posvečen poseben naslov XXI tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije in da s tem to področje dobiva svojo pravno podlago (člen 194 PDEU); ugotavlja pa, da bo redni zakonodajni postopek sicer splošno pravilo, vendar bodo odločitve o uporabi različnih virov energije še naprej v pristojnosti držav članic in se bodo davčni ukrepi na tem področju še naprej sprejemali le po posvetovanju z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

15.

izraža zadovoljstvo nad tem, da je energiji zdaj posvečen poseben naslov XXI tretjega dela Pogodbe o delovanju Evropske unije in da s tem to področje dobiva svojo pravno podlago (člen 194 PDEU); ugotavlja pa, da bo redni zakonodajni postopek sicer splošno pravilo, vendar bodo odločitve o uporabi različnih virov energije še naprej v pristojnosti držav članic in se bodo davčni ukrepi na tem področju še naprej sprejemali le po posvetovanju z Evropskim parlamentom;

| 16. | pozitivno sprejema skupne vrednote Unije v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega pomena in izraža zadovoljstvo nad pravno podlago, ki omogoča opredelitev načel in pogojev za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena z rednim zakonodajnim postopkom (člen 14 PDEU in Protokol št. 26 o storitvah splošnega pomena); |
| --- | --- |

16.

pozitivno sprejema skupne vrednote Unije v zvezi s storitvami splošnega gospodarskega pomena in izraža zadovoljstvo nad pravno podlago, ki omogoča opredelitev načel in pogojev za zagotavljanje storitev splošnega gospodarskega pomena z rednim zakonodajnim postopkom (člen 14 PDEU in Protokol št. 26 o storitvah splošnega pomena);

| 17. | meni, da spremembe, ki jih uvaja Lizbonska pogodba na področju skupne trgovinske politike (člena 206 in 207 PDEU), splošno gledano prispevajo k utrditvi demokratične legitimnosti in učinkovitosti Unije, zlasti z rednim zakonodajnim postopkom in zahtevo, da morajo vsi sporazumi pridobiti odobritev Parlamenta; ugotavlja, da bodo vse zadeve, ki sodijo v skupno trgovinsko politiko, prešle pod izključno pristojnost Unije, kar pomeni, da ne bo več mešanih trgovinskih sporazumov, ki bi jih sklepale tako Komisija kot države članice; |
| --- | --- |

17.

meni, da spremembe, ki jih uvaja Lizbonska pogodba na področju skupne trgovinske politike (člena 206 in 207 PDEU), splošno gledano prispevajo k utrditvi demokratične legitimnosti in učinkovitosti Unije, zlasti z rednim zakonodajnim postopkom in zahtevo, da morajo vsi sporazumi pridobiti odobritev Parlamenta; ugotavlja, da bodo vse zadeve, ki sodijo v skupno trgovinsko politiko, prešle pod izključno pristojnost Unije, kar pomeni, da ne bo več mešanih trgovinskih sporazumov, ki bi jih sklepale tako Komisija kot države članice;

| 18. | izraža zadovoljstvo nad določbo o evropski vesoljski politiki (člen 189 PDEU) in pozdravlja priložnost, ki je dana Parlamentu in Svetu, da po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta potrebne ukrepe za evropski program o vesolju; vendar meni, da besedilo iz tega člena, ki se glasi: „pri čemer je izključeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic“, lahko pripelje do težav pri uveljavljanju skupne evropske vesoljske politike; |
| --- | --- |

18.

izraža zadovoljstvo nad določbo o evropski vesoljski politiki (člen 189 PDEU) in pozdravlja priložnost, ki je dana Parlamentu in Svetu, da po rednem zakonodajnem postopku sprejmeta potrebne ukrepe za evropski program o vesolju; vendar meni, da besedilo iz tega člena, ki se glasi: „pri čemer je izključeno kakršno koli usklajevanje zakonov in drugih predpisov držav članic“, lahko pripelje do težav pri uveljavljanju skupne evropske vesoljske politike;

| 19. | poudarja, da Lizbonska pogodba vsebuje novo pravno podlago, ki uvaja postopek soodločanja v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine (člen 118 PDEU); |
| --- | --- |

19.

poudarja, da Lizbonska pogodba vsebuje novo pravno podlago, ki uvaja postopek soodločanja v zvezi z varstvom pravic intelektualne lastnine (člen 118 PDEU);

| 20. | izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo območje delovanja Evropske unije v mladinski politiki razširilo in se bo spodbudilo sodelovanje mladih v demokratičnem življenju v Evropi (člen 165 PDEU); |
| --- | --- |

20.

izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo območje delovanja Evropske unije v mladinski politiki razširilo in se bo spodbudilo sodelovanje mladih v demokratičnem življenju v Evropi (člen 165 PDEU);

| 21. | izraža zadovoljstvo nad novo pravno podlago v členu 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero „institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava“, saj je to podlaga za pravno ureditev upravnega postopka Unije; |
| --- | --- |

21.

izraža zadovoljstvo nad novo pravno podlago v členu 298 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katero „institucije, organe, urade in agencije Unije pri izvajanju njihovih nalog podpira odprta, učinkovita in neodvisna evropska uprava“, saj je to podlaga za pravno ureditev upravnega postopka Unije;

| 22. | izraža zadovoljstvo nad krepitvijo pravne podlage za sprejetje ukrepov Evropske unije na področju preprečevanja goljufij, ki škodujejo finančnim interesom Unije (člen 325 PDEU); poudarja, da z Lizbonsko pogodbo ni več določbe, ki je v sedanjem členu 280 Pogodbe ES in v skladu s katero „ti ukrepi ne zadevajo uporabe nacionalnega kazenskega prava ali pravosodja v državah članicah“; |
| --- | --- |

22.

izraža zadovoljstvo nad krepitvijo pravne podlage za sprejetje ukrepov Evropske unije na področju preprečevanja goljufij, ki škodujejo finančnim interesom Unije (člen 325 PDEU); poudarja, da z Lizbonsko pogodbo ni več določbe, ki je v sedanjem členu 280 Pogodbe ES in v skladu s katero „ti ukrepi ne zadevajo uporabe nacionalnega kazenskega prava ali pravosodja v državah članicah“;

| 23. | poudarja, da nove določbe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in kazenskih zadevah pomenijo pravno podlago za sprejetje ukrepov, s katerimi naj bi se zagotovila pomoč pri usposabljanju sodnikov in sodnega osebja (člena 81 in 82 PDEU); |
| --- | --- |

23.

poudarja, da nove določbe v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in kazenskih zadevah pomenijo pravno podlago za sprejetje ukrepov, s katerimi naj bi se zagotovila pomoč pri usposabljanju sodnikov in sodnega osebja (člena 81 in 82 PDEU);

| 24. | poudarja, da je z Lizbonsko pogodbo dana podlaga za ustanovitev evropskega javnega tožilstva za boj proti kršitvam, ki vplivajo na finančne interese Unije (člen 86 PDEU); |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je z Lizbonsko pogodbo dana podlaga za ustanovitev evropskega javnega tožilstva za boj proti kršitvam, ki vplivajo na finančne interese Unije (člen 86 PDEU);

| 25. | izraža zadovoljstvo nad tem, da Lizbonska pogodba med notranje in zunanje cilje Evropske unije uvaja zavezujoče določbe za zaščito pravic otrok (člen 3(3)(2) in 3(5) PEU); |
| --- | --- |

25.

izraža zadovoljstvo nad tem, da Lizbonska pogodba med notranje in zunanje cilje Evropske unije uvaja zavezujoče določbe za zaščito pravic otrok (člen 3(3)(2) in 3(5) PEU);

| 26. | izraža zadovoljstvo nad tem, da je turizmu v Lizbonski pogodbi namenjen poseben naslov (člen 195 PDEU), ki določa, da Unija na tem področju dopolnjuje delovanje držav članic; pozdravlja tudi določbo, da se bo za sprejemanje zakonodajnih predlogov iz tega naslova uporabljal redni zakonodajni postopek; |
| --- | --- |

26.

izraža zadovoljstvo nad tem, da je turizmu v Lizbonski pogodbi namenjen poseben naslov (člen 195 PDEU), ki določa, da Unija na tem področju dopolnjuje delovanje držav članic; pozdravlja tudi določbo, da se bo za sprejemanje zakonodajnih predlogov iz tega naslova uporabljal redni zakonodajni postopek;

| 27. | izraža zadovoljstvo nad tem, da je z Lizbonsko pogodbo šport vključen med področja, za katera je določena pravna podlaga (člen 165 PDEU); zlasti poudarja, da lahko Unija končno sprejema ukrepe za razvoj športa in njegove evropske razsežnosti ter da pri uresničevanju drugih evropskih politik lahko ustrezno upošteva posebno naravo športa; |
| --- | --- |

27.

izraža zadovoljstvo nad tem, da je z Lizbonsko pogodbo šport vključen med področja, za katera je določena pravna podlaga (člen 165 PDEU); zlasti poudarja, da lahko Unija končno sprejema ukrepe za razvoj športa in njegove evropske razsežnosti ter da pri uresničevanju drugih evropskih politik lahko ustrezno upošteva posebno naravo športa;

Nova pooblastila Parlamenta

Nova pooblastila na področju soodločanja

| 28. | izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo z Lizbonsko pogodbo bistveno povečala demokratična legitimnost Evropske unije, saj se bodo razširila pooblastila Parlamenta pri sprejemanju odločitev s postopkom soodločanja; |
| --- | --- |

28.

izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo z Lizbonsko pogodbo bistveno povečala demokratična legitimnost Evropske unije, saj se bodo razširila pooblastila Parlamenta pri sprejemanju odločitev s postopkom soodločanja;

| 29. | izraža zadovoljstvo nad tem, da je v Pogodbo o delovanju Evropske unije (členi 67 do 89) v celoti vključeno območje svobode, varnosti in pravice, s čimer je formalno konec tretjega stebra; izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo večino odločitev s področja civilnega prava, azila, priseljevanja, vizumske politike ter pravosodnega in policijskega sodelovanja v kazenskih zadevah sprejemalo po rednem zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

29.

izraža zadovoljstvo nad tem, da je v Pogodbo o delovanju Evropske unije (členi 67 do 89) v celoti vključeno območje svobode, varnosti in pravice, s čimer je formalno konec tretjega stebra; izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo večino odločitev s področja civilnega prava, azila, priseljevanja, vizumske politike ter pravosodnega in policijskega sodelovanja v kazenskih zadevah sprejemalo po rednem zakonodajnem postopku;

| 30. | meni, da uvedba rednega zakonodajnega postopka na področju skupne kmetijske politike (SKP) povečuje demokratično odgovornost Evropske unije, saj bo imel Evropski parlament enako sozakonodajno vlogo kot Svet; poudarja, da se bo postopek soodločanja uporabljal za vso zakonodajo s področja kmetijstva (v skladu s členom 43(2) PDEU) in da bo to zlasti veljalo za štiri glavne horizontalne pravne predpise s področja kmetijstva (enotna skupna ureditev trga, uredba o neposrednih plačilih, uredba o razvoju podeželja in financiranje SKP); opozarja še, da se bo člen 43(2) PDEU uporabljal tudi za zakonodajo o kakovosti, ekološkem kmetovanju in spodbujanju; |
| --- | --- |

30.

meni, da uvedba rednega zakonodajnega postopka na področju skupne kmetijske politike (SKP) povečuje demokratično odgovornost Evropske unije, saj bo imel Evropski parlament enako sozakonodajno vlogo kot Svet; poudarja, da se bo postopek soodločanja uporabljal za vso zakonodajo s področja kmetijstva (v skladu s členom 43(2) PDEU) in da bo to zlasti veljalo za štiri glavne horizontalne pravne predpise s področja kmetijstva (enotna skupna ureditev trga, uredba o neposrednih plačilih, uredba o razvoju podeželja in financiranje SKP); opozarja še, da se bo člen 43(2) PDEU uporabljal tudi za zakonodajo o kakovosti, ekološkem kmetovanju in spodbujanju;

| 31. | poudarja, da morajo biti vse pristojnosti Sveta, po katerih ta lahko sprejme ukrepe v skladu s členom 43(3) PDEU, pogojene s predhodnim sprejetjem zakonodajnega akta po rednem zakonodajnem postopku v skladu s členom 43(2) PDEU, ki predpisuje pogoje in omejitve za pristojnosti Sveta; meni, da člen 43(3) PDEU ne ponuja nobene pravne podlage ali neodvisne pristojnosti, ki bi dopuščala sprejetje ali spremembe katerega koli trenutno veljavnega akta Sveta na področju SKP; poziva Svet, naj ne sprejema ukrepov po členu 43(3) PDEU brez predhodnega posvetovanja s Parlamentom; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da morajo biti vse pristojnosti Sveta, po katerih ta lahko sprejme ukrepe v skladu s členom 43(3) PDEU, pogojene s predhodnim sprejetjem zakonodajnega akta po rednem zakonodajnem postopku v skladu s členom 43(2) PDEU, ki predpisuje pogoje in omejitve za pristojnosti Sveta; meni, da člen 43(3) PDEU ne ponuja nobene pravne podlage ali neodvisne pristojnosti, ki bi dopuščala sprejetje ali spremembe katerega koli trenutno veljavnega akta Sveta na področju SKP; poziva Svet, naj ne sprejema ukrepov po členu 43(3) PDEU brez predhodnega posvetovanja s Parlamentom;

| 32. | ugotavlja, da Lizbonska pogodba uvaja daljnosežne spremembe v sistem odločanja v okviru skupne ribiške politike (SRP), povečala pa bo tudi njeno demokratično odgovornost; izraža zadovoljstvo nad tem, da bosta Parlament in Svet z rednim zakonodajnim postopkom sprejemala predpise, potrebne za doseganje ciljev SRP (člen 43(2) PDEU); v zvezi s tem meni, da bi morala biti predmet rednega zakonodajnega postopka vsa druga vprašanja, ki so formalno vključena v letno uredbo razen določitve ribolovnih možnosti in razdelitve kvot, denimo vprašanja v zvezi s tehničnimi ukrepi ali ribolovnim naporom, pa tudi vključitev sporazumov, sprejetih v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ker imajo ta vprašanja svojo pravno podlago; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da Lizbonska pogodba uvaja daljnosežne spremembe v sistem odločanja v okviru skupne ribiške politike (SRP), povečala pa bo tudi njeno demokratično odgovornost; izraža zadovoljstvo nad tem, da bosta Parlament in Svet z rednim zakonodajnim postopkom sprejemala predpise, potrebne za doseganje ciljev SRP (člen 43(2) PDEU); v zvezi s tem meni, da bi morala biti predmet rednega zakonodajnega postopka vsa druga vprašanja, ki so formalno vključena v letno uredbo razen določitve ribolovnih možnosti in razdelitve kvot, denimo vprašanja v zvezi s tehničnimi ukrepi ali ribolovnim naporom, pa tudi vključitev sporazumov, sprejetih v okviru regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ker imajo ta vprašanja svojo pravno podlago;

| 33. | izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo redni zakonodajni postopek uporabljal za sprejemanje podrobnih pravil za postopek večstranskega nadzora (člen 121(6) PDEU), kar bi moralo voditi v boljše gospodarsko usklajevanje; |
| --- | --- |

33.

izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo redni zakonodajni postopek uporabljal za sprejemanje podrobnih pravil za postopek večstranskega nadzora (člen 121(6) PDEU), kar bi moralo voditi v boljše gospodarsko usklajevanje;

| 34. | meni, da je odgovornost Evropske centralne banke (ECB), da poroča o svojih ukrepih monetarne politike, še večja, saj je ECB priznana kot institucija Evropske unije; izraža zadovoljstvo nad tem, da bo zdaj po posvetovanju s Parlamentom v skladu s členom 40.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in ECB možno spremeniti več določb iz tega statuta; potrjuje, da to ne pomeni poseganja v neodvisnost ECB na področju monetarne politike ali prednostne naloge, ki so določene v pogodbi; |
| --- | --- |

34.

meni, da je odgovornost Evropske centralne banke (ECB), da poroča o svojih ukrepih monetarne politike, še večja, saj je ECB priznana kot institucija Evropske unije; izraža zadovoljstvo nad tem, da bo zdaj po posvetovanju s Parlamentom v skladu s členom 40.2 Statuta Evropskega sistema centralnih bank (ESCB) in ECB možno spremeniti več določb iz tega statuta; potrjuje, da to ne pomeni poseganja v neodvisnost ECB na področju monetarne politike ali prednostne naloge, ki so določene v pogodbi;

| 35. | meni, da člen 182 PDEU prinaša napredek, ker bo za večletni okvirni program in vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora iz tega člena uporabljen redni zakonodajni postopek; vendar ugotavlja, da se bodo posebni programi, omenjeni v tem členu, sprejemali po posebnem zakonodajnem postopku, ki zahteva zgolj posvetovanje z Evropskim parlamentom (člen 182(4) PDEU); |
| --- | --- |

35.

meni, da člen 182 PDEU prinaša napredek, ker bo za večletni okvirni program in vzpostavitev evropskega raziskovalnega prostora iz tega člena uporabljen redni zakonodajni postopek; vendar ugotavlja, da se bodo posebni programi, omenjeni v tem členu, sprejemali po posebnem zakonodajnem postopku, ki zahteva zgolj posvetovanje z Evropskim parlamentom (člen 182(4) PDEU);

| 36. | izraža zadovoljstvo nad tem, da Lizbonska pogodba glede izvajanja strukturnih skladov Evropski parlament obravnava enako kot Svet, saj zdaj veljavni postopek privolitve nadomešča z rednim zakonodajnim postopkom; meni, da bo to še zlasti pomembno pri strukturnih skladih po letu 2013, ker se bosta povečali preglednost in odgovornost teh skladov do državljanov; |
| --- | --- |

36.

izraža zadovoljstvo nad tem, da Lizbonska pogodba glede izvajanja strukturnih skladov Evropski parlament obravnava enako kot Svet, saj zdaj veljavni postopek privolitve nadomešča z rednim zakonodajnim postopkom; meni, da bo to še zlasti pomembno pri strukturnih skladih po letu 2013, ker se bosta povečali preglednost in odgovornost teh skladov do državljanov;

| 37. | ugotavlja, da se bo zakonodaja, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, obravnavala s posebnim zakonodajnim postopkom in bo zanjo potrebna odobritev Parlamenta (člen 19 PDEU); |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da se bo zakonodaja, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti, obravnavala s posebnim zakonodajnim postopkom in bo zanjo potrebna odobritev Parlamenta (člen 19 PDEU);

| 38. | izraža zadovoljstvo nad tem, da se bodo po rednem zakonodajnem postopku sprejemali ukrepi za boj proti trgovini z ljudmi, zlasti z ženskami in otroki, in proti spolni zlorabi (člena 79(2) in 83(1) PDEU); |
| --- | --- |

38.

izraža zadovoljstvo nad tem, da se bodo po rednem zakonodajnem postopku sprejemali ukrepi za boj proti trgovini z ljudmi, zlasti z ženskami in otroki, in proti spolni zlorabi (člena 79(2) in 83(1) PDEU);

| 39. | izraža zadovoljstvo nad razširitvijo sprejemanja odločitev s kvalificirano večino na področje izobraževanja in športa (člen 165(4) PDEU); |
| --- | --- |

39.

izraža zadovoljstvo nad razširitvijo sprejemanja odločitev s kvalificirano večino na področje izobraževanja in športa (člen 165(4) PDEU);

| 40. | izraža zadovoljstvo nad tem, da bo od zdaj naprej za Kadrovske predpise za uradnike Evropske unije veljal postopek soodločanja (člen 336 PDEU), kar pomeni, da bo pri spreminjanju teh predpisov Parlament imel enako zakonodajno vlogo kot Svet; |
| --- | --- |

40.

izraža zadovoljstvo nad tem, da bo od zdaj naprej za Kadrovske predpise za uradnike Evropske unije veljal postopek soodločanja (člen 336 PDEU), kar pomeni, da bo pri spreminjanju teh predpisov Parlament imel enako zakonodajno vlogo kot Svet;

Nova proračunska pooblastila

| 41. | ugotavlja, da Lizbonska pogodba prinaša daljnosežne spremembe na področju financ Unije, zlasti zadevajoč medinstitucionalne odnose in postopke sprejemanja odločitev; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da Lizbonska pogodba prinaša daljnosežne spremembe na področju financ Unije, zlasti zadevajoč medinstitucionalne odnose in postopke sprejemanja odločitev;

| 42. | poudarja, da se morata Svet in Parlament v okviru lastnih virov sporazumeti o načrtovanju odhodkov, ki postaja pravno zavezujoče (člen 312 PDEU); izraža zadovoljstvo nad tem, da bosta proračun kot celoto skupaj sprejemala Parlament in Svet v skladu z večletnim finančnim okvirom; izraža zadovoljstvo nad odpravo razlikovanja med obveznimi in neobveznimi odhodki (člen 314 PDEU); izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo finančna uredba sprejemala z rednim zakonodajnim postopkom (člen 322 PDEU); |
| --- | --- |

42.

poudarja, da se morata Svet in Parlament v okviru lastnih virov sporazumeti o načrtovanju odhodkov, ki postaja pravno zavezujoče (člen 312 PDEU); izraža zadovoljstvo nad tem, da bosta proračun kot celoto skupaj sprejemala Parlament in Svet v skladu z večletnim finančnim okvirom; izraža zadovoljstvo nad odpravo razlikovanja med obveznimi in neobveznimi odhodki (člen 314 PDEU); izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo finančna uredba sprejemala z rednim zakonodajnim postopkom (člen 322 PDEU);

| 43. | se sklicuje na svojo resolucijo z dne 7. maja 2009 o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe (4); |
| --- | --- |

43.

se sklicuje na svojo resolucijo z dne 7. maja 2009 o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe (4);

Novi postopek odobritve

| 44. | izraža zadovoljstvo nad tem, da je za poenostavljeni postopek za spremembo pogodb glede uvedbe glasovanja s kvalificirano večino in rednega zakonodajnega postopka na določenem področju iz naslova V PEU ali iz PDEU potrebna odobritev Parlamenta; |
| --- | --- |

44.

izraža zadovoljstvo nad tem, da je za poenostavljeni postopek za spremembo pogodb glede uvedbe glasovanja s kvalificirano večino in rednega zakonodajnega postopka na določenem področju iz naslova V PEU ali iz PDEU potrebna odobritev Parlamenta;

| 45. | ugotavlja, da je uvedena „izstopna klavzula“ za države članice (člen 50 PEU); poudarja, da sporazuma o pravilih za izstop določene države članice iz Unije ni mogoče skleniti pred odobritvijo Parlamenta; |
| --- | --- |

45.

ugotavlja, da je uvedena „izstopna klavzula“ za države članice (člen 50 PEU); poudarja, da sporazuma o pravilih za izstop določene države članice iz Unije ni mogoče skleniti pred odobritvijo Parlamenta;

| 46. | izraža zadovoljstvo nad tem, da bo odobritev Parlamenta potrebna za številne mednarodne sporazume, ki jih sklepa Unija; poudarja, da bo od Sveta po potrebi zahteval, da ne začne pogajanj o mednarodnih sporazumih, dokler Parlament ne izrazi svojega stališča, ter da omogoči Parlamentu, da na podlagi poročila pristojnega odbora na kateri koli stopnji pogajanj sprejme priporočila in zahteva, da se ta upoštevajo pred koncem pogajanj; |
| --- | --- |

46.

izraža zadovoljstvo nad tem, da bo odobritev Parlamenta potrebna za številne mednarodne sporazume, ki jih sklepa Unija; poudarja, da bo od Sveta po potrebi zahteval, da ne začne pogajanj o mednarodnih sporazumih, dokler Parlament ne izrazi svojega stališča, ter da omogoči Parlamentu, da na podlagi poročila pristojnega odbora na kateri koli stopnji pogajanj sprejme priporočila in zahteva, da se ta upoštevajo pred koncem pogajanj;

| 47. | poziva, da se morajo vsi prihodnji „mešani“ sporazumi, ki vsebujejo elemente, ki niso s področja SZVP, in elemente, ki so s tega področja, po pravilu obravnavati na enotni pravni podlagi, ki naj bo neposredno vezana na poglavitno vsebino sporazuma; ugotavlja, da bo imel Parlament pravico, da se z njim posvetuje, razen pri tistih delih sporazumov, ki se nanašajo izključno na SZVP; |
| --- | --- |

47.

poziva, da se morajo vsi prihodnji „mešani“ sporazumi, ki vsebujejo elemente, ki niso s področja SZVP, in elemente, ki so s tega področja, po pravilu obravnavati na enotni pravni podlagi, ki naj bo neposredno vezana na poglavitno vsebino sporazuma; ugotavlja, da bo imel Parlament pravico, da se z njim posvetuje, razen pri tistih delih sporazumov, ki se nanašajo izključno na SZVP;

Nova nadzorna pooblastila

| 48. | izraža zadovoljstvo nad tem, da bo predsednik Komisije izvoljen v Evropskem parlamentu na predlog Evropskega sveta, ki bo pri tem upošteval izide volitev v Evropski parlament; se pri tem sklicuje na svojo resolucijo z dne 7. maja 2009 o učinkih Lizbonske pogodbe na razvoj institucionalnega ravnotežja Evropske unije (5); |
| --- | --- |

48.

izraža zadovoljstvo nad tem, da bo predsednik Komisije izvoljen v Evropskem parlamentu na predlog Evropskega sveta, ki bo pri tem upošteval izide volitev v Evropski parlament; se pri tem sklicuje na svojo resolucijo z dne 7. maja 2009 o učinkih Lizbonske pogodbe na razvoj institucionalnega ravnotežja Evropske unije (5);

| 49. | izraža zadovoljstvo nad tem, da mora Evropski parlament z glasovanjem potrditi podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in druge člane Komisije kot organa, lahko pa jim izreče tudi nezaupnico, kar pomeni, da bodo te osebe odgovorne Parlamentu; |
| --- | --- |

49.

izraža zadovoljstvo nad tem, da mora Evropski parlament z glasovanjem potrditi podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in druge člane Komisije kot organa, lahko pa jim izreče tudi nezaupnico, kar pomeni, da bodo te osebe odgovorne Parlamentu;

| 50. | izraža zadovoljstvo nad novim postopkom za imenovanje sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča in Splošnega sodišča iz člena 255 PDEU, ki določa, da mora pred odločitvijo nacionalnih vlad mnenje o ustreznosti kandidatov za opravljanje funkcije podati poseben odbor sedmih strokovnjakov, od katerih enega predlaga Evropski parlament; |
| --- | --- |

50.

izraža zadovoljstvo nad novim postopkom za imenovanje sodnikov in generalnih pravobranilcev Sodišča in Splošnega sodišča iz člena 255 PDEU, ki določa, da mora pred odločitvijo nacionalnih vlad mnenje o ustreznosti kandidatov za opravljanje funkcije podati poseben odbor sedmih strokovnjakov, od katerih enega predlaga Evropski parlament;

| 51. | poudarja potrebo po preglednosti in demokratičnem nadzoru ob ustanovitvi evropske službe za zunanje delovanje v skladu s členom 27(3) PEU in opozarja na svojo pravico, da se Svet glede ustanovitve z njim posvetuje; meni, da mora biti ta služba upravno vezana na Komisijo; |
| --- | --- |

51.

poudarja potrebo po preglednosti in demokratičnem nadzoru ob ustanovitvi evropske službe za zunanje delovanje v skladu s členom 27(3) PEU in opozarja na svojo pravico, da se Svet glede ustanovitve z njim posvetuje; meni, da mora biti ta služba upravno vezana na Komisijo;

| 52. | pričakuje jasnejša merila za imenovanje in oceno dela posebnih predstavnikov EU, vključno z opredelitvijo narave in vsebine njihovih nalog, dolžino njihovega mandata ter usklajevanjem in dopolnjevanjem njegovega dela z delom prihodnjih delegacij Unije; |
| --- | --- |

52.

pričakuje jasnejša merila za imenovanje in oceno dela posebnih predstavnikov EU, vključno z opredelitvijo narave in vsebine njihovih nalog, dolžino njihovega mandata ter usklajevanjem in dopolnjevanjem njegovega dela z delom prihodnjih delegacij Unije;

| 53. | poudarja potrebo po preglednosti in demokratičnem nadzoru pri delu Evropske obrambne agencije, in sicer z zagotavljanjem redne izmenjave informacij med izvršnim direktorjem agencije in pristojnim odborom Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

53.

poudarja potrebo po preglednosti in demokratičnem nadzoru pri delu Evropske obrambne agencije, in sicer z zagotavljanjem redne izmenjave informacij med izvršnim direktorjem agencije in pristojnim odborom Evropskega parlamenta;

| 54. | izraža zadovoljstvo nad novo posvetovalno vlogo, ki jo bo imel v skladu s členom 40.2 Statuta ESCB in ECB glede sprememb v sestavi sveta ECB; |
| --- | --- |

54.

izraža zadovoljstvo nad novo posvetovalno vlogo, ki jo bo imel v skladu s členom 40.2 Statuta ESCB in ECB glede sprememb v sestavi sveta ECB;

| 55. | izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo izvajal večji parlamentarni nadzor nad agencijami, zlasti Europolom in Eurojustom (člena 85 in 88 PDEU); zato meni, da predvideni postopek posvetovanja za ustanovitev skupnih podjetij na področju raziskav in tehnološkega razvoja (člena 187 in 188 PDEU) ne ustreza smislu pravnih aktov Unije o ustanovitvi agencij; |
| --- | --- |

55.

izraža zadovoljstvo nad tem, da se bo izvajal večji parlamentarni nadzor nad agencijami, zlasti Europolom in Eurojustom (člena 85 in 88 PDEU); zato meni, da predvideni postopek posvetovanja za ustanovitev skupnih podjetij na področju raziskav in tehnološkega razvoja (člena 187 in 188 PDEU) ne ustreza smislu pravnih aktov Unije o ustanovitvi agencij;

Nove pravice do obveščenosti

| 56. | poziva predsednika Evropskega sveta, naj Parlament v celoti obvešča o pripravah na srečanja Evropskega sveta in naj poroča o zaključkih srečanj v roku dveh delovnih dni, kjer je to mogoče (če je potrebno, na izrednem zasedanju Parlamenta); |
| --- | --- |

56.

poziva predsednika Evropskega sveta, naj Parlament v celoti obvešča o pripravah na srečanja Evropskega sveta in naj poroča o zaključkih srečanj v roku dveh delovnih dni, kjer je to mogoče (če je potrebno, na izrednem zasedanju Parlamenta);

| 57. | poziva predsednika rotacijskega predsedstva Sveta, naj Parlament obvešča o programu predsedovanja in doseženih rezultatih; |
| --- | --- |

57.

poziva predsednika rotacijskega predsedstva Sveta, naj Parlament obvešča o programu predsedovanja in doseženih rezultatih;

| 58. | poziva prihodnjega podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj se s Parlamentom dogovori o primernih metodah za izčrpno obveščanje Parlamenta o zunanjem delovanju Unije ter za posvetovanje z njim in vsemi odbori Parlamenta, pristojnimi za področja, ki spadajo v mandat visokega predstavnika; |
| --- | --- |

58.

poziva prihodnjega podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj se s Parlamentom dogovori o primernih metodah za izčrpno obveščanje Parlamenta o zunanjem delovanju Unije ter za posvetovanje z njim in vsemi odbori Parlamenta, pristojnimi za področja, ki spadajo v mandat visokega predstavnika;

| 59. | poudarja, da bo Komisija pri pogajanjih o mednarodnih sporazumih in njihovem sklepanju pravno zavezana k obveščanju Parlamenta in posebnega odbora Sveta iz člena 218 PDEU o poteku pogajanj; poziva, naj se ti podatki zagotovijo v enakem obsegu in ob istem času, kot se jih zagotavlja odboru Sveta iz tega člena; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da bo Komisija pri pogajanjih o mednarodnih sporazumih in njihovem sklepanju pravno zavezana k obveščanju Parlamenta in posebnega odbora Sveta iz člena 218 PDEU o poteku pogajanj; poziva, naj se ti podatki zagotovijo v enakem obsegu in ob istem času, kot se jih zagotavlja odboru Sveta iz tega člena;

Nove pravice do pobude

| 60. | izraža zadovoljstvo nad novo vlogo Parlamenta glede sprožanja pobud za spremembe pogodb; bo uporabil to pravico in predlagal nove zamisli za prihodnost Evrope, ko bo zaradi novih izzivov to potrebno; |
| --- | --- |

60.

izraža zadovoljstvo nad novo vlogo Parlamenta glede sprožanja pobud za spremembe pogodb; bo uporabil to pravico in predlagal nove zamisli za prihodnost Evrope, ko bo zaradi novih izzivov to potrebno;

| 61. | izraža zadovoljstvo nad tem, da bo Parlament imel pravico do pobude pri predlogih v zvezi s svojo sestavo, pri čemer bo spoštoval načela iz pogodb (člen 14 PEU); |
| --- | --- |

61.

izraža zadovoljstvo nad tem, da bo Parlament imel pravico do pobude pri predlogih v zvezi s svojo sestavo, pri čemer bo spoštoval načela iz pogodb (člen 14 PEU);

| 62. | ugotavlja, da Lizbonska pogodba uvaja posebni zakonodajni postopek za sprejetje določb in pooblastil začasnih preiskovalnih odborov (člen 226 PDEU); |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da Lizbonska pogodba uvaja posebni zakonodajni postopek za sprejetje določb in pooblastil začasnih preiskovalnih odborov (člen 226 PDEU);

Novi postopki

Nadzor, ki ga bodo izvajali nacionalni parlamenti

| 63. | izraža zadovoljstvo nad novimi pravicami, dodeljenimi nacionalnim parlamentom v zvezi s predhodnim nadzorom uporabe načela subsidiarnosti pri vsej zakonodaji Unije; meni, da se bo z natančnejšim nadzorom evropskih politik v nacionalnih parlamentih povečala tudi javna zavest o delovanju Unije; |
| --- | --- |

63.

izraža zadovoljstvo nad novimi pravicami, dodeljenimi nacionalnim parlamentom v zvezi s predhodnim nadzorom uporabe načela subsidiarnosti pri vsej zakonodaji Unije; meni, da se bo z natančnejšim nadzorom evropskih politik v nacionalnih parlamentih povečala tudi javna zavest o delovanju Unije;

| 64. | poudarja, da je treba nove posebne pravice nacionalnih parlamentov v celoti spoštovati od samega začetka veljave Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

64.

poudarja, da je treba nove posebne pravice nacionalnih parlamentov v celoti spoštovati od samega začetka veljave Lizbonske pogodbe;

| 65. | izraža zadovoljstvo nad dejstvom, da so lokalni in regionalni organi zavezani k spoštovanju načela subsidiarnosti; je seznanjen s pravico Odbora regij, da vloži tožbo pred Sodiščem, če meni, da je bilo kršeno načelo subsidiarnosti (drugi odstavek člena 8 Protokola št. 2); |
| --- | --- |

65.

izraža zadovoljstvo nad dejstvom, da so lokalni in regionalni organi zavezani k spoštovanju načela subsidiarnosti; je seznanjen s pravico Odbora regij, da vloži tožbo pred Sodiščem, če meni, da je bilo kršeno načelo subsidiarnosti (drugi odstavek člena 8 Protokola št. 2);

Delegirani akti

| 66. | ceni izboljšave, ki jih prinašajo nove določbe o pravnih aktih in hierarhiji pravnih aktov, zlasti z oblikovanjem delegiranih aktov (člen 290 PDEU), po katerem se lahko na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo ali spreminjajo nebistvene elemente zakonodajnega akta; poudarja, da morata Parlament in Svet z zakonodajnim aktom jasno opredeliti cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje vsakega tovrstnega prenosa pooblastil; |
| --- | --- |

66.

ceni izboljšave, ki jih prinašajo nove določbe o pravnih aktih in hierarhiji pravnih aktov, zlasti z oblikovanjem delegiranih aktov (člen 290 PDEU), po katerem se lahko na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje nezakonodajnih aktov, ki se splošno uporabljajo ali spreminjajo nebistvene elemente zakonodajnega akta; poudarja, da morata Parlament in Svet z zakonodajnim aktom jasno opredeliti cilje, vsebino, področje uporabe in trajanje vsakega tovrstnega prenosa pooblastil;

| 67. | še posebno pozdravlja določbe člena 290(2) PDEU, ki predvidevajo, da ima Parlament (in Svet) pravico do preklica pooblastila in do nasprotovanja posameznim delegiranim aktom; |
| --- | --- |

67.

še posebno pozdravlja določbe člena 290(2) PDEU, ki predvidevajo, da ima Parlament (in Svet) pravico do preklica pooblastila in do nasprotovanja posameznim delegiranim aktom;

| 68. | ugotavlja, da PDEU ne zagotavlja pravne podlage za okvirni ukrep za delegirane akte, pač pa predlaga, da bi se institucije sporazumele o standardni formuli tovrstnih prenosov, ki bi jo lahko Komisija vsakič vključila v osnutek zakonodajnega akta; poudarja, da bi bila na ta način ohranjena svoboda zakonodajalca; |
| --- | --- |

68.

ugotavlja, da PDEU ne zagotavlja pravne podlage za okvirni ukrep za delegirane akte, pač pa predlaga, da bi se institucije sporazumele o standardni formuli tovrstnih prenosov, ki bi jo lahko Komisija vsakič vključila v osnutek zakonodajnega akta; poudarja, da bi bila na ta način ohranjena svoboda zakonodajalca;

| 69. | poziva Komisijo, naj pojasni, kako namerava razlagati Izjavo št. 39, priloženo h končnemu aktu medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, glede posvetovanja s strokovnjaki s področja finančnih storitev, in kako namerava to razlago uporabiti poleg določb o delegiranih aktih iz PDEU; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisijo, naj pojasni, kako namerava razlagati Izjavo št. 39, priloženo h končnemu aktu medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo, glede posvetovanja s strokovnjaki s področja finančnih storitev, in kako namerava to razlago uporabiti poleg določb o delegiranih aktih iz PDEU;

Izvedbeni akti

| 70. | ugotavlja, da je zdaj veljavni člen 202 Pogodbe ES o izvedbenih pooblastilih z Lizbonsko pogodbo razveljavljen in da Pogodba o delovanju Evropske unije v členu 291 uvaja nov postopek, „izvedbeni akti“, s katerim je možno na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v primerih, „če so potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije“; |
| --- | --- |

70.

ugotavlja, da je zdaj veljavni člen 202 Pogodbe ES o izvedbenih pooblastilih z Lizbonsko pogodbo razveljavljen in da Pogodba o delovanju Evropske unije v členu 291 uvaja nov postopek, „izvedbeni akti“, s katerim je možno na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila v primerih, „če so potrebni enotni pogoji za izvajanje pravno zavezujočih aktov Unije“;

| 71. | ugotavlja, da člen 291(3) PDEU predpisuje, da Parlament in Svet z uredbami vnaprej določita splošna pravila in načela, s katerimi „države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije“; |
| --- | --- |

71.

ugotavlja, da člen 291(3) PDEU predpisuje, da Parlament in Svet z uredbami vnaprej določita splošna pravila in načela, s katerimi „države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije“;

| 72. | ugotavlja, da Lizbonska pogodba ne vsebuje pravne podlage za sedanji postopek komitologije in da bo treba dopolniti zakonodajne predloge, ki so še v obravnavi in ne bodo sprejeti do začetka njene veljavnosti, da bodo izpolnjeni pogoji iz členov 290 in 291 PDEU; |
| --- | --- |

72.

ugotavlja, da Lizbonska pogodba ne vsebuje pravne podlage za sedanji postopek komitologije in da bo treba dopolniti zakonodajne predloge, ki so še v obravnavi in ne bodo sprejeti do začetka njene veljavnosti, da bodo izpolnjeni pogoji iz členov 290 in 291 PDEU;

| 73. | meni, da bi se s Svetom lahko sporazumeli o začasni rešitvi za začetno obdobje, s čimer bi preprečili nastanek ovir, ki bi lahko bile posledica pravne praznine, in bi zakonodajalec lahko novo zakonodajo sprejemal po ustrezni obravnavi predloga Komisije; |
| --- | --- |

73.

meni, da bi se s Svetom lahko sporazumeli o začasni rešitvi za začetno obdobje, s čimer bi preprečili nastanek ovir, ki bi lahko bile posledica pravne praznine, in bi zakonodajalec lahko novo zakonodajo sprejemal po ustrezni obravnavi predloga Komisije;

Prednostne naloge v prehodnem obdobju

| 74. | poziva Komisijo, naj sozakonodajalcema predloži vse predloge, ki so v pripravi in za katere se bodo uporabljale nove pravne podlage in spremembe v zakonodajnem postopku; |
| --- | --- |

74.

poziva Komisijo, naj sozakonodajalcema predloži vse predloge, ki so v pripravi in za katere se bodo uporabljale nove pravne podlage in spremembe v zakonodajnem postopku;

| 75. | poudarja, da se bo Parlament odločil, kakšno stališče bo zavzel do mnenj, ki jih je s postopkom posvetovanja že sprejel o zadevah, ki bodo zdaj obravnavane z rednim zakonodajnim postopkom, in ali to od njega zahteva, da potrdi svoje prejšnje stališče oziroma sprejme novo; poudarja, da bo Parlament o potrditvi mnenj kot svojem stališču v prvi obravnavi lahko glasoval šele po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da se bo Parlament odločil, kakšno stališče bo zavzel do mnenj, ki jih je s postopkom posvetovanja že sprejel o zadevah, ki bodo zdaj obravnavane z rednim zakonodajnim postopkom, in ali to od njega zahteva, da potrdi svoje prejšnje stališče oziroma sprejme novo; poudarja, da bo Parlament o potrditvi mnenj kot svojem stališču v prvi obravnavi lahko glasoval šele po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| 76. | vztraja pri sklenitvi Medinstitucionalnega sporazuma, s katerim bi do uveljavitve Lizbonske pogodbe preprečili sprejemanje zakonodajnih predlogov iz tretjega stebra, ki se navezujejo na vprašanje temeljnih pravic in so še v obravnavi, da bi omogočili polni sodni nadzor v tovrstnih zadevah, medtem ko se ukrepi brez učinka oziroma z zgolj omejenim učinkom na temeljne pravice lahko sprejemajo še pred uveljavitvijo pogodbe; |
| --- | --- |

76.

vztraja pri sklenitvi Medinstitucionalnega sporazuma, s katerim bi do uveljavitve Lizbonske pogodbe preprečili sprejemanje zakonodajnih predlogov iz tretjega stebra, ki se navezujejo na vprašanje temeljnih pravic in so še v obravnavi, da bi omogočili polni sodni nadzor v tovrstnih zadevah, medtem ko se ukrepi brez učinka oziroma z zgolj omejenim učinkom na temeljne pravice lahko sprejemajo še pred uveljavitvijo pogodbe;

Predlogi

| 77. | poziva druge institucije, naj začno pogajanja o Medinstitucionalnem sporazumu, ki bi obravnaval:






  (a) | osrednje cilje Evropske unije po letu 2009, na primer v obliki okvirnega sporazuma o delovnem programu za parlamentarno obdobje in mandat Komisije z začetkom leta 2009; |
| --- | --- | --- |

77.

poziva druge institucije, naj začno pogajanja o Medinstitucionalnem sporazumu, ki bi obravnaval:

(a)

osrednje cilje Evropske unije po letu 2009, na primer v obliki okvirnega sporazuma o delovnem programu za parlamentarno obdobje in mandat Komisije z začetkom leta 2009;

| (b) | izvedbene ukrepe, ki jih bo treba sprejeti, da bi bila nova pogodba uspeh za institucije in državljanke ter državljane Unije; |
| --- | --- |

(b)

izvedbene ukrepe, ki jih bo treba sprejeti, da bi bila nova pogodba uspeh za institucije in državljanke ter državljane Unije;

| 78. | se zavzema za posodobitev Medinstitucionalnega sporazuma med Parlamentom in Svetom, v katerem bi bili opredeljeni delovni odnosi v zvezi z zunanjo politiko, pa tudi izmenjava zaupnih informacij na podlagi členov 14 in 36 PEU ter člena 295 PDEU; |
| --- | --- |

78.

se zavzema za posodobitev Medinstitucionalnega sporazuma med Parlamentom in Svetom, v katerem bi bili opredeljeni delovni odnosi v zvezi z zunanjo politiko, pa tudi izmenjava zaupnih informacij na podlagi členov 14 in 36 PEU ter člena 295 PDEU;

| 79. | poziva Svet in Komisijo, naj pretehtata možnost pogajanj s Parlamentom o novem Medinstitucionalnem sporazumu, v katerem bi bilo dejansko opredeljeno sodelovanje Parlamenta v vseh fazah sklepanja mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

79.

poziva Svet in Komisijo, naj pretehtata možnost pogajanj s Parlamentom o novem Medinstitucionalnem sporazumu, v katerem bi bilo dejansko opredeljeno sodelovanje Parlamenta v vseh fazah sklepanja mednarodnih sporazumov;

| 80. | poziva k reviziji Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju kot posledici novih predpisov o večletnem finančnem okviru (člen 312 PDEU) in finančni uredbi (člen 322 PDEU); |
| --- | --- |

80.

poziva k reviziji Medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju kot posledici novih predpisov o večletnem finančnem okviru (člen 312 PDEU) in finančni uredbi (člen 322 PDEU);

| 81. | meni, da je treba po najboljših močeh oblikovati evropsko informacijsko in komunikacijsko politiko, in meni, da je skupna politična izjava treh institucij o komunikaciji koristen prvi korak k dosegi tega cilja; |
| --- | --- |

81.

meni, da je treba po najboljših močeh oblikovati evropsko informacijsko in komunikacijsko politiko, in meni, da je skupna politična izjava treh institucij o komunikaciji koristen prvi korak k dosegi tega cilja;

| 82. | poziva Komisijo, naj kar najhitreje pripravi pobudo za izvajanje „državljanske pobude“ in določi jasne, enostavne in za uporabnika prijazne pogoje za uresničevanje te državljanske pravice; se pri tem sklicuje na svojo resolucijo z dne 7. maja 2009, s katero zahteva od Komisije, da poda predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju državljanske pobude (6); |
| --- | --- |

82.

poziva Komisijo, naj kar najhitreje pripravi pobudo za izvajanje „državljanske pobude“ in določi jasne, enostavne in za uporabnika prijazne pogoje za uresničevanje te državljanske pravice; se pri tem sklicuje na svojo resolucijo z dne 7. maja 2009, s katero zahteva od Komisije, da poda predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju državljanske pobude (6);

| 83. | poziva Komisijo, naj sprejme predpise za izvajanje člena 298 PDEU o dobrem upravljanju in tako odgovori na dolgoletno pozivanje Parlamenta in Evropskega varuha človekovih pravic k skupni upravnopravni ureditvi za evropsko upravo; |
| --- | --- |

83.

poziva Komisijo, naj sprejme predpise za izvajanje člena 298 PDEU o dobrem upravljanju in tako odgovori na dolgoletno pozivanje Parlamenta in Evropskega varuha človekovih pravic k skupni upravnopravni ureditvi za evropsko upravo;

| 84. | ugotavlja, da je z Lizbonsko pogodbo omogočena vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun Unije, s čimer bo okrepljena demokratična legitimnost pomembnega dela razvojne politike EU; poziva Svet in Komisijo, naj ob vmesnem pregledu za leto 2008/2009 sprejmeta ustrezne ukrepe za proračun Evropske unije; |
| --- | --- |

84.

ugotavlja, da je z Lizbonsko pogodbo omogočena vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun Unije, s čimer bo okrepljena demokratična legitimnost pomembnega dela razvojne politike EU; poziva Svet in Komisijo, naj ob vmesnem pregledu za leto 2008/2009 sprejmeta ustrezne ukrepe za proračun Evropske unije;

| 85. | priporoča, da se po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in potem, ko bo Unija nasledila Evropske skupnosti, nujno ponovno pregleda in okrepi položaj Unije v mednarodnih organizacijah; |
| --- | --- |

85.

priporoča, da se po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe in potem, ko bo Unija nasledila Evropske skupnosti, nujno ponovno pregleda in okrepi položaj Unije v mednarodnih organizacijah;

| 86. | poziva Svet in Komisijo, naj se s Parlamentom sporazumeta o strategiji za doseganje skladnosti med sprejeto zakonodajo in Listino o temeljnih pravicah, pa tudi pravili iz pogodb o politikah, kot so preprečevanje diskriminacije, varovanje prosilcev za azil, izboljšanje preglednosti, varstvo podatkov, pravice manjšin ter pravice žrtev in osumljencev; |
| --- | --- |

86.

poziva Svet in Komisijo, naj se s Parlamentom sporazumeta o strategiji za doseganje skladnosti med sprejeto zakonodajo in Listino o temeljnih pravicah, pa tudi pravili iz pogodb o politikah, kot so preprečevanje diskriminacije, varovanje prosilcev za azil, izboljšanje preglednosti, varstvo podatkov, pravice manjšin ter pravice žrtev in osumljencev;

| 87. | poziva Svet in Komisijo, naj prispevata k boljšim odnosom med evropskimi in nacionalnimi organi, zlasti na zakonodajnem in pravosodnem področju; |
| --- | --- |

87.

poziva Svet in Komisijo, naj prispevata k boljšim odnosom med evropskimi in nacionalnimi organi, zlasti na zakonodajnem in pravosodnem področju;

| 88. | poziva Svet in Komisijo, naj vodita oblikovanje učinkovite skupne energetske politike, da se omogočita učinkovito usklajevanje energetskih trgov držav članic EU in njihov nadaljnji razvoj ob hkratni vključitvi zunanjih vidikov, ki so usmerjeni na vire in poti oskrbe z energijo; |
| --- | --- |

88.

poziva Svet in Komisijo, naj vodita oblikovanje učinkovite skupne energetske politike, da se omogočita učinkovito usklajevanje energetskih trgov držav članic EU in njihov nadaljnji razvoj ob hkratni vključitvi zunanjih vidikov, ki so usmerjeni na vire in poti oskrbe z energijo;

| 89. | poziva Svet, naj skupaj s Parlamentom prouči, kako bi bilo treba uporabiti določbe člena 127(6) PDEU, ki Svetu omogoča, da na Evropsko centralno banko prenese posebne naloge, „ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih in drugih finančnih institucij, razen zavarovalnic“; |
| --- | --- |

89.

poziva Svet, naj skupaj s Parlamentom prouči, kako bi bilo treba uporabiti določbe člena 127(6) PDEU, ki Svetu omogoča, da na Evropsko centralno banko prenese posebne naloge, „ki se nanašajo na politike bonitetnega nadzora kreditnih in drugih finančnih institucij, razen zavarovalnic“;

| 90. | se zavezuje, da bo svojo notranjo organizacijo prilagodil, da bi optimiral in racionaliziral izvajanje novih pristojnosti, podeljenih s Pogodbo; |
| --- | --- |

90.

se zavezuje, da bo svojo notranjo organizacijo prilagodil, da bi optimiral in racionaliziral izvajanje novih pristojnosti, podeljenih s Pogodbo;

*

* *

| 91. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

91.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 125 E, 22.5.2008, str. 215.

(2)  UL C 175 E, 10.7.2008, str. 347.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0055.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0374.

(5)  Sprejeta besedila; P6_TA(2009)0387.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0389.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/46

---

Četrtek, 7. maja 2009Finančni vidiki Lizbonske pogodbe

P6_TA(2009)0374

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe (2008/2054(INI))

2010/C 212 E/09

Evropski parlament,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpisane dne 13. decembra 2007 (Lizbonska pogodba),

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, kakor sta bili spremenjeni z Enotnim evropskim aktom ter Maastrichtsko pogodbo, Amsterdamsko pogodbo in Pogodbo iz Nice,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2003 o reformi proračunskega postopka: možnosti z vidika revizije pogodb (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. marca 2007 o prihodnosti lastnih sredstev Evropske unije (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2005 o političnih izzivih in proračunskih sredstvih razširjene Unije 2007–2013 (4),

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 11. in 12. decembra 2008 o pristopu k oživitvi dela v zvezi z Lizbonsko pogodbo,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0183/2009),

| A. | ker Lizbonska pogodba uvaja temeljite spremembe na področju financ Unije, zlasti glede medinstitucionalnih odnosov in postopkov odločanja, |
| --- | --- |

A.

ker Lizbonska pogodba uvaja temeljite spremembe na področju financ Unije, zlasti glede medinstitucionalnih odnosov in postopkov odločanja,

| B. | ker vzpostavlja jasno hierarhijo med temeljnimi akti finančnega in proračunskega življenja Unije ter si prizadeva za pojasnjevanje sistema odločanja, |
| --- | --- |

B.

ker vzpostavlja jasno hierarhijo med temeljnimi akti finančnega in proračunskega življenja Unije ter si prizadeva za pojasnjevanje sistema odločanja,

| C. | ker je večletni finančni okvir (VFO), ki predstavlja večletno načrtovanje izdatkov, ki odražajo politične prednostne naloge Unije, in določa zgornje meje izdatkov Unije v določenem obdobju, v Lizbonski pogodbi postal pravno zavezujoč akt, ki temelji na novi posebni pravni podlagi za sprejetje uredbe, ki vsebuje ta okvir, |
| --- | --- |

C.

ker je večletni finančni okvir (VFO), ki predstavlja večletno načrtovanje izdatkov, ki odražajo politične prednostne naloge Unije, in določa zgornje meje izdatkov Unije v določenem obdobju, v Lizbonski pogodbi postal pravno zavezujoč akt, ki temelji na novi posebni pravni podlagi za sprejetje uredbe, ki vsebuje ta okvir,

| D. | ker je doslej pomanjkanje sovpadanja med večletnimi finančnimi okviri na eni strani ter mandati v Evropskem parlamentu in Komisiji na drugi strani prispevalo k temu, da je Parlament prikrajšan za del pristojnosti v proračunskih zadevah, saj je to pogosto povezano s finančnim okvirom, ki je bil izpogajan in sprejet v prejšnjem zakonodajnem obdobju, |
| --- | --- |

D.

ker je doslej pomanjkanje sovpadanja med večletnimi finančnimi okviri na eni strani ter mandati v Evropskem parlamentu in Komisiji na drugi strani prispevalo k temu, da je Parlament prikrajšan za del pristojnosti v proračunskih zadevah, saj je to pogosto povezano s finančnim okvirom, ki je bil izpogajan in sprejet v prejšnjem zakonodajnem obdobju,

| E. | ker brez sprememb časovnega razporeda ne bo v nekaterih zakonodajnih obdobjih Parlamenta nikoli mogoče sprejemati proračunskih odločitev, ker finančni okvir, ki so ga sprejeli njegovi predhodniki, zajema celotno trajanje zadevnega mandata, |
| --- | --- |

E.

ker brez sprememb časovnega razporeda ne bo v nekaterih zakonodajnih obdobjih Parlamenta nikoli mogoče sprejemati proračunskih odločitev, ker finančni okvir, ki so ga sprejeli njegovi predhodniki, zajema celotno trajanje zadevnega mandata,

| F. | ker je v vsaki postavki trenutno na voljo majhen razpon do zgornje meje ter majhni zneski za mehanizme prilagodljivosti, se Unija težko odziva na nepredvidene politične elemente in tvega, da bo letni proračunski postopek postal vsebinsko prazen, |
| --- | --- |

F.

ker je v vsaki postavki trenutno na voljo majhen razpon do zgornje meje ter majhni zneski za mehanizme prilagodljivosti, se Unija težko odziva na nepredvidene politične elemente in tvega, da bo letni proračunski postopek postal vsebinsko prazen,

| G. | ker začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe zahteva, da institucije, odgovorne za finančne in proračunske odločitve Unije, dosežejo soglasje o optimalnem prehodu k novim pravnim aktom ter novim postopkom odločanja, |
| --- | --- |

G.

ker začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe zahteva, da institucije, odgovorne za finančne in proračunske odločitve Unije, dosežejo soglasje o optimalnem prehodu k novim pravnim aktom ter novim postopkom odločanja,

| H. | ker je treba za dobro delovanje Ekonomske in monetarne unije pri usklajevanju proračunskih strategij držav članic upoštevati proračun Unije, |
| --- | --- |

H.

ker je treba za dobro delovanje Ekonomske in monetarne unije pri usklajevanju proračunskih strategij držav članic upoštevati proračun Unije,

| I. | ker je Evropski svet dne 11. in 12. decembra 2008 potrdil, da je Lizbonska pogodba ključnega pomena za učinkovitejše, uspešnejše in bolj demokratično delovanje razširjene Unije, med drugim tudi na mednarodni ravni, in ker je opredelil pristop pa tudi pravna jamstva kot odgovor na pomisleke, ki so jih izrazili irski volivci, da bi pogodba lahko stopila v veljavo pred koncem leta 2009, upoštevaje cilje in naloge pogodb, |
| --- | --- |

I.

ker je Evropski svet dne 11. in 12. decembra 2008 potrdil, da je Lizbonska pogodba ključnega pomena za učinkovitejše, uspešnejše in bolj demokratično delovanje razširjene Unije, med drugim tudi na mednarodni ravni, in ker je opredelil pristop pa tudi pravna jamstva kot odgovor na pomisleke, ki so jih izrazili irski volivci, da bi pogodba lahko stopila v veljavo pred koncem leta 2009, upoštevaje cilje in naloge pogodb,

Celovita ocena

| 1. | pozdravlja napredek, ki ga je Lizbonska pogodba dosegla na področju demokratičnega nadzora in preglednosti financ Unije; opozarja, da je treba okrepiti in prilagoditi medinstitucionalne usklajevalne mehanizme in načine notranjega sodelovanja, da bi Parlamentu omogočili polno izvajanje njegovih novih pristojnosti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja napredek, ki ga je Lizbonska pogodba dosegla na področju demokratičnega nadzora in preglednosti financ Unije; opozarja, da je treba okrepiti in prilagoditi medinstitucionalne usklajevalne mehanizme in načine notranjega sodelovanja, da bi Parlamentu omogočili polno izvajanje njegovih novih pristojnosti;

Lastna sredstva

| 2. | obžaluje, da države članice glede lastnih sredstev Unije niso izkoristile priložnosti, da bi vzpostavile sistem pravih lastnih sredstev Unije, kar bi bilo pravičnejše, preglednejše, državljanom razumljivejše in bi zanje veljal bolj demokratičen postopek odločanja; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da države članice glede lastnih sredstev Unije niso izkoristile priložnosti, da bi vzpostavile sistem pravih lastnih sredstev Unije, kar bi bilo pravičnejše, preglednejše, državljanom razumljivejše in bi zanje veljal bolj demokratičen postopek odločanja;

| 3. | obžaluje zlasti, da ni bil dosežen napredek pri vključevanju Parlamenta v določanje omejitev in vrste lastnih sredstev, ki jih ima Unija na voljo; opozarja, da se ohranja ločevanje med odločanjem o prihodkih in odločanjem o odhodkih; |
| --- | --- |

3.

obžaluje zlasti, da ni bil dosežen napredek pri vključevanju Parlamenta v določanje omejitev in vrste lastnih sredstev, ki jih ima Unija na voljo; opozarja, da se ohranja ločevanje med odločanjem o prihodkih in odločanjem o odhodkih;

| 4. | pozdravlja pa prizadevanja glede možnosti za sprejetje ukrepov za izvajanje sklepa o lastnih sredstvih s posebnim zakonodajnim postopkom, v katerem Svet odloča s kvalificirano večino le po pridobitvi odobritve Parlamenta; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja pa prizadevanja glede možnosti za sprejetje ukrepov za izvajanje sklepa o lastnih sredstvih s posebnim zakonodajnim postopkom, v katerem Svet odloča s kvalificirano večino le po pridobitvi odobritve Parlamenta;

| 5. | poziva Svet, naj to ureditev uporablja, kadar je mogoče, da bi bil postopek odločanja prožnejši; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj to ureditev uporablja, kadar je mogoče, da bi bil postopek odločanja prožnejši;

Večletni finančni okvir

| 6. | pozdravlja formalizacijo VFO v Lizbonski pogodbi, ki je postal pravno zavezujoči akt; opozarja, da VFO uvaja načrtovanje odhodkov Unije ter določa njihove zgornje meje za določeno obdobje ter prispeva h krepitvi proračunske discipline; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja formalizacijo VFO v Lizbonski pogodbi, ki je postal pravno zavezujoči akt; opozarja, da VFO uvaja načrtovanje odhodkov Unije ter določa njihove zgornje meje za določeno obdobje ter prispeva h krepitvi proračunske discipline;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da morata uredbo, ki določa VFO, v posebnem postopku skupaj odobriti Parlament in Svet; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da morata uredbo, ki določa VFO, v posebnem postopku skupaj odobriti Parlament in Svet;

| 8. | vendar obžaluje, da je Lizbonska pogodba ohranila zahtevo po soglasni odločitvi Sveta za sprejetje VFO, kar otežuje postopek odločanja ter spodbuja pogajanja na osnovi „najmanjšega skupnega imenovalca“; zato spodbuja Evropski svet, naj, takoj ko je mogoče, uporabi določbo, ki mu s soglasno sprejetim sklepom omogoča, da preide na odločanje s kvalificirano večino za sprejetje VFO; |
| --- | --- |

8.

vendar obžaluje, da je Lizbonska pogodba ohranila zahtevo po soglasni odločitvi Sveta za sprejetje VFO, kar otežuje postopek odločanja ter spodbuja pogajanja na osnovi „najmanjšega skupnega imenovalca“; zato spodbuja Evropski svet, naj, takoj ko je mogoče, uporabi določbo, ki mu s soglasno sprejetim sklepom omogoča, da preide na odločanje s kvalificirano večino za sprejetje VFO;

| 9. | prav tako obžaluje, da ima Parlament v novem postopku samo pravico, da daje odobritev in ne prave pravice soodločanja; poudarja pa dejstvo, da Lizbonska pogodba določa, da morajo institucije sprejeti vse potrebne ukrepe za začetek postopka, da zagotovijo njegov končni uspeh; zato poziva Svet, naj pokaže pripravljenost že na začetku postopka za oblikovanje strukturiranega političnega dialoga s Parlamentom, da bi se v celoti upoštevale te prednostne naloge; |
| --- | --- |

9.

prav tako obžaluje, da ima Parlament v novem postopku samo pravico, da daje odobritev in ne prave pravice soodločanja; poudarja pa dejstvo, da Lizbonska pogodba določa, da morajo institucije sprejeti vse potrebne ukrepe za začetek postopka, da zagotovijo njegov končni uspeh; zato poziva Svet, naj pokaže pripravljenost že na začetku postopka za oblikovanje strukturiranega političnega dialoga s Parlamentom, da bi se v celoti upoštevale te prednostne naloge;

| 10. | ugotavlja, da Lizbonska pogodba navaja, da VFO poleg „letnih zgornjih meja glede odobrenih proračunskih sredstev za prevzem obveznosti po vrstah odhodkov in letnih zgornjih meja odobrenih proračunskih sredstev za plačila“ vsebuje tudi „vse druge potrebne določbe za nemoten potek letnega proračunskega postopka“ (5); |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da Lizbonska pogodba navaja, da VFO poleg „letnih zgornjih meja glede odobrenih proračunskih sredstev za prevzem obveznosti po vrstah odhodkov in letnih zgornjih meja odobrenih proračunskih sredstev za plačila“ vsebuje tudi „vse druge potrebne določbe za nemoten potek letnega proračunskega postopka“ (5);

Trajanje VFO

| 11. | pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba omogoča petletno finančno načrtovanje, tako da (če je treba vpeljati potrebne spremembe) večletni finančni okvir sovpada, kolikor je le mogoče, z mandatom Parlamenta in Komisije, kot zahteva demokratična logika; poudarja, da utegnejo biti potrebne posebne rešitve, da bi lahko zadovoljili potrebe posameznih politik po dolgoročnejših finančnih obdobjih; |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba omogoča petletno finančno načrtovanje, tako da (če je treba vpeljati potrebne spremembe) večletni finančni okvir sovpada, kolikor je le mogoče, z mandatom Parlamenta in Komisije, kot zahteva demokratična logika; poudarja, da utegnejo biti potrebne posebne rešitve, da bi lahko zadovoljili potrebe posameznih politik po dolgoročnejših finančnih obdobjih;

| 12. | zato podpira prehod na petletni večletni finančni okvir, vendar se zaveda, da je popolno sovpadanje med večletnim finančnim okvirom in mandatom Evropskega parlamenta in Komisije težavno, saj meni, da potrebujemo obdobje pogajanj, ki traja vsaj eno leto, da se vsakemu novemu Parlamentu in vsaki novi Komisiji omogoči sprejemanje temeljnih odločitev glede finančne politike med svojim mandatom; |
| --- | --- |

12.

zato podpira prehod na petletni večletni finančni okvir, vendar se zaveda, da je popolno sovpadanje med večletnim finančnim okvirom in mandatom Evropskega parlamenta in Komisije težavno, saj meni, da potrebujemo obdobje pogajanj, ki traja vsaj eno leto, da se vsakemu novemu Parlamentu in vsaki novi Komisiji omogoči sprejemanje temeljnih odločitev glede finančne politike med svojim mandatom;

| 13. | meni, da je vključitev VFO v celostni pristop medinstitucionalnega strateškega načrtovanja - ki ga med drugim poudarja Lizbonska pogodba -, kot ga predlaga poročilo Odbora za ustavne zadeve o institucionalnem ravnotežju (6), zelo pozitivna; |
| --- | --- |

13.

meni, da je vključitev VFO v celostni pristop medinstitucionalnega strateškega načrtovanja - ki ga med drugim poudarja Lizbonska pogodba -, kot ga predlaga poročilo Odbora za ustavne zadeve o institucionalnem ravnotežju (6), zelo pozitivna;

| 14. | podpira predlog, ki je oblikovan v tem poročilu, po katerem mora novi kolegij komisarjev ob predstavitvi svojega „programa zakonodajnega obdobja“ predložiti predloge smernic finančnega okvira, za katere misli, da so potrebne za izpolnjevanje političnih prednostnih nalog za zadevni mandat, prednostne naloge, ki se bodo potem, ko bo med institucijami dogovorjen program zakonodajnega obdobja, razvijale po predlogih v VFO; |
| --- | --- |

14.

podpira predlog, ki je oblikovan v tem poročilu, po katerem mora novi kolegij komisarjev ob predstavitvi svojega „programa zakonodajnega obdobja“ predložiti predloge smernic finančnega okvira, za katere misli, da so potrebne za izpolnjevanje političnih prednostnih nalog za zadevni mandat, prednostne naloge, ki se bodo potem, ko bo med institucijami dogovorjen program zakonodajnega obdobja, razvijale po predlogih v VFO;

| 15. | poleg tega meni, da mora med razpravami na plenarnem zasedanju in predstavitvami pred parlamentarnimi odbori imenovani kandidat za predsednika Komisije že biti sposoben podati informacije o predvidljivih finančnih posledic političnih ciljev, ki jim namerava slediti nova Komisija; |
| --- | --- |

15.

poleg tega meni, da mora med razpravami na plenarnem zasedanju in predstavitvami pred parlamentarnimi odbori imenovani kandidat za predsednika Komisije že biti sposoben podati informacije o predvidljivih finančnih posledic političnih ciljev, ki jim namerava slediti nova Komisija;

| 16. | poudarja, da prehod na zgoraj omenjeno petletno finančno načrtovanje zahteva podaljšanje in prilagoditev obstoječega večletnega finančnega okvira do vključno leta 2016, da bo začel naslednji petletni finančni okvir veljati najkasneje v začetku leta 2017 (7); priporoča, da se v vsakem primeru pogajanja za prihodnji večletni finančni okvir zaključijo do konca prvega trimesečja leta 2016, da se tako omogoči, da proračunski postopek za leto 2017 poteka že znotraj parametrov okvira, ki bo veljaven leta 2017; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da prehod na zgoraj omenjeno petletno finančno načrtovanje zahteva podaljšanje in prilagoditev obstoječega večletnega finančnega okvira do vključno leta 2016, da bo začel naslednji petletni finančni okvir veljati najkasneje v začetku leta 2017 (7); priporoča, da se v vsakem primeru pogajanja za prihodnji večletni finančni okvir zaključijo do konca prvega trimesečja leta 2016, da se tako omogoči, da proračunski postopek za leto 2017 poteka že znotraj parametrov okvira, ki bo veljaven leta 2017;

| 17. | poudarja, da morajo biti pogajanja končana na takšen način, da se institucijam omogoči načrtovanje začetka veljavnosti novega večletnega finančnega okvira že leta 2016; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da morajo biti pogajanja končana na takšen način, da se institucijam omogoči načrtovanje začetka veljavnosti novega večletnega finančnega okvira že leta 2016;

| 18. | meni, da se o podaljšanju in prilagoditvi trenutnega večletnega finančnega okvira lahko razmisli pri opravljanju vmesnega pregleda leta 2010; |
| --- | --- |

18.

meni, da se o podaljšanju in prilagoditvi trenutnega večletnega finančnega okvira lahko razmisli pri opravljanju vmesnega pregleda leta 2010;

Prilagodljivost

| 19. | poudarja, da je zaradi pravno zavezujoče narave VFO potrebno bolj kot kdajkoli uvesti večjo prilagodljivost, da bi Uniji omogočili dovolj prožno in učinkovito odzivanje na nepredvidene izzive tako v Uniji kot zunaj nje; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je zaradi pravno zavezujoče narave VFO potrebno bolj kot kdajkoli uvesti večjo prilagodljivost, da bi Uniji omogočili dovolj prožno in učinkovito odzivanje na nepredvidene izzive tako v Uniji kot zunaj nje;

| 20. | opozarja na dejstvo, da Lizbonska pogodba predvideva razširitev zgornjih meja in drugih določb VFO, ki ustrezajo preteklemu letu, če novi VFO ne bo sprejet pred potekom prejšnjega; meni, da to predstavlja dodatno utemeljitev za večjo prilagodljivost; |
| --- | --- |

20.

opozarja na dejstvo, da Lizbonska pogodba predvideva razširitev zgornjih meja in drugih določb VFO, ki ustrezajo preteklemu letu, če novi VFO ne bo sprejet pred potekom prejšnjega; meni, da to predstavlja dodatno utemeljitev za večjo prilagodljivost;

| 21. | s tem v zvezi poudarja pomen okrepitve mehanizmov prilagodljivosti v okviru in med posameznimi postavkami na eni strani, ter prek posebnih instrumentov prilagodljivosti, ki se lahko uporabijo zunaj zgornjih meja na drugi strani; |
| --- | --- |

21.

s tem v zvezi poudarja pomen okrepitve mehanizmov prilagodljivosti v okviru in med posameznimi postavkami na eni strani, ter prek posebnih instrumentov prilagodljivosti, ki se lahko uporabijo zunaj zgornjih meja na drugi strani;

| 22. | opozarja, da bo Odbor za proračun podal mnenje o teh vprašanjih pri sprejetju svojega poročila o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da bo Odbor za proračun podal mnenje o teh vprašanjih pri sprejetju svojega poročila o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013;

Prehod iz medinstitucionalnega sporazuma v VFO

| 23. | opozarja, da je treba pravočasno pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe doseči soglasje med institucijami o načinu prehoda iz sedanjega medinstitucionalnega sporazuma v VFO, ki je vsebovan v zakonodajnem aktu, kot določa Lizbonska pogodba; ponovno opozarja, da je za pregled osnutkov zakonodajnih aktov v nacionalnih parlamentih potrebno obdobje osmih tednov; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da je treba pravočasno pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe doseči soglasje med institucijami o načinu prehoda iz sedanjega medinstitucionalnega sporazuma v VFO, ki je vsebovan v zakonodajnem aktu, kot določa Lizbonska pogodba; ponovno opozarja, da je za pregled osnutkov zakonodajnih aktov v nacionalnih parlamentih potrebno obdobje osmih tednov;

| 24. | s tem v zvezi meni, da bo treba doseči soglasje glede porazdelitve določb, ki jih sedaj vsebuje medinstitucionalni sporazum, in ki morajo preiti v VFO in bodo vključene v prihodnjo finančno uredbo oziroma bodo, po potrebi, upravičile ohranitev medinstitucionalnega sporazuma - ki bi bil po možnosti obogaten z novimi določbami - o proračunskem sodelovanju; opozarja, da mora delitev določb iz sedanjega medinstitucionalnega sporazuma upoštevati merila, ki jih določa sama Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

24.

s tem v zvezi meni, da bo treba doseči soglasje glede porazdelitve določb, ki jih sedaj vsebuje medinstitucionalni sporazum, in ki morajo preiti v VFO in bodo vključene v prihodnjo finančno uredbo oziroma bodo, po potrebi, upravičile ohranitev medinstitucionalnega sporazuma - ki bi bil po možnosti obogaten z novimi določbami - o proračunskem sodelovanju; opozarja, da mora delitev določb iz sedanjega medinstitucionalnega sporazuma upoštevati merila, ki jih določa sama Lizbonska pogodba;

Letni proračunski postopek

| 25. | pozdravlja odpravo ločevanja med obveznimi in neobveznimi odhodki, zaradi česar ima sedaj Parlament pravico odločanja o vseh izdatkih Unije pod enakimi pogoji kot Svet; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja odpravo ločevanja med obveznimi in neobveznimi odhodki, zaradi česar ima sedaj Parlament pravico odločanja o vseh izdatkih Unije pod enakimi pogoji kot Svet;

| 26. | poudarja, da odprava ločevanja med obveznimi in neobveznimi odhodki ni v nasprotju z obveznostmi Unije, da spoštuje finančne obveznosti, in pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba priznava, da Parlament, Svet in Komisija zagotovijo, da so Uniji „na voljo finančna sredstva, ki ji omogočajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih strani“ (8); |
| --- | --- |

26.

poudarja, da odprava ločevanja med obveznimi in neobveznimi odhodki ni v nasprotju z obveznostmi Unije, da spoštuje finančne obveznosti, in pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba priznava, da Parlament, Svet in Komisija zagotovijo, da so Uniji „na voljo finančna sredstva, ki ji omogočajo izpolnjevanje njenih pravnih obveznosti do tretjih strani“ (8);

| 27. | ugotavlja, da morajo spremembe letnega proračunskega postopka služiti njegovi poenostavitvi z določitvijo ene obravnave za vsako institucijo ter z uvedbo številnih določb, ki bodo namenjene omogočanju doseganja soglasja med obema vejama proračunskega organa; poudarja, da morajo te spremembe privesti do zmanjšanja birokracije; |
| --- | --- |

27.

ugotavlja, da morajo spremembe letnega proračunskega postopka služiti njegovi poenostavitvi z določitvijo ene obravnave za vsako institucijo ter z uvedbo številnih določb, ki bodo namenjene omogočanju doseganja soglasja med obema vejama proračunskega organa; poudarja, da morajo te spremembe privesti do zmanjšanja birokracije;

Vloga Komisije

| 28. | poudarja okrepitev vloge, dodeljene Komisiji, ki pridobi pravico do pobude na proračunskem področju in lahko spremeni svoj predlog proračuna vse do trenutka, ko se ne skliče Spravni odbor; |
| --- | --- |

28.

poudarja okrepitev vloge, dodeljene Komisiji, ki pridobi pravico do pobude na proračunskem področju in lahko spremeni svoj predlog proračuna vse do trenutka, ko se ne skliče Spravni odbor;

| 29. | pozdravlja dejstvo, da pogodba prav tako priznava, da Komisija med delom Spravnega odbora prevzame vse potrebne pobude za uskladitev stališč Parlamenta in Sveta, in jo poziva, naj v celoti prevzame svojo vlogo posrednice med Parlamentom in Svetom, da se doseže soglasje; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejstvo, da pogodba prav tako priznava, da Komisija med delom Spravnega odbora prevzame vse potrebne pobude za uskladitev stališč Parlamenta in Sveta, in jo poziva, naj v celoti prevzame svojo vlogo posrednice med Parlamentom in Svetom, da se doseže soglasje;

Popolnoma nov pristop

| 30. | opozarja, da novi postopek vsebuje le eno obravnavo predloga proračuna v vsaki instituciji; poudarja, da novi postopek z eno obravnavo institucijam dejansko več ne omogoča prilagoditve njihovega stališča v drugi obravnavi, kot je bilo to mogoče prej; je torej prepričan, da bo postopek zahteval, da Parlament v zgodnji fazi natančno opredeli svoje politične prednostne naloge in v skladu s tem spremeni svoj operativni pristop in organizacijo, ki omogočata doseganje vseh zastavljenih ciljev; |
| --- | --- |

30.

opozarja, da novi postopek vsebuje le eno obravnavo predloga proračuna v vsaki instituciji; poudarja, da novi postopek z eno obravnavo institucijam dejansko več ne omogoča prilagoditve njihovega stališča v drugi obravnavi, kot je bilo to mogoče prej; je torej prepričan, da bo postopek zahteval, da Parlament v zgodnji fazi natančno opredeli svoje politične prednostne naloge in v skladu s tem spremeni svoj operativni pristop in organizacijo, ki omogočata doseganje vseh zastavljenih ciljev;

| 31. | opozarja, da mora ta obravnava potrditi politične prednostne naloge Parlamenta in mu tudi omogočati doseganje soglasja s Svetom, ko Spravni odbor zaključi delo (ali, da ponovno glasuje o svojih predlogih sprememb z veliko večino, če z besedilom, ki ga pripravi Spravni odbor, Parlament soglaša, Svet pa ga zavrne); |
| --- | --- |

31.

opozarja, da mora ta obravnava potrditi politične prednostne naloge Parlamenta in mu tudi omogočati doseganje soglasja s Svetom, ko Spravni odbor zaključi delo (ali, da ponovno glasuje o svojih predlogih sprememb z veliko večino, če z besedilom, ki ga pripravi Spravni odbor, Parlament soglaša, Svet pa ga zavrne);

| 32. | s tem v zvezi poudarja, da je treba ohraniti pragmatičen časovni razpored, ki je podoben sedanjemu, ter zahteva pravočasno uporabo usklajevalnih mehanizmov; opozarja, da je uvedba neformalnih mehanizmov dialoga med institucijami bistvenega pomena za lažje doseganje soglasja pred začetkom postopka koz tudi med njim; |
| --- | --- |

32.

s tem v zvezi poudarja, da je treba ohraniti pragmatičen časovni razpored, ki je podoben sedanjemu, ter zahteva pravočasno uporabo usklajevalnih mehanizmov; opozarja, da je uvedba neformalnih mehanizmov dialoga med institucijami bistvenega pomena za lažje doseganje soglasja pred začetkom postopka koz tudi med njim;

| 33. | prepričan je, da bo Lizbonska pogodba okrepila pristojnosti Parlamenta, če bo ta lahko učinkovito obvladoval tesen časovni razpored in povečano potrebo po načrtovanju vnaprej, ki sledi z novim postopkom; |
| --- | --- |

33.

prepričan je, da bo Lizbonska pogodba okrepila pristojnosti Parlamenta, če bo ta lahko učinkovito obvladoval tesen časovni razpored in povečano potrebo po načrtovanju vnaprej, ki sledi z novim postopkom;

| 34. | meni, da bo v prihodnje resolucija Parlamenta pred prvim spravnim sestankom imela večji pomen, saj bo Parlamentu omogočala, da bo formalno izrazil proračunske prednostne naloge za prihodnje proračunsko leto, brez pogojenosti s taktičnimi premisleki, ki izhajajo iz stališča Sveta o predlogu proračuna; meni, da bo omenjena resolucija tako omogočila drugim institucijam, da jasno vidijo prednostne naloge Parlamenta pred medinstitucionalnimi pogajanji; dodaja, da bo to Parlamentu zagotovilo tudi priložnost za predstavitev izhodiščnih smernic o pilotnih projektih in pripravljalnih ukrepih; |
| --- | --- |

34.

meni, da bo v prihodnje resolucija Parlamenta pred prvim spravnim sestankom imela večji pomen, saj bo Parlamentu omogočala, da bo formalno izrazil proračunske prednostne naloge za prihodnje proračunsko leto, brez pogojenosti s taktičnimi premisleki, ki izhajajo iz stališča Sveta o predlogu proračuna; meni, da bo omenjena resolucija tako omogočila drugim institucijam, da jasno vidijo prednostne naloge Parlamenta pred medinstitucionalnimi pogajanji; dodaja, da bo to Parlamentu zagotovilo tudi priložnost za predstavitev izhodiščnih smernic o pilotnih projektih in pripravljalnih ukrepih;

| 35. | opozarja, da bodo te prednostne naloge tudi zelo koristne za Parlament kot smernice za obravnavo predloga proračuna in za mandat njegove delegacije pri pogajanjih v Spravnem odboru; |
| --- | --- |

35.

opozarja, da bodo te prednostne naloge tudi zelo koristne za Parlament kot smernice za obravnavo predloga proračuna in za mandat njegove delegacije pri pogajanjih v Spravnem odboru;

| 36. | poudarja pomen priprave tristranskega pogovora v juliju, da bi vsaki instituciji omogočili jasen vpogled v prednostne naloge drugih strani, in Parlamentu, da bo druge institucije seznanil z vsebino julijske resolucije o predlogu proračuna; |
| --- | --- |

36.

poudarja pomen priprave tristranskega pogovora v juliju, da bi vsaki instituciji omogočili jasen vpogled v prednostne naloge drugih strani, in Parlamentu, da bo druge institucije seznanil z vsebino julijske resolucije o predlogu proračuna;

| 37. | poudarja politično vrednost vzpostavitve (ob spoštovanju pristojnosti vsake strani) poglobljenega dialoga sodelujočih odborov nacionalnih parlamentov o predlogu proračuna in prednostnih nalogah Parlamenta za letni proračunski postopek; |
| --- | --- |

37.

poudarja politično vrednost vzpostavitve (ob spoštovanju pristojnosti vsake strani) poglobljenega dialoga sodelujočih odborov nacionalnih parlamentov o predlogu proračuna in prednostnih nalogah Parlamenta za letni proračunski postopek;

Spravni odbor

| 38. | poudarja pomen, ki ga bo imel Spravni odbor v prihodnosti kot organ, ki bo reševal politična razhajanja med obema vejama proračunskega organa; opozarja, da bo ta odbor imel nalogo v enaindvajsetih dnevih doseči soglasje o kompromisnem besedilu, ki bo začelo veljati, če ga proračunski organ ne bo zavrnil; meni, da je treba zagotoviti, da bodo odbor sestavljali člani iz najvišje politične ravni; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen, ki ga bo imel Spravni odbor v prihodnosti kot organ, ki bo reševal politična razhajanja med obema vejama proračunskega organa; opozarja, da bo ta odbor imel nalogo v enaindvajsetih dnevih doseči soglasje o kompromisnem besedilu, ki bo začelo veljati, če ga proračunski organ ne bo zavrnil; meni, da je treba zagotoviti, da bodo odbor sestavljali člani iz najvišje politične ravni;

| 39. | pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba Parlamentu daje odločilno vlogo na koncu postopka, in sicer:






  — | besedilo Spravnega odbora („skupni predlog“) se ne bo upoštevalo kot sprejeto, če bo temu Parlament nasprotoval (z večino svojih članov); |
| --- | --- | --- |

39.

pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba Parlamentu daje odločilno vlogo na koncu postopka, in sicer:

—

besedilo Spravnega odbora („skupni predlog“) se ne bo upoštevalo kot sprejeto, če bo temu Parlament nasprotoval (z večino svojih članov);

| — | če Svet skupni predlog zavrne, medtem ko ga Parlament odobri, začne veljati kot tak, ali pa lahko Parlament potrdi predloge sprememb, ki jih je sprejel ob obravnavi predloga proračuna, s kvalificirano večino (večina članov in več kot tri petine oddanih glasov); |
| --- | --- |

—

če Svet skupni predlog zavrne, medtem ko ga Parlament odobri, začne veljati kot tak, ali pa lahko Parlament potrdi predloge sprememb, ki jih je sprejel ob obravnavi predloga proračuna, s kvalificirano večino (večina članov in več kot tri petine oddanih glasov);

| 40. | poudarja, da bi bilo zaželeno, da delegaciji Parlamenta v Spravnem odboru predseduje predsednik Odbora za proračun, in da poleg članov tega odbora, po potrebi in brez poseganja v politično naravo imenovanja članov političnih skupin, vključuje člane specializiranih parlamentarnih odborov v primerih, ko je predmet pogajanj določeno vprašanje z njihovega področja pristojnosti; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da bi bilo zaželeno, da delegaciji Parlamenta v Spravnem odboru predseduje predsednik Odbora za proračun, in da poleg članov tega odbora, po potrebi in brez poseganja v politično naravo imenovanja članov političnih skupin, vključuje člane specializiranih parlamentarnih odborov v primerih, ko je predmet pogajanj določeno vprašanje z njihovega področja pristojnosti;

| 41. | poziva Svet, naj hitro doseže soglasje s Parlamentom glede načina delovanja Spravnega odbora; |
| --- | --- |

41.

poziva Svet, naj hitro doseže soglasje s Parlamentom glede načina delovanja Spravnega odbora;

| 42. | meni, da se mora Spravni odbor sestati najmanj dvakrat na najvišji politični ravni, če je to potrebno za doseganje soglasja, pred sestanki pa morajo potekati pripravljalni politični trialogi v tradicionalni obliki; opozarja, da morajo predstavniki Sveta na teh sestankih imeti politični mandat za pogajanja; |
| --- | --- |

42.

meni, da se mora Spravni odbor sestati najmanj dvakrat na najvišji politični ravni, če je to potrebno za doseganje soglasja, pred sestanki pa morajo potekati pripravljalni politični trialogi v tradicionalni obliki; opozarja, da morajo predstavniki Sveta na teh sestankih imeti politični mandat za pogajanja;

| 43. | predlaga, da ta dela opravi medinstitucionalna pripravljalna skupina, ki jo sestavljajo glavni poročevalec s predstavniki političnih skupin za Parlament, ter stalni predstavnik države, ki predseduje Uniji, in ki jih lahko spremljata predstavnika ostalih predsedstev iz trojke; |
| --- | --- |

43.

predlaga, da ta dela opravi medinstitucionalna pripravljalna skupina, ki jo sestavljajo glavni poročevalec s predstavniki političnih skupin za Parlament, ter stalni predstavnik države, ki predseduje Uniji, in ki jih lahko spremljata predstavnika ostalih predsedstev iz trojke;

| 44. | opozarja tudi, da morajo institucije doseči soglasje o sestavi sekretariata odbora, ki ga morajo po vsej verjetnosti sestavljati uradniki obeh vej proračunskega organa, ki jim pomaga Komisija; |
| --- | --- |

44.

opozarja tudi, da morajo institucije doseči soglasje o sestavi sekretariata odbora, ki ga morajo po vsej verjetnosti sestavljati uradniki obeh vej proračunskega organa, ki jim pomaga Komisija;

Kmetijske zadeve

| 45. | želi opozoriti na dejstvo, da pravilo, po katerem Komisija po sklicu usklajevalnega odbora ne more več spremeniti svojega osnutka proračuna, ne omogoča več uporabe običajnega jesenskega pisnega predloga spremembe, ki bi obravnavala posodobljene napovedi za kmetijsko politiko in njihove proračunske posledice; meni, da bi bil v takem primeru najprimernejši postopek, po katerem Komisija predloži posebni predlog spremembe proračuna („sprememba proračuna za kmetijstvo“), če je to potrebno, ko so že vsi ostali kmetijski podatki dokončno določeni; |
| --- | --- |

45.

želi opozoriti na dejstvo, da pravilo, po katerem Komisija po sklicu usklajevalnega odbora ne more več spremeniti svojega osnutka proračuna, ne omogoča več uporabe običajnega jesenskega pisnega predloga spremembe, ki bi obravnavala posodobljene napovedi za kmetijsko politiko in njihove proračunske posledice; meni, da bi bil v takem primeru najprimernejši postopek, po katerem Komisija predloži posebni predlog spremembe proračuna („sprememba proračuna za kmetijstvo“), če je to potrebno, ko so že vsi ostali kmetijski podatki dokončno določeni;

Odnosi z zakonodajno oblastjo

| 46. | poudarja, da vzporednost med razširitvijo proračunskih pooblastil Parlamenta na vse odhodke Unije in skorajšnjo posplošitvijo postopka soodločanja v zakonodajnih zadevah poziva k večjemu upoštevanju proračunske razsežnosti zakonodajne dejavnosti; meni, da je treba zaradi tega nujno okrepiti sodelovanje med Odborom za proračun in sektorskimi odbori, da se pozorno upošteva vpliv zakonodajne dejavnosti Parlamenta na finančne zadeve, še posebej kar zadeva učinek na večletni finančni okvir in letni proračun; v zvezi s tem predlaga, da morajo odbori za zakonodajno usklajevanje pri zadevah s finančnim učinkom vključiti člana iz Odbora za proračun; v zvezi s tem opozarja na delo delovne skupine za parlamentarno reformo, še zlasti kar zadeva posebne oblike sodelovanja med parlamentarnimi odbori, ki so navedene v tretjem vmesnem poročilu; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da vzporednost med razširitvijo proračunskih pooblastil Parlamenta na vse odhodke Unije in skorajšnjo posplošitvijo postopka soodločanja v zakonodajnih zadevah poziva k večjemu upoštevanju proračunske razsežnosti zakonodajne dejavnosti; meni, da je treba zaradi tega nujno okrepiti sodelovanje med Odborom za proračun in sektorskimi odbori, da se pozorno upošteva vpliv zakonodajne dejavnosti Parlamenta na finančne zadeve, še posebej kar zadeva učinek na večletni finančni okvir in letni proračun; v zvezi s tem predlaga, da morajo odbori za zakonodajno usklajevanje pri zadevah s finančnim učinkom vključiti člana iz Odbora za proračun; v zvezi s tem opozarja na delo delovne skupine za parlamentarno reformo, še zlasti kar zadeva posebne oblike sodelovanja med parlamentarnimi odbori, ki so navedene v tretjem vmesnem poročilu;

| 47. | poleg tega poudarja, da Lizbonska pogodba na vse institucije Unije razširja obveznost upoštevanja proračunske discipline; poudarja, da Poslovnik Parlamenta že predvideva posebni postopek, ki zagotavlja, da se to načelo spoštuje; meni, da bo ta postopek treba spremeniti tako, da bo postal bolj operativen in učinkovit; |
| --- | --- |

47.

poleg tega poudarja, da Lizbonska pogodba na vse institucije Unije razširja obveznost upoštevanja proračunske discipline; poudarja, da Poslovnik Parlamenta že predvideva posebni postopek, ki zagotavlja, da se to načelo spoštuje; meni, da bo ta postopek treba spremeniti tako, da bo postal bolj operativen in učinkovit;

Finančna uredba

| 48. | pozdravlja dejstvo, da bo finančna uredba postala uredba, ki jo Parlament in Svet sprejmeta v rednem zakonodajnem postopku (soodločanje), po mnenju Računskega sodišča; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja dejstvo, da bo finančna uredba postala uredba, ki jo Parlament in Svet sprejmeta v rednem zakonodajnem postopku (soodločanje), po mnenju Računskega sodišča;

| 49. | poudarja, da Lizbonska pogodba vsebuje glavne določbe za razlikovanje med določbami veljavnega medinstitucionalnega sporazuma, ki jih je treba ohraniti v prihodnjem medinstitucionalnem sporazumu, in tistimi, ki jih je treba vključiti v večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da Lizbonska pogodba vsebuje glavne določbe za razlikovanje med določbami veljavnega medinstitucionalnega sporazuma, ki jih je treba ohraniti v prihodnjem medinstitucionalnem sporazumu, in tistimi, ki jih je treba vključiti v večletni finančni okvir;

| 50. | vendar ugotavlja, da mora finančna uredba vključevati vse določbe, ki so potrebne za določanje postopka v skladu z določbami pogodbe (9); meni, da bi ta formulacija zajemala delovanje Spravnega odbora, sprožilni mehanizem in seveda tudi posodobitev določb finančne uredbe, na katere neposredno vplivajo spremembe, ki jih uvaja Lizbonska pogodba (na primer odprava razlikovanja med obveznimi in neobveznimi odhodki, novi postopek soodločanja za prenose, itd.); |
| --- | --- |

50.

vendar ugotavlja, da mora finančna uredba vključevati vse določbe, ki so potrebne za določanje postopka v skladu z določbami pogodbe (9); meni, da bi ta formulacija zajemala delovanje Spravnega odbora, sprožilni mehanizem in seveda tudi posodobitev določb finančne uredbe, na katere neposredno vplivajo spremembe, ki jih uvaja Lizbonska pogodba (na primer odprava razlikovanja med obveznimi in neobveznimi odhodki, novi postopek soodločanja za prenose, itd.);

| 51. | meni, da je bistvenega pomena, da institucije pravočasno dosežejo politični sporazum glede teh vprašanj, da bodo lahko, ko začne veljati Lizbonska pogodba, potrebne spremembe finančne uredbe hitro vpeljane v skladu z novim postopkom, in po potrebi predvidijo začasne določbe, ki bodo omogočale gladko nadaljevanje proračunskega postopka; |
| --- | --- |

51.

meni, da je bistvenega pomena, da institucije pravočasno dosežejo politični sporazum glede teh vprašanj, da bodo lahko, ko začne veljati Lizbonska pogodba, potrebne spremembe finančne uredbe hitro vpeljane v skladu z novim postopkom, in po potrebi predvidijo začasne določbe, ki bodo omogočale gladko nadaljevanje proračunskega postopka;

| 52. | poziva Komisijo, naj pravočasno pripravi predlog, ki Parlamentu in Svetu omogoča doseganje sporazuma o uporabi tega razlikovanja iz odstavka 49 v vsebini veljavnega medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj pravočasno pripravi predlog, ki Parlamentu in Svetu omogoča doseganje sporazuma o uporabi tega razlikovanja iz odstavka 49 v vsebini veljavnega medinstitucionalnega sporazuma;

| 53. | poudarja, da se te prilagoditve finančne uredbe ne sme v nobenem primeru zamenjati z revizijo tega dokumenta, ki se izvaja vsake tri leta in je predvidena za leto 2010; |
| --- | --- |

53.

poudarja, da se te prilagoditve finančne uredbe ne sme v nobenem primeru zamenjati z revizijo tega dokumenta, ki se izvaja vsake tri leta in je predvidena za leto 2010;

Vpliv institucionalnih sprememb in novih pristojnosti Unije na proračun

| 54. | ugotavlja da bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe vplival tudi na proračun Unije, kar zadeva inovacije, ki jih uvaja na institucionalni ravni, zlasti na povišanje statusa Evropskega sveta kot institucije, ki ga spremlja vzpostavitev stalnega predsedstva ter oblikovanje mesta visokega predstavnika in evropske službe za zunanjepolitično delovanje, ki bo podpirala delovanje visokega predstavnika; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja da bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe vplival tudi na proračun Unije, kar zadeva inovacije, ki jih uvaja na institucionalni ravni, zlasti na povišanje statusa Evropskega sveta kot institucije, ki ga spremlja vzpostavitev stalnega predsedstva ter oblikovanje mesta visokega predstavnika in evropske službe za zunanjepolitično delovanje, ki bo podpirala delovanje visokega predstavnika;

| 55. | ponavlja svojo namero o celovitem izvajanju proračunskih pristojnosti v zvezi s temi institucionalnimi novostmi in poudarja pomen pravočasnega doseganja političnega sporazuma s Svetom o financiranju Evropskega sveta, in zlasti njegovega stalnega predsedstva, pa tudi financiranja prihodnje evropske službe za zunanjepolitično delovanje; poudarja, da mora financiranje te službe v celoti ostati pod nadzorom proračunskega organa; |
| --- | --- |

55.

ponavlja svojo namero o celovitem izvajanju proračunskih pristojnosti v zvezi s temi institucionalnimi novostmi in poudarja pomen pravočasnega doseganja političnega sporazuma s Svetom o financiranju Evropskega sveta, in zlasti njegovega stalnega predsedstva, pa tudi financiranja prihodnje evropske službe za zunanjepolitično delovanje; poudarja, da mora financiranje te službe v celoti ostati pod nadzorom proračunskega organa;

| 56. | poudarja, da Lizbonska pogodba v okviru skupne zunanje in varnostne politike in skupne varnostne in obrambne politike predvideva vzpostavitev novih postopkov za zagotovitev hitrega dostopa do proračuna Unije in oblikovanje zagonskega sklada, ki bo oskrbovan iz prispevkov držav članic; kljub temu poudarja, da bi se morali praviloma vsi zunanji ukrepi Unije financirati iz odobrenih proračunskih sredstev Skupnosti in samo izjemoma – v nujnih primerih – iz prispevkov izven proračuna Unije; |
| --- | --- |

56.

poudarja, da Lizbonska pogodba v okviru skupne zunanje in varnostne politike in skupne varnostne in obrambne politike predvideva vzpostavitev novih postopkov za zagotovitev hitrega dostopa do proračuna Unije in oblikovanje zagonskega sklada, ki bo oskrbovan iz prispevkov držav članic; kljub temu poudarja, da bi se morali praviloma vsi zunanji ukrepi Unije financirati iz odobrenih proračunskih sredstev Skupnosti in samo izjemoma – v nujnih primerih – iz prispevkov izven proračuna Unije;

| 57. | ugotavlja, da bo Lizbonska pogodba imela tudi finančni vpliv, sicer omejen, zaradi novih posebnih pristojnosti, ki jih je pridobila Unija; navaja, da je pripravljen analizirati, ko bo za to čas, dejanske posledice izvajanja teh novih pristojnosti; meni, da se teh pristojnosti zagotovo ne bo izvajalo naenkrat in ne takoj po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, temveč postopoma, ko bodo pripravljeni zadevni zakonodajni predlogi; vendar meni, da se njihovo financiranje ne sme izvajati na škodo financiranja aktualnih dejavnosti Unije; |
| --- | --- |

57.

ugotavlja, da bo Lizbonska pogodba imela tudi finančni vpliv, sicer omejen, zaradi novih posebnih pristojnosti, ki jih je pridobila Unija; navaja, da je pripravljen analizirati, ko bo za to čas, dejanske posledice izvajanja teh novih pristojnosti; meni, da se teh pristojnosti zagotovo ne bo izvajalo naenkrat in ne takoj po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, temveč postopoma, ko bodo pripravljeni zadevni zakonodajni predlogi; vendar meni, da se njihovo financiranje ne sme izvajati na škodo financiranja aktualnih dejavnosti Unije;

Usklajevanje z nacionalnimi proračuni

| 58. | želi povabiti nacionalne parlamente, naj vsako leto sodelujejo v skupni javni razpravi o usmeritvah nacionalnih proračunskih politik in proračunske politike Skupnosti, pred obravnavo zadevnih predlogov proračuna, da bi tako od samega začetka vzpostavili okvir za skupni razmislek o usklajevanju nacionalnih politik držav članic, tudi ob upoštevanju prispevka Skupnosti; |
| --- | --- |

58.

želi povabiti nacionalne parlamente, naj vsako leto sodelujejo v skupni javni razpravi o usmeritvah nacionalnih proračunskih politik in proračunske politike Skupnosti, pred obravnavo zadevnih predlogov proračuna, da bi tako od samega začetka vzpostavili okvir za skupni razmislek o usklajevanju nacionalnih politik držav članic, tudi ob upoštevanju prispevka Skupnosti;

| 59. | ugotavlja, da bi letna objava nacionalnih in morebitnih regionalnih proračunskih sredstev vsake od držav članic, ki prispevajo k uresničitvi glavnih ciljev Unije, prispevala koristno pojasnilo za odločitev o razporeditvi odhodkov iz proračuna Unije v zvezi s temi cilji; |
| --- | --- |

59.

ugotavlja, da bi letna objava nacionalnih in morebitnih regionalnih proračunskih sredstev vsake od držav članic, ki prispevajo k uresničitvi glavnih ciljev Unije, prispevala koristno pojasnilo za odločitev o razporeditvi odhodkov iz proračuna Unije v zvezi s temi cilji;

*

* *

| 60. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

60.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL C 61 E, 10.3.2004, str. 143.

(3)  UL C 27 E, 31.1.2008, str. 214.

(4)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 373.

(5)  Člen 312(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(6)  Poročilo z dne 18. marca 2009 o vplivu Lizbonske pogodbe na razvoj institucionalnega ravnotežja v Evropski uniji (A6-0142/2009).

(7)  V skladu z modelom, ki ga opisuje tabela poročila Odbora za proračun z dne 26. februarja 2009 o vmesnem pregledu finančnega okvira za obdobje 2007-2013 (A6-0110/2009):

| Leto | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Predlog proračuna | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |

Leto

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Predlog proračuna

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

| Zakonodajno obdobje | 2004 / 2009 | 2009 / 2014 | 2014 / 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| VFO | Pregled za obdobje 2007 / 2013 | 2013 / 2016 | 2017 / 2021 |

Zakonodajno obdobje

2004 / 2009

2009 / 2014

2014 / 2019

VFO

Pregled za obdobje 2007 / 2013

2013 / 2016

2017 / 2021

(8)  Člen 323 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

(9)  V skladu s členom 322(1)(a) Pogodbe o delovanje Evropske unije, mora vključevati „finančna pravila, ki določajo zlasti načine za pripravo in izvrševanje proračuna“.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/54 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/54

---

Četrtek, 7. maja 2009Razmere v Moldaviji

P6_TA(2009)0384

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o razmerah v Republiki Moldaviji

2010/C 212 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Republiki Moldaviji, zlasti resolucije z dne 24. februarja 2005 o parlamentarnih volitvah v Moldaviji (1) ter resolucij o evropski sosedski politiki in črnomorskem regionalnem sodelovanju,

ob upoštevanju končne izjave in priporočil seje odbora za parlamentarno sodelovanje EU-Republika Moldavija z dne 22. in 23. oktobra 2008,

ob upoštevanju strateškega dokumenta Komisije iz leta 2004, vključno s poročilom o Republiki Moldaviji,

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo, ki je bil podpisan 28. novembra 1994 in je začel veljati 1. julija 1998,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2008 o vzhodnem partnerstvu (KOM(2008)0823),

ob upoštevanju pomoči, ki jo je Evropska unija zagotovila Republiki Moldaviji v okviru evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta (ESPI), vključno s projektom o podpori za volitve v Republiki Moldaviji, s katerim je bila zagotovljena finančna pomoč za svobodne in pravične volitve v tej državi,

ob upoštevanju akcijskega načrta Evropske unije in Republike Moldavije v okviru evropske sosedske politike, ki ga je sprejel Svet za sodelovanje med EU in Moldavijo na sedmem srečanju 22. februarja 2005, ter letnega poročila o napredku za Republiko Moldavijo,

ob upoštevanju sporazuma o poenostavitvi vizumskih postopkov med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo, podpisanega leta 2007,

ob upoštevanju izjave o predhodnih ugotovitvah in sklepih mednarodne misije za opazovanje volitev v Republiki Moldaviji za parlamentarne volitve z dne 5. aprila 2009 in povolilnega poročila Urada za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) za obdobje od 6. do 17. aprila 2009,

ob upoštevanju skupne izjave francoskega, češkega in švedskega ministra za zunanje zadeve o razmerah v Republiki Moldaviji z dne 9. aprila 2009,

ob upoštevanju izjav predsedstva Evropske unije o razmerah v Republiki Moldaviji z dne 7. in 8. aprila 2009,

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 27. in 28. aprila 2009 ter izmenjave mnenj o tej temi s predsedstvom Evropske unije, ki je 28. aprila 2009 potekala v odboru Evropskega parlamenta za zunanje zadeve,

ob upoštevanju izjav visokega predstavnika Evropske unije za skupno zunanjo in varnostno politiko Javierja Solane o razmerah v Republiki Moldaviji z dne 7. in 11. aprila 2009,

ob upoštevanju izjav komisarke za zunanje odnose Benite Ferrero-Waldner o razmerah v Republiki Moldaviji z dne 6., 7. in 11. aprila 2009,

ob upoštevanju izjave področne skupine ZN v Republiki Moldaviji z dne 12. aprila 2009,

ob upoštevanju resolucije Sveta Evrope št. 1280 z dne 24. aprila 2002,

ob upoštevanju memoranduma o Moldaviji organizacije Amnesty International z dne 17. aprila 2009 o razmerah v Republiki Moldaviji med dogodki 7. aprila 2009 in po njih,

ob upoštevanju poročila ad hoc delegacije Parlamenta v Republiki Moldaviji, ki je državo obiskala od 26. do 29. aprila 2009,

ob upoštevanju člena 103(4) svojega Poslovnika,

| A. | ker evropska sosedska politika in vzhodno partnerstvo, ki se bo v kratkem začelo, priznavata, da se Republika Moldavija prizadeva približati Evropi in da je Moldavija pomembna kot država z globokimi zgodovinskimi, kulturnimi in gospodarskimi vezmi z državami članicami Evropske unije, |
| --- | --- |

A.

ker evropska sosedska politika in vzhodno partnerstvo, ki se bo v kratkem začelo, priznavata, da se Republika Moldavija prizadeva približati Evropi in da je Moldavija pomembna kot država z globokimi zgodovinskimi, kulturnimi in gospodarskimi vezmi z državami članicami Evropske unije,

| B. | ker je cilj akcijskega načrta Evropske unije in Republike Moldavije spodbuditi politično in institucionalno reformo v tej državi, med drugim na področju demokracije in človekovih pravic, pravne države, neodvisnosti sodstva ter svobode medijev, pa tudi dobrih sosedskih odnosov, |
| --- | --- |

B.

ker je cilj akcijskega načrta Evropske unije in Republike Moldavije spodbuditi politično in institucionalno reformo v tej državi, med drugim na področju demokracije in človekovih pravic, pravne države, neodvisnosti sodstva ter svobode medijev, pa tudi dobrih sosedskih odnosov,

| C. | ker je za junij 2009 zastavljen cilj, da se v Svetu za sodelovanje med EU in Republiko Moldavijo začnejo pogajanja o novem sporazumu med Moldavijo in EU, |
| --- | --- |

C.

ker je za junij 2009 zastavljen cilj, da se v Svetu za sodelovanje med EU in Republiko Moldavijo začnejo pogajanja o novem sporazumu med Moldavijo in EU,

| D. | ker je Republika Moldavija članica Sveta Evrope in OVSE, s čimer se je zavezala k resničnemu uveljavljanju demokracije in spoštovanja človekovih pravic, pa tudi k boju proti mučenju, trpinčenju in drugemu nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ter njihovemu preprečevanju, |
| --- | --- |

D.

ker je Republika Moldavija članica Sveta Evrope in OVSE, s čimer se je zavezala k resničnemu uveljavljanju demokracije in spoštovanja človekovih pravic, pa tudi k boju proti mučenju, trpinčenju in drugemu nečloveškemu in poniževalnemu ravnanju ter njihovemu preprečevanju,

| E. | ker so bile 5. aprila 2009 v Republiki Moldaviji parlamentarne volitve in ker jih je spremljala mednarodna misija za opazovanje volitev, sestavljena iz predstavnikov OVSE/ODIHR in Evropskega parlamenta, parlamentarne skupščine OVSE in parlamentarne skupščine Sveta Evrope, |
| --- | --- |

E.

ker so bile 5. aprila 2009 v Republiki Moldaviji parlamentarne volitve in ker jih je spremljala mednarodna misija za opazovanje volitev, sestavljena iz predstavnikov OVSE/ODIHR in Evropskega parlamenta, parlamentarne skupščine OVSE in parlamentarne skupščine Sveta Evrope,

| F. | ker je bila v predvolilnem obdobju izražena resna zaskrbljenost zaradi vladnega nadzora nad javnimi mediji, ustrahovanja in pregona opozicijskih voditeljev in zasebnih medijev ter zlorab upravnih virov v korist vladne stranke, |
| --- | --- |

F.

ker je bila v predvolilnem obdobju izražena resna zaskrbljenost zaradi vladnega nadzora nad javnimi mediji, ustrahovanja in pregona opozicijskih voditeljev in zasebnih medijev ter zlorab upravnih virov v korist vladne stranke,

| G. | ker od 500 000 do milijon Moldavijcev živi v tujini in ker je bilo moldavskim oblastem pred volitvami 5. aprila 2009 poslanih več pritožb, ki so jih podpisale številne nevladne organizacije in združenja Moldavijcev v diaspori, vključno s pritožbo iz februarja 2009, naslovljeno na predsednika Republike Moldavije, predsednika parlamenta in predsednika vlade, o ukrepih, zaradi katerih so bili Moldavijci v tujini prikrajšani za pravico, da bi volili, vendar so bile te pritožbe prezrte; ker je zelo malo Moldavijcev (22 000) volilo zunaj Republike Moldavije, |
| --- | --- |

G.

ker od 500 000 do milijon Moldavijcev živi v tujini in ker je bilo moldavskim oblastem pred volitvami 5. aprila 2009 poslanih več pritožb, ki so jih podpisale številne nevladne organizacije in združenja Moldavijcev v diaspori, vključno s pritožbo iz februarja 2009, naslovljeno na predsednika Republike Moldavije, predsednika parlamenta in predsednika vlade, o ukrepih, zaradi katerih so bili Moldavijci v tujini prikrajšani za pravico, da bi volili, vendar so bile te pritožbe prezrte; ker je zelo malo Moldavijcev (22 000) volilo zunaj Republike Moldavije,

| H. | ker so dejanske oblasti v Pridnestrju, ki se želi odcepiti, velikemu številu moldavskih državljanov preprečile sodelovanje na volitvah, |
| --- | --- |

H.

ker so dejanske oblasti v Pridnestrju, ki se želi odcepiti, velikemu številu moldavskih državljanov preprečile sodelovanje na volitvah,

| I. | ker je mednarodna misija za opazovanje volitev v svojih predhodnih ugotovitvah prišla do zaključka, da so bile volitve v skladu s številnimi mednarodnimi standardi in zavezami, vendar so potrebne nadaljnje izboljšave, s katerimi bi zagotovili, da bi volilni proces potekal brez neupravičenega administrativnega vmešavanja, in povečali zaupanje javnosti, |
| --- | --- |

I.

ker je mednarodna misija za opazovanje volitev v svojih predhodnih ugotovitvah prišla do zaključka, da so bile volitve v skladu s številnimi mednarodnimi standardi in zavezami, vendar so potrebne nadaljnje izboljšave, s katerimi bi zagotovili, da bi volilni proces potekal brez neupravičenega administrativnega vmešavanja, in povečali zaupanje javnosti,

| J. | ker so se opozicijske stranke in skupine Koalicija 2009 pritoževale, da je prišlo na volitvah 5. aprila 2009 do številnih nepravilnosti pri pripravi volilnih in dopolnilnih seznamov, štetju in tabeliranju, |
| --- | --- |

J.

ker so se opozicijske stranke in skupine Koalicija 2009 pritoževale, da je prišlo na volitvah 5. aprila 2009 do številnih nepravilnosti pri pripravi volilnih in dopolnilnih seznamov, štetju in tabeliranju,

| K. | ker je državna volilna komisija 21. aprila 2009 po ponovnem štetju objavila končni izid volitev, ki ga je ustavno sodišče 22. aprila 2009 potrdilo, |
| --- | --- |

K.

ker je državna volilna komisija 21. aprila 2009 po ponovnem štetju objavila končni izid volitev, ki ga je ustavno sodišče 22. aprila 2009 potrdilo,

| L. | ker so dogodke po volitvah zaznamovali nasilje, moldavska vlada pa je začela veliko akcijo ustrahovanja in nasilja, kar je porodilo dvom o zavezanosti moldavskih oblasti demokratičnim načelom in človekovim pravicam ter o zaupanju javnosti tem oblastem, |
| --- | --- |

L.

ker so dogodke po volitvah zaznamovali nasilje, moldavska vlada pa je začela veliko akcijo ustrahovanja in nasilja, kar je porodilo dvom o zavezanosti moldavskih oblasti demokratičnim načelom in človekovim pravicam ter o zaupanju javnosti tem oblastem,

| M. | ker so miroljubne proteste podžgali dvomi o poštenosti volitev ter nezaupanje javnim ustanovam, vključno s tistimi, ki so vodile volilni postopek, in ker so oblasti obžalovanja vredna dejanja nasilja ter vandalizma izkoristile za ustrahovanje civilne družbe, saj so se odzvale nasilno in pretirano ter nadalje omejile že tako krhke temeljne pravice in svoboščine moldavskih državljanov, |
| --- | --- |

M.

ker so miroljubne proteste podžgali dvomi o poštenosti volitev ter nezaupanje javnim ustanovam, vključno s tistimi, ki so vodile volilni postopek, in ker so oblasti obžalovanja vredna dejanja nasilja ter vandalizma izkoristile za ustrahovanje civilne družbe, saj so se odzvale nasilno in pretirano ter nadalje omejile že tako krhke temeljne pravice in svoboščine moldavskih državljanov,

| N. | ker je ugotovljeno, da je bilo aretiranih in pridržanih vsaj 310 oseb, ker so nekateri aretiranci še vedno v zaporu in ker so bili zaporniki po aretaciji na policijski postaji deležni sistematičnega trpinčenja do take mere, da bi to lahko štelo za mučenje, |
| --- | --- |

N.

ker je ugotovljeno, da je bilo aretiranih in pridržanih vsaj 310 oseb, ker so nekateri aretiranci še vedno v zaporu in ker so bili zaporniki po aretaciji na policijski postaji deležni sistematičnega trpinčenja do take mere, da bi to lahko štelo za mučenje,

| O. | ker je videti, da namen pretepanja in nezakonitih aretacij državljanov, ki so jih zakrivile neznane policijske enote, ni bil pomiriti razmere, ampak namerno povzročiti represivna dejanja, |
| --- | --- |

O.

ker je videti, da namen pretepanja in nezakonitih aretacij državljanov, ki so jih zakrivile neznane policijske enote, ni bil pomiriti razmere, ampak namerno povzročiti represivna dejanja,

| P. | ker se v tej državi še vedno nadaljujejo hude kršitve človekovih pravic, za katere so odgovorne moldavske oblasti, neupravičen pregon predstavnikov civilne družbe in protestnikov ter primeri neupoštevanja pravne države in ustreznih evropskih konvencij, katerih podpisnica je Republika Moldavija, |
| --- | --- |

P.

ker se v tej državi še vedno nadaljujejo hude kršitve človekovih pravic, za katere so odgovorne moldavske oblasti, neupravičen pregon predstavnikov civilne družbe in protestnikov ter primeri neupoštevanja pravne države in ustreznih evropskih konvencij, katerih podpisnica je Republika Moldavija,

| Q. | ker je moldavska vlada Romunijo obtožila vpletenosti v povolilne demonstracije in izgnala romunskega veleposlanika; ker je moldavska vlada ponovno uvedla vizumsko obveznost za državljane te države članice EU, |
| --- | --- |

Q.

ker je moldavska vlada Romunijo obtožila vpletenosti v povolilne demonstracije in izgnala romunskega veleposlanika; ker je moldavska vlada ponovno uvedla vizumsko obveznost za državljane te države članice EU,

| R. | ker je treba poudariti, da ni resnih znakov ali dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče kateri koli državo članico EU naprtiti odgovornost za nasilne dogodke zadnjih tednov, |
| --- | --- |

R.

ker je treba poudariti, da ni resnih znakov ali dokazov, na podlagi katerih bi bilo mogoče kateri koli državo članico EU naprtiti odgovornost za nasilne dogodke zadnjih tednov,

| S. | ker je pristno in uravnoteženo partnerstvo mogoče razviti le na podlagi skupnih vrednot, zlasti kar zadeva demokracijo, pravno državo ter spoštovanje človekovih pravic in državljanskih svoboščin, |
| --- | --- |

S.

ker je pristno in uravnoteženo partnerstvo mogoče razviti le na podlagi skupnih vrednot, zlasti kar zadeva demokracijo, pravno državo ter spoštovanje človekovih pravic in državljanskih svoboščin,

| T. | ker si Evropska unija s svojim programom za vzhodno partnerstvo prizadeva za vzpostavitev večje stabilnosti, boljšega upravljanja in gospodarskega razvoja v Republiki Moldaviji in drugih državah na svojih vzhodnih mejah, |
| --- | --- |

T.

ker si Evropska unija s svojim programom za vzhodno partnerstvo prizadeva za vzpostavitev večje stabilnosti, boljšega upravljanja in gospodarskega razvoja v Republiki Moldaviji in drugih državah na svojih vzhodnih mejah,

| 1. | poudarja pomen tesnejših odnosov med EU in Republiko Moldavijo ter potrjuje, da je treba s skupnimi močmi prispevati k večji stabilnosti, varnosti in blaginji na evropski celini ter preprečiti nastajanje novih ločnic; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen tesnejših odnosov med EU in Republiko Moldavijo ter potrjuje, da je treba s skupnimi močmi prispevati k večji stabilnosti, varnosti in blaginji na evropski celini ter preprečiti nastajanje novih ločnic;

| 2. | ponovno izraža svojo zavezanost nadaljevanju pomembnega in ciljno usmerjenega dialoga z Republiko Moldavijo, vendar je po njegovem mnenju nadvse pomembno, da se uvedejo trdne določbe o pravni državi in spoštovanju človekovih pravic, pri čemer je treba poudariti, da mora biti nadaljnja krepitev odnosov, vključno s sprejetjem novega nadgrajenega sporazuma, pogojena z resnično in dokazano zavezanostjo moldavskih oblasti demokraciji in človekovim pravicam; |
| --- | --- |

2.

ponovno izraža svojo zavezanost nadaljevanju pomembnega in ciljno usmerjenega dialoga z Republiko Moldavijo, vendar je po njegovem mnenju nadvse pomembno, da se uvedejo trdne določbe o pravni državi in spoštovanju človekovih pravic, pri čemer je treba poudariti, da mora biti nadaljnja krepitev odnosov, vključno s sprejetjem novega nadgrajenega sporazuma, pogojena z resnično in dokazano zavezanostjo moldavskih oblasti demokraciji in človekovim pravicam;

| 3. | poudarja, da je izpolnjevanje mednarodnih demokratičnih standardov pred in med volilnim procesom ter po njem izredno pomembno za nadaljnji razvoj odnosov med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je izpolnjevanje mednarodnih demokratičnih standardov pred in med volilnim procesom ter po njem izredno pomembno za nadaljnji razvoj odnosov med Republiko Moldavijo in Evropsko unijo;

| 4. | ostro obsoja obsežno akcijo pregona, hude kršitve človekovih pravic in vsa druga nezakonita dejanja moldavske vlade v obdobju po parlamentarnih volitvah; |
| --- | --- |

4.

ostro obsoja obsežno akcijo pregona, hude kršitve človekovih pravic in vsa druga nezakonita dejanja moldavske vlade v obdobju po parlamentarnih volitvah;

| 5. | poziva moldavske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse nezakonito pridržane in izvedejo vladne ukrepe v skladu z mednarodnimi zavezami te države in obveznostmi glede demokracije, pravne države in človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

poziva moldavske oblasti, naj nemudoma izpustijo vse nezakonito pridržane in izvedejo vladne ukrepe v skladu z mednarodnimi zavezami te države in obveznostmi glede demokracije, pravne države in človekovih pravic;

| 6. | je posebej zaskrbljen zaradi nezakonitih in samovoljnih aretacij ter pogostih kršitev človekovih pravic aretirancev, zlasti pravice do življenja, pravice biti obvarovan pred fizično zlorabo, nasiljem in nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem in kaznovanjem, pravice do svobode in varnosti, pravice do pravičnega sojenja, svobode zbiranja, združevanja in izražanja, zaskrbljen pa je tudi zato, ker se te zlorabe še nadaljujejo; |
| --- | --- |

6.

je posebej zaskrbljen zaradi nezakonitih in samovoljnih aretacij ter pogostih kršitev človekovih pravic aretirancev, zlasti pravice do življenja, pravice biti obvarovan pred fizično zlorabo, nasiljem in nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem in kaznovanjem, pravice do svobode in varnosti, pravice do pravičnega sojenja, svobode zbiranja, združevanja in izražanja, zaskrbljen pa je tudi zato, ker se te zlorabe še nadaljujejo;

| 7. | poudarja, da je treba vzpostaviti nacionalni dialog, v katerem bodo sodelovale vlada in opozicijske stranke in s katerim si je treba resno prizadevati za temeljito izboljšanje demokratičnih postopkov in delovanja demokratičnih institucij v Republiki Moldaviji, in prek tega dialoga nemudoma obravnavati pomanjkljivosti, navedene v ugotovitvah mednarodne misije za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba vzpostaviti nacionalni dialog, v katerem bodo sodelovale vlada in opozicijske stranke in s katerim si je treba resno prizadevati za temeljito izboljšanje demokratičnih postopkov in delovanja demokratičnih institucij v Republiki Moldaviji, in prek tega dialoga nemudoma obravnavati pomanjkljivosti, navedene v ugotovitvah mednarodne misije za opazovanje volitev;

| 8. | vendar poudarja, da so notranja trenja v Republiki Moldaviji zelo močna, zato je trdno prepričan, da je nujno treba ustanoviti neodvisni preiskovalni odbor, ki bo vključeval Evropsko unijo, odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja ter neodvisne izvedence, njegov namen pa bo zagotoviti nepristranski in pregleden preiskovalni postopek; |
| --- | --- |

8.

vendar poudarja, da so notranja trenja v Republiki Moldaviji zelo močna, zato je trdno prepričan, da je nujno treba ustanoviti neodvisni preiskovalni odbor, ki bo vključeval Evropsko unijo, odbor Sveta Evrope za preprečevanje mučenja ter neodvisne izvedence, njegov namen pa bo zagotoviti nepristranski in pregleden preiskovalni postopek;

| 9. | vztraja, da je treba vse odgovorne za surovo nasilje nad priporniki privesti pred sodišče; prav tako vztraja, da bi morale tudi ugotovitve preiskovalnega odbora privesti do resnične reforme pravnega sistema in policije v Republiki Moldaviji; |
| --- | --- |

9.

vztraja, da je treba vse odgovorne za surovo nasilje nad priporniki privesti pred sodišče; prav tako vztraja, da bi morale tudi ugotovitve preiskovalnega odbora privesti do resnične reforme pravnega sistema in policije v Republiki Moldaviji;

| 10. | poziva k posebni preiskavi primerov tistih, ki so umrli med dogodki po volitvah, ter vseh domnevnih posilstev in trpinčenja med priprtji in pri političnih aretacijah, kot sta bili aretaciji Anatola Matasaruja in Gabriela Statija; |
| --- | --- |

10.

poziva k posebni preiskavi primerov tistih, ki so umrli med dogodki po volitvah, ter vseh domnevnih posilstev in trpinčenja med priprtji in pri političnih aretacijah, kot sta bili aretaciji Anatola Matasaruja in Gabriela Statija;

| 11. | obsoja akcijo pregona, ki so jo začele moldavske oblasti proti novinarjem, predstavnikom civilne družbe in opozicijskim strankam, ki vključujejo zlasti aretacije in izključitve novinarjev, motnje pri dostopu do spletnih strani in televizijskih postaj, širjenjem propagande na javnih kanalih in onemogočen dostop predstavnikov opozicije do javnih medijev; meni, da je namen teh ukrepov izolirati Republiko Moldavijo pred domačimi in mednarodnimi mediji ter javnim nadzorom; obžaluje in obsoja nadaljevanje cenzure prek pisem, ki sta jih minister za notranje zadeve in minister za pravosodje poslala nevladnim organizacijam, političnim strankam in množičnim medijem; |
| --- | --- |

11.

obsoja akcijo pregona, ki so jo začele moldavske oblasti proti novinarjem, predstavnikom civilne družbe in opozicijskim strankam, ki vključujejo zlasti aretacije in izključitve novinarjev, motnje pri dostopu do spletnih strani in televizijskih postaj, širjenjem propagande na javnih kanalih in onemogočen dostop predstavnikov opozicije do javnih medijev; meni, da je namen teh ukrepov izolirati Republiko Moldavijo pred domačimi in mednarodnimi mediji ter javnim nadzorom; obžaluje in obsoja nadaljevanje cenzure prek pisem, ki sta jih minister za notranje zadeve in minister za pravosodje poslala nevladnim organizacijam, političnim strankam in množičnim medijem;

| 12. | močno obžaluje odločitev moldavskih oblasti, da prisilno odstranijo romunskega veleposlanika in uvedejo vizumsko obveznost za državljane te države članice Evropske unije; vztraja, da je diskriminacija proti državljanom EU zaradi njihove nacionalnosti nesprejemljiva, in poziva moldavske oblasti, naj za romunske državljane ponovno uvedejo brezvizumski režim; |
| --- | --- |

12.

močno obžaluje odločitev moldavskih oblasti, da prisilno odstranijo romunskega veleposlanika in uvedejo vizumsko obveznost za državljane te države članice Evropske unije; vztraja, da je diskriminacija proti državljanom EU zaradi njihove nacionalnosti nesprejemljiva, in poziva moldavske oblasti, naj za romunske državljane ponovno uvedejo brezvizumski režim;

| 13. | obenem poziva Svet in Komisijo, naj revidirata vizumski sistem EU, ki velja za Republiko Moldavijo, da se sprostijo zlasti finančni pogoji za izdajo vizumov za moldavske državljane in omogoči boljša ureditev potovanj; vseeno upa, da moldavski državljani boljšega vizumskega in potovalnega sistema ne bodo izkoristili za množičen odhod iz svoje države, ampak jih bo ta spodbudil k dejavnemu prispevanju k nadaljnjemu razvoju svoje domovine; |
| --- | --- |

13.

obenem poziva Svet in Komisijo, naj revidirata vizumski sistem EU, ki velja za Republiko Moldavijo, da se sprostijo zlasti finančni pogoji za izdajo vizumov za moldavske državljane in omogoči boljša ureditev potovanj; vseeno upa, da moldavski državljani boljšega vizumskega in potovalnega sistema ne bodo izkoristili za množičen odhod iz svoje države, ampak jih bo ta spodbudil k dejavnemu prispevanju k nadaljnjemu razvoju svoje domovine;

| 14. | ugotavlja, da se zdijo trditve o vpletenosti države EU v dogodke neutemeljene in se o njih ni razpravljalo ali jih omenjalo na srečanjih ad hoc delegacije v Republiki Moldaviji; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da se zdijo trditve o vpletenosti države EU v dogodke neutemeljene in se o njih ni razpravljalo ali jih omenjalo na srečanjih ad hoc delegacije v Republiki Moldaviji;

| 15. | zahteva takojšnje in obsežne dokaze, ki bi podprli trditve moldavske vlade o domnevno kriminalnih dejanjih protestnikov in udeleženosti tujih vlad; |
| --- | --- |

15.

zahteva takojšnje in obsežne dokaze, ki bi podprli trditve moldavske vlade o domnevno kriminalnih dejanjih protestnikov in udeleženosti tujih vlad;

| 16. | je seznanjen z izjavami moldavskih oblasti v zvezi z odprtjem kazenskega dosjeja o „poskusu nasilnega prevzema oblasti 7. aprila 2009“ ter poziva k preglednemu poteku preiskave, ki bo pojasnila trditve moldavskih oblasti o možni vpletenosti ene ali več tretjih držav v te dogodke; |
| --- | --- |

16.

je seznanjen z izjavami moldavskih oblasti v zvezi z odprtjem kazenskega dosjeja o „poskusu nasilnega prevzema oblasti 7. aprila 2009“ ter poziva k preglednemu poteku preiskave, ki bo pojasnila trditve moldavskih oblasti o možni vpletenosti ene ali več tretjih držav v te dogodke;

| 17. | kljub obsodbam vsakršnega nasilja in vandalizma šteje za nesprejemljivo, da se vse proteste prikazuje kot zločine in domnevne protiustavne zarote; meni, da so miroljubne proteste znatno podžgali dvomi o poštenosti volitev, nezaupanje javnim ustanovam ter nezadovoljstvo zaradi družbenih in gospodarskih razmer v Republiki Moldaviji; |
| --- | --- |

17.

kljub obsodbam vsakršnega nasilja in vandalizma šteje za nesprejemljivo, da se vse proteste prikazuje kot zločine in domnevne protiustavne zarote; meni, da so miroljubne proteste znatno podžgali dvomi o poštenosti volitev, nezaupanje javnim ustanovam ter nezadovoljstvo zaradi družbenih in gospodarskih razmer v Republiki Moldaviji;

| 18. | meni, da je konstruktiven dialog z opozicijskimi strankami, civilno družbo in predstavniki mednarodnih organizacij edini izhod iz sedanjih razmer v Republiki Moldaviji; |
| --- | --- |

18.

meni, da je konstruktiven dialog z opozicijskimi strankami, civilno družbo in predstavniki mednarodnih organizacij edini izhod iz sedanjih razmer v Republiki Moldaviji;

| 19. | poudarja, da je za morebitne nove volitve potreben konsenz med opozicijo in vlado o konkretnih izboljšavah volilnega postopka; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je za morebitne nove volitve potreben konsenz med opozicijo in vlado o konkretnih izboljšavah volilnega postopka;

| 20. | znova poudarja pomen neodvisnega sodstva in poziva k nadaljnjim ukrepom za zagotovitev uredniške neodvisnosti vseh medijev, vključno z Radiotelevizijo Moldavije, ter prenehanja vseh ustrahovanj zoper kanal ProTV in groženj glede podaljšanja njegovega dovoljenja, ter znatnih izboljšav v moldavski volilni zakonodaji kot bistvenih elementov vsakega prihodnjega volilnega procesa in utrditve demokracije v Republiki Moldaviji; |
| --- | --- |

20.

znova poudarja pomen neodvisnega sodstva in poziva k nadaljnjim ukrepom za zagotovitev uredniške neodvisnosti vseh medijev, vključno z Radiotelevizijo Moldavije, ter prenehanja vseh ustrahovanj zoper kanal ProTV in groženj glede podaljšanja njegovega dovoljenja, ter znatnih izboljšav v moldavski volilni zakonodaji kot bistvenih elementov vsakega prihodnjega volilnega procesa in utrditve demokracije v Republiki Moldaviji;

| 21. | obžaluje dejstvo, da moldavska vlada ni storila ničesar, s čimer bi olajšala volitve moldavskim državljanom, ki živijo v tujini, v skladu s predlogi beneške komisije; poziva moldavske oblasti, naj čim prej sprejmejo potrebne ukrepe, da bo do tega prišlo; |
| --- | --- |

21.

obžaluje dejstvo, da moldavska vlada ni storila ničesar, s čimer bi olajšala volitve moldavskim državljanom, ki živijo v tujini, v skladu s predlogi beneške komisije; poziva moldavske oblasti, naj čim prej sprejmejo potrebne ukrepe, da bo do tega prišlo;

| 22. | opozarja na znatna razhajanja med predhodnim poročilom OVSE/ODIHR o izvedbi volitev ter trditvami precejšnjega števila moldavskih nevladnih organizacij, da so se tam pojavile številne nepravilnosti; poudarja, da je treba taka razhajanja upoštevati pri vsaki nadaljnji reviziji dejavnosti OVSE/ODIHR za spremljanje volitev in prispevkov EU k mednarodnim misijam za opazovanje volitev; |
| --- | --- |

22.

opozarja na znatna razhajanja med predhodnim poročilom OVSE/ODIHR o izvedbi volitev ter trditvami precejšnjega števila moldavskih nevladnih organizacij, da so se tam pojavile številne nepravilnosti; poudarja, da je treba taka razhajanja upoštevati pri vsaki nadaljnji reviziji dejavnosti OVSE/ODIHR za spremljanje volitev in prispevkov EU k mednarodnim misijam za opazovanje volitev;

| 23. | meni, da bi se morala Evropska unija za ohranitev svoje kredibilnosti pri državljanih Republike Moldavije proaktivno, poglobljeno in celovito vključiti v upravljanje sedanjih razmer; poziva Svet, naj razmisli o možnosti, da bi v Republiko Moldavijo odposlal misijo za krepitev pravne države, ki bi organom kazenskega pregona pomagala v procesu reforme, zlasti policije in sodstva; |
| --- | --- |

23.

meni, da bi se morala Evropska unija za ohranitev svoje kredibilnosti pri državljanih Republike Moldavije proaktivno, poglobljeno in celovito vključiti v upravljanje sedanjih razmer; poziva Svet, naj razmisli o možnosti, da bi v Republiko Moldavijo odposlal misijo za krepitev pravne države, ki bi organom kazenskega pregona pomagala v procesu reforme, zlasti policije in sodstva;

| 24. | poudarja, da morajo Svet, Komisija in države članice za vzpostavitev večje stabilnosti, boljšega upravljanja in enakomernega gospodarskega razvoja v Republiki Moldaviji in drugih državah na vzhodnih mejah Unije v celoti izčrpati program evropskega sosedstva, zlasti pa novi program za vzhodno partnerstvo; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da morajo Svet, Komisija in države članice za vzpostavitev večje stabilnosti, boljšega upravljanja in enakomernega gospodarskega razvoja v Republiki Moldaviji in drugih državah na vzhodnih mejah Unije v celoti izčrpati program evropskega sosedstva, zlasti pa novi program za vzhodno partnerstvo;

| 25. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imela sredstva EU, ki so na voljo Republiki Moldaviji na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, večji učinek, zlasti s celovito uporabo evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter določb instrumenta evropske sosedske politike; poziva Komisijo, naj mu predloži podrobno poročilo o uporabi vseh sredstev EU v Republiki Moldaviji, v katerem se bo še posebej osredotočila na sredstva, dodeljena za dobro upravljanje in demokratični razvoj; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imela sredstva EU, ki so na voljo Republiki Moldaviji na področju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, večji učinek, zlasti s celovito uporabo evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice ter določb instrumenta evropske sosedske politike; poziva Komisijo, naj mu predloži podrobno poročilo o uporabi vseh sredstev EU v Republiki Moldaviji, v katerem se bo še posebej osredotočila na sredstva, dodeljena za dobro upravljanje in demokratični razvoj;

| 26. | poziva Svet in Komisijo, naj okrepita tako obseg misije posebnega predstavnika EU v Republiki Moldaviji kot tudi sredstva zanjo; |
| --- | --- |

26.

poziva Svet in Komisijo, naj okrepita tako obseg misije posebnega predstavnika EU v Republiki Moldaviji kot tudi sredstva zanjo;

| 27. | ponovno izraža svojo podporo ozemeljski celovitosti Republike Moldavije in poudarja, da je treba okrepiti vlogo EU pri iskanju rešitve za vprašanje Pridnestrja; |
| --- | --- |

27.

ponovno izraža svojo podporo ozemeljski celovitosti Republike Moldavije in poudarja, da je treba okrepiti vlogo EU pri iskanju rešitve za vprašanje Pridnestrja;

| 28. | ponovno poudarja, da mora Evropska unija storiti vse, kar je v njeni moči, da bi prebivalcem Republike Moldavije ponudila resnično evropsko prihodnost; poziva vse politične sile v Republiki Moldaviji in njene partnerje, naj trenutnih nestabilnih razmer ne izkoristijo za odvrnitev Moldavije od njene poti v Evropo; |
| --- | --- |

28.

ponovno poudarja, da mora Evropska unija storiti vse, kar je v njeni moči, da bi prebivalcem Republike Moldavije ponudila resnično evropsko prihodnost; poziva vse politične sile v Republiki Moldaviji in njene partnerje, naj trenutnih nestabilnih razmer ne izkoristijo za odvrnitev Moldavije od njene poti v Evropo;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentarni skupščini Sveta Evrope, in OVSE ter vladi in parlamentu Republike Moldavije. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentarni skupščini Sveta Evrope, in OVSE ter vladi in parlamentu Republike Moldavije.

---

(1)  UL C 304 E, 1.12.2005, str. 398.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/60

---

Četrtek, 7. maja 2009Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu v letu 2008

P6_TA(2009)0385

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu v letu 2008 in politiki Evropske unije na tem področju (2008/2336(INI))

2010/C 212 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju desetega letnega poročila Evropske unije o človekovih pravicah (2008) (dokument Sveta 14146/1/2008),

ob upoštevanju členov 3, 6, 11, 13 in 19 Pogodbe o Evropski uniji ter členov 177 in 300 Pogodbe ES,

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in vseh ustreznih mednarodnih dokumentov o človekovih pravicah (1),

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov,

ob upoštevanju vseh konvencij Združenih narodov o človekovih pravicah in njihovih izbirnih protokolov,

ob upoštevanju regionalnih instrumentov za človekove pravice, vključno z Afriško listino o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, Izbirnim protokolom o pravicah žensk v Afriki, Ameriško konvencijo o človekovih pravicah in Arabsko listino o človekovih pravicah,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2009 o razmerah v Gazi (2) in sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 27. januarja 2009 o bližnjevzhodnem mirovnem procesu,

ob upoštevanju začetka veljavnosti Rimskega statuta Mednarodnega kazenskega sodišča dne 1. julija 2002 in svojih resolucij v zvezi z Mednarodnim kazenskim sodiščem (3),

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi in načrta EU za leto 2005 o najboljših praksah, standardih in postopkih za boj proti trgovini z ljudmi in njeno preprečevanje (4),

ob upoštevanju Protokola št. 13 k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin glede odprave smrtne kazni v vseh okoliščinah,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju (konvencija proti mučenju),

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in njenega izbirnega protokola,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (5),

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES in njegovih sprememb (6),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1889/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi instrumenta financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu (7) (Evropski instrument za demokracijo in človekove pravice, EIDHR),

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o človekovih pravicah v svetu,

ob upoštevanju svojih resolucij o petem in sedmem zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC), sprejetih 7. junija 2007 (8) oziroma 21. februarja 2008 (9), in izidu pogajanj o UNHRC,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o klavzuli o človekovih pravicah in demokraciji v sporazumih Evropske unije (10),

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 1. februarja 2007 (11) in 26. aprila 2007 (12) o pobudi za vsesplošni moratorij za smrtno kazen in resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 62/149 z dne 18. decembra 2007 o moratoriju za izvajanje smrtne kazni,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. septembra 2001 o pohabljanju ženskih spolnih organov (13), ki potrjuje, da je vsaka oblika takšnega pohabljanja, ne glede na obseg, nasilno dejanje zoper ženske in predstavlja kršitev njihovih človekovih pravic,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. septembra 2007 o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami (14), vključno s pravicami žensk, ki naj se izrecno obravnavajo v vseh dialogih o človekovih pravicah,

ob upoštevanju resolucije z dne 4. septembra 2008 o oceni sankcij EU kot dela dejavnosti in politik EU na področju človekovih pravic (15),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2008 z naslovom „Strategiji EU o otrokovih pravicah naproti“ (16),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2006 o svobodi izražanja na internetu (17),

ob upoštevanju vseh resolucij, ki jih je Parlament sprejel v nujnih primerih kršitev človekovih pravic, demokracije in načel pravne države,

ob upoštevanju foruma nevladnih organizacij za človekove pravice Evropske unije, ki je potekal decembra 2007 v Lizboni,

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki so jo Evropska skupnost in večina njenih držav članic podpisale 30. marca 2007 in v kateri je zapisano, da je treba interese invalidov vključiti v dejavnosti s področja človekovih pravic, namenjene tretjim državam,

ob upoštevanju deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic ter dejavnosti posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov v zvezi s položajem zagovornikov človekovih pravic,

ob upoštevanju mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem, sprejete decembra 2006,

ob upoštevanju smernic Evropske unije o spodbujanju spoštovanja mednarodnega humanitarnega prava (18), o otrocih v oboroženih spopadih in o zagovornikih človekovih pravic ter o smrtni kazni, mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju, dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami, o pospeševanju in varstvu otrokovih pravic ter nasilju nad ženskami in boj proti vsem oblikam diskriminacije žensk,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. maja 2008 o misiji EU za spremljanje volitev: cilji, postopki delovanja in prihodnji izzivi (19),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2009 o razvoju Sveta ZN za človekove pravice, vključno z vlogo EU (20),

ob upoštevanju členov 45 in 112(2) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A6-0264/2009),

| A. | ker človekove pravice in njihova zaščita temeljijo na priznavanju človekovega dostojanstva; v zvezi s tem opozarja na uvodne besede v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah: „priznanje prirojenega človeškega dostojanstva vseh članov človeške družbe in njihovih enakih in neodtujljivih pravic [pomeni] temelj svobode, pravičnosti in miru na svetu“, |
| --- | --- |

A.

ker človekove pravice in njihova zaščita temeljijo na priznavanju človekovega dostojanstva; v zvezi s tem opozarja na uvodne besede v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah: „priznanje prirojenega človeškega dostojanstva vseh članov človeške družbe in njihovih enakih in neodtujljivih pravic [pomeni] temelj svobode, pravičnosti in miru na svetu“,

| B. | ker pravičnost, svoboda, demokracija in načela pravne države izhajajo iz pristnega priznavanja človekovega dostojanstva in ker je to priznavanje temelj vseh človekovih pravic, |
| --- | --- |

B.

ker pravičnost, svoboda, demokracija in načela pravne države izhajajo iz pristnega priznavanja človekovega dostojanstva in ker je to priznavanje temelj vseh človekovih pravic,

| C. | ker deseto letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah (2008), ki sta ga pripravila Svet in Komisija, omogoča splošen pregled dejavnosti institucij Evropske unije v zvezi s človekovimi pravicami v Evropski uniji in zunaj nje, |
| --- | --- |

C.

ker deseto letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah (2008), ki sta ga pripravila Svet in Komisija, omogoča splošen pregled dejavnosti institucij Evropske unije v zvezi s človekovimi pravicami v Evropski uniji in zunaj nje,

| D. | ker je namen te resolucije, da pregleda, oceni in v posebnih primerih poda konstruktivno kritiko dejavnosti Komisije, Sveta in Parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami, |
| --- | --- |

D.

ker je namen te resolucije, da pregleda, oceni in v posebnih primerih poda konstruktivno kritiko dejavnosti Komisije, Sveta in Parlamenta v zvezi s človekovimi pravicami,

| E. | ker razmere na področju človekovih pravic znotraj Evropske unije neposredno vplivajo na njeno verodostojnost in zmožnost izvajanja učinkovite zunanje politike človekovih pravic, |
| --- | --- |

E.

ker razmere na področju človekovih pravic znotraj Evropske unije neposredno vplivajo na njeno verodostojnost in zmožnost izvajanja učinkovite zunanje politike človekovih pravic,

| F. | ker si je treba prizadevati, da bo pri pogajanjih o dvostranskih in regionalnih trgovinskih sporazumih in pri njihovem uresničevanju – tudi s pomembnimi trgovinskimi partnerji – več pozornosti namenjene spoštovanju osnovnih človekovih pravic, zlasti političnih, |
| --- | --- |

F.

ker si je treba prizadevati, da bo pri pogajanjih o dvostranskih in regionalnih trgovinskih sporazumih in pri njihovem uresničevanju – tudi s pomembnimi trgovinskimi partnerji – več pozornosti namenjene spoštovanju osnovnih človekovih pravic, zlasti političnih,

| G. | ker je treba upoštevati klavzule o človekovih pravicah v sporazumih, ki so jih podpisali EU in njeni partnerji iz tretjih držav, |
| --- | --- |

G.

ker je treba upoštevati klavzule o človekovih pravicah v sporazumih, ki so jih podpisali EU in njeni partnerji iz tretjih držav,

| H. | ker so politike, ki spodbujajo človekove pravice, v številnih regijah sveta še vedno ogrožene, saj njihovo kršenje neizogibno spremlja poskus kršiteljev, da bi zmanjšali vpliv vseh politik, ki te pravice spodbujajo, zlasti v državah, kjer so kršitve človekovih pravic odločilnega pomena pri ohranjanju nedemokratične vlade na oblasti, |
| --- | --- |

H.

ker so politike, ki spodbujajo človekove pravice, v številnih regijah sveta še vedno ogrožene, saj njihovo kršenje neizogibno spremlja poskus kršiteljev, da bi zmanjšali vpliv vseh politik, ki te pravice spodbujajo, zlasti v državah, kjer so kršitve človekovih pravic odločilnega pomena pri ohranjanju nedemokratične vlade na oblasti,

| 1. | meni, da si mora EU prizadevati za dosledno in skladno politiko na področju uveljavljanja in pospeševanja človekovih pravic v svetu, zato poudarja potrebo po učinkovitejšem izvajanju takšne politike; |
| --- | --- |

1.

meni, da si mora EU prizadevati za dosledno in skladno politiko na področju uveljavljanja in pospeševanja človekovih pravic v svetu, zato poudarja potrebo po učinkovitejšem izvajanju takšne politike;

| 2. | ponovno poudarja svoje prepričanje, da je za učinkovitejše spodbujanje človekovih pravic treba okrepiti skupno zunanjo in varnostno politiko Evropske unije ter zagotoviti, da bo spodbujanje človekovih pravic njen glavni cilj, ki se bo dosledno izvajal v dialogih in institucionalnih odnosih Evropske unije z vsemi državami sveta skladno s členom 11 Pogodbe o Evropski uniji; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja svoje prepričanje, da je za učinkovitejše spodbujanje človekovih pravic treba okrepiti skupno zunanjo in varnostno politiko Evropske unije ter zagotoviti, da bo spodbujanje človekovih pravic njen glavni cilj, ki se bo dosledno izvajal v dialogih in institucionalnih odnosih Evropske unije z vsemi državami sveta skladno s členom 11 Pogodbe o Evropski uniji;

| 3. | poziva Svet in Komisijo, naj si bolj prizadevata za izboljšanje zmožnosti Evropske unije za hitro odzivanje na kršitve človekovih pravic s strani tretjih držav; poudarja bistveno vlogo EU na področju človekovih pravic v današnjem svetu in temu ustrezna večja pričakovanja; poziva k skupnim smernicam EU na področju človekovih pravic tako v njeni zunanji politiki kot znotraj svojih meja; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet in Komisijo, naj si bolj prizadevata za izboljšanje zmožnosti Evropske unije za hitro odzivanje na kršitve človekovih pravic s strani tretjih držav; poudarja bistveno vlogo EU na področju človekovih pravic v današnjem svetu in temu ustrezna večja pričakovanja; poziva k skupnim smernicam EU na področju človekovih pravic tako v njeni zunanji politiki kot znotraj svojih meja;

| 4. | poziva k čim večjemu stalnemu nadzoru spoštovanja glede klavzul o človekovih pravicah v sporazumih, ki jih EU podpisuje s svojimi partnerji iz tretjih držav, ter k sistematični vključitvi teh klavzul v prihodnje sporazume; opozarja, da mora biti klavzula o človekovih pravicah kot bistveni sestavni del obvezna za vsa določila sporazuma; ponavlja zahtevo, da mora klavzulo sistematično spremljati stvaren izvedbeni mehanizem; |
| --- | --- |

4.

poziva k čim večjemu stalnemu nadzoru spoštovanja glede klavzul o človekovih pravicah v sporazumih, ki jih EU podpisuje s svojimi partnerji iz tretjih držav, ter k sistematični vključitvi teh klavzul v prihodnje sporazume; opozarja, da mora biti klavzula o človekovih pravicah kot bistveni sestavni del obvezna za vsa določila sporazuma; ponavlja zahtevo, da mora klavzulo sistematično spremljati stvaren izvedbeni mehanizem;

Letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah za leto 2008

| 5. | poudarja pomen letnega poročila Evropske unije o človekovih pravicah pri analizi in oceni politike človekovih pravic Evropske unije in priznava pozitivno vlogo dejavnosti institucij EU na tem področju; |
| --- | --- |

5.

poudarja pomen letnega poročila Evropske unije o človekovih pravicah pri analizi in oceni politike človekovih pravic Evropske unije in priznava pozitivno vlogo dejavnosti institucij EU na tem področju;

| 6. | ponavlja zahtevo, da bi bilo treba za oceno politik zagotoviti številnejše in boljše informacije in da bi bilo treba predlagati elemente in smernice za izboljšanje splošnega pristopa, kar se da zmanjšati protislovja in prilagoditi politične prednostne naloge v vsaki državi posebej z namenom sprejetja državne strategije o človekovih pravicah ali vsaj poglavja o človekovih pravicah v državnih strateških dokumentih; ponovno poziva k rednemu ocenjevanju uporabe in rezultatov politik, instrumentov in pobud glede človekovih pravic v tretjih državah, ki jih izvaja Evropska unija; poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta posebne količinske kazalnike in merila uspešnosti za merjenje učinkovitosti teh politik; |
| --- | --- |

6.

ponavlja zahtevo, da bi bilo treba za oceno politik zagotoviti številnejše in boljše informacije in da bi bilo treba predlagati elemente in smernice za izboljšanje splošnega pristopa, kar se da zmanjšati protislovja in prilagoditi politične prednostne naloge v vsaki državi posebej z namenom sprejetja državne strategije o človekovih pravicah ali vsaj poglavja o človekovih pravicah v državnih strateških dokumentih; ponovno poziva k rednemu ocenjevanju uporabe in rezultatov politik, instrumentov in pobud glede človekovih pravic v tretjih državah, ki jih izvaja Evropska unija; poziva Svet in Komisijo, naj razvijeta posebne količinske kazalnike in merila uspešnosti za merjenje učinkovitosti teh politik;

| 7. | pozdravlja, da sta Svet in Komisija poročilo za leto 2008 javno predstavila na seji pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice 4. novembra 2008, ki je sovpadala s šestdeseto obletnico Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, in predstavitev poročila na plenarnem zasedanju na isti dan, ko je Parlament podelil svojo vsakoletno nagrado Saharova za svobodo misli Hu Jiaju iz Kitajske; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja, da sta Svet in Komisija poročilo za leto 2008 javno predstavila na seji pododbora Evropskega parlamenta za človekove pravice 4. novembra 2008, ki je sovpadala s šestdeseto obletnico Splošne deklaracije o človekovih pravicah z dne 10. decembra 1948, in predstavitev poročila na plenarnem zasedanju na isti dan, ko je Parlament podelil svojo vsakoletno nagrado Saharova za svobodo misli Hu Jiaju iz Kitajske;

| 8. | ponovno poziva Svet in Komisijo, naj opredelita „države, ki vzbujajo posebno skrb“, v katerih je zlasti težko spodbujati človekove pravice, in države, v katerih so človekove pravice kršene, ter v ta namen razvijeta merila, s katerimi bi merili države glede na dosežen rezultat na področju človekovih pravic, kar bi omogočilo določitev specifičnih političnih prednostnih nalog; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva Svet in Komisijo, naj opredelita „države, ki vzbujajo posebno skrb“, v katerih je zlasti težko spodbujati človekove pravice, in države, v katerih so človekove pravice kršene, ter v ta namen razvijeta merila, s katerimi bi merili države glede na dosežen rezultat na področju človekovih pravic, kar bi omogočilo določitev specifičnih političnih prednostnih nalog;

| 9. | poziva Svet in Komisijo, naj si bolj prizadevata za razširjanje svojega letnega poročila o človekovih pravicah in zagotovita, da bo doseglo čim širšo javnost; poziva tudi k javnim informacijskim kampanjam, namenjenim povečanju prepoznavnosti EU na tem področju; |
| --- | --- |

9.

poziva Svet in Komisijo, naj si bolj prizadevata za razširjanje svojega letnega poročila o človekovih pravicah in zagotovita, da bo doseglo čim širšo javnost; poziva tudi k javnim informacijskim kampanjam, namenjenim povečanju prepoznavnosti EU na tem področju;

| 10. | poziva Svet in Komisijo, naj redno izvaja študije o družbenem vplivu in osveščenosti v zvezi z ukrepi Unije na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

poziva Svet in Komisijo, naj redno izvaja študije o družbenem vplivu in osveščenosti v zvezi z ukrepi Unije na področju človekovih pravic;

| 11. | meni, da glede na poročilo EU, ne glede na preiskave, ki jih je izvedla v nekaterih državah članicah, ni ocenila praks držav članic v zvezi s politikami za boj proti terorizmu, ki jih je izvajala ameriška vlada pod Bushevim predsedstvom; |
| --- | --- |

11.

meni, da glede na poročilo EU, ne glede na preiskave, ki jih je izvedla v nekaterih državah članicah, ni ocenila praks držav članic v zvezi s politikami za boj proti terorizmu, ki jih je izvajala ameriška vlada pod Bushevim predsedstvom;

| 12. | poziva Svet, naj v skladu z resolucijo, ki jo je perujski kongres soglasno sprejel aprila 2008, preuči vključitev gibanja Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) na evropski seznam terorističnih organizacij; |
| --- | --- |

12.

poziva Svet, naj v skladu z resolucijo, ki jo je perujski kongres soglasno sprejel aprila 2008, preuči vključitev gibanja Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) na evropski seznam terorističnih organizacij;

| 13. | poudarja, da je v očeh velikih segmentov javnega mnenja po vsem svetu politika priseljevanja izziv za verodostojnost zunanjepolitičnih dejavnosti EU na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je v očeh velikih segmentov javnega mnenja po vsem svetu politika priseljevanja izziv za verodostojnost zunanjepolitičnih dejavnosti EU na področju človekovih pravic;

Dejavnosti Sveta in Komisije v mednarodnih forumih na temo človekovih pravic

| 14. | meni, da bi količinsko in kakovostno izboljšanje sekretariata Sveta za človekove pravice Evropski uniji omogočilo, da dodatno izboljša svojo podobo pri spodbujanju in zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic v zunanji politiki; pričakuje, da bo imenovanje visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki bo tudi podpredsednik Komisije, v prihodnje občutno povečalo skladnost in učinkovitost EU, če bo začela veljati Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi količinsko in kakovostno izboljšanje sekretariata Sveta za človekove pravice Evropski uniji omogočilo, da dodatno izboljša svojo podobo pri spodbujanju in zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic v zunanji politiki; pričakuje, da bo imenovanje visokega predstavnika za zunanje zadeve in varnostno politiko, ki bo tudi podpredsednik Komisije, v prihodnje občutno povečalo skladnost in učinkovitost EU, če bo začela veljati Lizbonska pogodba;

| 15. | meni, da bi moral – glede na pomembnost vprašanj glede človekovih pravic v razmerah med konflikti in po njih – mandat posebnih predstavnikov Evropske unije v prihodnosti nujno izrecno vključevati spodbujanje in zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi moral – glede na pomembnost vprašanj glede človekovih pravic v razmerah med konflikti in po njih – mandat posebnih predstavnikov Evropske unije v prihodnosti nujno izrecno vključevati spodbujanje in zagotavljanje spoštovanja človekovih pravic;

| 16. | ponovno zahteva, da Komisija spodbudi države članice Evropske unije in tretje države, s katerimi potekajo pogajanja o prihodnjem pristopu ali krepitvi medsebojnih odnosov, k podpisu in ratifikaciji vseh ključnih konvencij Združenih narodov in Sveta Evrope s področja človekovih pravic in njihovih izbirnih protokolov ter k sodelovanju z mednarodnimi postopki in mehanizmi s področja človekovih pravic; zlasti se zavzema za sklenitev okvirnega dogovora med Evropsko unijo in visokim komisarjem ZN za begunce, da bi vse države članice spodbudili k ratifikaciji in izvajanju konvencij Združenih narodov; |
| --- | --- |

16.

ponovno zahteva, da Komisija spodbudi države članice Evropske unije in tretje države, s katerimi potekajo pogajanja o prihodnjem pristopu ali krepitvi medsebojnih odnosov, k podpisu in ratifikaciji vseh ključnih konvencij Združenih narodov in Sveta Evrope s področja človekovih pravic in njihovih izbirnih protokolov ter k sodelovanju z mednarodnimi postopki in mehanizmi s področja človekovih pravic; zlasti se zavzema za sklenitev okvirnega dogovora med Evropsko unijo in visokim komisarjem ZN za begunce, da bi vse države članice spodbudili k ratifikaciji in izvajanju konvencij Združenih narodov;

| 17. | poziva Svet in Komisijo, da nadaljujeta z odločnimi prizadevanji za splošno ratifikacijo Rimskega statuta in sprejetje potrebnih nacionalnih izvedbenih predpisov v skladu s Skupnim stališčem Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču (21) in akcijskim načrtom iz leta 2004 za nadaljnje spremljanje skupnega stališča; zahteva, da se ta prizadevanja razširijo na ratifikacijo in izvajanje Sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je za to sodišče pomembno operativno orodje; pozdravlja, da je s tem, ko so Madagaskar, Cookovi otoki in Surinam leta 2008 ratificirali Rimski statut, skupno število držav pogodbenic julija 2008 naraslo na 108; poziva Češko republiko kot edino državo članico Evropske unije, ki še ni ratificirala Rimskega statuta, naj to končno stori brez nadaljnjega odlašanja (22); poziva Romunijo, naj odstopi od dvostranskega sporazuma o imuniteti z ZDA; |
| --- | --- |

17.

poziva Svet in Komisijo, da nadaljujeta z odločnimi prizadevanji za splošno ratifikacijo Rimskega statuta in sprejetje potrebnih nacionalnih izvedbenih predpisov v skladu s Skupnim stališčem Sveta št. 2003/444/SZVP z dne 16. junija 2003 o Mednarodnem kazenskem sodišču (21) in akcijskim načrtom iz leta 2004 za nadaljnje spremljanje skupnega stališča; zahteva, da se ta prizadevanja razširijo na ratifikacijo in izvajanje Sporazuma o privilegijih in imunitetah Mednarodnega kazenskega sodišča, ki je za to sodišče pomembno operativno orodje; pozdravlja, da je s tem, ko so Madagaskar, Cookovi otoki in Surinam leta 2008 ratificirali Rimski statut, skupno število držav pogodbenic julija 2008 naraslo na 108; poziva Češko republiko kot edino državo članico Evropske unije, ki še ni ratificirala Rimskega statuta, naj to končno stori brez nadaljnjega odlašanja (22); poziva Romunijo, naj odstopi od dvostranskega sporazuma o imuniteti z ZDA;

| 18. | zahteva, da vsa predsedstva EU opozarjajo na pomembnost sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem na vseh vrhih in dialogih s tretjimi državami, vključno z vrhom med EU in Rusijo ter dialogi med EU in Kitajsko, ter poziva vse države članice EU, naj pospešijo sodelovanje s tem sodiščem in sprejmejo dvostranske sporazume o izvrševanju sodb ter o zaščiti prič in žrtev; poleg tega priznava Sporazum o sodelovanju in pomoči med EU in Mednarodnim kazenskim sodiščem ter na osnovi tega poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj sodišču zagotovijo vso potrebno pomoč, vključno s pomočjo na terenu, pri potekajočih primerih; v tem okviru pozdravlja pomoč Belgije in Portugalske pri prijetju Jean-Pierra Bembe maja 2008 in njegovi izročitvi Mednarodnemu kazenskemu sodišču; |
| --- | --- |

18.

zahteva, da vsa predsedstva EU opozarjajo na pomembnost sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem na vseh vrhih in dialogih s tretjimi državami, vključno z vrhom med EU in Rusijo ter dialogi med EU in Kitajsko, ter poziva vse države članice EU, naj pospešijo sodelovanje s tem sodiščem in sprejmejo dvostranske sporazume o izvrševanju sodb ter o zaščiti prič in žrtev; poleg tega priznava Sporazum o sodelovanju in pomoči med EU in Mednarodnim kazenskim sodiščem ter na osnovi tega poziva Evropsko unijo in njene države članice, naj sodišču zagotovijo vso potrebno pomoč, vključno s pomočjo na terenu, pri potekajočih primerih; v tem okviru pozdravlja pomoč Belgije in Portugalske pri prijetju Jean-Pierra Bembe maja 2008 in njegovi izročitvi Mednarodnemu kazenskemu sodišču;

| 19. | poziva Evropsko skupnost in njene države članice k čimprejšnji ratifikaciji Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov; vztraja, da je treba Izbirni protokol k tej konvenciji obravnavati kot njen sestavni del, in poziva k hkratnemu pristopu k tej konvenciji in protokolu (23); |
| --- | --- |

19.

poziva Evropsko skupnost in njene države članice k čimprejšnji ratifikaciji Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov; vztraja, da je treba Izbirni protokol k tej konvenciji obravnavati kot njen sestavni del, in poziva k hkratnemu pristopu k tej konvenciji in protokolu (23);

| 20. | poudarja, da je treba dodatno okrepiti aktivno sodelovanje Evropske unije in njenih držav članic glede vprašanj človekovih pravic in demokracije in glede njihove udeležbe v okviru različnih mednarodnih forumov v letu 2009, kot so delo UNHRC, Generalne skupščine Združenih narodov, ministrskega sveta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Sveta Evrope; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba dodatno okrepiti aktivno sodelovanje Evropske unije in njenih držav članic glede vprašanj človekovih pravic in demokracije in glede njihove udeležbe v okviru različnih mednarodnih forumov v letu 2009, kot so delo UNHRC, Generalne skupščine Združenih narodov, ministrskega sveta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Sveta Evrope;

| 21. | pozdravlja konferenco zagovornikove človekovih pravic 7. in 8. oktobra 2008 v Evropskem parlamentu v Bruslju, ki jo je financiral evropski instrument za demokracijo in človekove pravice kot večjo medinstitucionalno pobudo Evropskega parlamenta, Komisije in Združenih narodov, ki je zaznamovala šestdeseto obletnico splošne deklaracije o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja konferenco zagovornikove človekovih pravic 7. in 8. oktobra 2008 v Evropskem parlamentu v Bruslju, ki jo je financiral evropski instrument za demokracijo in človekove pravice kot večjo medinstitucionalno pobudo Evropskega parlamenta, Komisije in Združenih narodov, ki je zaznamovala šestdeseto obletnico splošne deklaracije o človekovih pravicah;

| 22. | pozdravlja sodelovanje Evropske unije in Sveta Evrope v okviru memoranduma o soglasju, ki je bil podpisan maja 2007; odobrava, da so bila 23. oktobra 2007 in 10. marca 2008 organizirana štiristranska srečanja predsedstva EU, Komisije, generalnega sekretarja Sveta Evrope in predsednika odbora ministrov Sveta Evrope; ponovno poudarja, da je pomembno močneje spodbujati sodelovanje na področju človekovih pravic, načel pravne države in pluralistične demokracije kot skupnih vrednot obeh organizacij in vseh držav članic EU; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja sodelovanje Evropske unije in Sveta Evrope v okviru memoranduma o soglasju, ki je bil podpisan maja 2007; odobrava, da so bila 23. oktobra 2007 in 10. marca 2008 organizirana štiristranska srečanja predsedstva EU, Komisije, generalnega sekretarja Sveta Evrope in predsednika odbora ministrov Sveta Evrope; ponovno poudarja, da je pomembno močneje spodbujati sodelovanje na področju človekovih pravic, načel pravne države in pluralistične demokracije kot skupnih vrednot obeh organizacij in vseh držav članic EU;

| 23. | pozdravlja sporazum o sodelovanju v okviru Agencije EU za temeljne pravice, ki sta ga Komisija in Svet Evrope podpisala 18. junija 2008; poudarja, da sporazum vključuje določbe o organizaciji rednih sej, izmenjavi informacij in usklajevanju dejavnosti; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja sporazum o sodelovanju v okviru Agencije EU za temeljne pravice, ki sta ga Komisija in Svet Evrope podpisala 18. junija 2008; poudarja, da sporazum vključuje določbe o organizaciji rednih sej, izmenjavi informacij in usklajevanju dejavnosti;

| 24. | pozdravlja, da je bila na diplomatski konferenci, ki je potekala od 19. do 30. maja 2008 v Dublinu, sprejeta Konvencija o kasetnem strelivu; je zaskrbljen, ker niso vse države članice Evropske unije podpisale sporazuma na podpisni konferenci v Oslu 3. decembra 2008 ter jih poziva, naj to čim prej storijo (24); ugotavlja, da konvencija nalaga takojšnjo in brezpogojno prepoved vseh vrst kasetnega streliva, ki povzroča nesprejemljivo škodo civilistom; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja, da je bila na diplomatski konferenci, ki je potekala od 19. do 30. maja 2008 v Dublinu, sprejeta Konvencija o kasetnem strelivu; je zaskrbljen, ker niso vse države članice Evropske unije podpisale sporazuma na podpisni konferenci v Oslu 3. decembra 2008 ter jih poziva, naj to čim prej storijo (24); ugotavlja, da konvencija nalaga takojšnjo in brezpogojno prepoved vseh vrst kasetnega streliva, ki povzroča nesprejemljivo škodo civilistom;

| 25. | pozdravlja sodelovanje Srbije pri prijetju in izročitvi Radovana Karadžića Mednarodnemu kazenskemu sodišču za nekdanjo Jugoslavijo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta Ratko Mladić in Goran Hadžić še na prostosti in še nista bila privedena pred Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo; v zvezi s tem poziva srbske organe, naj zagotovijo polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, ki mora privesti do prijetja in izročitve vseh preostalih obtožencev, da bi omogočili ratifikacijo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja sodelovanje Srbije pri prijetju in izročitvi Radovana Karadžića Mednarodnemu kazenskemu sodišču za nekdanjo Jugoslavijo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da sta Ratko Mladić in Goran Hadžić še na prostosti in še nista bila privedena pred Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo; v zvezi s tem poziva srbske organe, naj zagotovijo polno sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, ki mora privesti do prijetja in izročitve vseh preostalih obtožencev, da bi omogočili ratifikacijo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma;

| 26. | poziva vse države članice, naj polno sodelujejo v mehanizmih mednarodnega kazenskega sodstva, zlasti pri privedbi ubežnikov pred sodišče; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Sudan še vedno ni prijel Ahmeda Mohameda Haruna („Ahmeda Haruna“) in Alija Mohameda Alija Abd Al Rahmana („Alija Kušajba“) ter ju izročil Mednarodnemu kazenskemu sodišču, s čimer ni upošteval svojih obvez iz resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1593 (2005); ostro obsoja povračilne ukrepe Sudana po tem, ko je Mednarodno kazensko sodišče izdalo nalog za prijetje predsednika Al Baširja, in je močno zaskrbljen zaradi nedavnega ostrega ukrepanja proti zagovornikom človekovih pravic, kar je junija 2008 privedlo do prijetja Mohameda El Sarija, ki je bil zaradi sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščen obsojen na 17 let zapora; pozdravlja izpustitev vodje glavne opozicijske stranke Ljudski kongres Hasan Al Turabija po dveh mesecih pripora, ker je v svoji izjavi pozval predsednika Al Baširja, naj prevzame politično odgovornost za zločine v Darfurju; kot zadnje opozarja na svojo resolucijo z dne 22. maja 2008 o Sudanu in Mednarodnem kazenskem sodišču (25) in znova poziva predsedstva EU in države članice, naj izpolnijo svoje zaveze, izražene v deklaraciji EU iz marca 2008 in sklepih Sveta o Sudanu iz junija 2008, da je EU „pripravljena, da preuči ukrepe proti posameznikom, odgovornim za nesodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, če se obveznost iz resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1593 o sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem še naprej ne bo spoštovala“; |
| --- | --- |

26.

poziva vse države članice, naj polno sodelujejo v mehanizmih mednarodnega kazenskega sodstva, zlasti pri privedbi ubežnikov pred sodišče; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da Sudan še vedno ni prijel Ahmeda Mohameda Haruna („Ahmeda Haruna“) in Alija Mohameda Alija Abd Al Rahmana („Alija Kušajba“) ter ju izročil Mednarodnemu kazenskemu sodišču, s čimer ni upošteval svojih obvez iz resolucije Varnostnega sveta OZN št. 1593 (2005); ostro obsoja povračilne ukrepe Sudana po tem, ko je Mednarodno kazensko sodišče izdalo nalog za prijetje predsednika Al Baširja, in je močno zaskrbljen zaradi nedavnega ostrega ukrepanja proti zagovornikom človekovih pravic, kar je junija 2008 privedlo do prijetja Mohameda El Sarija, ki je bil zaradi sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščen obsojen na 17 let zapora; pozdravlja izpustitev vodje glavne opozicijske stranke Ljudski kongres Hasan Al Turabija po dveh mesecih pripora, ker je v svoji izjavi pozval predsednika Al Baširja, naj prevzame politično odgovornost za zločine v Darfurju; kot zadnje opozarja na svojo resolucijo z dne 22. maja 2008 o Sudanu in Mednarodnem kazenskem sodišču (25) in znova poziva predsedstva EU in države članice, naj izpolnijo svoje zaveze, izražene v deklaraciji EU iz marca 2008 in sklepih Sveta o Sudanu iz junija 2008, da je EU „pripravljena, da preuči ukrepe proti posameznikom, odgovornim za nesodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem, če se obveznost iz resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1593 o sodelovanju z Mednarodnim kazenskim sodiščem še naprej ne bo spoštovala“;

| 27. | pozdravlja začetek prvega sodnega postopka 26. januarja 2009 na Mednarodnem kazenskem sodišču proti Thomasu Lubangi iz Demokratične republike Kongo in ugotavlja, da je to prvi sodni postopek v zgodovini mednarodnega kazenskega prava, kjer dejavno sodelujejo žrtve; v zvezi s tem poziva Mednarodno kazensko sodišče naj okrepi svoja prizadevanja glede razširitve dejavnosti osveščanja, da se skupnosti v državah, kjer vladajo krizne razmere, vključijo v proces konstruktivne interakcije z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ki je bil oblikovan z namenom, da spodbuja večje razumevanje in podporo v zvezi z mandatom tega sodišča, obvladuje pričakovanja in omogoči tem skupnostim, da sledijo mednarodnemu sodnemu kazenskemu procesu in ga razumejo; pozdravlja sodelovanje Demokratične republike Kongo pri izročitvi Thomasa Lubange, Germaina Katange in Mathieuja Ngudjola Mednarodnemu kazenskemu sodišču; obžaluje pa, da nalog Mednarodnega kazenskega sodišča za prijetje Bosca Ntagande še ni bil izvršen, in poziva, da se na prihodnjih sejah Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose zahtevata takojšnje prijetje Bosca Ntagande in njegova izročitev Mednarodnemu kazenskemu sodišču; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se že tako nemirne razmere v Demokratični republiki Kongo nedavno še poslabšale zaradi novih napadov Gospodove uporniške vojske, ki je med 24. decembrom 2008 in 13. januarjem 2009 na severnem delu države brutalno pobila vsaj 620 civilistov in ugrabila več kot 160 otrok; zato poudarja, da je nujno treba prijeti poveljnike Gospodove uporniške vojske, kakor je zahtevano v resoluciji Parlamenta z dne 21. oktobra 2008 o obtožnici in začetku postopka proti Josephu Konyju na Mednarodnem kazenskem sodišču (26); z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nalogi Mednarodnega kazenskega sodišča za prijetje štirih članov Gospodove uporniške vojske v Ugandi še niso bili izvršeni; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja začetek prvega sodnega postopka 26. januarja 2009 na Mednarodnem kazenskem sodišču proti Thomasu Lubangi iz Demokratične republike Kongo in ugotavlja, da je to prvi sodni postopek v zgodovini mednarodnega kazenskega prava, kjer dejavno sodelujejo žrtve; v zvezi s tem poziva Mednarodno kazensko sodišče naj okrepi svoja prizadevanja glede razširitve dejavnosti osveščanja, da se skupnosti v državah, kjer vladajo krizne razmere, vključijo v proces konstruktivne interakcije z Mednarodnim kazenskim sodiščem, ki je bil oblikovan z namenom, da spodbuja večje razumevanje in podporo v zvezi z mandatom tega sodišča, obvladuje pričakovanja in omogoči tem skupnostim, da sledijo mednarodnemu sodnemu kazenskemu procesu in ga razumejo; pozdravlja sodelovanje Demokratične republike Kongo pri izročitvi Thomasa Lubange, Germaina Katange in Mathieuja Ngudjola Mednarodnemu kazenskemu sodišču; obžaluje pa, da nalog Mednarodnega kazenskega sodišča za prijetje Bosca Ntagande še ni bil izvršen, in poziva, da se na prihodnjih sejah Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose zahtevata takojšnje prijetje Bosca Ntagande in njegova izročitev Mednarodnemu kazenskemu sodišču; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so se že tako nemirne razmere v Demokratični republiki Kongo nedavno še poslabšale zaradi novih napadov Gospodove uporniške vojske, ki je med 24. decembrom 2008 in 13. januarjem 2009 na severnem delu države brutalno pobila vsaj 620 civilistov in ugrabila več kot 160 otrok; zato poudarja, da je nujno treba prijeti poveljnike Gospodove uporniške vojske, kakor je zahtevano v resoluciji Parlamenta z dne 21. oktobra 2008 o obtožnici in začetku postopka proti Josephu Konyju na Mednarodnem kazenskem sodišču (26); z zaskrbljenostjo ugotavlja, da nalogi Mednarodnega kazenskega sodišča za prijetje štirih članov Gospodove uporniške vojske v Ugandi še niso bili izvršeni;

| 28. | z zadovoljstvom pozdravlja prve obetajoče izjave nove vlade ZDA o Mednarodnem kazenskem sodišču, da to sodišče „postaja pomemben in verodostojen instrument, s katerim bi lahko dosegli, da glavni vodilni prevzamejo odgovornost za zločine v Kongu, Ugandi in Darfurju“ (27), in poziva ZDA, naj obnovijo svoj podpis in še naprej sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem, zlasti v primerih, ki so predmet preiskav ali predhodnih analiz tega sodišča; |
| --- | --- |

28.

z zadovoljstvom pozdravlja prve obetajoče izjave nove vlade ZDA o Mednarodnem kazenskem sodišču, da to sodišče „postaja pomemben in verodostojen instrument, s katerim bi lahko dosegli, da glavni vodilni prevzamejo odgovornost za zločine v Kongu, Ugandi in Darfurju“ (27), in poziva ZDA, naj obnovijo svoj podpis in še naprej sodelujejo z Mednarodnim kazenskim sodiščem, zlasti v primerih, ki so predmet preiskav ali predhodnih analiz tega sodišča;

| 29. | z zadovoljstvom ponovno ugotavlja, da je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela deklaracijo o pravicah domorodnih ljudstev, s katero je vzpostavljen okvir, znotraj katerega bodo lahko države brez izključevanja ali diskriminacije zaščitile in spodbujale pravice domorodnih ljudstev; zato poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje resolucije, zlasti s pomočjo evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, pri tem pa zlasti naroči vsem državam članicam, da nujno ratificirajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, ki načela iz omenjene deklaracije podpira s pravno zavezujočim instrumentom; vendar pa pozdravlja dejavnosti Komisije, namenjene domorodnemu prebivalstvu, in projekt „Uveljavljanje pravic prvotnih prebivalcev in plemenskih ljudstev s pomočjo pravnega svetovanja, krepitve zmogljivosti in dialoga“, ki ga skupaj izvajata Komisija in Mednarodna organizacija dela; ugotavlja, da so konvencijo Mednarodne organizacije dela po skoraj dvajsetih letih od začetka njene veljavnosti podpisale le tri države članice in sicer Danska, Nizozemska in Španija; zato spodbuja pobude za večjo osveščenost glede tega pomembnega zakonodajnega instrumenta ter njegovo ratifikacijo v vseh državah članicah kot načina, da bi postal učinkovitejši povsod po svetu; |
| --- | --- |

29.

z zadovoljstvom ponovno ugotavlja, da je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela deklaracijo o pravicah domorodnih ljudstev, s katero je vzpostavljen okvir, znotraj katerega bodo lahko države brez izključevanja ali diskriminacije zaščitile in spodbujale pravice domorodnih ljudstev; zato poziva Komisijo, naj spremlja izvajanje resolucije, zlasti s pomočjo evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, pri tem pa zlasti naroči vsem državam članicam, da nujno ratificirajo Konvencijo Mednarodne organizacije dela št. 169 o domorodnih ljudstvih in plemenih, ki načela iz omenjene deklaracije podpira s pravno zavezujočim instrumentom; vendar pa pozdravlja dejavnosti Komisije, namenjene domorodnemu prebivalstvu, in projekt „Uveljavljanje pravic prvotnih prebivalcev in plemenskih ljudstev s pomočjo pravnega svetovanja, krepitve zmogljivosti in dialoga“, ki ga skupaj izvajata Komisija in Mednarodna organizacija dela; ugotavlja, da so konvencijo Mednarodne organizacije dela po skoraj dvajsetih letih od začetka njene veljavnosti podpisale le tri države članice in sicer Danska, Nizozemska in Španija; zato spodbuja pobude za večjo osveščenost glede tega pomembnega zakonodajnega instrumenta ter njegovo ratifikacijo v vseh državah članicah kot načina, da bi postal učinkovitejši povsod po svetu;

| 30. | ponovno poziva k pripravi evropske okvirne strategije o Romih glede na posebni družbeni položaj romskih skupnosti v Evropski uniji, državah kandidatkah in državah, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces; z zadovoljstvom opozarja na prvo vrhunsko srečanje Komisije med EU in Romi septembra 2008 pod skupnim pokroviteljstvom predsednika Komisije in francoskega predsedstva, s ciljem spodbuditi odločno zavezanost reševanju konkretnih težav in ustvarjanju mehanizmov, s katerimi bi zagotavljali boljše razumevanje razmer Romov v Evropi; |
| --- | --- |

30.

ponovno poziva k pripravi evropske okvirne strategije o Romih glede na posebni družbeni položaj romskih skupnosti v Evropski uniji, državah kandidatkah in državah, ki so vključene v stabilizacijsko-pridružitveni proces; z zadovoljstvom opozarja na prvo vrhunsko srečanje Komisije med EU in Romi septembra 2008 pod skupnim pokroviteljstvom predsednika Komisije in francoskega predsedstva, s ciljem spodbuditi odločno zavezanost reševanju konkretnih težav in ustvarjanju mehanizmov, s katerimi bi zagotavljali boljše razumevanje razmer Romov v Evropi;

| 31. | pozdravlja dogovor, ki je bil kot nadaljevanje dejavnosti svetovne konference proti rasizmu na durbanski pregledni konferenci sklenjen 21. aprila 2009 v zvezi z njenim zaključnim dokumentom, ki med drugim v celoti zagovarja pravico do svobode izražanja, kot je opredeljena v mednarodnem pravu, ponavlja in množi pozive k zaščiti pravic priseljencev in priznava obstoj večplastnih in poostrenih oblik diskriminacije; obsoja govor predsednika Mahmuda Ahmadinedžada, ki je bil v nasprotju z duhom in namenom konference o boju proti rasizmu; pozdravlja vsebinske seje UNHRC v vlogi pripravljalnega odbora za durbansko pregledno konferenco, ki so potekale od 21. aprila do 2. maja 2008 in od 6. do 17. oktobra 2008; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja dogovor, ki je bil kot nadaljevanje dejavnosti svetovne konference proti rasizmu na durbanski pregledni konferenci sklenjen 21. aprila 2009 v zvezi z njenim zaključnim dokumentom, ki med drugim v celoti zagovarja pravico do svobode izražanja, kot je opredeljena v mednarodnem pravu, ponavlja in množi pozive k zaščiti pravic priseljencev in priznava obstoj večplastnih in poostrenih oblik diskriminacije; obsoja govor predsednika Mahmuda Ahmadinedžada, ki je bil v nasprotju z duhom in namenom konference o boju proti rasizmu; pozdravlja vsebinske seje UNHRC v vlogi pripravljalnega odbora za durbansko pregledno konferenco, ki so potekale od 21. aprila do 2. maja 2008 in od 6. do 17. oktobra 2008;

| 32. | je razočaran, ker Svet ni prevzel vodilne vloge in se države članice niso mogle dogovoriti o skupni strategiji na durbanski revizijski konferenci proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti od 20. do 24. aprila 2009 v Ženevi (Durban II); globoko obžaluje pomanjkanje enotnosti in sodelovanja, zlasti z ozirom na pričakovano okrepitev zunanje politike EU v skladu z novo pogodbo o EU; poziva Komisijo in zlasti Svet, naj Parlamentu pojasnita, ali je bila načrtovana evropska strategija in kakšna so
  bila
  prizadevanja za iskanje poenotenega posebnega dogovora, in poročata o tem, kaj se je zgodilo, ter o posledicah rezultatov konference Durban II; |
| --- | --- |

32.

je razočaran, ker Svet ni prevzel vodilne vloge in se države članice niso mogle dogovoriti o skupni strategiji na durbanski revizijski konferenci proti rasizmu, rasni diskriminaciji, ksenofobiji in s tem povezani nestrpnosti od 20. do 24. aprila 2009 v Ženevi (Durban II); globoko obžaluje pomanjkanje enotnosti in sodelovanja, zlasti z ozirom na pričakovano okrepitev zunanje politike EU v skladu z novo pogodbo o EU; poziva Komisijo in zlasti Svet, naj Parlamentu pojasnita, ali je bila načrtovana evropska strategija in kakšna so
  bila
  prizadevanja za iskanje poenotenega posebnega dogovora, in poročata o tem, kaj se je zgodilo, ter o posledicah rezultatov konference Durban II;

| 33. | pozdravlja drugi evropski forum za otrokove pravice, ki ga je organizirala Komisija marca 2008, osredotočen pa je bil na vprašanja opozorilnih sistemov ob izginotju otroka ter otroške revščine in socialne izključenosti, s posebnim poudarkom na romskih otrocih; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja drugi evropski forum za otrokove pravice, ki ga je organizirala Komisija marca 2008, osredotočen pa je bil na vprašanja opozorilnih sistemov ob izginotju otroka ter otroške revščine in socialne izključenosti, s posebnim poudarkom na romskih otrocih;

| 34. | pozdravlja evropsko leto medkulturnega dialoga 2008, katerega pobudnica je bila Komisija, uvedeno pa je bilo s sklepom Evropskega parlamenta in Sveta; ponovno poudarja, da ima medkulturni dialog vse večjo vlogo pri pospeševanju evropske identitete in državljanstva; poziva države članice in Komisijo, da predložijo strategije za pospeševanje medkulturnega dialoga, da v okviru svojih pristojnosti spodbujajo cilje zavezništva civilizacij ter da temu zavezništvu še naprej nudijo politično podporo; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja evropsko leto medkulturnega dialoga 2008, katerega pobudnica je bila Komisija, uvedeno pa je bilo s sklepom Evropskega parlamenta in Sveta; ponovno poudarja, da ima medkulturni dialog vse večjo vlogo pri pospeševanju evropske identitete in državljanstva; poziva države članice in Komisijo, da predložijo strategije za pospeševanje medkulturnega dialoga, da v okviru svojih pristojnosti spodbujajo cilje zavezništva civilizacij ter da temu zavezništvu še naprej nudijo politično podporo;

Svet Združenih narodov za človekove pravice (UNHRC)

| 35. | pozdravlja delo UNHRC ter poudarja njegovo bistveno vlogo v celotni strukturi Združenih narodov in potencial, da oblikuje koristen okvir za večstranska prizadevanja Evropske unije za človekove pravice; ugotavlja, da si mora ta nov organ še naprej prizadevati, da pridobi večjo verodostojnost; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja delo UNHRC ter poudarja njegovo bistveno vlogo v celotni strukturi Združenih narodov in potencial, da oblikuje koristen okvir za večstranska prizadevanja Evropske unije za človekove pravice; ugotavlja, da si mora ta nov organ še naprej prizadevati, da pridobi večjo verodostojnost;

| 36. | poudarja, da je vloga organizacij civilne družbe nujno potrebna za učinkovitost UNHRC; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je vloga organizacij civilne družbe nujno potrebna za učinkovitost UNHRC;

| 37. | pozdravlja začetek splošnega rednega pregleda in prvi krog pregleda, ki je bil aprila in maja 2008, zaključil pa se je s sprejetjem poročil o rezultatih na plenarnem zasedanju UNHRC junija 2008; opaža, da je bil z izvajanjem prvih dveh krogov novega mehanizma potrjen potencial splošnega rednega pregleda in pričakuje, da bo njegovo izvajanje pripeljalo do nadaljnjih konkretnih rezultatov in izboljšav; poziva Svet in Komisijo, naj od blizu spremljata in nadzirata dejavnosti splošnega rednega pregleda in poziva Svet, naj se o tej zadevi posvetuje s Parlamentom; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja začetek splošnega rednega pregleda in prvi krog pregleda, ki je bil aprila in maja 2008, zaključil pa se je s sprejetjem poročil o rezultatih na plenarnem zasedanju UNHRC junija 2008; opaža, da je bil z izvajanjem prvih dveh krogov novega mehanizma potrjen potencial splošnega rednega pregleda in pričakuje, da bo njegovo izvajanje pripeljalo do nadaljnjih konkretnih rezultatov in izboljšav; poziva Svet in Komisijo, naj od blizu spremljata in nadzirata dejavnosti splošnega rednega pregleda in poziva Svet, naj se o tej zadevi posvetuje s Parlamentom;

| 38. | ugotavlja, da so države članice EU v UNHRC v manjšini, kot je poudarjeno tudi v letnem poročilu; poziva institucije EU in države članice, naj si skupno prizadevajo, da bi to popravile, in sicer z oblikovanjem ustreznih zavezništev z državami in nedržavnimi akterji, ki nadaljujejo s prizadevanji za zaščito univerzalne in nedeljive narave človekovih pravic; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da so države članice EU v UNHRC v manjšini, kot je poudarjeno tudi v letnem poročilu; poziva institucije EU in države članice, naj si skupno prizadevajo, da bi to popravile, in sicer z oblikovanjem ustreznih zavezništev z državami in nedržavnimi akterji, ki nadaljujejo s prizadevanji za zaščito univerzalne in nedeljive narave človekovih pravic;

| 39. | v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj okrepita svoje sodelovanje z demokratičnimi vladami iz drugih regionalnih skupin v okviru UNHRC, da bi povečali možnosti za uspeh pobud, ki imajo za cilj spoštovanje načel splošne deklaracije o človekovih pravicah; poziva Komisijo, naj predloži letno poročilo o glasovalnih vzorcih pri glasovanju o zadevah v zvezi s človekovimi pravicami v ZN in naj analizira, kako so nanje vplivale politike EU in njenih držav članic ter politike drugih blokov; |
| --- | --- |

39.

v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj okrepita svoje sodelovanje z demokratičnimi vladami iz drugih regionalnih skupin v okviru UNHRC, da bi povečali možnosti za uspeh pobud, ki imajo za cilj spoštovanje načel splošne deklaracije o človekovih pravicah; poziva Komisijo, naj predloži letno poročilo o glasovalnih vzorcih pri glasovanju o zadevah v zvezi s človekovimi pravicami v ZN in naj analizira, kako so nanje vplivale politike EU in njenih držav članic ter politike drugih blokov;

| 40. | poziva k okrepljenemu sodelovanju med Svetom Evrope in Evropsko unijo na področju pospeševanja pravic manjšin ter zaščite regionalnih in manjšinskih jezikov z uporabo pravnih orodij nediskriminacije za zagovarjanje raznolikosti in strpnosti; |
| --- | --- |

40.

poziva k okrepljenemu sodelovanju med Svetom Evrope in Evropsko unijo na področju pospeševanja pravic manjšin ter zaščite regionalnih in manjšinskih jezikov z uporabo pravnih orodij nediskriminacije za zagovarjanje raznolikosti in strpnosti;

| 41. | ponovno poudarja bistveni pomen posebnih postopkov in državnih mandatov v UNHRC; meni, da mora biti postopek obnovitve mandatov pregleden; pozdravlja novi priročnik Združenih narodov o posebnih postopkih in vztraja, da si je treba še naprej prizadevati za imenovanje neodvisnih in izkušenih kandidatov, ki bodo ustrezno reprezentativni, tako glede zemljepisne zastopanosti kot glede zastopanosti po spolu; ugotavlja nedavne spremembe na področju tematskih in državnih mandatov; pozdravlja na novoustanovljene tematske mandate, ki obravnavajo sodobne oblike suženjstva in dostop do varne pitne vode; odobrava, da je bil mandat posebnega poročevalca za razmere na področju človekovih pravic v Sudanu podaljšan do junija 2009; |
| --- | --- |

41.

ponovno poudarja bistveni pomen posebnih postopkov in državnih mandatov v UNHRC; meni, da mora biti postopek obnovitve mandatov pregleden; pozdravlja novi priročnik Združenih narodov o posebnih postopkih in vztraja, da si je treba še naprej prizadevati za imenovanje neodvisnih in izkušenih kandidatov, ki bodo ustrezno reprezentativni, tako glede zemljepisne zastopanosti kot glede zastopanosti po spolu; ugotavlja nedavne spremembe na področju tematskih in državnih mandatov; pozdravlja na novoustanovljene tematske mandate, ki obravnavajo sodobne oblike suženjstva in dostop do varne pitne vode; odobrava, da je bil mandat posebnega poročevalca za razmere na področju človekovih pravic v Sudanu podaljšan do junija 2009;

| 42. | odobrava, da je EU dala pobudo za posebno zasedanje UNHRC oktobra 2007 o Burmi, ki se je zaključilo s sprejetjem resolucije junija 2008, ki obsoja stalno sistematično kršenje človekovih pravic in novačenje otrok vojakov v Burmi, in poziva vlado Burme, naj nemudoma brezpogojno izpusti vse politične zapornike; |
| --- | --- |

42.

odobrava, da je EU dala pobudo za posebno zasedanje UNHRC oktobra 2007 o Burmi, ki se je zaključilo s sprejetjem resolucije junija 2008, ki obsoja stalno sistematično kršenje človekovih pravic in novačenje otrok vojakov v Burmi, in poziva vlado Burme, naj nemudoma brezpogojno izpusti vse politične zapornike;

Uspešnost smernic Evropske unije za človekove pravice

| 43. | meni, da bi bilo treba – kljub zamudi pri končni ratifikaciji Lizbonske pogodbe – priprave za ustanovitev nove evropske službe za zunanjepolitično delovanje uporabiti proaktivno za usklajevanje pristopov misij držav članic in Komisije v tujini na področju človekovih pravic, tako, da bi si misije delile strukture in osebje, s čimer bi vzpostavili prave „ambasade Evropske unije“; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi bilo treba – kljub zamudi pri končni ratifikaciji Lizbonske pogodbe – priprave za ustanovitev nove evropske službe za zunanjepolitično delovanje uporabiti proaktivno za usklajevanje pristopov misij držav članic in Komisije v tujini na področju človekovih pravic, tako, da bi si misije delile strukture in osebje, s čimer bi vzpostavili prave „ambasade Evropske unije“;

| 44. | je seznanjen s prizadevanji slovenskega in francoskega predsedstva za dokončno pripravo smernic Evropske unije o otrokovih pravicah; pričakuje, da bo prihodnje leto prejel osnutek posebnih izvedbenih ukrepov, ki bodo osredotočeni na izvajanje celostnega in izčrpnega pristopa v okviru temeljnih smernic; |
| --- | --- |

44.

je seznanjen s prizadevanji slovenskega in francoskega predsedstva za dokončno pripravo smernic Evropske unije o otrokovih pravicah; pričakuje, da bo prihodnje leto prejel osnutek posebnih izvedbenih ukrepov, ki bodo osredotočeni na izvajanje celostnega in izčrpnega pristopa v okviru temeljnih smernic;

| 45. | meni, da je treba sprejeti ukrepe, da se zagotovi, da bodo misije EU bolj sistematično spremljale zadeve v zvezi s človekovimi pravicami, na primer določitev kontaktnih točk za obravnavanje človekovih pravic ter vključitev smernic o človekovih pravicah in njihovo izvajanje v izobraževalnih programih za osebje misij EU; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba sprejeti ukrepe, da se zagotovi, da bodo misije EU bolj sistematično spremljale zadeve v zvezi s človekovimi pravicami, na primer določitev kontaktnih točk za obravnavanje človekovih pravic ter vključitev smernic o človekovih pravicah in njihovo izvajanje v izobraževalnih programih za osebje misij EU;

Položaj žensk, stanje na področju nasilja nad ženskami in umorov žensk

| 46. | pozdravlja nov prednostni status, ki ga je v drugi polovici leta 2008 francosko predsedstvo dodelilo ženskim vprašanjem v okviru ukrepov EU na področju človekovih pravic; zlasti poudarja, da se je treba spoprijeti s tragičnim pojavom nasilja nad ženskami (vključno z obrezovanjem žensk) in umori žensk (vključno s splavom na podlagi spola zarodka); |
| --- | --- |

46.

pozdravlja nov prednostni status, ki ga je v drugi polovici leta 2008 francosko predsedstvo dodelilo ženskim vprašanjem v okviru ukrepov EU na področju človekovih pravic; zlasti poudarja, da se je treba spoprijeti s tragičnim pojavom nasilja nad ženskami (vključno z obrezovanjem žensk) in umori žensk (vključno s splavom na podlagi spola zarodka);

| 47. | ker mednarodna skupnost ni izboljšala katastrofalnih razmer na področju človekovih pravic v Zimbabveju, poziva Svet in države članice, naj preučijo vzroke za to stanje, da bi določili učinkovitejše politike in da bi Parlament obvestili o predvidenih ukrepih ob upoštevanju obsežnih odnosov EU in njenih držav članic z mnogimi afriškimi državami, zlasti v južni Afriki; |
| --- | --- |

47.

ker mednarodna skupnost ni izboljšala katastrofalnih razmer na področju človekovih pravic v Zimbabveju, poziva Svet in države članice, naj preučijo vzroke za to stanje, da bi določili učinkovitejše politike in da bi Parlament obvestili o predvidenih ukrepih ob upoštevanju obsežnih odnosov EU in njenih držav članic z mnogimi afriškimi državami, zlasti v južni Afriki;

| 48. | pozdravlja, da so bile 8. decembra 2008 sprejete nove smernice, s čimer je bila vzpostavljena celostna strategija za okrepitev ukrepov EU za večjo varnost žensk, zlasti v državah, kjer potekajo spori, pa tudi v drugih državah; vendar obžaluje, da Parlament ni bil tesneje udeležen pri oblikovanju teh novih smernic, in glede tega poziva, da bi se v prihodnosti vzpostavil mehanizem za posvetovanje s Parlamentom v fazi priprave novih smernic, pa tudi v fazi njihovega ocenjevanja in revidiranja; |
| --- | --- |

48.

pozdravlja, da so bile 8. decembra 2008 sprejete nove smernice, s čimer je bila vzpostavljena celostna strategija za okrepitev ukrepov EU za večjo varnost žensk, zlasti v državah, kjer potekajo spori, pa tudi v drugih državah; vendar obžaluje, da Parlament ni bil tesneje udeležen pri oblikovanju teh novih smernic, in glede tega poziva, da bi se v prihodnosti vzpostavil mehanizem za posvetovanje s Parlamentom v fazi priprave novih smernic, pa tudi v fazi njihovega ocenjevanja in revidiranja;

| 49. | nič manj pa ne opozarja na obstoječe vrzeli v razvoju politik in ukrepov Unije za človekove pravice žensk; meni, da se te vrzeli odražajo v poročilu Sveta, saj pri oceni raznih specifičnih področij ni dovolj podrobno; |
| --- | --- |

49.

nič manj pa ne opozarja na obstoječe vrzeli v razvoju politik in ukrepov Unije za človekove pravice žensk; meni, da se te vrzeli odražajo v poročilu Sveta, saj pri oceni raznih specifičnih področij ni dovolj podrobno;

Smrtna kazen

| 50. | opozarja na resolucijo o moratoriju za izvajanje smrtne kazni (resolucija 62/149), ki je bila sprejeta 18. decembra 2007 na Generalni skupščini Združenih narodov, in poziva k svetovnemu moratoriju za izvajanje smrtne kazni; poudarja, da se resolucija konča s pozivom vsem državam članicam Združenih narodov, naj določijo moratorij na izvrševanje usmrtitev z namenom odprave smrtne kazni; |
| --- | --- |

50.

opozarja na resolucijo o moratoriju za izvajanje smrtne kazni (resolucija 62/149), ki je bila sprejeta 18. decembra 2007 na Generalni skupščini Združenih narodov, in poziva k svetovnemu moratoriju za izvajanje smrtne kazni; poudarja, da se resolucija konča s pozivom vsem državam članicam Združenih narodov, naj določijo moratorij na izvrševanje usmrtitev z namenom odprave smrtne kazni;

| 51. | pozdravlja skupno deklaracijo za boj proti smrtni kazni, ki so jo 10. oktobra 2008 podpisali predsedniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v imenu EU ter predsednik parlamentarne skupščine, predsednik odbora ministrov in generalni sekretar Sveta Evrope o evropskem dnevu proti smrtni kazni, ki ga vsako leto praznujemo 10. oktobra; ponavlja, da je prepoved izvajanje smrtne kazni ena bistvenih določb Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, saj v njenem drugem členu izrecno piše, da nihče ne sme biti obsojen na smrtno kazen ali usmrčen; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja skupno deklaracijo za boj proti smrtni kazni, ki so jo 10. oktobra 2008 podpisali predsedniki Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije v imenu EU ter predsednik parlamentarne skupščine, predsednik odbora ministrov in generalni sekretar Sveta Evrope o evropskem dnevu proti smrtni kazni, ki ga vsako leto praznujemo 10. oktobra; ponavlja, da je prepoved izvajanje smrtne kazni ena bistvenih določb Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, saj v njenem drugem členu izrecno piše, da nihče ne sme biti obsojen na smrtno kazen ali usmrčen;

| 52. | pozdravlja pregledano in posodobljeno različico smernic EU o smrtni kazni; ponavlja, da EU ostro nasprotuje smrtni kazni v vseh okoliščinah in ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva h krepitvi človekovega dostojanstva in postopnemu razvoju človekovih pravic; |
| --- | --- |

52.

pozdravlja pregledano in posodobljeno različico smernic EU o smrtni kazni; ponavlja, da EU ostro nasprotuje smrtni kazni v vseh okoliščinah in ponovno poudarja, da odprava smrtne kazni prispeva h krepitvi človekovega dostojanstva in postopnemu razvoju človekovih pravic;

| 53. | poziva predsedstvo, naj spodbudi Italijo, Latvijo, Poljsko in Španijo, ki so podpisale Protokol št. 13 k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin glede odprave smrtne kazni v vseh okoliščinah, vendar ga še niso ratificirale, naj to storijo; v zvezi s tem priznava, da bi se smernice o smrtni kazni izvajale skladneje, če bi države članice te protokole in konvencije podpisale ter ratificirale; |
| --- | --- |

53.

poziva predsedstvo, naj spodbudi Italijo, Latvijo, Poljsko in Španijo, ki so podpisale Protokol št. 13 k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin glede odprave smrtne kazni v vseh okoliščinah, vendar ga še niso ratificirale, naj to storijo; v zvezi s tem priznava, da bi se smernice o smrtni kazni izvajale skladneje, če bi države članice te protokole in konvencije podpisale ter ratificirale;

| 54. | odobrava, da je primerov smrtne kazni vse manj, saj je bila leta 2008 ukinjena za vse zločine v Ruandi in Uzbekistanu; odobrava okvirni kazenski zakonik v Iranu, ki prepoveduje kazni s kamenjanjem, in poziva iranski parlament, naj ga dokonča, da bo tako zagotovil dokončno prepoved te kazni; obsoja, da iranski režim še vedno izreka smrtno kazen obdolžencem, mlajšim od 18 let, in jo tudi izvršuje (zlasti pri osebah, katerih edini „zločin“ po šeriatskim pravu so bila homoseksualna dejanja); poudarja, da je Iran edina država, ki je leta 2008 izvršila usmrtitve mladoletnih storilcev kaznivih dejanj; je globoko zaskrbljen, ker v Iranu na usmrtitev čaka še vsaj 130 drugih mladoletnih storilcev kaznivih dejanj; ponovno obsoja, da se iranski režim vse pogosteje poslužuje smrtne kazni, zaradi česar je Iran na drugem mestu seznama držav z največjim številom usmrtitev takoj za Kitajsko; opaža, da v Gvatemali ni bila izrečena nobena smrtna kazen; vendar je zaskrbljen zaradi možnosti, da bi se smrtna kazen začela ponovno izvrševati; zato vlado Gvatemale poziva, naj se nasprotno zaveže vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen; vendar pozdravlja odločitev predsednika Coloma marca 2008, ki bi lahko privedla do prepovedi smrtne kazni v tej državi; je zaskrbljen, ker smrtna kazen še vedno obstaja v notranji zakonodaji Peruja; opaža, da od leta 2007 vse primere smrtne kazni na Kitajskem pregleda vrhovno sodišče; je pa zaskrbljen, ker Kitajska še vedno izvrši največje število usmrtitev na svetu; obsoja izvrševanje smrtne kazni v Belorusiji, ki je edina država v Evropi, ki še vedno izvaja smrtno kazen, kar je v nasprotju z evropskimi vrednotami; |
| --- | --- |

54.

odobrava, da je primerov smrtne kazni vse manj, saj je bila leta 2008 ukinjena za vse zločine v Ruandi in Uzbekistanu; odobrava okvirni kazenski zakonik v Iranu, ki prepoveduje kazni s kamenjanjem, in poziva iranski parlament, naj ga dokonča, da bo tako zagotovil dokončno prepoved te kazni; obsoja, da iranski režim še vedno izreka smrtno kazen obdolžencem, mlajšim od 18 let, in jo tudi izvršuje (zlasti pri osebah, katerih edini „zločin“ po šeriatskim pravu so bila homoseksualna dejanja); poudarja, da je Iran edina država, ki je leta 2008 izvršila usmrtitve mladoletnih storilcev kaznivih dejanj; je globoko zaskrbljen, ker v Iranu na usmrtitev čaka še vsaj 130 drugih mladoletnih storilcev kaznivih dejanj; ponovno obsoja, da se iranski režim vse pogosteje poslužuje smrtne kazni, zaradi česar je Iran na drugem mestu seznama držav z največjim številom usmrtitev takoj za Kitajsko; opaža, da v Gvatemali ni bila izrečena nobena smrtna kazen; vendar je zaskrbljen zaradi možnosti, da bi se smrtna kazen začela ponovno izvrševati; zato vlado Gvatemale poziva, naj se nasprotno zaveže vsesplošnemu moratoriju na smrtno kazen; vendar pozdravlja odločitev predsednika Coloma marca 2008, ki bi lahko privedla do prepovedi smrtne kazni v tej državi; je zaskrbljen, ker smrtna kazen še vedno obstaja v notranji zakonodaji Peruja; opaža, da od leta 2007 vse primere smrtne kazni na Kitajskem pregleda vrhovno sodišče; je pa zaskrbljen, ker Kitajska še vedno izvrši največje število usmrtitev na svetu; obsoja izvrševanje smrtne kazni v Belorusiji, ki je edina država v Evropi, ki še vedno izvaja smrtno kazen, kar je v nasprotju z evropskimi vrednotami;

Mučenje in drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje

| 55. | poziva vse države članice EU, ki še niso podpisale in/ali ratificirale Izbirnega protokola h Konvenciji proti mučenju, naj to čim prej storijo; |
| --- | --- |

55.

poziva vse države članice EU, ki še niso podpisale in/ali ratificirale Izbirnega protokola h Konvenciji proti mučenju, naj to čim prej storijo;

| 56. | še vedno je zaskrbljen glede resnične zavezanosti človekovim pravicam držav članic EU, ki ne želijo podpisati zgoraj navedene mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; pozdravlja, da je to konvencijo maja 2008 ratificirala Argentina, in poziva vse države članice EU, ki tega še niso storile, naj jo nemudoma podpišejo in ratificirajo (28); |
| --- | --- |

56.

še vedno je zaskrbljen glede resnične zavezanosti človekovim pravicam držav članic EU, ki ne želijo podpisati zgoraj navedene mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; pozdravlja, da je to konvencijo maja 2008 ratificirala Argentina, in poziva vse države članice EU, ki tega še niso storile, naj jo nemudoma podpišejo in ratificirajo (28);

| 57. | pozdravlja pregledano različico smernic EU o mučenju, ki jih je Svet sprejel aprila 2001 in posodobil leta 2008, katerih cilj je zagotoviti EU delujoče orodje za uporabo pri stikih s tretjimi državami na vseh ravneh, pa tudi v večstranskih forumih za človekove pravice, da bi podprli in okrepili sedanja prizadevanja za preprečitev in odpravo mučenja ali slabega ravnanja v vseh delih sveta; ponavlja, da je EU odločno zavezana uveljaviti popolno prepoved mučenja ter krutega, nečloveškega in poniževalnega ravnanja; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja pregledano različico smernic EU o mučenju, ki jih je Svet sprejel aprila 2001 in posodobil leta 2008, katerih cilj je zagotoviti EU delujoče orodje za uporabo pri stikih s tretjimi državami na vseh ravneh, pa tudi v večstranskih forumih za človekove pravice, da bi podprli in okrepili sedanja prizadevanja za preprečitev in odpravo mučenja ali slabega ravnanja v vseh delih sveta; ponavlja, da je EU odločno zavezana uveljaviti popolno prepoved mučenja ter krutega, nečloveškega in poniževalnega ravnanja;

| 58. | pričakuje od Sveta in Komisija, da bosta okrepila sodelovanje s Svetom Evrope za vzpostavitev vseevropskega območja brez mučenja in drugih oblik slabega ravnanja in tako jasno sporočita, da so evropske države trdno odločene, da najprej izkoreninijo takšna dejanja tudi znotraj svojih meja in dajo s tem vzgled drugim državam sveta, kjer so takšne prakse žal še prisotne; |
| --- | --- |

58.

pričakuje od Sveta in Komisija, da bosta okrepila sodelovanje s Svetom Evrope za vzpostavitev vseevropskega območja brez mučenja in drugih oblik slabega ravnanja in tako jasno sporočita, da so evropske države trdno odločene, da najprej izkoreninijo takšna dejanja tudi znotraj svojih meja in dajo s tem vzgled drugim državam sveta, kjer so takšne prakse žal še prisotne;

| 59. | pozdravlja oceno smernic EU o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, ki vključuje nova priporočila in izvedbene ukrepe, da bi dodatno okrepili ukrepe na tem področju; z zadovoljstvom opozarja na vključitev priporočil v študijo z naslovom „Izvajanje smernic Evropske unije o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju“, ki je bila 28. junija 2007 predstavljena pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice in decembra 2007 delovni skupini Sveta za človekove pravice (COHOM); z zadovoljstvom opozarja na zaključke, ki izhajajo iz pregleda izvajanja smernic; pozdravlja izvedbene ukrepe, katerih namen je usmerjati misije EU in delegacije Komisije na tem področju; v zvezi s tem pozdravlja posebna merila za ukrepe v zvezi s posameznimi primeri ter obžaluje pomanjkanje ukrepov za preprečevanje premestitev oseb v državo, v kateri bi jim lahko grozila nevarnost mučenja ali drugega nečloveškega ali ponižujočega kaznovanja; v zvezi s tem ponovno poziva EU, naj deluje skladno s pravili in standardi iz mednarodnih in regionalnih instrumentov glede mučenja in slabega ravnanja; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja oceno smernic EU o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, ki vključuje nova priporočila in izvedbene ukrepe, da bi dodatno okrepili ukrepe na tem področju; z zadovoljstvom opozarja na vključitev priporočil v študijo z naslovom „Izvajanje smernic Evropske unije o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju“, ki je bila 28. junija 2007 predstavljena pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice in decembra 2007 delovni skupini Sveta za človekove pravice (COHOM); z zadovoljstvom opozarja na zaključke, ki izhajajo iz pregleda izvajanja smernic; pozdravlja izvedbene ukrepe, katerih namen je usmerjati misije EU in delegacije Komisije na tem področju; v zvezi s tem pozdravlja posebna merila za ukrepe v zvezi s posameznimi primeri ter obžaluje pomanjkanje ukrepov za preprečevanje premestitev oseb v državo, v kateri bi jim lahko grozila nevarnost mučenja ali drugega nečloveškega ali ponižujočega kaznovanja; v zvezi s tem ponovno poziva EU, naj deluje skladno s pravili in standardi iz mednarodnih in regionalnih instrumentov glede mučenja in slabega ravnanja;

| 60. | pozdravlja resolucijo 62/148 o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, pri pripravi katere je sodelovala EU, sprejeta pa je bila na Generalni skupščini Združenih narodov 4. marca 2008, in opominja, da je pravica oseb, da niso izpostavljene mučenju, krutemu, nečloveškemu, ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju osnovna pravica in jo je treba varovati v vseh okoliščinah; opaža, da se je mreža parlamentarnih odborov Evropske unije za človekove pravice drugič sestala v Evropskem parlamentu 25. junija 2008; te seje, ki je poseben poudarek namenila boju proti mučenju, se je udeležil posebni poročevalec Združenih narodov proti mučenju Manfred Nowak; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja resolucijo 62/148 o mučenju in drugem krutem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, pri pripravi katere je sodelovala EU, sprejeta pa je bila na Generalni skupščini Združenih narodov 4. marca 2008, in opominja, da je pravica oseb, da niso izpostavljene mučenju, krutemu, nečloveškemu, ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju osnovna pravica in jo je treba varovati v vseh okoliščinah; opaža, da se je mreža parlamentarnih odborov Evropske unije za človekove pravice drugič sestala v Evropskem parlamentu 25. junija 2008; te seje, ki je poseben poudarek namenila boju proti mučenju, se je udeležil posebni poročevalec Združenih narodov proti mučenju Manfred Nowak;

| 61. | poziva Svet in Komisijo, naj nadaljujeta prakso demarš pri vseh mednarodnih partnerjih EU v zvezi z ratifikacijo in izvajanjem mednarodnih konvencij, ki prepovedujejo mučenje in slabo ravnanje, in z zagotavljanjem pomoči pri rehabilitaciji oseb, ki so preživele mučenje; poziva Svet in Komisijo, naj boj proti mučenju in slabemu ravnanju obravnavata kot najpomembnejšo prednostno nalogo politike EU na področju človekovih pravic, zlasti z izboljšanim izvajanjem smernic Evropske unije in vseh drugih instrumentov Evropske unije, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), in z zagotovitvijo, da se države članice vzdržijo sprejemanja diplomatskih zagotovil iz tretjih držav, v katerih dejansko obstaja nevarnost, da bodo ljudje mučeni ali da bodo z njimi slabo ravnali; |
| --- | --- |

61.

poziva Svet in Komisijo, naj nadaljujeta prakso demarš pri vseh mednarodnih partnerjih EU v zvezi z ratifikacijo in izvajanjem mednarodnih konvencij, ki prepovedujejo mučenje in slabo ravnanje, in z zagotavljanjem pomoči pri rehabilitaciji oseb, ki so preživele mučenje; poziva Svet in Komisijo, naj boj proti mučenju in slabemu ravnanju obravnavata kot najpomembnejšo prednostno nalogo politike EU na področju človekovih pravic, zlasti z izboljšanim izvajanjem smernic Evropske unije in vseh drugih instrumentov Evropske unije, kot je evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), in z zagotovitvijo, da se države članice vzdržijo sprejemanja diplomatskih zagotovil iz tretjih držav, v katerih dejansko obstaja nevarnost, da bodo ljudje mučeni ali da bodo z njimi slabo ravnali;

| 62. | ugotavlja pomen Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (29), ki prepoveduje izvoz in uvoz opreme, ki je praktično uporabna zgolj za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, veljati pa je začela 30. julija 2006; poziva Svet in Komisijo, naj ocenita, kako države članice izvajajo to uredbo, in raziščeta možnosti za razširitev njenega področja uporabe; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja pomen Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (29), ki prepoveduje izvoz in uvoz opreme, ki je praktično uporabna zgolj za izvršitev smrtne kazni ali za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, veljati pa je začela 30. julija 2006; poziva Svet in Komisijo, naj ocenita, kako države članice izvajajo to uredbo, in raziščeta možnosti za razširitev njenega področja uporabe;

| 63. | obžaluje, da je v Demokratični republiki Kongo 1,35 milijona razseljenih oseb, vključno z 850 000 razseljenimi v Severnem Kivuju; znova poudarja, da je treba nujno ukrepati, in sicer v obliki obsežne preiskave, da bi pred sodišče privedli storilce, odgovorne za poboj okoli 150 oseb v napadih Nacionalnega kongresa za ljudsko obrambo in milice Mai Mai v Kiwanji novembra 2008; poziva vladi Demokratične republike Kongo in Ruande, naj zagotovita popolno podporo misiji Organizacije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUC) pri izvajanju njenega mandata za ohranjanje miru v tej regiji in si prizadevata za zaščito civilistov v regiji pred nasiljem in hudimi zločini, ki so se dogajali do zdaj; zahteva tudi, da Svet in Komisija podpreta preiskave o vsakodnevnih hudih kršitvah mednarodnega humanitarnega prava, vključno s posilstvi, zunajsodnimi usmrtitvami in mučenjem, in o potrebi izvajanja trdne strategije EU, ki bi olajšala doseganje sprememb v regiji; |
| --- | --- |

63.

obžaluje, da je v Demokratični republiki Kongo 1,35 milijona razseljenih oseb, vključno z 850 000 razseljenimi v Severnem Kivuju; znova poudarja, da je treba nujno ukrepati, in sicer v obliki obsežne preiskave, da bi pred sodišče privedli storilce, odgovorne za poboj okoli 150 oseb v napadih Nacionalnega kongresa za ljudsko obrambo in milice Mai Mai v Kiwanji novembra 2008; poziva vladi Demokratične republike Kongo in Ruande, naj zagotovita popolno podporo misiji Organizacije Združenih narodov v Demokratični republiki Kongo (MONUC) pri izvajanju njenega mandata za ohranjanje miru v tej regiji in si prizadevata za zaščito civilistov v regiji pred nasiljem in hudimi zločini, ki so se dogajali do zdaj; zahteva tudi, da Svet in Komisija podpreta preiskave o vsakodnevnih hudih kršitvah mednarodnega humanitarnega prava, vključno s posilstvi, zunajsodnimi usmrtitvami in mučenjem, in o potrebi izvajanja trdne strategije EU, ki bi olajšala doseganje sprememb v regiji;

| 64. | je še vedno močno zaskrbljen zaradi pogubne humanitarne krize v Zimbabveju ter epidemije kolere in ker Mugabejev režim še vedno ni pripravljen učinkovito reševati krize; poziva Svet in Komisijo, naj odkrito obsodita dejanja Mugabejevega režima ter potrdita svojo zavezo prebivalcem Zimbabveja v obliki dolgoročnega programa humanitarne pomoči; obsoja tudi, da Mugabejev režim ustrahuje in v priporu zadržuje zagovornike človekovih pravic in člane civilne družbe, na primer Jestino Mukoko, in zahteva, da se storilce teh dejanj privede pred sodišče; |
| --- | --- |

64.

je še vedno močno zaskrbljen zaradi pogubne humanitarne krize v Zimbabveju ter epidemije kolere in ker Mugabejev režim še vedno ni pripravljen učinkovito reševati krize; poziva Svet in Komisijo, naj odkrito obsodita dejanja Mugabejevega režima ter potrdita svojo zavezo prebivalcem Zimbabveja v obliki dolgoročnega programa humanitarne pomoči; obsoja tudi, da Mugabejev režim ustrahuje in v priporu zadržuje zagovornike človekovih pravic in člane civilne družbe, na primer Jestino Mukoko, in zahteva, da se storilce teh dejanj privede pred sodišče;

Pravice otrok

| 65. | ponovno poudarja bistveno potrebo po izvajanju smernic EU o otrocih in oboroženih spopadih; poziva države, naj sprejmejo pariške zaveze iz leta 2007 za varstvo otrok pred nezakonitim izkoriščanjem v oboroženih spopadih ali skupinah; |
| --- | --- |

65.

ponovno poudarja bistveno potrebo po izvajanju smernic EU o otrocih in oboroženih spopadih; poziva države, naj sprejmejo pariške zaveze iz leta 2007 za varstvo otrok pred nezakonitim izkoriščanjem v oboroženih spopadih ali skupinah;

| 66. | pozdravlja posodobljeno različico teh smernic, sprejetih 16. junija 2008 in z zadovoljstvom opaža, da je EU veleposlanikom naročila, naj razvijejo lastne strategije glede trinajstih prednostnih držav za izvajanje šestih novih tematskih vprašanj, opredeljenih v smernicah: novačenje, ubijanje in pohabljanje, napadi na šole in bolnišnice, preprečevanje dostopa humanitarni pomoči, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola ter kršenje in zloraba; |
| --- | --- |

66.

pozdravlja posodobljeno različico teh smernic, sprejetih 16. junija 2008 in z zadovoljstvom opaža, da je EU veleposlanikom naročila, naj razvijejo lastne strategije glede trinajstih prednostnih držav za izvajanje šestih novih tematskih vprašanj, opredeljenih v smernicah: novačenje, ubijanje in pohabljanje, napadi na šole in bolnišnice, preprečevanje dostopa humanitarni pomoči, spolno nasilje in nasilje na podlagi spola ter kršenje in zloraba;

| 67. | odobrava, da je junija 2008 Evropski svet sprejel sklepe o pravicah otrok, zlasti tistih, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom; ugotavlja, da je Svet pozval Komisijo in države članice, naj še naprej zagotavljajo doslednost, komplementarnost in usklajenost politik in programov za človekove pravice, varnost in razvoj, da bi se lahko učinkovito, trajnostno in celovito odzvali na kratko-, srednje- in dolgoročne posledice, ki jih imajo oboroženi spopadi za otroke; |
| --- | --- |

67.

odobrava, da je junija 2008 Evropski svet sprejel sklepe o pravicah otrok, zlasti tistih, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom; ugotavlja, da je Svet pozval Komisijo in države članice, naj še naprej zagotavljajo doslednost, komplementarnost in usklajenost politik in programov za človekove pravice, varnost in razvoj, da bi se lahko učinkovito, trajnostno in celovito odzvali na kratko-, srednje- in dolgoročne posledice, ki jih imajo oboroženi spopadi za otroke;

| 68. | odobrava, da je junija 2008 EU sprejela pregledan seznam, katerega cilj je vključiti varstvo otrok, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom, v evropsko varnostno in obrambno politiko; opaža, da to vključuje znatne izboljšave, zlasti opredelitev varstva otrok, posebno usposabljanje glede otrok, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom, spremljanje in poročanje, povečanje prepoznavnosti in osveščenosti, možnost zagotavljanja posebnega strokovnega znanja na terenu ter okrepitev strokovnega komuniciranja med misijami/operacijami in Brusljem; |
| --- | --- |

68.

odobrava, da je junija 2008 EU sprejela pregledan seznam, katerega cilj je vključiti varstvo otrok, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom, v evropsko varnostno in obrambno politiko; opaža, da to vključuje znatne izboljšave, zlasti opredelitev varstva otrok, posebno usposabljanje glede otrok, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom, spremljanje in poročanje, povečanje prepoznavnosti in osveščenosti, možnost zagotavljanja posebnega strokovnega znanja na terenu ter okrepitev strokovnega komuniciranja med misijami/operacijami in Brusljem;

| 69. | pozdravlja pobude predsedstva glede otrok, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom; opozarja na konferenco z naslovom „Kako povečati učinek na terenu – sodelovanje nevladnih organizacij in Evropske unije pri temi otroci v oboroženih spopadih“, ki jo je organiziralo slovensko predsedstvo aprila 2008; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja pobude predsedstva glede otrok, ki so bili izpostavljeni oboroženim spopadom; opozarja na konferenco z naslovom „Kako povečati učinek na terenu – sodelovanje nevladnih organizacij in Evropske unije pri temi otroci v oboroženih spopadih“, ki jo je organiziralo slovensko predsedstvo aprila 2008;

| 70. | opozarja na resolucijo o otrocih v oboroženih konfliktih, sprejeto na Generalni skupščini Združenih narodov 22. februarja 2008, in poročilo posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov; odločno obsoja novačenje in uporabo otrok v oboroženih spopadih v Čadu in Iraku; |
| --- | --- |

70.

opozarja na resolucijo o otrocih v oboroženih konfliktih, sprejeto na Generalni skupščini Združenih narodov 22. februarja 2008, in poročilo posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov; odločno obsoja novačenje in uporabo otrok v oboroženih spopadih v Čadu in Iraku;

| 71. | pozdravlja letno poročilo in sklepe delovne skupine ZN o otrocih in oboroženih spopadih; ostro obsoja hude kršitve otrokovih pravic in stalno uporabo otrok v oboroženih spopadih na Šrilanki, v Burmi, na Filipinih, v Somaliji, v Kongu in v Burundiju; |
| --- | --- |

71.

pozdravlja letno poročilo in sklepe delovne skupine ZN o otrocih in oboroženih spopadih; ostro obsoja hude kršitve otrokovih pravic in stalno uporabo otrok v oboroženih spopadih na Šrilanki, v Burmi, na Filipinih, v Somaliji, v Kongu in v Burundiju;

| 72. | odobrava, da je 16 držav članic Evropske unije (30) podpisalo Ženevsko deklaracijo o oboroženem nasilju in razvoju, s čimer se je skupno število držav pogodbenic povečalo na 97; poziva preostalih 11 držav članic Evropske unije, ki še niso podpisale Ženevske deklaracije, naj to čim hitreje storijo; |
| --- | --- |

72.

odobrava, da je 16 držav članic Evropske unije (30) podpisalo Ženevsko deklaracijo o oboroženem nasilju in razvoju, s čimer se je skupno število držav pogodbenic povečalo na 97; poziva preostalih 11 držav članic Evropske unije, ki še niso podpisale Ženevske deklaracije, naj to čim hitreje storijo;

| 73. | poziva države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma podpišejo in ratificirajo izbirne protokole h Konvenciji o otrokovih pravicah (31); |
| --- | --- |

73.

poziva države članice, ki tega še niso storile, naj nemudoma podpišejo in ratificirajo izbirne protokole h Konvenciji o otrokovih pravicah (31);

| 74. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija leta 2008 v okviru tematskega programa z naslovom „Vlaganje v ljudi“ objavila razpis za projekte nevladnih organizacij, namenjene otrokom, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi in trgovina z otroki; poziva Komisijo, naj še naprej posebno pozornost namenja razmeram otrok, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi; |
| --- | --- |

74.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija leta 2008 v okviru tematskega programa z naslovom „Vlaganje v ljudi“ objavila razpis za projekte nevladnih organizacij, namenjene otrokom, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi in trgovina z otroki; poziva Komisijo, naj še naprej posebno pozornost namenja razmeram otrok, ki so jih prizadeli oboroženi spopadi;

Zagovorniki človekovih pravic

| 75. | pozdravlja konferenco zagovornikov človekovih pravic, ki je potekala 7. in 8. oktobra 2008; ponovno poudarja zavezanost Evropske unije k boljši zaščiti zagovornikov človekovih pravic pri njihovih prizadevanjih za uresničitev vizije, predstavljene v Splošni deklaraciji človekovih pravic; |
| --- | --- |

75.

pozdravlja konferenco zagovornikov človekovih pravic, ki je potekala 7. in 8. oktobra 2008; ponovno poudarja zavezanost Evropske unije k boljši zaščiti zagovornikov človekovih pravic pri njihovih prizadevanjih za uresničitev vizije, predstavljene v Splošni deklaraciji človekovih pravic;

| 76. | opozarja na zlorabe in spolno izkoriščanje milijonov otrok po vsem svetu; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi preprečili spolno izkoriščanje in spolno zlorabo otrok in se proti temu borili, zaščitili pravice otrok, ki so žrtve takšnega izkoriščanja in zlorabe, ter spodbujali nacionalno in mednarodno sodelovanje v boju proti spolnemu izkoriščanju in spolni zlorabi otrok; |
| --- | --- |

76.

opozarja na zlorabe in spolno izkoriščanje milijonov otrok po vsem svetu; poziva Svet, Komisijo in države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi preprečili spolno izkoriščanje in spolno zlorabo otrok in se proti temu borili, zaščitili pravice otrok, ki so žrtve takšnega izkoriščanja in zlorabe, ter spodbujali nacionalno in mednarodno sodelovanje v boju proti spolnemu izkoriščanju in spolni zlorabi otrok;

| 77. | pozdravlja deklaracijo o ukrepih Sveta Evrope za boljšo zaščito zagovornikov človekovih pravic in promocijo njihovih dejavnosti, ki jo je odbor ministrov sprejel 6. februarja 2008; |
| --- | --- |

77.

pozdravlja deklaracijo o ukrepih Sveta Evrope za boljšo zaščito zagovornikov človekovih pravic in promocijo njihovih dejavnosti, ki jo je odbor ministrov sprejel 6. februarja 2008;

| 78. | pozdravlja osrednjo točko za zagovornike človekovih pravic, katere namen je spremljanje položaja človekovih pravic v vseh državah OVSE, ki jo je leta 2006 vzpostavil urad OVSE za demokratične ustanove in človekove pravice (ODIHR); poziva institucije EU, naj okrepijo svojo podporo zagovornikom človekovih pravic z vzpostavitvijo osrednje točke v Evropskem parlamentu, Svetu in Komisiji, s čimer bi izboljšali nadaljnje spremljanje posameznih primerov in usklajevanje z drugimi mednarodnimi in evropskimi organizacijami; |
| --- | --- |

78.

pozdravlja osrednjo točko za zagovornike človekovih pravic, katere namen je spremljanje položaja človekovih pravic v vseh državah OVSE, ki jo je leta 2006 vzpostavil urad OVSE za demokratične ustanove in človekove pravice (ODIHR); poziva institucije EU, naj okrepijo svojo podporo zagovornikom človekovih pravic z vzpostavitvijo osrednje točke v Evropskem parlamentu, Svetu in Komisiji, s čimer bi izboljšali nadaljnje spremljanje posameznih primerov in usklajevanje z drugimi mednarodnimi in evropskimi organizacijami;

| 79. | pozdravlja pregledano različico smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2008; poudarja vključitev določb, ki so namenjene temu, da misije EU povečajo svojo podporo zagovornikom človekovih pravic in jih tudi bolje zaščitijo, na primer lokalne strategije za izvajanje smernic, lokalne delovne skupine za človekove pravice in organizacijo srečanj med zagovorniki človekovih pravic in diplomati, ki bi potekala vsaj enkrat letno; hkrati pozdravlja vključitev možnosti, da se bi se izdajali izredni vizumi in omogočila začasna zatočišča v državah članicah EU kot ukrepa, da bi zagovornikom človekovih pravic v tretjih državah, ki so v nevarnosti, zagotovili hitro pomoč in zaščito; |
| --- | --- |

79.

pozdravlja pregledano različico smernic EU o zagovornikih človekovih pravic iz leta 2008; poudarja vključitev določb, ki so namenjene temu, da misije EU povečajo svojo podporo zagovornikom človekovih pravic in jih tudi bolje zaščitijo, na primer lokalne strategije za izvajanje smernic, lokalne delovne skupine za človekove pravice in organizacijo srečanj med zagovorniki človekovih pravic in diplomati, ki bi potekala vsaj enkrat letno; hkrati pozdravlja vključitev možnosti, da se bi se izdajali izredni vizumi in omogočila začasna zatočišča v državah članicah EU kot ukrepa, da bi zagovornikom človekovih pravic v tretjih državah, ki so v nevarnosti, zagotovili hitro pomoč in zaščito;

| 80. | ponovno poziva Svet in države članice, naj realno preučijo vprašanje izrednih vizumov za zagovornike človekovih pravic in v novem vizumskem zakoniku Skupnosti jasno opredelijo posebni položaj zagovornikov človekovih pravic ter tako vzpostavijo poseben in pospešen vizumski postopek, ki bi lahko temeljil na izkušnjah irske in španske vlade; opozarja na razpravo glede izdaje vizumov za začasno preselitev zagovornikov človekovih pravic, ki so najbolj ogroženi ali ki potrebujejo zaščito, ter poziva COHOM, naj sprejme nadaljnje ukrepe; meni, da je zaupnost demarš Evropske unije v korist zagovornikov človekovih pravic včasih koristna, vendar se zavzema, da bi kljub zaupni naravi teh dokumentov lokalno osebje Evropske unije sistematično in zaupno posredovalo vse informacije o teh demaršah tamkajšnjim nevladnim organizacijam, zagovornikom človekovih pravic in njihovim družinam; |
| --- | --- |

80.

ponovno poziva Svet in države članice, naj realno preučijo vprašanje izrednih vizumov za zagovornike človekovih pravic in v novem vizumskem zakoniku Skupnosti jasno opredelijo posebni položaj zagovornikov človekovih pravic ter tako vzpostavijo poseben in pospešen vizumski postopek, ki bi lahko temeljil na izkušnjah irske in španske vlade; opozarja na razpravo glede izdaje vizumov za začasno preselitev zagovornikov človekovih pravic, ki so najbolj ogroženi ali ki potrebujejo zaščito, ter poziva COHOM, naj sprejme nadaljnje ukrepe; meni, da je zaupnost demarš Evropske unije v korist zagovornikov človekovih pravic včasih koristna, vendar se zavzema, da bi kljub zaupni naravi teh dokumentov lokalno osebje Evropske unije sistematično in zaupno posredovalo vse informacije o teh demaršah tamkajšnjim nevladnim organizacijam, zagovornikom človekovih pravic in njihovim družinam;

| 81. | se sklicuje na sklepe Sveta o Belorusiji z dne 13. oktobra 2008 in izjavo predsedstva v zvezi s parlamentarnimi volitvami istega meseca v Belorusiji z dne 30. septembra 2008; obžaluje, da volitve niso dosegale mednarodnih standardov in demokratičnih meril OVSE; pozdravlja izpustitev zadnjega mednarodno priznanega političnega zapornika, Aleksandra Kazulina, pred volitvami, vendar ostaja zaskrbljen, ker je vsaj desetim aktivistom še vedno „omejena svoboda gibanja“, kar pomeni, da se lahko zadržujejo le doma ali na delu; ostaja nadvse zaskrbljen nad stanjem človekovih pravic v Belorusiji; |
| --- | --- |

81.

se sklicuje na sklepe Sveta o Belorusiji z dne 13. oktobra 2008 in izjavo predsedstva v zvezi s parlamentarnimi volitvami istega meseca v Belorusiji z dne 30. septembra 2008; obžaluje, da volitve niso dosegale mednarodnih standardov in demokratičnih meril OVSE; pozdravlja izpustitev zadnjega mednarodno priznanega političnega zapornika, Aleksandra Kazulina, pred volitvami, vendar ostaja zaskrbljen, ker je vsaj desetim aktivistom še vedno „omejena svoboda gibanja“, kar pomeni, da se lahko zadržujejo le doma ali na delu; ostaja nadvse zaskrbljen nad stanjem človekovih pravic v Belorusiji;

| 82. | obsoja, da je Kitajska vlada pred olimpijskimi igrami še strožje omejevala zagovornike človekovih pravic, tako da jim je onemogočila sporočanje po telefonu in internetu, jih zasledovala ter zanje odredila različne stopnje hišnega pripora ter nadzor in spremljanje brez primere, zaradi česar so se mnogi aktivisti odločili svoje delo preložiti ali prekiniti do zaključka iger; |
| --- | --- |

82.

obsoja, da je Kitajska vlada pred olimpijskimi igrami še strožje omejevala zagovornike človekovih pravic, tako da jim je onemogočila sporočanje po telefonu in internetu, jih zasledovala ter zanje odredila različne stopnje hišnega pripora ter nadzor in spremljanje brez primere, zaradi česar so se mnogi aktivisti odločili svoje delo preložiti ali prekiniti do zaključka iger;

| 83. | posebej opozarja na to, da je pravica do svobodnega izražanja na internetu lahko izjemnega pomena za zaprte skupnosti, in poziva EU, naj podpira spletne disidente po vsem svetu; v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj kot del zunanjetrgovinske politike EU obravnava vse omejitve pri oskrbi z internetom in storitvami informacijskih družb, s katerimi se srečujejo podjetja iz EU v tretjih državah, ter naj šteje vse nepotrebne omejitve pri oskrbi s temi storitvami kot trgovinske ovire; |
| --- | --- |

83.

posebej opozarja na to, da je pravica do svobodnega izražanja na internetu lahko izjemnega pomena za zaprte skupnosti, in poziva EU, naj podpira spletne disidente po vsem svetu; v zvezi s tem poziva Svet in Komisijo, naj kot del zunanjetrgovinske politike EU obravnava vse omejitve pri oskrbi z internetom in storitvami informacijskih družb, s katerimi se srečujejo podjetja iz EU v tretjih državah, ter naj šteje vse nepotrebne omejitve pri oskrbi s temi storitvami kot trgovinske ovire;

| 84. | je zelo zaskrbljen, ker je Iran v letu 2008 še naprej zatiral neodvisne zagovornike človekovih pravic in člane civilne družbe ter da so se nadaljevale hude kršitve človekovih pravic; obsoja samovoljna pridržanja, mučenje in zaporne kazni zagovornikov človekovih pravic za njihovo delo na podlagi obtožbe, da njihove dejavnosti niso v skladu z nacionalno varnostjo; obžaluje sedanjo politiko vlade, ki usmerjena zoper učitelje in akademike, študentom pa omejuje dostop do višje izobrazbe, ter obsoja preganjanje in zaporne kazni za študente aktiviste; |
| --- | --- |

84.

je zelo zaskrbljen, ker je Iran v letu 2008 še naprej zatiral neodvisne zagovornike človekovih pravic in člane civilne družbe ter da so se nadaljevale hude kršitve človekovih pravic; obsoja samovoljna pridržanja, mučenje in zaporne kazni zagovornikov človekovih pravic za njihovo delo na podlagi obtožbe, da njihove dejavnosti niso v skladu z nacionalno varnostjo; obžaluje sedanjo politiko vlade, ki usmerjena zoper učitelje in akademike, študentom pa omejuje dostop do višje izobrazbe, ter obsoja preganjanje in zaporne kazni za študente aktiviste;

| 85. | je zaskrbljen zaradi razmer na področju človekovih pravic v Nikaragvi in Venezueli ter napadov na številne organizacije za človekove pravice v teh državah in njihovega nadlegovanja; poziva vlado in oblasti Nikaragve in Venezuele, naj si prizadevajo zaščititi demokratične pravice in svoboščine ter načela pravne države; |
| --- | --- |

85.

je zaskrbljen zaradi razmer na področju človekovih pravic v Nikaragvi in Venezueli ter napadov na številne organizacije za človekove pravice v teh državah in njihovega nadlegovanja; poziva vlado in oblasti Nikaragve in Venezuele, naj si prizadevajo zaščititi demokratične pravice in svoboščine ter načela pravne države;

| 86. | znova ponavlja svoje stališče glede kubanskih dobitnikov nagrade Saharova Oswalda Paye Sardiñasa in skupine Dame v belem (Damas de Blanco); meni, da je nesprejemljivo, da država, s katero je Evropska unija obnovila politični dialog glede cele vrste vprašanj, med njimi človekovih pravic, Oswaldu Payi in Damam v belem ne dovoli, da bi sodelovali na slovesnosti ob 20. obletnici podeljevanja nagrade Saharov; ostro zavrača sistematično nasilje in stalno nadlegovanje, ki so ga utrpeli prejemniki nagrade Saharov; v zvezi s tem poziva kubansko vlado, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike in zapornike zaradi ugovora vesti, ter prizna vsem Kubancem pravico do svobodnega vstopa v državo ali odhoda iz nje; |
| --- | --- |

86.

znova ponavlja svoje stališče glede kubanskih dobitnikov nagrade Saharova Oswalda Paye Sardiñasa in skupine Dame v belem (Damas de Blanco); meni, da je nesprejemljivo, da država, s katero je Evropska unija obnovila politični dialog glede cele vrste vprašanj, med njimi človekovih pravic, Oswaldu Payi in Damam v belem ne dovoli, da bi sodelovali na slovesnosti ob 20. obletnici podeljevanja nagrade Saharov; ostro zavrača sistematično nasilje in stalno nadlegovanje, ki so ga utrpeli prejemniki nagrade Saharov; v zvezi s tem poziva kubansko vlado, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike in zapornike zaradi ugovora vesti, ter prizna vsem Kubancem pravico do svobodnega vstopa v državo ali odhoda iz nje;

Smernice za dialoge in posvetovanja o človekovih pravicah s tretjimi državami

| 87. | je seznanjen z najnovejšo različico smernic za dialoge o človekovih pravicah s tretjimi državami, sprejeto v času francoskega predsedstva; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj začneta celovito ocenjevanje smernic, ki bo temeljilo na poglobljeni oceni posameznih dialogov in dobljenih rezultatov, ter v ta namen razvijeta jasne kazalnike učinka za vsak dialog in merila za začetek, prenehanje in obnovitev dialogov; poudarja, da je treba tudi v prihodnje pripravljati neformalna medinstitucionalna srečanja pred vsakim dialogom in po njem, kar bo prispevalo k večji izmenjavi informacij med institucijami in bo po potrebi omogočilo boljše usklajevanje; ob tem opozarja, da bi bila politika Evropske unije s področja človekovih pravic bolj usklajena, če bi se strategije za človekove pravice sprejemale po posameznih državah; |
| --- | --- |

87.

je seznanjen z najnovejšo različico smernic za dialoge o človekovih pravicah s tretjimi državami, sprejeto v času francoskega predsedstva; ponovno poziva Svet in Komisijo, naj začneta celovito ocenjevanje smernic, ki bo temeljilo na poglobljeni oceni posameznih dialogov in dobljenih rezultatov, ter v ta namen razvijeta jasne kazalnike učinka za vsak dialog in merila za začetek, prenehanje in obnovitev dialogov; poudarja, da je treba tudi v prihodnje pripravljati neformalna medinstitucionalna srečanja pred vsakim dialogom in po njem, kar bo prispevalo k večji izmenjavi informacij med institucijami in bo po potrebi omogočilo boljše usklajevanje; ob tem opozarja, da bi bila politika Evropske unije s področja človekovih pravic bolj usklajena, če bi se strategije za človekove pravice sprejemale po posameznih državah;

| 88. | ob tem ponovno poudarja predloge iz zgoraj navedene resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2007 o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami; |
| --- | --- |

88.

ob tem ponovno poudarja predloge iz zgoraj navedene resolucije Parlamenta z dne 6. septembra 2007 o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami;

| 89. | obžaluje, da je Kitajska zaradi obiska dalajlame v Evropi preložila enajsti vrh Kitajska-EU; poudarja potrebo po koreniti okrepitvi dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko in ponovnem premisleku o njem; izraža zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic na Kitajskem in poudarja da se dejanski položaj v zvezi s človekovimi pravicami ni izboljšal kljub obljubam kitajskega režima pred olimpijskimi igrami avgusta 2008; poudarja tudi, da je bila svoboda do združevanja, izražanja in veroizpovedi dodatno omejena; močno obsoja ostro ukrepanje proti Tibetancem po protestih, ki so od 10. marca 2008 preplavljali Tibet, in da je Kitajska od takrat še povečala uporabo prisilnih sredstev v Tibetu, ter poziva k ponovnemu začetku iskrenega in ciljno usmerjenega dialoga med obema stranema na podlagi memoranduma o dejanski avtonomiji tibetanskega naroda; ugotavlja, da Kitajska še vedno ni ratificirala Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, kljub večkratnim zagotovilom kitajske vlade, da bo to storila; se sklicuje na svojo resolucijo z dne 17. januarja 2008 o priprtju kitajskega disidenta Hu Jiaja (32), ki je leta 2008 prejel nagrado Saharova za svobodo misli; poziva kitajsko vlado, naj ga nemudoma izpusti in odpravi hišni pripor za njegovo ženo Zeng Jinyan in njuno hčerko; obsoja val represije nad podpisniki peticije „Listina O8“, v kateri so pozvali k demokratičnimi reformam na Kitajskem in se zavzeli za izpustitev disidenta Liu Xiaoboja, ki je priprt od 9. decembra 2008; izraža zaskrbljenost, ker je pravni sistem še vedno dovzeten za samovoljno in velikokrat politično motivirano vmešavanje, vključno s sistemom državnih skrivnosti, ki preprečuje preglednost, potrebno za razvoj dobrega upravljanja in sistema, v katerem prevladuje vladavina prava; v zvezi s tem obsoja sistematično kaznovanje odvetnikov, ki si prizadevajo, da bi kitajski pravni sistem deloval v skladu s kitajskimi zakoni in pravicami državljanov; ugotavlja, da je svoboda interneta na Kitajskem še vedno krhka, zato evropske ponudnike gostovanja spletnih vsebin poziva, naj tujim uradnikom ne razkrijejo nobenih informacij, ki bi razkrile identiteto posameznih uporabnikov teh storitev, razen za legitimne potrebe tujih organov pregona v skladu s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

89.

obžaluje, da je Kitajska zaradi obiska dalajlame v Evropi preložila enajsti vrh Kitajska-EU; poudarja potrebo po koreniti okrepitvi dialoga o človekovih pravicah med EU in Kitajsko in ponovnem premisleku o njem; izraža zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic na Kitajskem in poudarja da se dejanski položaj v zvezi s človekovimi pravicami ni izboljšal kljub obljubam kitajskega režima pred olimpijskimi igrami avgusta 2008; poudarja tudi, da je bila svoboda do združevanja, izražanja in veroizpovedi dodatno omejena; močno obsoja ostro ukrepanje proti Tibetancem po protestih, ki so od 10. marca 2008 preplavljali Tibet, in da je Kitajska od takrat še povečala uporabo prisilnih sredstev v Tibetu, ter poziva k ponovnemu začetku iskrenega in ciljno usmerjenega dialoga med obema stranema na podlagi memoranduma o dejanski avtonomiji tibetanskega naroda; ugotavlja, da Kitajska še vedno ni ratificirala Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, kljub večkratnim zagotovilom kitajske vlade, da bo to storila; se sklicuje na svojo resolucijo z dne 17. januarja 2008 o priprtju kitajskega disidenta Hu Jiaja (32), ki je leta 2008 prejel nagrado Saharova za svobodo misli; poziva kitajsko vlado, naj ga nemudoma izpusti in odpravi hišni pripor za njegovo ženo Zeng Jinyan in njuno hčerko; obsoja val represije nad podpisniki peticije „Listina O8“, v kateri so pozvali k demokratičnimi reformam na Kitajskem in se zavzeli za izpustitev disidenta Liu Xiaoboja, ki je priprt od 9. decembra 2008; izraža zaskrbljenost, ker je pravni sistem še vedno dovzeten za samovoljno in velikokrat politično motivirano vmešavanje, vključno s sistemom državnih skrivnosti, ki preprečuje preglednost, potrebno za razvoj dobrega upravljanja in sistema, v katerem prevladuje vladavina prava; v zvezi s tem obsoja sistematično kaznovanje odvetnikov, ki si prizadevajo, da bi kitajski pravni sistem deloval v skladu s kitajskimi zakoni in pravicami državljanov; ugotavlja, da je svoboda interneta na Kitajskem še vedno krhka, zato evropske ponudnike gostovanja spletnih vsebin poziva, naj tujim uradnikom ne razkrijejo nobenih informacij, ki bi razkrile identiteto posameznih uporabnikov teh storitev, razen za legitimne potrebe tujih organov pregona v skladu s Splošno deklaracijo o človekovih pravicah;

| 90. | ostaja zaskrbljen nad tem, da je dialog o človekovih pravicah z Iranom prekinjen že od leta 2004, saj ni nobenega pozitivnega napredka glede razmer na področju človekovih pravic in glede sodelovanja Irana; iranske oblasti poziva k obnovitvi dialoga kot načina za podporo vsem demokratično usmerjenim stranem civilne družbe ter h krepitvi – z miroljubnimi in nenasilnimi sredstvi – obstoječih procesov, ki lahko pospešijo demokratične, institucionalne in ustavne reforme, zagotovijo trajnost teh reform ter utrdijo udeležbo vseh iranskih zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov civilne družbe v procesu oblikovanja politik, s tem pa okrepijo njihovo vlogo v splošni politični razpravi; globoko je zaskrbljen, ker so se razmere na področju človekovih pravic v Iranu leta 2008 poslabšale, omejevanje svobode izražanja in zbiranja pa se je nadaljevalo; v zvezi s tem ga močno skrbi zatiranje novinarjev, pisateljev, profesorjev ter zagovornikov pravic žensk in človekovih pravic; ostaja zaskrbljen zaradi zatiranja etničnih in verskih manjšin v Iraku; obsoja vse večjo uporabo smrtne kazni v Iranu, tudi za mladoletnike; |
| --- | --- |

90.

ostaja zaskrbljen nad tem, da je dialog o človekovih pravicah z Iranom prekinjen že od leta 2004, saj ni nobenega pozitivnega napredka glede razmer na področju človekovih pravic in glede sodelovanja Irana; iranske oblasti poziva k obnovitvi dialoga kot načina za podporo vsem demokratično usmerjenim stranem civilne družbe ter h krepitvi – z miroljubnimi in nenasilnimi sredstvi – obstoječih procesov, ki lahko pospešijo demokratične, institucionalne in ustavne reforme, zagotovijo trajnost teh reform ter utrdijo udeležbo vseh iranskih zagovornikov človekovih pravic in predstavnikov civilne družbe v procesu oblikovanja politik, s tem pa okrepijo njihovo vlogo v splošni politični razpravi; globoko je zaskrbljen, ker so se razmere na področju človekovih pravic v Iranu leta 2008 poslabšale, omejevanje svobode izražanja in zbiranja pa se je nadaljevalo; v zvezi s tem ga močno skrbi zatiranje novinarjev, pisateljev, profesorjev ter zagovornikov pravic žensk in človekovih pravic; ostaja zaskrbljen zaradi zatiranja etničnih in verskih manjšin v Iraku; obsoja vse večjo uporabo smrtne kazni v Iranu, tudi za mladoletnike;

| 91. | obžaluje, da posvetovanje med Evropsko unijo in Rusijo o človekovih pravicah ni dalo zadostnih rezultatov; obžaluje, da so ruske oblasti zavrnile sodelovanje na okroglih mizah za pripravo na posvetovanja, ki so se jih udeležile domače in mednarodne nevladne organizacije; opaža, da je med posvetovanji Evropska unija opozorila na vprašanja s področja človekovih pravic, s posebnim poudarkom na svobodi izražanja in združevanja, delovanju civilne družbe, pravicah manjšin, boju proti rasizmu in ksenofobiji ter pravicah otrok in žensk, pa tudi mednarodnih obveznostih EU in Rusije na področju človekovih pravic; obžaluje, da Evropski uniji kljub temu ni uspelo prispevati k političnim spremembam v Rusiji, zlasti kar zadeva nekaznovanje in neodvisnost sodstva, ravnanje z zagovorniki človekovih pravic in političnimi zaporniki, vključno z Mihailom Hodorkovskim, neodvisnost medijev in svobodo izražanja, ravnanje z narodnostnimi in verskimi manjšinami, spoštovanje načel pravne države in varstvo človekovih pravic v oboroženih silah, diskriminacijo zaradi spolne usmerjenosti, pa tudi druga vprašanja; se sklicuje na svojo resolucijo z dne 19. junija 2008 o vrhu EU-Rusija v Hanti Mansijsku 26. in 27. junija 2008 (33); vnovič izraža zaskrbljenost zaradi vse slabših razmer zagovornikov človekovih pravic in težav, s katerimi se srečujejo nevladne organizacije pri registraciji in izvajanju dejavnosti; ponovno izraža zaskrbljenost glede zakona o ekstremizmu, ki bi lahko vplival na prost pretok informacij in omogočil ruskim oblastem, da bi dodatno omejile pravico do svobodnega izražanja neodvisnih novinarjev in političnih nasprotnikov; nadalje izraža skrb zaradi poročila Amnesty International za leto 2008, ki navaja, da tožilstvo še vedno ne spoštuje pravice Mihaila Hodorkovskega in njegovega družabnika Platona Lebedeva do poštenega sojenja v skladu z mednarodnimi standardi, in iskreno obžaluje ravnanje z nekdanjim podpredsednikom družbe Jukos Vasilijem Aleksanjanom, ki ni želel krivo pričati o Mihailu Hodorkovskem, zaradi česar je ruska vlada dopustila, da se je njegovo zdravstveno stanje poslabšalo do te mere, da ni več ozdravljivo; skupaj s parlamentarno skupščino Sveta Evrope poziva ruske oblasti, naj uporabijo vsa razpoložljiva pravna sredstva, da zagotovijo izpustitev Igorja Sutjagina in Valentina Danilova; pozdravlja izpustitev Mihaila Trepaškina; globoko obžaluje, da je bilo treba odpovedati misijo za spremljanje volitev ODIHR za spremljanje ruskih predsedniških volitev marca 2008 zaradi omejitev, ki so jih za to misijo naložile ruske oblasti; |
| --- | --- |

91.

obžaluje, da posvetovanje med Evropsko unijo in Rusijo o človekovih pravicah ni dalo zadostnih rezultatov; obžaluje, da so ruske oblasti zavrnile sodelovanje na okroglih mizah za pripravo na posvetovanja, ki so se jih udeležile domače in mednarodne nevladne organizacije; opaža, da je med posvetovanji Evropska unija opozorila na vprašanja s področja človekovih pravic, s posebnim poudarkom na svobodi izražanja in združevanja, delovanju civilne družbe, pravicah manjšin, boju proti rasizmu in ksenofobiji ter pravicah otrok in žensk, pa tudi mednarodnih obveznostih EU in Rusije na področju človekovih pravic; obžaluje, da Evropski uniji kljub temu ni uspelo prispevati k političnim spremembam v Rusiji, zlasti kar zadeva nekaznovanje in neodvisnost sodstva, ravnanje z zagovorniki človekovih pravic in političnimi zaporniki, vključno z Mihailom Hodorkovskim, neodvisnost medijev in svobodo izražanja, ravnanje z narodnostnimi in verskimi manjšinami, spoštovanje načel pravne države in varstvo človekovih pravic v oboroženih silah, diskriminacijo zaradi spolne usmerjenosti, pa tudi druga vprašanja; se sklicuje na svojo resolucijo z dne 19. junija 2008 o vrhu EU-Rusija v Hanti Mansijsku 26. in 27. junija 2008 (33); vnovič izraža zaskrbljenost zaradi vse slabših razmer zagovornikov človekovih pravic in težav, s katerimi se srečujejo nevladne organizacije pri registraciji in izvajanju dejavnosti; ponovno izraža zaskrbljenost glede zakona o ekstremizmu, ki bi lahko vplival na prost pretok informacij in omogočil ruskim oblastem, da bi dodatno omejile pravico do svobodnega izražanja neodvisnih novinarjev in političnih nasprotnikov; nadalje izraža skrb zaradi poročila Amnesty International za leto 2008, ki navaja, da tožilstvo še vedno ne spoštuje pravice Mihaila Hodorkovskega in njegovega družabnika Platona Lebedeva do poštenega sojenja v skladu z mednarodnimi standardi, in iskreno obžaluje ravnanje z nekdanjim podpredsednikom družbe Jukos Vasilijem Aleksanjanom, ki ni želel krivo pričati o Mihailu Hodorkovskem, zaradi česar je ruska vlada dopustila, da se je njegovo zdravstveno stanje poslabšalo do te mere, da ni več ozdravljivo; skupaj s parlamentarno skupščino Sveta Evrope poziva ruske oblasti, naj uporabijo vsa razpoložljiva pravna sredstva, da zagotovijo izpustitev Igorja Sutjagina in Valentina Danilova; pozdravlja izpustitev Mihaila Trepaškina; globoko obžaluje, da je bilo treba odpovedati misijo za spremljanje volitev ODIHR za spremljanje ruskih predsedniških volitev marca 2008 zaradi omejitev, ki so jih za to misijo naložile ruske oblasti;

| 92. | je seznanjen z obstojem pododborov za človekove pravice, ki združujejo države ob južni obali Sredozemlja (Maroko, Tunizijo, Libanon, Jordanijo, Egipt, Izrael in palestinske oblasti) v okviru evropske sosedske politike, ter poziva Svet in Komisijo, naj v sklopu pogajanj o nadgradnji dvostranskih odnosov oblikujeta pododbore za človekove pravice z vsemi sosednjimi državami; ponovno poziva k temu, da bi bili poslanci vključeni v pripravo teh srečanj in bi bili obveščeni o njihovem izidu; izraža zadovoljstvo nad tem, da se delegacije Komisije v partnerskih državah in njene službe v Bruslju v vseh fazah posvetujejo s civilno družbo; si vseeno zastavlja vprašanje o učinkovitosti in skladnosti uporabljene metodologije in zlasti meril ocenjevanja opravljenih razprav znotraj teh pododborov; ocenjuje, da morajo pododbori omogočiti specifično spremljanje vprašanj človekovih pravic iz akcijskega načrta, čeprav poudarja, da se razprave o človekovih pravicah vseeno ne smejo omejiti zgolj na pododbore in poudarja pomen usklajevanja z drugimi pododbori, ki obravnavajo vprašanja, povezana s človekovimi pravicami, na primer migracije; poudarja, da je treba ta vprašanja vključiti v politični dialog na najvišji ravni, da se poveča usklajenost politike EU na tem področju; ostaja prepričan, da bi bila lahko evropska sosedska politika, kakor je začrtana (akcijski načrt, poročilo o spremljanju in pododbori), resnični vzvod uveljavljanja človekovih pravic, če bi Evropska unija jasno pokazala resnično politično voljo do tega, da od držav partneric skladno, sistematično in na vseh področjih zahteva spoštovanje človekovih pravic kot prednostno nalogo; zato meni, da mora biti spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel temeljni pogoj za krepitev odnosov med Unijo in tretjo državo; v zvezi s sklenitvijo okvirnega sporazuma z Libijo poziva Svet in Komisijo, naj namenita ustrezno pozornost dialogu in sodelovanju glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

92.

je seznanjen z obstojem pododborov za človekove pravice, ki združujejo države ob južni obali Sredozemlja (Maroko, Tunizijo, Libanon, Jordanijo, Egipt, Izrael in palestinske oblasti) v okviru evropske sosedske politike, ter poziva Svet in Komisijo, naj v sklopu pogajanj o nadgradnji dvostranskih odnosov oblikujeta pododbore za človekove pravice z vsemi sosednjimi državami; ponovno poziva k temu, da bi bili poslanci vključeni v pripravo teh srečanj in bi bili obveščeni o njihovem izidu; izraža zadovoljstvo nad tem, da se delegacije Komisije v partnerskih državah in njene službe v Bruslju v vseh fazah posvetujejo s civilno družbo; si vseeno zastavlja vprašanje o učinkovitosti in skladnosti uporabljene metodologije in zlasti meril ocenjevanja opravljenih razprav znotraj teh pododborov; ocenjuje, da morajo pododbori omogočiti specifično spremljanje vprašanj človekovih pravic iz akcijskega načrta, čeprav poudarja, da se razprave o človekovih pravicah vseeno ne smejo omejiti zgolj na pododbore in poudarja pomen usklajevanja z drugimi pododbori, ki obravnavajo vprašanja, povezana s človekovimi pravicami, na primer migracije; poudarja, da je treba ta vprašanja vključiti v politični dialog na najvišji ravni, da se poveča usklajenost politike EU na tem področju; ostaja prepričan, da bi bila lahko evropska sosedska politika, kakor je začrtana (akcijski načrt, poročilo o spremljanju in pododbori), resnični vzvod uveljavljanja človekovih pravic, če bi Evropska unija jasno pokazala resnično politično voljo do tega, da od držav partneric skladno, sistematično in na vseh področjih zahteva spoštovanje človekovih pravic kot prednostno nalogo; zato meni, da mora biti spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel temeljni pogoj za krepitev odnosov med Unijo in tretjo državo; v zvezi s sklenitvijo okvirnega sporazuma z Libijo poziva Svet in Komisijo, naj namenita ustrezno pozornost dialogu in sodelovanju glede človekovih pravic;

| 93. | močno obžaluje nedavno stopnjevanje vojaških spopadov in vedno slabše humanitarne razmere v Gazi in hkrati izraža iskreno sočutje do civilnega prebivalstva na jugu Izraela; poziva vse strani, naj v celoti izvršijo resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1860 (2009), da bi dosegli trajno prekinitev ognja; poudarja, da je nujno treba učinkovito ukrepati proti odgovornim za primere kršitev mednarodnega humanitarnega prava; v zvezi s tem pozdravlja odločitev Sveta Združenih narodov za človekove pravice, da imenuje neodvisno misijo, ki bo raziskala vojne zločine in resne kršitve človekovih pravic vseh strani, vpletenih v nedavni konflikt v Gazi; poziva vse strani, naj sodelujejo s preiskovalci Združenih narodov za primere kršitev človekovih pravic; je seznanjen z zavezo Sveta za splošne zadeve z dne 27. januarja 2009, da bo pozorno spremljal potek preiskav, ter poziva Komisijo, naj v tesnem posvetovanju z državami članicami sprejme odločitev, kako ukrepati po seznanitvi z zaključki preiskave; |
| --- | --- |

93.

močno obžaluje nedavno stopnjevanje vojaških spopadov in vedno slabše humanitarne razmere v Gazi in hkrati izraža iskreno sočutje do civilnega prebivalstva na jugu Izraela; poziva vse strani, naj v celoti izvršijo resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1860 (2009), da bi dosegli trajno prekinitev ognja; poudarja, da je nujno treba učinkovito ukrepati proti odgovornim za primere kršitev mednarodnega humanitarnega prava; v zvezi s tem pozdravlja odločitev Sveta Združenih narodov za človekove pravice, da imenuje neodvisno misijo, ki bo raziskala vojne zločine in resne kršitve človekovih pravic vseh strani, vpletenih v nedavni konflikt v Gazi; poziva vse strani, naj sodelujejo s preiskovalci Združenih narodov za primere kršitev človekovih pravic; je seznanjen z zavezo Sveta za splošne zadeve z dne 27. januarja 2009, da bo pozorno spremljal potek preiskav, ter poziva Komisijo, naj v tesnem posvetovanju z državami članicami sprejme odločitev, kako ukrepati po seznanitvi z zaključki preiskave;

| 94. | priznava drugi krog dialoga o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Uzbekistanom, ki je bil 5. junija 2008; opozarja na seminar o svobodi medijev, ki je bil v Taškentu 2. in 3. oktobra 2008; vendar meni, da seminar ni dosegel cilja, da bi zagotovil odprto razpravo o kršitvah človekovih pravic in svobodo medijev v Uzbekistanu, kot je bil prvotni namen; ugotavlja, da je logično prišlo do podaljšanja sankcij proti Uzbekistanu, ker ni prišlo do neodvisne mednarodne preiskave pokola v Andižanu, položaj človekovih pravic v tej državi pa se ravno tako ni izboljšal; pozdravlja izpustitev dveh zagovornikov človekovih pravic, Dilmurada Muhidinova in Mamaradžaba Nazarova; obsoja, da so na podlagi politično motiviranih obtožb v zaporu pridržani zagovorniki človekovih pravic in neodvisni novinarji, in poziva uzbekistanske oblasti, naj izpustijo vse zagovornike človekovih pravic in druge politične zapornike; ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi aretacije neodvisnega novinarja Salijona Abdurahmanova in zagovornika človekovih pravic Agzama Turgunova; je seznanjen s sklepi Sveta z dne 13. oktobra 2008 o Uzbekistanu; poziva uzbekistanske oblasti, naj sprejmejo akreditacijo novega direktorja Mednarodne organizacije za zaščito človekovih pravic (Human Rights Watch) v državi in tej organizaciji ter drugim mednarodnim in nevladnim organizacijam omogoči neovirano delovanje; poziva Uzbekistan, naj popolnoma in učinkovito sodeluje s posebnim poročevalcem Združenih narodov v zvezi z mučenjem in svobodo izražanja ter prekliče omejitve za registracijo in delovanje nevladnih organizacij v Uzbekistanu; ugotavlja, da je Svet sklenil, da ne bo obnovil omejitev potovanj za določene posameznike, omenjene v Skupnem stališču 2007/734/SZVP (34), ki so bile začasno prekinjene v skladu s sklepi Sveta z dne 15. in 16. oktobra 2007 ter 29. aprila 2008; pozdravlja, da je Svet vseeno sklenil za 12 mesecev podaljšati embargo na orožje, ki je bil uveden z navedenim skupnim stališčem; poziva Svet in Komisijo, naj pregledata splošni položaj človekovih pravic v Uzbekistanu; znova poziva k takojšnji izpustitvi političnih zapornikov; je seznanjen z izjavo predsedstva Unije z dne 17. decembra 2008 o posameznih primerih; |
| --- | --- |

94.

priznava drugi krog dialoga o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Uzbekistanom, ki je bil 5. junija 2008; opozarja na seminar o svobodi medijev, ki je bil v Taškentu 2. in 3. oktobra 2008; vendar meni, da seminar ni dosegel cilja, da bi zagotovil odprto razpravo o kršitvah človekovih pravic in svobodo medijev v Uzbekistanu, kot je bil prvotni namen; ugotavlja, da je logično prišlo do podaljšanja sankcij proti Uzbekistanu, ker ni prišlo do neodvisne mednarodne preiskave pokola v Andižanu, položaj človekovih pravic v tej državi pa se ravno tako ni izboljšal; pozdravlja izpustitev dveh zagovornikov človekovih pravic, Dilmurada Muhidinova in Mamaradžaba Nazarova; obsoja, da so na podlagi politično motiviranih obtožb v zaporu pridržani zagovorniki človekovih pravic in neodvisni novinarji, in poziva uzbekistanske oblasti, naj izpustijo vse zagovornike človekovih pravic in druge politične zapornike; ponovno izraža globoko zaskrbljenost zaradi aretacije neodvisnega novinarja Salijona Abdurahmanova in zagovornika človekovih pravic Agzama Turgunova; je seznanjen s sklepi Sveta z dne 13. oktobra 2008 o Uzbekistanu; poziva uzbekistanske oblasti, naj sprejmejo akreditacijo novega direktorja Mednarodne organizacije za zaščito človekovih pravic (Human Rights Watch) v državi in tej organizaciji ter drugim mednarodnim in nevladnim organizacijam omogoči neovirano delovanje; poziva Uzbekistan, naj popolnoma in učinkovito sodeluje s posebnim poročevalcem Združenih narodov v zvezi z mučenjem in svobodo izražanja ter prekliče omejitve za registracijo in delovanje nevladnih organizacij v Uzbekistanu; ugotavlja, da je Svet sklenil, da ne bo obnovil omejitev potovanj za določene posameznike, omenjene v Skupnem stališču 2007/734/SZVP (34), ki so bile začasno prekinjene v skladu s sklepi Sveta z dne 15. in 16. oktobra 2007 ter 29. aprila 2008; pozdravlja, da je Svet vseeno sklenil za 12 mesecev podaljšati embargo na orožje, ki je bil uveden z navedenim skupnim stališčem; poziva Svet in Komisijo, naj pregledata splošni položaj človekovih pravic v Uzbekistanu; znova poziva k takojšnji izpustitvi političnih zapornikov; je seznanjen z izjavo predsedstva Unije z dne 17. decembra 2008 o posameznih primerih;

| 95. | pozdravlja dejstvo, da sta Evropska unija in Turkmenistan opravila prvi krog dialoga o človekovih pravicah julija 2008; pozdravlja vse številnejše pomisleke glede položaja človekovih pravic v Turkmenistanu, zlasti svobode mišljenja in zbiranja, neodvisnosti sodstva in delovanja civilne družbe; se sklicuje na svojo resolucijo z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za srednjo Azijo (35) in ponavlja, da mora Turkmenistan napredovati na ključnih področjih, da bo lahko sklenil začasni sporazum, med drugim z omogočanjem prostega in svobodnega dostopa mednarodnemu odboru Rdečega križa, reformo izobraževalnega sistema v skladu z mednarodnimi standardi, brezpogojno izpustitvijo vseh političnih zapornikov in zapornikov vesti, odpravo vseh vladnih ovir pri potovanju in z omogočanjem svobodnega delovanja vsem nevladnim organizacijam in organizacijam za varstvo človekovih pravic v državi; poziva Svet in Komisijo, naj pred podpisom začasnega sporazuma izrecno navedeta, kakšen napredek je bil storjen na področju človekovih pravic in v zvezi s tem sprejmeta načrt z jasnimi časovnimi roki, ki jih je treba spoštovati; |
| --- | --- |

95.

pozdravlja dejstvo, da sta Evropska unija in Turkmenistan opravila prvi krog dialoga o človekovih pravicah julija 2008; pozdravlja vse številnejše pomisleke glede položaja človekovih pravic v Turkmenistanu, zlasti svobode mišljenja in zbiranja, neodvisnosti sodstva in delovanja civilne družbe; se sklicuje na svojo resolucijo z dne 20. februarja 2008 o strategiji EU za srednjo Azijo (35) in ponavlja, da mora Turkmenistan napredovati na ključnih področjih, da bo lahko sklenil začasni sporazum, med drugim z omogočanjem prostega in svobodnega dostopa mednarodnemu odboru Rdečega križa, reformo izobraževalnega sistema v skladu z mednarodnimi standardi, brezpogojno izpustitvijo vseh političnih zapornikov in zapornikov vesti, odpravo vseh vladnih ovir pri potovanju in z omogočanjem svobodnega delovanja vsem nevladnim organizacijam in organizacijam za varstvo človekovih pravic v državi; poziva Svet in Komisijo, naj pred podpisom začasnega sporazuma izrecno navedeta, kakšen napredek je bil storjen na področju človekovih pravic in v zvezi s tem sprejmeta načrt z jasnimi časovnimi roki, ki jih je treba spoštovati;

| 96. | podpira pripravljenost Sveta, da dialog o človekovih pravicah vzpostavi z vsemi preostalimi srednjeazijskimi državami; poziva, naj bodo dialogi usmerjeni v rezultate in popolnoma v skladu s smernicami Evropske unije o dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami ter naj zagotavljajo vključenost civilne družbe in Evropskega parlamenta; poziva, naj vzpostavitev dialogov dopolnjujejo ustrezni viri znotraj sekretariatov Sveta in Komisije; |
| --- | --- |

96.

podpira pripravljenost Sveta, da dialog o človekovih pravicah vzpostavi z vsemi preostalimi srednjeazijskimi državami; poziva, naj bodo dialogi usmerjeni v rezultate in popolnoma v skladu s smernicami Evropske unije o dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami ter naj zagotavljajo vključenost civilne družbe in Evropskega parlamenta; poziva, naj vzpostavitev dialogov dopolnjujejo ustrezni viri znotraj sekretariatov Sveta in Komisije;

| 97. | poudarja, kako pomembna je za sedanje reforme na področju človekovih pravic v Turčiji zavezanost te države in EU pristopnemu procesu Turčije; meni, da odločitev vlade, da dovoli oddajanje kurdske televizije, pomeni pozitivni premik k svobodi govora v Turčiji; obžaluje pa, da je uporaba kurdskega jezika še vedno prepovedana v parlamentu in političnih kampanjah; ponavlja, da so potrebne dodatne zakonodajne reforme, da se zagotovijo spoštovanje in zaščita manjšin ter neomejena svoboda izražanja v zakonih in v praksi, v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pri ratifikaciji instrumentov za človekove pravice ni bilo napredka, zlasti glede Izbirnega protokola h Konvenciji proti mučenju, Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter dodatnih protokolov št. 4, 7 in 12 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

97.

poudarja, kako pomembna je za sedanje reforme na področju človekovih pravic v Turčiji zavezanost te države in EU pristopnemu procesu Turčije; meni, da odločitev vlade, da dovoli oddajanje kurdske televizije, pomeni pozitivni premik k svobodi govora v Turčiji; obžaluje pa, da je uporaba kurdskega jezika še vedno prepovedana v parlamentu in političnih kampanjah; ponavlja, da so potrebne dodatne zakonodajne reforme, da se zagotovijo spoštovanje in zaščita manjšin ter neomejena svoboda izražanja v zakonih in v praksi, v skladu z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da pri ratifikaciji instrumentov za človekove pravice ni bilo napredka, zlasti glede Izbirnega protokola h Konvenciji proti mučenju, Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov ter dodatnih protokolov št. 4, 7 in 12 k Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| 98. | poziva pakistansko vlado, naj si ustrezno prizadeva za izboljšanje položaja človekovih pravic v državi; se sklicuje na zahtevo Amnesty International, v kateri poziva pakistansko vlado, naj vrne na prejšnje delovno mesto vse sodnike, ki jih je prejšnji predsednik Pervez Mušaraf nezakonito odstavil leta 2007; odobrava, da je EU uvedla neodvisno misijo za spremljanje volitev za splošne parlamentarne volitve februarja 2008; z zadovoljstvom opaža, da so bile volitve konkurenčne, posledično pa so prispevale k večjemu javnemu zaupanju v demokratični proces; ugotavlja, da se je EU zavezala, da bo podpirala krepitev demokratičnih ustanov ter poziva Svet in Komisijo, naj podpreta gibanje za demokracijo, ki sta ga začela sodstvo in odvetniška zbornica, zlasti z razširitvijo vabil na nekatere njihove predstavnike, med njimi na g. Čaudrija; poudarja, da morajo biti človekove pravice ena glavnih prednostnih nalog EU v okviru nadaljevanja dialoga s Pakistanom; |
| --- | --- |

98.

poziva pakistansko vlado, naj si ustrezno prizadeva za izboljšanje položaja človekovih pravic v državi; se sklicuje na zahtevo Amnesty International, v kateri poziva pakistansko vlado, naj vrne na prejšnje delovno mesto vse sodnike, ki jih je prejšnji predsednik Pervez Mušaraf nezakonito odstavil leta 2007; odobrava, da je EU uvedla neodvisno misijo za spremljanje volitev za splošne parlamentarne volitve februarja 2008; z zadovoljstvom opaža, da so bile volitve konkurenčne, posledično pa so prispevale k večjemu javnemu zaupanju v demokratični proces; ugotavlja, da se je EU zavezala, da bo podpirala krepitev demokratičnih ustanov ter poziva Svet in Komisijo, naj podpreta gibanje za demokracijo, ki sta ga začela sodstvo in odvetniška zbornica, zlasti z razširitvijo vabil na nekatere njihove predstavnike, med njimi na g. Čaudrija; poudarja, da morajo biti človekove pravice ena glavnih prednostnih nalog EU v okviru nadaljevanja dialoga s Pakistanom;

| 99. | pozdravlja predloge Sveta za začetek dialogov o človekovih pravicah s številnimi latinskoameriškimi državami; poudarja, da bi moral dialog potekati vzporedno z odločnimi in konkretnimi zahtevami glede spoštovanja človekovih pravic, kar nalaga
  obveznosti tudi
  institucijam EU v njihovih odnosih z zadevnimi državami; poudarja, da je zaželeno, da bi bile vključene tudi srednjeameriške države; je seznanjen s tem, da je kubanska vlada februarja 2008 podpisala Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodni pakt o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah; poziva k ratifikaciji obeh paktov brez pridržkov; poziva kubansko vlado, naj izpusti vse politične zapornike in spoštuje pravice, ki so zaščitene s podpisanima pogodbama; je seznanjen s sklepom Sveta z dne 20. junija 2008 za odpravo neuradnih sankcij v zvezi s Kubo; je seznanjen s tem, da bo Svet v letu 2009 odločitev v zvezi z nadaljevanjem političnega dialoga s Kubo sprejel glede na to, ali bo dosežen znaten napredek v zvezi s človekovimi pravicami; |
| --- | --- |

99.

pozdravlja predloge Sveta za začetek dialogov o človekovih pravicah s številnimi latinskoameriškimi državami; poudarja, da bi moral dialog potekati vzporedno z odločnimi in konkretnimi zahtevami glede spoštovanja človekovih pravic, kar nalaga
  obveznosti tudi
  institucijam EU v njihovih odnosih z zadevnimi državami; poudarja, da je zaželeno, da bi bile vključene tudi srednjeameriške države; je seznanjen s tem, da je kubanska vlada februarja 2008 podpisala Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter Mednarodni pakt o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah; poziva k ratifikaciji obeh paktov brez pridržkov; poziva kubansko vlado, naj izpusti vse politične zapornike in spoštuje pravice, ki so zaščitene s podpisanima pogodbama; je seznanjen s sklepom Sveta z dne 20. junija 2008 za odpravo neuradnih sankcij v zvezi s Kubo; je seznanjen s tem, da bo Svet v letu 2009 odločitev v zvezi z nadaljevanjem političnega dialoga s Kubo sprejel glede na to, ali bo dosežen znaten napredek v zvezi s človekovimi pravicami;

| 100. | poziva Rusijo kot okupacijsko silo v Gruziji, naj spoštuje človekove pravice v Abhaziji in Južni Osetiji, tudi pravico državljanov, da se vrnejo na svoje domove; poziva vse strani, naj še naprej izpolnjujejo svoje obveze v skladu s sporazumi z dne 12. avgusta in 8. septembra 2008; poziva vse zadevne vlade, naj zagotovijo podrobne zemljevide in informacije v zvezi z vsemi območji konfliktov, na katerih je bilo uporabljeno kasetno strelivo, da bi omogočili lažjo odstranitev kasetnih bomb, tako da bi bila ta območja varna za civiliste; meni, da morata obe vladi zagotoviti tudi, da bo javnost seznanjena z nevarnostjo neeksplodiranega materiala z javnimi informacijskimi kampanjami; poziva pristojne administracije, naj odobrijo namestitev mednarodnih opazovalcev na področju človekovih pravic v Južni Osetiji in Abhaziji; |
| --- | --- |

100.

poziva Rusijo kot okupacijsko silo v Gruziji, naj spoštuje človekove pravice v Abhaziji in Južni Osetiji, tudi pravico državljanov, da se vrnejo na svoje domove; poziva vse strani, naj še naprej izpolnjujejo svoje obveze v skladu s sporazumi z dne 12. avgusta in 8. septembra 2008; poziva vse zadevne vlade, naj zagotovijo podrobne zemljevide in informacije v zvezi z vsemi območji konfliktov, na katerih je bilo uporabljeno kasetno strelivo, da bi omogočili lažjo odstranitev kasetnih bomb, tako da bi bila ta območja varna za civiliste; meni, da morata obe vladi zagotoviti tudi, da bo javnost seznanjena z nevarnostjo neeksplodiranega materiala z javnimi informacijskimi kampanjami; poziva pristojne administracije, naj odobrijo namestitev mednarodnih opazovalcev na področju človekovih pravic v Južni Osetiji in Abhaziji;

| 101. | je zaskrbljen, ker se razmere na področju človekovih pravic v Burmi niso izboljšale, zlasti z vidika prihodnjih volitev, načrtovanih za leto 2010; obsoja nedavna prijetja in obsodbe po zrežiranih sojenjih več kot sto članov burmanske opozicije ter krute kazni, ki so jih prejeli; poziva vlado Burme, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike; meni, da bi Parlament moral v Burmo poslati okrepljeno misijo, saj se kljub sankcijam razmere na področju človekovih pravic še vedno niso izboljšale, in da je treba poostriti mednarodni pritisk na burmanski režim; |
| --- | --- |

101.

je zaskrbljen, ker se razmere na področju človekovih pravic v Burmi niso izboljšale, zlasti z vidika prihodnjih volitev, načrtovanih za leto 2010; obsoja nedavna prijetja in obsodbe po zrežiranih sojenjih več kot sto članov burmanske opozicije ter krute kazni, ki so jih prejeli; poziva vlado Burme, naj nemudoma izpusti vse politične zapornike; meni, da bi Parlament moral v Burmo poslati okrepljeno misijo, saj se kljub sankcijam razmere na področju človekovih pravic še vedno niso izboljšale, in da je treba poostriti mednarodni pritisk na burmanski režim;

Splošni pregled dejavnosti Sveta in Komisije, vključno z dosežki obeh predsedstev

| 102. | poziva predsedstvo Sveta, naj se osredotoči na države, ki še posebej vzbujajo zaskrbljenost glede človekovih pravic; |
| --- | --- |

102.

poziva predsedstvo Sveta, naj se osredotoči na države, ki še posebej vzbujajo zaskrbljenost glede človekovih pravic;

| 103. | pozdravlja dejanja in razprave v okviru evropskega leta medkulturnega dialoga 2008 ter z zadovoljstvom opaža pobude dveh predsedstev; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja dejanja in razprave v okviru evropskega leta medkulturnega dialoga 2008 ter z zadovoljstvom opaža pobude dveh predsedstev;

| 104. | pozdravlja deseti forum nevladnih organizacij Evropske unije o človekovih pravicah, ki sta ga organizirala francosko predsedstvo in Komisija 10. decembra 2008 na temo 60. obletnice Splošne deklaracije o človekovih pravicah in je bil osredotočen zlasti na diskriminacijo žensk; |
| --- | --- |

104.

pozdravlja deseti forum nevladnih organizacij Evropske unije o človekovih pravicah, ki sta ga organizirala francosko predsedstvo in Komisija 10. decembra 2008 na temo 60. obletnice Splošne deklaracije o človekovih pravicah in je bil osredotočen zlasti na diskriminacijo žensk;

| 105. | poziva k večjim prizadevanjem in odločnejšim ukrepom EU, da bi dosegli politično rešitev spora v Darfurju in omogočili lažje izvajanje splošnega mirovnega sporazuma; poudarja, da je treba odpraviti nekaznovanje in uvesti sankcije Varnostnega sveta ZN; pozdravlja podporo Evropske unije čimprejšnji izvršitvi nalogov za prijetje, ki jih je izdalo Mednarodno kazensko sodišče v zvezi z Darfurjem; |
| --- | --- |

105.

poziva k večjim prizadevanjem in odločnejšim ukrepom EU, da bi dosegli politično rešitev spora v Darfurju in omogočili lažje izvajanje splošnega mirovnega sporazuma; poudarja, da je treba odpraviti nekaznovanje in uvesti sankcije Varnostnega sveta ZN; pozdravlja podporo Evropske unije čimprejšnji izvršitvi nalogov za prijetje, ki jih je izdalo Mednarodno kazensko sodišče v zvezi z Darfurjem;

| 106. | pozdravlja resolucijo št. 1834 Varnostnega sveta ZN z dne 24. septembra 2008, ki je podaljšala mandat misije Združenih narodov v Srednjeafriški republiki in Čadu do marca 2009, pa tudi namen Združenih narodov, da odobrijo namestitev vojaške komponente Združenih narodov, ki bo nadaljevala dejavnosti EUFOR Čad/SAR tako v Čadu kot v Srednjeafriški republiki; |
| --- | --- |

106.

pozdravlja resolucijo št. 1834 Varnostnega sveta ZN z dne 24. septembra 2008, ki je podaljšala mandat misije Združenih narodov v Srednjeafriški republiki in Čadu do marca 2009, pa tudi namen Združenih narodov, da odobrijo namestitev vojaške komponente Združenih narodov, ki bo nadaljevala dejavnosti EUFOR Čad/SAR tako v Čadu kot v Srednjeafriški republiki;

| 107. | pozdravlja dejstvo, da Svet oblikuje in redno posodablja seznam „držav v žarišču“, v zvezi s katerimi se izvajajo dodatna usklajena prizadevanja z namenom izvajanja smernic Evropske unije o otrocih v oboroženih spopadih, smrtni kazni (t.i. države na prelomnici) in o zagovornikih človekovih pravic; |
| --- | --- |

107.

pozdravlja dejstvo, da Svet oblikuje in redno posodablja seznam „držav v žarišču“, v zvezi s katerimi se izvajajo dodatna usklajena prizadevanja z namenom izvajanja smernic Evropske unije o otrocih v oboroženih spopadih, smrtni kazni (t.i. države na prelomnici) in o zagovornikih človekovih pravic;

| 108. | ponovno poudarja, da morajo biti vse razprave s tretjimi državami o človekovih pravicah in demokraciji, instrumenti, dokumenti in poročila, vključno z letnimi poročili o človekovih pravicah, zastavljeni tako, da se izrecno odzivajo na primere diskriminacije, vključno z vprašanji etničnih, narodnih in jezikovnih manjšin, verske svobode, nestrpnosti do katere koli veroizpovedi, diskriminacije manjšinskih religij, diskriminacije na podlagi kastnega sistema, zaščite in promocije pravic avtohtonih ljudstev, človekovih pravic žensk, pravic otrok, invalidov, vključno z osebami z motnjami v duševnem razvoju, ter ljudi vseh spolnih usmeritev in spolnih identitet, pri čemer je treba po potrebi zagotoviti polno sodelovanje njihovih organizacij tako v Evropski uniji kot v tretjih državah; |
| --- | --- |

108.

ponovno poudarja, da morajo biti vse razprave s tretjimi državami o človekovih pravicah in demokraciji, instrumenti, dokumenti in poročila, vključno z letnimi poročili o človekovih pravicah, zastavljeni tako, da se izrecno odzivajo na primere diskriminacije, vključno z vprašanji etničnih, narodnih in jezikovnih manjšin, verske svobode, nestrpnosti do katere koli veroizpovedi, diskriminacije manjšinskih religij, diskriminacije na podlagi kastnega sistema, zaščite in promocije pravic avtohtonih ljudstev, človekovih pravic žensk, pravic otrok, invalidov, vključno z osebami z motnjami v duševnem razvoju, ter ljudi vseh spolnih usmeritev in spolnih identitet, pri čemer je treba po potrebi zagotoviti polno sodelovanje njihovih organizacij tako v Evropski uniji kot v tretjih državah;

| 109. | opozarja na pobudo Unije za Sredozemlje, ki jo je začelo francosko predsedstvo kot nov izziv, da bi spodbudili demokracijo in spoštovanje človekovih pravic na območju Sredozemlja; poudarja, da razvoj novih pobud Unije za Sredozemlje ne sme privesti do tega, da bi se namenjalo manj pozornosti in prednosti spodbujanju potrebnih reform glede demokracije in človekovih pravic v regiji; |
| --- | --- |

109.

opozarja na pobudo Unije za Sredozemlje, ki jo je začelo francosko predsedstvo kot nov izziv, da bi spodbudili demokracijo in spoštovanje človekovih pravic na območju Sredozemlja; poudarja, da razvoj novih pobud Unije za Sredozemlje ne sme privesti do tega, da bi se namenjalo manj pozornosti in prednosti spodbujanju potrebnih reform glede demokracije in človekovih pravic v regiji;

Programi Komisije za zunanjo pomoč in EIDHR

| 110. | pozdravlja, da so se prednostne naloge Parlamenta upoštevale v programskih dokumentih za leti 2007 in 2008 EIDHR; |
| --- | --- |

110.

pozdravlja, da so se prednostne naloge Parlamenta upoštevale v programskih dokumentih za leti 2007 in 2008 EIDHR;

| 111. | poziva k posodobitvi elektronskih zbornikov, ki naj bi pokrivali vse projekte EIDHR, organizirane geografsko in tematsko; |
| --- | --- |

111.

poziva k posodobitvi elektronskih zbornikov, ki naj bi pokrivali vse projekte EIDHR, organizirane geografsko in tematsko;

| 112. | z zadovoljstvom opaža pokazano zanimanje pri predstavitvi projektov v okviru novega cilja, da se podprejo zagovorniki človekovih pravic in možnost nujnih ukrepov za njihovo zaščito; opaža, da je Komisija izbrala enajst upravičencev za izvajanje projektov, in pričakuje, da se bodo dejavnosti dejansko začele v začetku leta 2009; |
| --- | --- |

112.

z zadovoljstvom opaža pokazano zanimanje pri predstavitvi projektov v okviru novega cilja, da se podprejo zagovorniki človekovih pravic in možnost nujnih ukrepov za njihovo zaščito; opaža, da je Komisija izbrala enajst upravičencev za izvajanje projektov, in pričakuje, da se bodo dejavnosti dejansko začele v začetku leta 2009;

| 113. | ponovno poziva Komisijo, naj na sedežih in v delegacijah prilagodi kadrovsko strukturo, namenjeno za izvajanje instrumenta EIDHR, ki bo sposobna upoštevati posebnosti in težave tega novega instrumenta; |
| --- | --- |

113.

ponovno poziva Komisijo, naj na sedežih in v delegacijah prilagodi kadrovsko strukturo, namenjeno za izvajanje instrumenta EIDHR, ki bo sposobna upoštevati posebnosti in težave tega novega instrumenta;

| 114. | poziva Komisijo, naj uskladi politične prednostne naloge Unije ter projekte in programe, ki jih podpira, zlasti glede na njeno dvostransko načrtovanje s tretjimi državami; |
| --- | --- |

114.

poziva Komisijo, naj uskladi politične prednostne naloge Unije ter projekte in programe, ki jih podpira, zlasti glede na njeno dvostransko načrtovanje s tretjimi državami;

Pomoč na volitvah in opazovanje volitev

| 115. | z zadovoljstvom ugotavlja, da EU vedno bolj uporablja pomoč na volitvah in opazovanje volitev za spodbujanje demokracije v tretjih državah ter tako krepi spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in pravne države, ter da sta kakovost in neodvisnost teh misij splošno priznani; |
| --- | --- |

115.

z zadovoljstvom ugotavlja, da EU vedno bolj uporablja pomoč na volitvah in opazovanje volitev za spodbujanje demokracije v tretjih državah ter tako krepi spoštovanje človekovih pravic, temeljnih svoboščin in pravne države, ter da sta kakovost in neodvisnost teh misij splošno priznani;

| 116. | poudarja, da je bila celovita metodologija EU, ki zajema ves volilni cikel ter vključuje pomoč pri volitvah in njihovo spremljanje, zelo uspešna za EU, ki je tako postala vodilna mednarodna organizacija za spremljanje volitev; |
| --- | --- |

116.

poudarja, da je bila celovita metodologija EU, ki zajema ves volilni cikel ter vključuje pomoč pri volitvah in njihovo spremljanje, zelo uspešna za EU, ki je tako postala vodilna mednarodna organizacija za spremljanje volitev;

| 117. | pozdravlja prvi priročnik za spremljanje volitev EU, ki je izšel aprila 2008; z zadovoljstvom opaža posebno poglavje o vprašanjih glede spola; opaža, da priročnik zagotavlja celovit pregled metodologije misij EU za spremljanje volitev in opis, kako se misije načrtujejo, namestijo in izvajajo, pa tudi kako se pri ocenjevanju in poročanju uporabljajo mednarodni standardi; |
| --- | --- |

117.

pozdravlja prvi priročnik za spremljanje volitev EU, ki je izšel aprila 2008; z zadovoljstvom opaža posebno poglavje o vprašanjih glede spola; opaža, da priročnik zagotavlja celovit pregled metodologije misij EU za spremljanje volitev in opis, kako se misije načrtujejo, namestijo in izvajajo, pa tudi kako se pri ocenjevanju in poročanju uporabljajo mednarodni standardi;

| 118. | poziva k večji pozornosti v zvezi z merili za izbor držav, v katerih se bo izvajala pomoč na volitvah/opazovanje volitev, ter v zvezi s skladnostjo z metodologijo in pravili, določenimi na mednarodni ravni, zlasti glede neodvisne narave misije; |
| --- | --- |

118.

poziva k večji pozornosti v zvezi z merili za izbor držav, v katerih se bo izvajala pomoč na volitvah/opazovanje volitev, ter v zvezi s skladnostjo z metodologijo in pravili, določenimi na mednarodni ravni, zlasti glede neodvisne narave misije;

| 119. | ponovno poziva k vključitvi volilnega postopka, vključno z obdobjem pred volitvami in po njih, v različne ravni političnega dialoga s tretjimi državami, da se zagotovi usklajenost politik EU ter ponovno potrdi ključna vloga človekovih pravic in demokracije; |
| --- | --- |

119.

ponovno poziva k vključitvi volilnega postopka, vključno z obdobjem pred volitvami in po njih, v različne ravni političnega dialoga s tretjimi državami, da se zagotovi usklajenost politik EU ter ponovno potrdi ključna vloga človekovih pravic in demokracije;

Vključevanje človekovih pravic

| 120. | poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja dodeljevanje koristi iz splošnega sistema preferencialov plus (GSP+) državam, v katerih so se pokazale velike pomanjkljivosti pri izvajanju osmih konvencij Mednarodne organizacije dela o temeljnih delovnih standardih, in sicer zaradi kršenja državljanskih in političnih pravic ali zaporniškega dela; poziva Komisijo, naj oblikuje merila za to, kdaj je treba spodbude iz splošnega sistema preferencialov zaradi kršenja človekovih pravic ukiniti; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisijo, naj še naprej pozorno spremlja dodeljevanje koristi iz splošnega sistema preferencialov plus (GSP+) državam, v katerih so se pokazale velike pomanjkljivosti pri izvajanju osmih konvencij Mednarodne organizacije dela o temeljnih delovnih standardih, in sicer zaradi kršenja državljanskih in političnih pravic ali zaporniškega dela; poziva Komisijo, naj oblikuje merila za to, kdaj je treba spodbude iz splošnega sistema preferencialov zaradi kršenja človekovih pravic ukiniti;

Ekonomske, socialne in kulturne pravice

| 121. | poudarja, da so ekonomske, socialne in kulturne pravice prav tako pomembne kot civilne in politične pravice; poudarja zavezanost EU, da bo podprla dosežke razvojnih ciljev tisočletja, kot je bilo določeno v sklepih Evropskega sveta decembra 2007 in junija 2008; |
| --- | --- |

121.

poudarja, da so ekonomske, socialne in kulturne pravice prav tako pomembne kot civilne in politične pravice; poudarja zavezanost EU, da bo podprla dosežke razvojnih ciljev tisočletja, kot je bilo določeno v sklepih Evropskega sveta decembra 2007 in junija 2008;

| 122. | poziva EU, naj ekonomske, socialne in kulturne pravice vključi v svoje zunanje odnose s tretjimi državami in jih redno uvršča na dnevni red dialogov o človekovih pravicah in posvetovanj s tretjimi državami ter pospešuje izvajanje Izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah, zlasti, da bi dosegli učinkovito delovanje njegovega postopka za posamezne pritožbe; |
| --- | --- |

122.

poziva EU, naj ekonomske, socialne in kulturne pravice vključi v svoje zunanje odnose s tretjimi državami in jih redno uvršča na dnevni red dialogov o človekovih pravicah in posvetovanj s tretjimi državami ter pospešuje izvajanje Izbirnega protokola k Mednarodnemu paktu o gospodarskih, socialnih in kulturnih pravicah, zlasti, da bi dosegli učinkovito delovanje njegovega postopka za posamezne pritožbe;

| 123. | poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita skladnost ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic v razvoju EU, v njeni zunanji trgovini in politikah glede človekovih pravic ter v ta namen ustanovita medresorsko delovno skupino o teh pravicah; |
| --- | --- |

123.

poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita skladnost ekonomskih, socialnih in kulturnih pravic v razvoju EU, v njeni zunanji trgovini in politikah glede človekovih pravic ter v ta namen ustanovita medresorsko delovno skupino o teh pravicah;

| 124. | poudarja, da človekove pravice vključujejo tudi pravico do hrane, primernega bivališča, izobraževanja, vode, zemlje, dostojnega dela in socialne varnosti ter do ustanovitve sindikata, ter da je posebej pomembno zagotoviti, da te pravice uživajo izredno ranljive skupine, kot so ljudje v najmanj razvitih ali postkonfliktnih državah oz. v državah v vzponu, domorodna ljudstva, begunci pred podnebnimi spremembami, migranti itd.; |
| --- | --- |

124.

poudarja, da človekove pravice vključujejo tudi pravico do hrane, primernega bivališča, izobraževanja, vode, zemlje, dostojnega dela in socialne varnosti ter do ustanovitve sindikata, ter da je posebej pomembno zagotoviti, da te pravice uživajo izredno ranljive skupine, kot so ljudje v najmanj razvitih ali postkonfliktnih državah oz. v državah v vzponu, domorodna ljudstva, begunci pred podnebnimi spremembami, migranti itd.;

| 125. | poziva Komisijo, naj si posebej prizadeva, da bi zagotovila pravico do hrane v sedanjem obdobju splošne gospodarske in prehrambene krize; |
| --- | --- |

125.

poziva Komisijo, naj si posebej prizadeva, da bi zagotovila pravico do hrane v sedanjem obdobju splošne gospodarske in prehrambene krize;

| 126. | poudarja, da je treba spodbujati socialno odgovornost gospodarskih družb in doseči, da bodo nadnacionalne družbe s sedežem v državah članicah EU pri svojem delovanju v tretjih državah spoštovale ustrezne predpise Mednarodne organizacije dela; |
| --- | --- |

126.

poudarja, da je treba spodbujati socialno odgovornost gospodarskih družb in doseči, da bodo nadnacionalne družbe s sedežem v državah članicah EU pri svojem delovanju v tretjih državah spoštovale ustrezne predpise Mednarodne organizacije dela;

| 127. | z veseljem ugotavlja, da režim splošnega sistema preferencialov s povezovanjem človekovih pravic in mednarodne trgovine spodbuja trajnostni razvoj in dobro upravljanje, ter poziva k učinkovitemu spremljanju spoštovanja klavzule bistvenega elementa; |
| --- | --- |

127.

z veseljem ugotavlja, da režim splošnega sistema preferencialov s povezovanjem človekovih pravic in mednarodne trgovine spodbuja trajnostni razvoj in dobro upravljanje, ter poziva k učinkovitemu spremljanju spoštovanja klavzule bistvenega elementa;

| 128. | ponovno poziva Svet in Komisijo, naj na mednarodni ravni sprožita pobude EU za boj proti preganjanju in diskriminaciji zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete, na primer s podporo resoluciji o teh vprašanjih na ravni Združenih narodov ter podporo nevladnim organizacijam in akterjem, ki podpirajo enakopravnost in nediskriminacijo; |
| --- | --- |

128.

ponovno poziva Svet in Komisijo, naj na mednarodni ravni sprožita pobude EU za boj proti preganjanju in diskriminaciji zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete, na primer s podporo resoluciji o teh vprašanjih na ravni Združenih narodov ter podporo nevladnim organizacijam in akterjem, ki podpirajo enakopravnost in nediskriminacijo;

Učinkovitost posredovanja Evropskega parlamenta v primerih, povezanih s človekovimi pravicami

| 129. | pričakuje, da bodo resolucije in drugi ključni dokumenti, povezani z vprašanjem človekovih pravic, prevedeni v jezik, ki ga govorijo na ciljnih območjih; |
| --- | --- |

129.

pričakuje, da bodo resolucije in drugi ključni dokumenti, povezani z vprašanjem človekovih pravic, prevedeni v jezik, ki ga govorijo na ciljnih območjih;

| 130. | pozdravlja prelomno izjavo, ki jo je podprlo 66 narodov, vključno z vsemi državami članicami EU, predstavljeno na zasedanju Generalne skupščine ZN dne 18. decembra 2008, ki potrjuje, da mednarodno varstvo človekovih pravic vključuje spolno usmerjenost in spolno identiteto, ter ponovno potrjuje načelo nediskriminacije, ki zahteva, da človekove pravice veljajo enako za vse ljudi, ne glede na spolno usmerjenost ali spolno identiteto; |
| --- | --- |

130.

pozdravlja prelomno izjavo, ki jo je podprlo 66 narodov, vključno z vsemi državami članicami EU, predstavljeno na zasedanju Generalne skupščine ZN dne 18. decembra 2008, ki potrjuje, da mednarodno varstvo človekovih pravic vključuje spolno usmerjenost in spolno identiteto, ter ponovno potrjuje načelo nediskriminacije, ki zahteva, da človekove pravice veljajo enako za vse ljudi, ne glede na spolno usmerjenost ali spolno identiteto;

| 131. | poziva Svet, naj se konkretno odzove na želje in skrbi, ki so bile izražene v uradnih sporočilih Parlamenta, zlasti v zvezi z nujnimi resolucijami; |
| --- | --- |

131.

poziva Svet, naj se konkretno odzove na želje in skrbi, ki so bile izražene v uradnih sporočilih Parlamenta, zlasti v zvezi z nujnimi resolucijami;

| 132. | opozarja delegacije Parlamenta, ki so na obisku v tretjih državah, da bi morale na dnevni red sistematično vključevati medparlamentarno razpravo o položaju človekovih pravic in srečanja z zagovorniki človekovih pravic, da bi informacije o položaju človekovih pravic v zadevni državi pridobili iz neposrednih virov ter da bi jim zagotovili mednarodno prepoznavnost in zaščito, kjer je to potrebno; |
| --- | --- |

132.

opozarja delegacije Parlamenta, ki so na obisku v tretjih državah, da bi morale na dnevni red sistematično vključevati medparlamentarno razpravo o položaju človekovih pravic in srečanja z zagovorniki človekovih pravic, da bi informacije o položaju človekovih pravic v zadevni državi pridobili iz neposrednih virov ter da bi jim zagotovili mednarodno prepoznavnost in zaščito, kjer je to potrebno;

| 133. | izraža prepričanje, da bi edino okrepljen organ za človekove pravice v Parlamentu lahko spodbujal skladno, učinkovito, sistematično in prečno politiko človekovih pravic znotraj Parlamenta in v odnosu do Sveta in Komisije, zlasti glede na določbe Lizbonske pogodbe v zvezi z zunanjo politiko; |
| --- | --- |

133.

izraža prepričanje, da bi edino okrepljen organ za človekove pravice v Parlamentu lahko spodbujal skladno, učinkovito, sistematično in prečno politiko človekovih pravic znotraj Parlamenta in v odnosu do Sveta in Komisije, zlasti glede na določbe Lizbonske pogodbe v zvezi z zunanjo politiko;

| 134. | pozdravlja vzpostavitev Mreže Saharov, razglašene ob praznovanju 20. obletnice nagrade Saharova; meni, da bi morala hitro odločiti o načinu svojega delovanja in zagotoviti sredstva, potrebna za doseganje svojih ciljev; ponavlja svojo zahtevo, da se vsem dobitnikom nagrade Saharova, še zlasti Aung San Suu Kyi, Oswaldu Joséju Payi Sardiñasu, kubanski organizaciji Dame v belem in Hu Jiaju, omogoči obisk evropskih institucij; obžaluje, da se kitajske, burmanske in kubanske oblasti niso ustrezno odzvale na pozive Evropske unije k spoštovanju temeljnih svoboščin, še posebej svobode izražanja in političnega združevanja; |
| --- | --- |

134.

pozdravlja vzpostavitev Mreže Saharov, razglašene ob praznovanju 20. obletnice nagrade Saharova; meni, da bi morala hitro odločiti o načinu svojega delovanja in zagotoviti sredstva, potrebna za doseganje svojih ciljev; ponavlja svojo zahtevo, da se vsem dobitnikom nagrade Saharova, še zlasti Aung San Suu Kyi, Oswaldu Joséju Payi Sardiñasu, kubanski organizaciji Dame v belem in Hu Jiaju, omogoči obisk evropskih institucij; obžaluje, da se kitajske, burmanske in kubanske oblasti niso ustrezno odzvale na pozive Evropske unije k spoštovanju temeljnih svoboščin, še posebej svobode izražanja in političnega združevanja;

*

* *

| 135. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji. |
| --- | --- |

135.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Združenim narodom, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi ter vladam držav in ozemelj, omenjenih v tej resoluciji.

---

(1)  Za vsa ustrezna temeljna besedila glej tabelo v Prilogi III k poročilu Odbora za zunanje zadeve A6-0128/2007.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0025.

(3)  UL C 379, 7.12.1998, str. 265; UL C 262, 18.9.2001, str. 262; UL C 293 E, 28.11.2002, str. 88; UL C 271 E, 12.11.2003, str. 576. Sprejeta besedila, 22.5.2008, P6_TA(2008)0238. Sprejeta besedila, 21.10.2008, P6_TA(2008)0496.

(4)  UL C 311, 9.12.2005, str. 1.

(5)  UL C 303, 14.12.2007, str. 1.

(6)  UL L 317, 15.12.2000, str. 3; UL L 209, 11.8.2005, str. 27.

(7)  UL L 386, 29.12.2006, str. 1.

(8)  UL C 125 E, 22.5.2008, str. 220.

(9)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0065.

(10)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 107.

(11)  UL C 250 E, 25.10.2007, str. 91.

(12)  UL C 74 E, 20.3.2008, str. 775.

(13)  UL C 77 E, 28.3.2002, str. 126.

(14)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 214.

(15)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0405.

(16)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 24.

(17)  UL C 303 E, 13.12.2006, str. 879.

(18)  UL C 327, 23.12.2005, str. 4.

(19)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0194.

(20)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0021.

(21)  UL L 150, 18.6.2003, str. 67.

(22)  Do 18. julija 2008 Rimskega statuta še ni ratificiralo 85 držav: Alžirija, Angola, Armenija, Azerbajdžan, Bahami, Bahrajn, Bangladeš, Belorusija, Butan, Brunej, Češka republike, Čile, Demokratična ljudska republika Koreja, Egipt, Ekvatorialna Gvineja, Eritreja, Etiopija, Filipini, Grenada, Gvatemala, Gvineja Bissau, Haiti, Indija, Indonezija, Iran, Irak, Izrael, Jamajka, Jemen, Kamerun, Kazahstan, Kiribati, Kitajska, Kuba, Kuvajt, Kirgizistan, Laos, Libanon, Libija, Malezija, Maldivi, Maroko, Mavretanija, Združene države Mikronezije, Mjanmar/Burma, Moldavija, Monako, Mozambik, Nepal, Nikaragva, Oman, Pakistan, Palau, Papua Nova Gvineja, Katar, Ruanda, Ruska federacija, Salomonovi otoki, Salvador, Savdska Arabija, Sejšeli, Singapur, Sirija, Slonokoščena obala, Somalija, Sudan, Sveta Lucija, Sao Tome in Principe, Svaziland, Šrilanka, Tajska, Togo, Tonga, Tunizija, Turčija, Turkmenistan, Tuvalu, Ukrajina, Uzbekistan, Vanuatu, Vietnam, Združeni arabski emirati, Združene države Amerike, Zelenortski otoki, Zimbabve.

(23)  Novembra 2008 so Avstrija, Madžarska, Slovenija in Španija ratificirale Konvencijo in Izbirni protokol.

(24)  Izmed držav članic EU Ciper, Estonija, Finska, Grčija, Latvija, Litva, Poljska, Romunija in Slovaška še niso podpisale Konvencije.

(25)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0238.

(26)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0496.

(27)  Izjava veleposlanice Susan E. Rice, stalne predstavnice ZDA pri OZN, o spoštovanju mednarodnega humanitarnega prava, ki jo je dala v Varnostnem svetu 29. januarja 2009.

(28)  Podpisnice (do novembra 2008): Belgija, Danska, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Irska, Italija, Ciper, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Slovaška, Slovenija, Finska, Švedska (samo pet držav – Albanija, Argentina, Francija, Honduras in Mehiko – je Konvencijo ratificiralo, da bi začela veljati, pa jo mora ratificirati dvajset držav).

(29)  UL L 200, 30.7.2005, str. 1.

(30)  Bolgarija, Nemčija, Irska, Grčija, Španija, Francija, Italija, Madžarska, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Romunija, Slovenija, Finska, Švedska in Združeno kraljestvo.

(31)  Izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede prodaje otrok, otroške prostitucije in otroške pornografije (stanje novembra 2008) niso ratificirale Češka republika, Finska, Nemčija, Madžarska, Irska, Luksemburg, Madžarska, Malta, Finska in Združeno kraljestvo.Izbirnega protokola h Konvenciji o otrokovih pravicah glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih (stanje novembra 2008) niso ratificirale Estonija, Nizozemska in Madžarska.

(32)  UL C 41 E, 19.2.2009, str. 82.

(33)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0309.

(34)  Skupno stališče Sveta 2007/734/SZVP z dne 13. novembra 2007 o omejevalnih ukrepih proti Uzbekistanu (UL L 295, 14.11.2007, str. 34).

(35)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0059.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/82

---

Četrtek, 7. maja 2009Institucionalno ravnotežje v Evropski uniji

P6_TA(2009)0387

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o vplivu Lizbonske pogodbe na razvoj institucionalnega ravnotežja v Evropski uniji (2008/2073(INI))

2010/C 212 E/12

Evropski parlament,

ob upoštevanju sklepa konference predsednikov z dne 6. marca 2008,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpisane dne 13. decembra 2007,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o Lizbonski pogodbi (1),

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 11. in 12. decembra 2008,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A6-0142/2009),

| A. | ker Lizbonska pogodba krepi institucionalno ravnotežje Evropske unije, saj okrepi ključne funkcije posameznih političnih institucij ter s tem utrdi vlogo vsake od njih v institucionalnem okviru, v katerem je sodelovanje med institucijami bistveni element uspeha integracijskega procesa v Uniji, |
| --- | --- |

A.

ker Lizbonska pogodba krepi institucionalno ravnotežje Evropske unije, saj okrepi ključne funkcije posameznih političnih institucij ter s tem utrdi vlogo vsake od njih v institucionalnem okviru, v katerem je sodelovanje med institucijami bistveni element uspeha integracijskega procesa v Uniji,

| B. | ker Lizbonska pogodba spreminja „metodo Skupnosti“, in sicer jo prilagaja in krepi ter tako iz nje ustvarja „metodo Unije“, katere bistveni elementi so:






  — | Evropski svet določa splošne politične usmeritve in prednostne naloge, |
| --- | --- | --- |

B.

ker Lizbonska pogodba spreminja „metodo Skupnosti“, in sicer jo prilagaja in krepi ter tako iz nje ustvarja „metodo Unije“, katere bistveni elementi so:

—

Evropski svet določa splošne politične usmeritve in prednostne naloge,

| — | Komisija promovira splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude, |
| --- | --- |

—

Komisija promovira splošni interes Unije in v ta namen sprejema ustrezne pobude,

| — | Evropski parlament in Svet skupaj opravljata zakonodajno in proračunsko funkcijo na podlagi predlogov Komisije, |
| --- | --- |

—

Evropski parlament in Svet skupaj opravljata zakonodajno in proračunsko funkcijo na podlagi predlogov Komisije,

| C. | ker Lizbonska pogodba to posebno metodo odločanja Unije razširja na nova zakonodajna in proračunska področja, |
| --- | --- |

C.

ker Lizbonska pogodba to posebno metodo odločanja Unije razširja na nova zakonodajna in proračunska področja,

| D. | ker Lizbonska pogodba predvideva, da lahko Evropski svet soglasno ali z odobritvijo Evropskega parlamenta razširi glasovanje s kvalificirano večino in redni zakonodajni postopek, s čimer okrepi metodo Unije, |
| --- | --- |

D.

ker Lizbonska pogodba predvideva, da lahko Evropski svet soglasno ali z odobritvijo Evropskega parlamenta razširi glasovanje s kvalificirano večino in redni zakonodajni postopek, s čimer okrepi metodo Unije,

| E. | ker bosta soobstoj ločenega predsedstva Evropskega sveta in Sveta za zunanje zadeve (ter evro skupine) ter ohranitev rotacijskega sistema pri predsedstvih ostalih sestav Sveta – čeprav je namen Lizbonske pogodbe poenostaviti in okrepiti skladnost predsedstva Evropskega sveta in Sveta – vsaj na začetku najverjetneje otežila delovanje Unije, |
| --- | --- |

E.

ker bosta soobstoj ločenega predsedstva Evropskega sveta in Sveta za zunanje zadeve (ter evro skupine) ter ohranitev rotacijskega sistema pri predsedstvih ostalih sestav Sveta – čeprav je namen Lizbonske pogodbe poenostaviti in okrepiti skladnost predsedstva Evropskega sveta in Sveta – vsaj na začetku najverjetneje otežila delovanje Unije,

| F. | ker načelo enakosti med spoloma pomeni, da bi se morala enaka zastopanost ženskih in moških v javnem življenju odražati tudi pri postopku imenovanja na najpomembnejše politične položaje v Uniji, |
| --- | --- |

F.

ker načelo enakosti med spoloma pomeni, da bi se morala enaka zastopanost ženskih in moških v javnem življenju odražati tudi pri postopku imenovanja na najpomembnejše politične položaje v Uniji,

| G. | ker je treba pri novem postopku za izvolitev predsednika Komisije upoštevati izide volitev in opraviti ustrezna posvetovanja med predstavniki Evropskega sveta in Evropskega parlamenta, preden Evropski svet predlaga svojega kandidata, |
| --- | --- |

G.

ker je treba pri novem postopku za izvolitev predsednika Komisije upoštevati izide volitev in opraviti ustrezna posvetovanja med predstavniki Evropskega sveta in Evropskega parlamenta, preden Evropski svet predlaga svojega kandidata,

| H. | ker bo organizacija medinstitucionalnega sodelovanja v procesu odločanja ključnega pomena za uspeh ukrepov Unije, |
| --- | --- |

H.

ker bo organizacija medinstitucionalnega sodelovanja v procesu odločanja ključnega pomena za uspeh ukrepov Unije,

| I. | ker Lizbonska pogodba priznava naraščajoč pomen strateških večletnih in operativnih letnih programov za zagotavljanje nemotenih odnosov med institucijami in za učinkovito izvajanje postopkov odločanja, ter poudarja vlogo Komisije kot pobudnika glavnih programskih nalog, |
| --- | --- |

I.

ker Lizbonska pogodba priznava naraščajoč pomen strateških večletnih in operativnih letnih programov za zagotavljanje nemotenih odnosov med institucijami in za učinkovito izvajanje postopkov odločanja, ter poudarja vlogo Komisije kot pobudnika glavnih programskih nalog,

| J. | ker se pri sedanjem sedemletnem finančnem načrtu lahko zgodi, da v celotnem zakonodajnem obdobju Evropski parlament in Komisija občasno ne bi mogla sprejeti nobene temeljne politične finančne odločitve v svojem mandatu in bi bila ujeta v okvir, ki so ga sprejeli njuni predhodniki in bo v veljavi do konca njunega mandata, kar pa bi morda lahko rešili z uporabo možnosti, ki jo Lizbonska pogodba ponuja za petletni finančni načrt, ki bi lahko sovpadel z mandatoma Parlamenta in Komisije, |
| --- | --- |

J.

ker se pri sedanjem sedemletnem finančnem načrtu lahko zgodi, da v celotnem zakonodajnem obdobju Evropski parlament in Komisija občasno ne bi mogla sprejeti nobene temeljne politične finančne odločitve v svojem mandatu in bi bila ujeta v okvir, ki so ga sprejeli njuni predhodniki in bo v veljavi do konca njunega mandata, kar pa bi morda lahko rešili z uporabo možnosti, ki jo Lizbonska pogodba ponuja za petletni finančni načrt, ki bi lahko sovpadel z mandatoma Parlamenta in Komisije,

| K. | ker Lizbonska pogodba uvaja nov in celostni pristop k zunanjemu delovanju Unije - čeprav s posebnimi mehanizmi pri odločanju na področju skupne zunanje in varnostne politike – ter vzpostavlja dvojno delovno mesto podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), ki ga podpira posebna zunanja služba kot ključni element, s katerim bo postal ta novi in celostni pristop operativen, |
| --- | --- |

K.

ker Lizbonska pogodba uvaja nov in celostni pristop k zunanjemu delovanju Unije - čeprav s posebnimi mehanizmi pri odločanju na področju skupne zunanje in varnostne politike – ter vzpostavlja dvojno delovno mesto podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), ki ga podpira posebna zunanja služba kot ključni element, s katerim bo postal ta novi in celostni pristop operativen,

| L. | ker uvaja Lizbonska pogodba nov sistem zastopanja Unije navzven, ki je na različnih ravneh v glavnem zaupano predsedniku Evropskega sveta, predsedniku Komisije in podpredsedniku Komisije (visokemu predstavniku), pri katerem bo potrebno jasno izražanje in tesno usklajevanje med različnimi stranmi, ki so odgovorne za takšno zastopanje, da bi se izognili škodljivemu navzkrižju pristojnosti in potratnemu podvajanju nalog, |
| --- | --- |

L.

ker uvaja Lizbonska pogodba nov sistem zastopanja Unije navzven, ki je na različnih ravneh v glavnem zaupano predsedniku Evropskega sveta, predsedniku Komisije in podpredsedniku Komisije (visokemu predstavniku), pri katerem bo potrebno jasno izražanje in tesno usklajevanje med različnimi stranmi, ki so odgovorne za takšno zastopanje, da bi se izognili škodljivemu navzkrižju pristojnosti in potratnemu podvajanju nalog,

| M. | ker so se v Evropskem svetu, ki se je sestal 11. in 12. decembra 2008, dogovorili, da bodo, če bo Lizbonska pogodba stopila v veljavo do konca leta, sprejeli potrebne pravne ukrepe, da bi ohranili sestavo Komisije v sedanji obliki - en član na državo članico, |
| --- | --- |

M.

ker so se v Evropskem svetu, ki se je sestal 11. in 12. decembra 2008, dogovorili, da bodo, če bo Lizbonska pogodba stopila v veljavo do konca leta, sprejeli potrebne pravne ukrepe, da bi ohranili sestavo Komisije v sedanji obliki - en član na državo članico,

Splošna ocena

| 1. | pozdravlja institucionalne novosti v Lizbonski pogodbi, ki ustvarjajo pogoje za obnovitev in okrepitev institucionalnega ravnotežja znotraj Unije, omogočajo njenim institucijam bolj učinkovito, odprto in demokratično delovanje, Uniji pa omogočajo doseganje boljših rezultatov, ki bolj ustrezajo pričakovanjem njenih državljanov, ter celovito izvajanje njene vloge globalnega akterja na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja institucionalne novosti v Lizbonski pogodbi, ki ustvarjajo pogoje za obnovitev in okrepitev institucionalnega ravnotežja znotraj Unije, omogočajo njenim institucijam bolj učinkovito, odprto in demokratično delovanje, Uniji pa omogočajo doseganje boljših rezultatov, ki bolj ustrezajo pričakovanjem njenih državljanov, ter celovito izvajanje njene vloge globalnega akterja na mednarodnem prizorišču;

| 2. | poudarja, da je temeljno jedro nalog posameznih institucij okrepljeno, kar vsaki izmed njih omogoča, da bolj učinkovito razvija svojo vlogo, vendar hkrati opozarja, da mora v novem institucionalnem okviru vsaka institucija svojo vlogo opravljati v stalnem sodelovanju z drugimi institucijami, s čemer bi dosegli pozitivne rezultate za vso Unijo; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je temeljno jedro nalog posameznih institucij okrepljeno, kar vsaki izmed njih omogoča, da bolj učinkovito razvija svojo vlogo, vendar hkrati opozarja, da mora v novem institucionalnem okviru vsaka institucija svojo vlogo opravljati v stalnem sodelovanju z drugimi institucijami, s čemer bi dosegli pozitivne rezultate za vso Unijo;

Okrepitev posebne „metode odločanja Unije“ kot temelja medinstitucionalnega ravnotežja

| 3. | pozdravlja, da so bili z Lizbonsko pogodbo ohranjeni in okrepljeni bistveni elementi metode Skupnosti - pravica Komisije do pobude ter skupno odločanje Evropskega parlamenta in Sveta -, saj:






  — | Evropski svet postane institucija, katere posebna vloga, da daje zagon in smernice Uniji, je okrepljena, njegovi strateški cilji in prednostne naloge pa so določeni brez poseganja v običajno delovanje zakonodajnih in proračunskih oblasti Unije; |
| --- | --- | --- |

3.

pozdravlja, da so bili z Lizbonsko pogodbo ohranjeni in okrepljeni bistveni elementi metode Skupnosti - pravica Komisije do pobude ter skupno odločanje Evropskega parlamenta in Sveta -, saj:

—

Evropski svet postane institucija, katere posebna vloga, da daje zagon in smernice Uniji, je okrepljena, njegovi strateški cilji in prednostne naloge pa so določeni brez poseganja v običajno delovanje zakonodajnih in proračunskih oblasti Unije;

| — | je potrjena vloga Komisije kot „motorja“, ki poganja dejavnosti EU, s čimer je zagotovljeno, da ostaja njen monopol nad zakonodajno pobudo nedotakljiv (in celo okrepljen), še zlasti v proračunskem postopku; |
| --- | --- |

—

je potrjena vloga Komisije kot „motorja“, ki poganja dejavnosti EU, s čimer je zagotovljeno, da ostaja njen monopol nad zakonodajno pobudo nedotakljiv (in celo okrepljen), še zlasti v proračunskem postopku;

| — | so okrepljene pristojnosti Evropskega parlamenta kot veje zakonodaje oblasti, saj postane redni zakonodajni postopek (kot se bo sedaj imenoval postopek soodločanja) splošno pravilo (razen ko pogodbe določajo, da se mora uporabljati kak poseben zakonodajni postopek) in je razširjen na skoraj vsa področja evropske zakonodaje, tudi na sodstvo in na notranje zadeve; |
| --- | --- |

—

so okrepljene pristojnosti Evropskega parlamenta kot veje zakonodaje oblasti, saj postane redni zakonodajni postopek (kot se bo sedaj imenoval postopek soodločanja) splošno pravilo (razen ko pogodbe določajo, da se mora uporabljati kak poseben zakonodajni postopek) in je razširjen na skoraj vsa področja evropske zakonodaje, tudi na sodstvo in na notranje zadeve;

| — | je potrjena in ohranjena vloga Sveta kot druge veje zakonodajne oblasti – čeprav s prevladujočo pristojnostjo na nekaterih pomembnih področjih – še zlasti s pojasnitvijo v Lizbonski pogodbi, da Evropski svet ne bo opravljal zakonodajnih funkcij; |
| --- | --- |

—

je potrjena in ohranjena vloga Sveta kot druge veje zakonodajne oblasti – čeprav s prevladujočo pristojnostjo na nekaterih pomembnih področjih – še zlasti s pojasnitvijo v Lizbonski pogodbi, da Evropski svet ne bo opravljal zakonodajnih funkcij;

| — | bo nov proračunski postopek prav tako temeljil na postopku skupnega in enakopravnega odločanja Evropskega parlamenta in Sveta in bo pokrival vse vrste izdatkov, Evropski parlament in Svet pa bosta skupaj odločala tudi o večletnem finančnem okviru, v obeh primerih na pobudo Komisije; |
| --- | --- |

—

bo nov proračunski postopek prav tako temeljil na postopku skupnega in enakopravnega odločanja Evropskega parlamenta in Sveta in bo pokrival vse vrste izdatkov, Evropski parlament in Svet pa bosta skupaj odločala tudi o večletnem finančnem okviru, v obeh primerih na pobudo Komisije;

| — | bo ločitev med zakonodajnimi in delegiranimi akti ter priznanje posebne izvršilne vloge Komisije pod enakovrednim nadzorom dveh vej zakonodajne oblasti okrepila kakovost evropske zakonodaje; Evropski parlament ima novo vlogo pri prenosu prenesenih pristojnosti Komisiji in novo vlogo pri nadzoru v zvezi z delegiranimi akti; |
| --- | --- |

—

bo ločitev med zakonodajnimi in delegiranimi akti ter priznanje posebne izvršilne vloge Komisije pod enakovrednim nadzorom dveh vej zakonodajne oblasti okrepila kakovost evropske zakonodaje; Evropski parlament ima novo vlogo pri prenosu prenesenih pristojnosti Komisiji in novo vlogo pri nadzoru v zvezi z delegiranimi akti;

| — | v zvezi s pristojnostjo Unije za sklepanje pogodb se prizna vloga Komisije (ob njenem tesnem sodelovanju s podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom)) glede na njeno usposobljenost za vodenje pogajanj, Svet pa bo potreboval odobritev Evropskega parlamenta pri sklepanju skoraj vseh mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

—

v zvezi s pristojnostjo Unije za sklepanje pogodb se prizna vloga Komisije (ob njenem tesnem sodelovanju s podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom)) glede na njeno usposobljenost za vodenje pogajanj, Svet pa bo potreboval odobritev Evropskega parlamenta pri sklepanju skoraj vseh mednarodnih sporazumov;

| 4. | je zadovoljen, ker Lizbonska pogodba predvideva, da lahko Evropski svet soglasno in z odobritvijo Evropskega parlamenta, pod pogojem da nacionalni parlamenti temu ne nasprotujejo, razširi odločanje s kvalificirano večino in redni zakonodajni postopek na področja, kjer se ta postopka doslej še nista uporabljala; |
| --- | --- |

4.

je zadovoljen, ker Lizbonska pogodba predvideva, da lahko Evropski svet soglasno in z odobritvijo Evropskega parlamenta, pod pogojem da nacionalni parlamenti temu ne nasprotujejo, razširi odločanje s kvalificirano večino in redni zakonodajni postopek na področja, kjer se ta postopka doslej še nista uporabljala;

| 5. | poudarja, da te „premostitvene klavzule“ kažejo na dejansko težnjo po kar se da široki uporabi „metode Unije“, zato poziva Evropski svet, naj kar najbolje izkoristi možnosti, ki jih ponuja Pogodba; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da te „premostitvene klavzule“ kažejo na dejansko težnjo po kar se da široki uporabi „metode Unije“, zato poziva Evropski svet, naj kar najbolje izkoristi možnosti, ki jih ponuja Pogodba;

| 6. | vztraja, da je za izvajanje vseh institucionalnih in postopkovnih novosti, ki jih uvaja Lizbonska pogodba, potrebno poglobljeno in stalno sodelovanje med institucijami, ki sodelujejo v različnih postopkih, pri čemer je treba v celoti izkoristiti nove mehanizme, ki jih določa pogodba, zlasti medinstitucionalne sporazume; |
| --- | --- |

6.

vztraja, da je za izvajanje vseh institucionalnih in postopkovnih novosti, ki jih uvaja Lizbonska pogodba, potrebno poglobljeno in stalno sodelovanje med institucijami, ki sodelujejo v različnih postopkih, pri čemer je treba v celoti izkoristiti nove mehanizme, ki jih določa pogodba, zlasti medinstitucionalne sporazume;

Evropski parlament

| 7. | toplo pozdravlja dejstvo, da nova pogodba v celoti priznava Evropski parlament kot eno izmed dveh vej zakonodajne in proračunske oblasti Unije, hkrati pa je priznana tudi njegova vloga pri sprejemanju številnih političnih odločitev, pomembnih za obstoj Unije, in so, čeprav v nekoliko manjšem obsegu, okrepljene ali celo razširjene tudi njegove pristojnosti pri političnem nadzoru na področju skupne zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

7.

toplo pozdravlja dejstvo, da nova pogodba v celoti priznava Evropski parlament kot eno izmed dveh vej zakonodajne in proračunske oblasti Unije, hkrati pa je priznana tudi njegova vloga pri sprejemanju številnih političnih odločitev, pomembnih za obstoj Unije, in so, čeprav v nekoliko manjšem obsegu, okrepljene ali celo razširjene tudi njegove pristojnosti pri političnem nadzoru na področju skupne zunanje in varnostne politike;

| 8. | poudarja, da priznanje vloge Evropskega parlamenta zahteva polno sodelovanje ostalih institucij, zlasti glede pravočasnega zagotavljanja Parlamentu vseh dokumentov, potrebnih za izvajanje njegovih nalog enakopravno s Svetom, hkrati pa mu morata biti omogočena udeležba in sodelovanje v zadevnih delovnih skupinah in na srečanjih v drugih institucijah, in sicer pod enakimi pogoji, kot veljajo za druge udeležence v postopku odločanja; tri institucije poziva, naj predvidijo sklenitev medinstitucionalnih sporazumov, ki bi strukturirano povezali najboljše prakse na tem področju, s čemer bi dosegli najboljše možno medsebojno sodelovanje; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da priznanje vloge Evropskega parlamenta zahteva polno sodelovanje ostalih institucij, zlasti glede pravočasnega zagotavljanja Parlamentu vseh dokumentov, potrebnih za izvajanje njegovih nalog enakopravno s Svetom, hkrati pa mu morata biti omogočena udeležba in sodelovanje v zadevnih delovnih skupinah in na srečanjih v drugih institucijah, in sicer pod enakimi pogoji, kot veljajo za druge udeležence v postopku odločanja; tri institucije poziva, naj predvidijo sklenitev medinstitucionalnih sporazumov, ki bi strukturirano povezali najboljše prakse na tem področju, s čemer bi dosegli najboljše možno medsebojno sodelovanje;

| 9. | vztraja, da mora Evropski parlament sam izvesti potrebne notranje reforme, da bi svojo strukturo, postopke in način dela prilagodil novim pristojnostim in dodatnim zahtevam pri načrtovanju in medinstitucionalnem sodelovanju, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe (2); z zanimanjem se je seznanil s sklepi delovne skupne za parlamentarno reformo in opozarja, da je njegov pristojni odbor nedavno pripravljal spremembo Poslovnika, da bi ga prilagodili Lizbonski pogodbi (3); |
| --- | --- |

9.

vztraja, da mora Evropski parlament sam izvesti potrebne notranje reforme, da bi svojo strukturo, postopke in način dela prilagodil novim pristojnostim in dodatnim zahtevam pri načrtovanju in medinstitucionalnem sodelovanju, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe (2); z zanimanjem se je seznanil s sklepi delovne skupne za parlamentarno reformo in opozarja, da je njegov pristojni odbor nedavno pripravljal spremembo Poslovnika, da bi ga prilagodili Lizbonski pogodbi (3);

| 10. | odobrava, da Lizbonska pogodba širi pravico do pobude v zvezi z revizijo pogodb tudi na Evropski parlament, priznava, da ima Parlament pravico sodelovati na konvenciji in da je potrebna njegova odobritev, če Evropski svet meni, da ni razloga za sklic konvencije; meni, da to govori v prid priznanju pravice Evropskega parlamenta do polnega sodelovanja na medvladni konferenci na isti ravni kot Komisija; meni, da bi lahko na podlagi izkušenj, pridobljenih na prejšnjih dveh medvladnih konferencah, z medinstitucionalnim dogovorom določili smernice za organizacijo medvladnih konferenc v prihodnosti, zlasti glede sodelovanje Evropskega parlamenta ter vprašanj, povezanih s preglednostjo; |
| --- | --- |

10.

odobrava, da Lizbonska pogodba širi pravico do pobude v zvezi z revizijo pogodb tudi na Evropski parlament, priznava, da ima Parlament pravico sodelovati na konvenciji in da je potrebna njegova odobritev, če Evropski svet meni, da ni razloga za sklic konvencije; meni, da to govori v prid priznanju pravice Evropskega parlamenta do polnega sodelovanja na medvladni konferenci na isti ravni kot Komisija; meni, da bi lahko na podlagi izkušenj, pridobljenih na prejšnjih dveh medvladnih konferencah, z medinstitucionalnim dogovorom določili smernice za organizacijo medvladnih konferenc v prihodnosti, zlasti glede sodelovanje Evropskega parlamenta ter vprašanj, povezanih s preglednostjo;

| 11. | je seznanjen s prehodno ureditvijo glede sestave Evropskega parlamenta; meni, da bo uresničevanje takšnih dogovorov zahtevalo spremembo primarne zakonodaje; poziva države članice, da sprejmejo vse potrebne nacionalne pravne predpise, da bi omogočili predhodno izvolitev 18 dodatnih poslancev Evropskega parlamenta v juniju 2009, da bodo lahko od dneva začetka veljave Lizbonske pogodbe sedeli Parlamentu kot opazovalci; vendar opozarja, da bodo dodatni poslanci prevzeli polna pooblastila šele po končanem postopku ratifikacije spremembe primarne zakonodaje in sicer vsi sočasno na dogovorjeni datum; opozarja Svet, da bo Evropski parlament v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 14(2) Pogodbe EU) pridobil pomembne pravice do pobude in odobritve glede sestave Parlamenta, ki jih namerava v celoti uveljavljati; |
| --- | --- |

11.

je seznanjen s prehodno ureditvijo glede sestave Evropskega parlamenta; meni, da bo uresničevanje takšnih dogovorov zahtevalo spremembo primarne zakonodaje; poziva države članice, da sprejmejo vse potrebne nacionalne pravne predpise, da bi omogočili predhodno izvolitev 18 dodatnih poslancev Evropskega parlamenta v juniju 2009, da bodo lahko od dneva začetka veljave Lizbonske pogodbe sedeli Parlamentu kot opazovalci; vendar opozarja, da bodo dodatni poslanci prevzeli polna pooblastila šele po končanem postopku ratifikacije spremembe primarne zakonodaje in sicer vsi sočasno na dogovorjeni datum; opozarja Svet, da bo Evropski parlament v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 14(2) Pogodbe EU) pridobil pomembne pravice do pobude in odobritve glede sestave Parlamenta, ki jih namerava v celoti uveljavljati;

Vloga Evropskega sveta

| 12. | meni, da bi bilo treba za uradno priznanje Evropskega sveta kot ločene samostojne institucije, katere pristojnosti so jasno opredeljene v pogodbah, vlogo Evropskega sveta ponovno osredotočiti na njegovo temeljno nalogo, ki je zagotavljanje potrebnega političnega zagona in določanje splošnih smernic in ciljev delovanja Evropske unije; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bilo treba za uradno priznanje Evropskega sveta kot ločene samostojne institucije, katere pristojnosti so jasno opredeljene v pogodbah, vlogo Evropskega sveta ponovno osredotočiti na njegovo temeljno nalogo, ki je zagotavljanje potrebnega političnega zagona in določanje splošnih smernic in ciljev delovanja Evropske unije;

| 13. | odobrava tudi bistveno vlogo Evropskega sveta, kot je opisana v Lizbonski pogodbi, glede revizije pogodb ter nekaterih odločitev, ki so temeljnega pomena za politično življenje Unije, in se nanašajo na zadeve, kot so imenovanja na najpomembnejše politične položaje, reševanje političnih blokad v različnih postopkih odločanja in uporaba mehanizmov prožnosti, ki jih sprejme Svet ali se sprejmejo v sodelovanju z njim; |
| --- | --- |

13.

odobrava tudi bistveno vlogo Evropskega sveta, kot je opisana v Lizbonski pogodbi, glede revizije pogodb ter nekaterih odločitev, ki so temeljnega pomena za politično življenje Unije, in se nanašajo na zadeve, kot so imenovanja na najpomembnejše politične položaje, reševanje političnih blokad v različnih postopkih odločanja in uporaba mehanizmov prožnosti, ki jih sprejme Svet ali se sprejmejo v sodelovanju z njim;

| 14. | meni tudi, da je treba glede na to, da je Evropski svet zdaj del institucionalnega ustroja EU, jasneje in natančneje opredeliti njegove dolžnosti, vključno z morebitnim sodnim nadzorom nad njegovim delom, zlasti glede na člen 265 PDEU; |
| --- | --- |

14.

meni tudi, da je treba glede na to, da je Evropski svet zdaj del institucionalnega ustroja EU, jasneje in natančneje opredeliti njegove dolžnosti, vključno z morebitnim sodnim nadzorom nad njegovim delom, zlasti glede na člen 265 PDEU;

| 15. | poudarja posebno vodilno vlogo Evropskega sveta na področju zunanjih ukrepov, zlasti v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, katere bistvena naloga je opredeliti strateške interese in določiti cilj ter splošne smernice; ob tem poudarja, da morajo Svet, predsednik Komisije in podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) tesno sodelovati pri pripravah na delovanje Evropskega sveta na tem področju; |
| --- | --- |

15.

poudarja posebno vodilno vlogo Evropskega sveta na področju zunanjih ukrepov, zlasti v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko, katere bistvena naloga je opredeliti strateške interese in določiti cilj ter splošne smernice; ob tem poudarja, da morajo Svet, predsednik Komisije in podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) tesno sodelovati pri pripravah na delovanje Evropskega sveta na tem področju;

| 16. | izpostavlja, da je treba izboljšati medinstitucionalno sodelovanje med Evropskim parlamentom in Evropskim svetom tako, da bi ustvarili najboljše možne pogoje, v katerih bo predsednik Evropskega parlamenta sodeloval v razpravah Evropskega sveta, kar bi lahko bilo zajeto v medinstitucionalnem sporazumu o odnosih med institucijama; meni, da bi bilo koristno, če bi tudi Evropski svet te pogoje uradno potrdil v svojem poslovniku; |
| --- | --- |

16.

izpostavlja, da je treba izboljšati medinstitucionalno sodelovanje med Evropskim parlamentom in Evropskim svetom tako, da bi ustvarili najboljše možne pogoje, v katerih bo predsednik Evropskega parlamenta sodeloval v razpravah Evropskega sveta, kar bi lahko bilo zajeto v medinstitucionalnem sporazumu o odnosih med institucijama; meni, da bi bilo koristno, če bi tudi Evropski svet te pogoje uradno potrdil v svojem poslovniku;

Stalno predsedstvo Evropskega sveta

| 17. | pozdravlja oblikovanje stalnega daljšega predsedstva Evropskega sveta, ki bo pomagal zagotoviti večjo stalnost, učinkovitost in skladnost delovanja te institucije in posledično delovanja Unije; poudarja, da bi predsednik Evropskega sveta moral biti imenovan v čim krajšem času po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, da bi ohranili povezavo med obdobjem mandata novo izvoljenega Parlamenta in obdobjem mandata nove Komisije; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja oblikovanje stalnega daljšega predsedstva Evropskega sveta, ki bo pomagal zagotoviti večjo stalnost, učinkovitost in skladnost delovanja te institucije in posledično delovanja Unije; poudarja, da bi predsednik Evropskega sveta moral biti imenovan v čim krajšem času po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe, da bi ohranili povezavo med obdobjem mandata novo izvoljenega Parlamenta in obdobjem mandata nove Komisije;

| 18. | poudarja bistveno vlogo, ki jo bo imel predsednik Evropskega sveta v institucionalnem življenju Unije, ne kot predsednik Evropske unije, saj to ne bo, temveč kot predsednik Evropskega sveta, ki bo odgovoren za napredek pri delu Evropskega sveta ter za zagotavljanje priprave in stalnosti njegovega delovanja, obenem pa bo spodbujal soglasje med njegovimi člani, poročal Evropskemu parlamentu ter na svoji ravni in brez poseganja v pristojnosti podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) zastopal Unijo navzven v povezavi s skupno zunanjo in varnostno politiko; |
| --- | --- |

18.

poudarja bistveno vlogo, ki jo bo imel predsednik Evropskega sveta v institucionalnem življenju Unije, ne kot predsednik Evropske unije, saj to ne bo, temveč kot predsednik Evropskega sveta, ki bo odgovoren za napredek pri delu Evropskega sveta ter za zagotavljanje priprave in stalnosti njegovega delovanja, obenem pa bo spodbujal soglasje med njegovimi člani, poročal Evropskemu parlamentu ter na svoji ravni in brez poseganja v pristojnosti podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) zastopal Unijo navzven v povezavi s skupno zunanjo in varnostno politiko;

| 19. | opozarja, da mora predsednik Evropskega sveta v sodelovanju s predsednikom Komisije in na osnovi dela Sveta za splošne zadeve poskrbeti za priprave na zasedanja Evropskega sveta in za stalnost njegovega delovanja, pri čemer so potrebni medsebojni stiki in tesno sodelovanje med predsednikom Evropskega sveta in predsedstvom Sveta za splošne zadeve; |
| --- | --- |

19.

opozarja, da mora predsednik Evropskega sveta v sodelovanju s predsednikom Komisije in na osnovi dela Sveta za splošne zadeve poskrbeti za priprave na zasedanja Evropskega sveta in za stalnost njegovega delovanja, pri čemer so potrebni medsebojni stiki in tesno sodelovanje med predsednikom Evropskega sveta in predsedstvom Sveta za splošne zadeve;

| 20. | meni, da so pri tem bistveni uravnotežen in na sodelovanju temelječ odnos med predsednikom Evropskega sveta in predsednikom Komisije, sistem rotacije predsedstva, ko gre za zunanje predstavljanje Unije v zadevah skupne zunanje in varnostne politike pa podpredsednik Komisije (visoki predstavnik); |
| --- | --- |

20.

meni, da so pri tem bistveni uravnotežen in na sodelovanju temelječ odnos med predsednikom Evropskega sveta in predsednikom Komisije, sistem rotacije predsedstva, ko gre za zunanje predstavljanje Unije v zadevah skupne zunanje in varnostne politike pa podpredsednik Komisije (visoki predstavnik);

| 21. | opozarja, da je treba kljub določbam Lizbonske pogodbe, da Evropskemu svetu pomaga generalni sekretariat Sveta, posebne odhodke Evropskega sveta razporediti v ločenem delu proračuna, pri čemer morajo ti vključevati posebna proračunska sredstva za predsednika Evropskega sveta, ki mu bo moral pomagati njegov kabinet, ki bi moral biti oblikovan pod smiselnimi pogoji; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je treba kljub določbam Lizbonske pogodbe, da Evropskemu svetu pomaga generalni sekretariat Sveta, posebne odhodke Evropskega sveta razporediti v ločenem delu proračuna, pri čemer morajo ti vključevati posebna proračunska sredstva za predsednika Evropskega sveta, ki mu bo moral pomagati njegov kabinet, ki bi moral biti oblikovan pod smiselnimi pogoji;

Svet

| 22. | pozdravlja ukrepe, sprejete z Lizbonsko pogodbo, v smeri obravnavanja vloge Sveta kot druge veje zakonodajne in proračunske oblasti Unije, ki bi si kljub svoji prevladujoči pristojnosti na nekaterih področjih večji del odločanja delil z Evropskim parlamentom, in sicer v okviru institucionalnega sistema, ki se je postopno razvil v smeri dvodomnega parlamentarnega modela; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja ukrepe, sprejete z Lizbonsko pogodbo, v smeri obravnavanja vloge Sveta kot druge veje zakonodajne in proračunske oblasti Unije, ki bi si kljub svoji prevladujoči pristojnosti na nekaterih področjih večji del odločanja delil z Evropskim parlamentom, in sicer v okviru institucionalnega sistema, ki se je postopno razvil v smeri dvodomnega parlamentarnega modela;

| 23. | poudarja ključno vlogo, ki jo Lizbonska pogodba podeljuje Svetu za splošne zadeve, in s tem tudi njegovemu predsedniku, s čemer namerava zagotoviti skladnost in stalnost dela posameznih sestav Sveta, kot tudi pripravo in stalnost dela Evropskega sveta (v sodelovanju s predsednikom Evropskega sveta in predsednikom Komisije); |
| --- | --- |

23.

poudarja ključno vlogo, ki jo Lizbonska pogodba podeljuje Svetu za splošne zadeve, in s tem tudi njegovemu predsedniku, s čemer namerava zagotoviti skladnost in stalnost dela posameznih sestav Sveta, kot tudi pripravo in stalnost dela Evropskega sveta (v sodelovanju s predsednikom Evropskega sveta in predsednikom Komisije);

| 24. | poudarja, da je treba zaradi posebne vloge Sveta pri pripravi, določitvi in izvajanju skupne zunanje in varnostne politike okrepiti usklajevanje med predsednikom Sveta za splošne zadeve in podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom) kot predsednikom Sveta za zunanje zadeve, ter med njima in predsednikom Evropskega sveta; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba zaradi posebne vloge Sveta pri pripravi, določitvi in izvajanju skupne zunanje in varnostne politike okrepiti usklajevanje med predsednikom Sveta za splošne zadeve in podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom) kot predsednikom Sveta za zunanje zadeve, ter med njima in predsednikom Evropskega sveta;

| 25. | je prepričan, da je treba zaradi ločitve vlog Sveta za splošne zadeve in Sveta za zunanje zadeve, ki jo predvideva Lizbonska pogodba, ti dve sestavi Sveta preoblikovati, zlasti zato, ker bo zaradi širšega koncepta zunanjih odnosov Unije, ki ga predvidevajo pogodbe, spremenjene z Lizbonsko pogodbo, kopičenje mandatov v obeh sestavah Sveta vedno težje; zato meni, da bi se morali ministri za zunanje zadeve posvetiti predvsem dejavnostim Sveta za zunanje zadeve; |
| --- | --- |

25.

je prepričan, da je treba zaradi ločitve vlog Sveta za splošne zadeve in Sveta za zunanje zadeve, ki jo predvideva Lizbonska pogodba, ti dve sestavi Sveta preoblikovati, zlasti zato, ker bo zaradi širšega koncepta zunanjih odnosov Unije, ki ga predvidevajo pogodbe, spremenjene z Lizbonsko pogodbo, kopičenje mandatov v obeh sestavah Sveta vedno težje; zato meni, da bi se morali ministri za zunanje zadeve posvetiti predvsem dejavnostim Sveta za zunanje zadeve;

| 26. | v zvezi s tem meni, da bo predsednik vlade/predsednik države članice, ki predseduje Svetu, morebiti moral predsedovati osebno in zagotoviti ustrezno delovanje Sveta za splošne zadeve kot organa, odgovornega za usklajevanje različnih sestav Sveta in za odločanje v zvezi s prednostnimi nalogami ter reševanjem sporov, ki se ga sedaj prepogosto preloži na Evropski svet; |
| --- | --- |

26.

v zvezi s tem meni, da bo predsednik vlade/predsednik države članice, ki predseduje Svetu, morebiti moral predsedovati osebno in zagotoviti ustrezno delovanje Sveta za splošne zadeve kot organa, odgovornega za usklajevanje različnih sestav Sveta in za odločanje v zvezi s prednostnimi nalogami ter reševanjem sporov, ki se ga sedaj prepogosto preloži na Evropski svet;

| 27. | se zaveda velikih težav pri usklajevanju različnih sestav Sveta zaradi novega sistema predsedstev in, da bi se izognili tem tveganjem, poudarja pomen „novih“ stalnih 18-mesečnih trojk (skupine treh predsedstev), ki bi si razdelile predsedovanje posameznim sestavam Sveta (z izjemo Sveta za zunanje zadeve in evro skupine) in Coreperju, da bi zagotovili skladnost, doslednost in stalnost delovanja Sveta kot celote ter medinstitucionalno sodelovanje, ki je potrebno za nemoteno delovanje zakonodajnih in proračunskih postopkov v skupnem odločanju z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

27.

se zaveda velikih težav pri usklajevanju različnih sestav Sveta zaradi novega sistema predsedstev in, da bi se izognili tem tveganjem, poudarja pomen „novih“ stalnih 18-mesečnih trojk (skupine treh predsedstev), ki bi si razdelile predsedovanje posameznim sestavam Sveta (z izjemo Sveta za zunanje zadeve in evro skupine) in Coreperju, da bi zagotovili skladnost, doslednost in stalnost delovanja Sveta kot celote ter medinstitucionalno sodelovanje, ki je potrebno za nemoteno delovanje zakonodajnih in proračunskih postopkov v skupnem odločanju z Evropskim parlamentom;

| 28. | meni, da je pri trojkah nujno potrebno razviti tesno in stalno sodelovanje ves čas skupnega mandata; poudarja pomen, ki ga ima skupni program posamezne 18-mesečne trojke za delovanje Unije, kot je podrobneje pojasnjeno v odstavku 51 te resolucije; poziva trojke, naj svoje skupne operativne programe skupaj s predlogi o časovnem razporedu zakonodajnih posvetovanj ob začetku svojega skupnega mandata predstavijo Parlamentu na plenarnem zasedanju; |
| --- | --- |

28.

meni, da je pri trojkah nujno potrebno razviti tesno in stalno sodelovanje ves čas skupnega mandata; poudarja pomen, ki ga ima skupni program posamezne 18-mesečne trojke za delovanje Unije, kot je podrobneje pojasnjeno v odstavku 51 te resolucije; poziva trojke, naj svoje skupne operativne programe skupaj s predlogi o časovnem razporedu zakonodajnih posvetovanj ob začetku svojega skupnega mandata predstavijo Parlamentu na plenarnem zasedanju;

| 29. | meni, da bo moral predsednik vlade/predsednik države članice, ki bo prevzela predsedstvo Sveta, imeti bistveno vlogo pri zagotavljanju povezovanja celotne skupine predsedstev in skladnosti delovanja različnih sestav Sveta, obenem pa bo moral poskrbeti za potrebno usklajenost z Evropskim svetom, zlasti v zvezi s pripravami in stalnostjo njegovega delovanja; |
| --- | --- |

29.

meni, da bo moral predsednik vlade/predsednik države članice, ki bo prevzela predsedstvo Sveta, imeti bistveno vlogo pri zagotavljanju povezovanja celotne skupine predsedstev in skladnosti delovanja različnih sestav Sveta, obenem pa bo moral poskrbeti za potrebno usklajenost z Evropskim svetom, zlasti v zvezi s pripravami in stalnostjo njegovega delovanja;

| 30. | prav tako poudarja, da mora biti predsednik vlade/predsednik države članice, ki prevzame predsedovanje Sveta po rotacijskem sistemu, privilegiran sogovornik Evropskega parlamenta v zvezi z dejavnostjo predsedstva; meni, da bi moral biti povabljen na plenarno zasedanje Parlamenta, na katerem bi predstavil program dejavnosti predsedstva ter poročilo o razvoju dogodkov in dosežkih, zabeleženih v njegovem šestmesečnem mandatu, druge pomembne politične zadeve, ki bi se pojavile v času njegovega predsedovanja, pa bi moral predložiti v razpravo; |
| --- | --- |

30.

prav tako poudarja, da mora biti predsednik vlade/predsednik države članice, ki prevzame predsedovanje Sveta po rotacijskem sistemu, privilegiran sogovornik Evropskega parlamenta v zvezi z dejavnostjo predsedstva; meni, da bi moral biti povabljen na plenarno zasedanje Parlamenta, na katerem bi predstavil program dejavnosti predsedstva ter poročilo o razvoju dogodkov in dosežkih, zabeleženih v njegovem šestmesečnem mandatu, druge pomembne politične zadeve, ki bi se pojavile v času njegovega predsedovanja, pa bi moral predložiti v razpravo;

| 31. | poudarja, da so glede na stanje na področju razvoja Unije vprašanja, povezana z varnostjo in obrambo, še vedno sestavni del skupne zunanje in varnostne politike, zato meni, da bi morala ta politika ostati v pristojnosti Sveta za zunanje zadeve pod vodstvom podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), v katerem bi po potrebi sodeloval še minister za obrambo; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da so glede na stanje na področju razvoja Unije vprašanja, povezana z varnostjo in obrambo, še vedno sestavni del skupne zunanje in varnostne politike, zato meni, da bi morala ta politika ostati v pristojnosti Sveta za zunanje zadeve pod vodstvom podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), v katerem bi po potrebi sodeloval še minister za obrambo;

Komisija

| 32. | pozdravlja ponovno potrditev bistvene vloge Komisije kot „motorja“, ki poganja delovanje Unije, in sicer s:






  — | priznanjem njenega skoraj popolnega monopola na področju zakonodajnih pobud, ki je razširjen na vsa področja delovanja Unije z izjemo skupne zunanje in varnostne politike in je še posebej okrepljen v finančnih zadevah; |
| --- | --- | --- |

32.

pozdravlja ponovno potrditev bistvene vloge Komisije kot „motorja“, ki poganja delovanje Unije, in sicer s:

—

priznanjem njenega skoraj popolnega monopola na področju zakonodajnih pobud, ki je razširjen na vsa področja delovanja Unije z izjemo skupne zunanje in varnostne politike in je še posebej okrepljen v finančnih zadevah;

| — | z okrepitvijo njene vloge pri olajševanju doseganja dogovorov med dvema vejama oblasti, zakonodajno in proračunsko; |
| --- | --- |

—

z okrepitvijo njene vloge pri olajševanju doseganja dogovorov med dvema vejama oblasti, zakonodajno in proračunsko;

| — | z okrepitvijo njene vloge „izvršilnega organa“ Unije v vseh primerih, ko izvajanje določb zakonodaje Evropske unije zahteva skupen pristop, medtem ko ima Svet takšno vlogo le pri zadevah na področju skupne zunanje in varnostne politike ter v ustrezno utemeljenih primerih, navedenih v zakonodajnih aktih; |
| --- | --- |

—

z okrepitvijo njene vloge „izvršilnega organa“ Unije v vseh primerih, ko izvajanje določb zakonodaje Evropske unije zahteva skupen pristop, medtem ko ima Svet takšno vlogo le pri zadevah na področju skupne zunanje in varnostne politike ter v ustrezno utemeljenih primerih, navedenih v zakonodajnih aktih;

| 33. | pozdravlja okrepitev položaja predsednika Komisije v kolegiju komisarjev, zlasti v smislu institucionalne odgovornosti, ki jo imajo komisarji do njega, ter notranje organizacije Komisije, s čimer so ustvarjeni pogoji za okrepitev njegovega vodenja Komisije in njeno večjo povezanost; meni, da bi se ta krepitev zaradi dogovora med predsedniki držav ali vlad, da bodo ohranili načelo enega člana Komisije na državo članico, lahko celo še stopnjevala; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja okrepitev položaja predsednika Komisije v kolegiju komisarjev, zlasti v smislu institucionalne odgovornosti, ki jo imajo komisarji do njega, ter notranje organizacije Komisije, s čimer so ustvarjeni pogoji za okrepitev njegovega vodenja Komisije in njeno večjo povezanost; meni, da bi se ta krepitev zaradi dogovora med predsedniki držav ali vlad, da bodo ohranili načelo enega člana Komisije na državo članico, lahko celo še stopnjevala;

Izvolitev predsednika Komisije

| 34. | poudarja, da bo izvolitev predsednika Komisije v Evropskem parlamentu na predlog Evropskega sveta njegovemu imenovanju dala izrazit politični značaj; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da bo izvolitev predsednika Komisije v Evropskem parlamentu na predlog Evropskega sveta njegovemu imenovanju dala izrazit politični značaj;

| 35. | poudarja, da bo takšna izvolitev okrepila demokratično legitimnost predsednika Komisije in utrdila njegov položaj tako znotraj Komisije (glede njegovih pristojnosti v notranjih odnosih z drugimi komisarji) kot v medinstitucionalnih odnosih nasploh; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da bo takšna izvolitev okrepila demokratično legitimnost predsednika Komisije in utrdila njegov položaj tako znotraj Komisije (glede njegovih pristojnosti v notranjih odnosih z drugimi komisarji) kot v medinstitucionalnih odnosih nasploh;

| 36. | meni, da bo okrepljena legitimnost predsednika koristila celotni Komisiji, saj bo povečala njeno sposobnost za neodvisno spodbujanje splošnih evropskih interesov in utrdila njeno vlogo gonilne sile evropskega delovanja; |
| --- | --- |

36.

meni, da bo okrepljena legitimnost predsednika koristila celotni Komisiji, saj bo povečala njeno sposobnost za neodvisno spodbujanje splošnih evropskih interesov in utrdila njeno vlogo gonilne sile evropskega delovanja;

| 37. | v zvezi s tem opozarja, da lahko kandidata za funkcijo predsednika Komisije predlaga Evropski svet na osnovi kvalificirane večine in da so za njegovo izvolitev v Evropskem parlamentu potrebni glasovi večine poslancev, kar bo vse, ki so vključeni v ta proces, še bolj spodbudilo k razvijanju potrebnega dialoga za zagotovitev uspešnega izida procesa; |
| --- | --- |

37.

v zvezi s tem opozarja, da lahko kandidata za funkcijo predsednika Komisije predlaga Evropski svet na osnovi kvalificirane večine in da so za njegovo izvolitev v Evropskem parlamentu potrebni glasovi večine poslancev, kar bo vse, ki so vključeni v ta proces, še bolj spodbudilo k razvijanju potrebnega dialoga za zagotovitev uspešnega izida procesa;

| 38. | opozarja, da Lizbonska pogodba Evropski svet zavezuje k „upoštevanju volitev v Evropski parlament“, pred imenovanjem kandidata pa mora opraviti tudi „ustrezna posvetovanja“, ki niso zgolj formalni institucionalni stiki med institucijama; nadalje opozarja, da Izjava št. 11, ki je priložena Sklepni listini medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo (4), v tej zvezi poziva k „posvetovanju v okviru, ki velja za najprimernejšega“, med predstavniki Evropskega parlamenta in Evropskega sveta; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da Lizbonska pogodba Evropski svet zavezuje k „upoštevanju volitev v Evropski parlament“, pred imenovanjem kandidata pa mora opraviti tudi „ustrezna posvetovanja“, ki niso zgolj formalni institucionalni stiki med institucijama; nadalje opozarja, da Izjava št. 11, ki je priložena Sklepni listini medvladne konference, ki je sprejela Lizbonsko pogodbo (4), v tej zvezi poziva k „posvetovanju v okviru, ki velja za najprimernejšega“, med predstavniki Evropskega parlamenta in Evropskega sveta;

| 39. | meni, da bi moral Evropski svet pooblastiti svojega predsednika, da se sam ali v spremstvu delegacije posvetuje s predsednikom Evropskega parlamenta glede organizacije potrebnih srečanj z vsemi voditelji političnih skupin Evropskega parlamenta, ki bi jih po možnosti spremljali voditelji (ali delegacija) evropskih političnih strank, in da nato o tem poroča Evropskemu svetu; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi moral Evropski svet pooblastiti svojega predsednika, da se sam ali v spremstvu delegacije posvetuje s predsednikom Evropskega parlamenta glede organizacije potrebnih srečanj z vsemi voditelji političnih skupin Evropskega parlamenta, ki bi jih po možnosti spremljali voditelji (ali delegacija) evropskih političnih strank, in da nato o tem poroča Evropskemu svetu;

Postopek imenovanj

| 40. | meni, da bi bilo treba pri izbiri oseb, ki so predlagane za funkcijo predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije in podpredsednika Komisije upoštevati ustrezno sposobnost kandidatov; poleg tega ugotavlja, da je v skladu z Izjavo št 6, ki je priložena navedeni sklepni listini (5), treba upoštevati še potrebo po spoštovanju geografske in demografske raznolikosti Unije in njenih držav članic; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi bilo treba pri izbiri oseb, ki so predlagane za funkcijo predsednika Evropskega sveta, predsednika Komisije in podpredsednika Komisije upoštevati ustrezno sposobnost kandidatov; poleg tega ugotavlja, da je v skladu z Izjavo št 6, ki je priložena navedeni sklepni listini (5), treba upoštevati še potrebo po spoštovanju geografske in demografske raznolikosti Unije in njenih držav članic;

| 41. | nadalje meni, da bi morale države članice in evropske politične družine pri imenovanjih na najpomembnejše politične položaje v Evropski uniji upoštevati ne le merila geografskega in demografskega ravnovesja, ki ga predvideva Lizbonska pogodba, temveč tudi merila, ki temeljijo na političnem ravnovesju in ravnovesju med spoloma; |
| --- | --- |

41.

nadalje meni, da bi morale države članice in evropske politične družine pri imenovanjih na najpomembnejše politične položaje v Evropski uniji upoštevati ne le merila geografskega in demografskega ravnovesja, ki ga predvideva Lizbonska pogodba, temveč tudi merila, ki temeljijo na političnem ravnovesju in ravnovesju med spoloma;

| 42. | s tem v zvezi meni, da bi moral postopek imenovanj potekati po volitvah v Evropski parlament, da bi se upošteval volilni izid, ki bo imel temeljno vlogo pri izbiri predsednika Komisije; opozarja, da bo zahtevano ravnovesje mogoče zagotoviti šele po njegovi izvolitvi; |
| --- | --- |

42.

s tem v zvezi meni, da bi moral postopek imenovanj potekati po volitvah v Evropski parlament, da bi se upošteval volilni izid, ki bo imel temeljno vlogo pri izbiri predsednika Komisije; opozarja, da bo zahtevano ravnovesje mogoče zagotoviti šele po njegovi izvolitvi;

| 43. | v zvezi s tem predlaga kot možni model naslednji postopek in časovni načrt za imenovanja, o katerima se lahko dogovorita Evropski parlament in Evropski svet:






  — | prvi in drugi teden po evropskih volitvah: vzpostavitev političnih skupin v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- | --- |

43.

v zvezi s tem predlaga kot možni model naslednji postopek in časovni načrt za imenovanja, o katerima se lahko dogovorita Evropski parlament in Evropski svet:

—

prvi in drugi teden po evropskih volitvah: vzpostavitev političnih skupin v Evropskem parlamentu;

| — | tretji teden po volitvah: posvetovanja med predsednikom Evropskega sveta in predsednikom Evropskega parlamenta, ki jim sledijo ločena srečanja med predsednikom Evropskega sveta in predsedniki političnih skupin (po možnosti tudi predsedniki evropskih političnih strank ali omejenimi delegacijami); |
| --- | --- |

—

tretji teden po volitvah: posvetovanja med predsednikom Evropskega sveta in predsednikom Evropskega parlamenta, ki jim sledijo ločena srečanja med predsednikom Evropskega sveta in predsedniki političnih skupin (po možnosti tudi predsedniki evropskih političnih strank ali omejenimi delegacijami);

| — | četrti teden po volitvah: Evropski svet ob upoštevanju izidov posvetovanj, omenjenih v prejšnji alineji, naznani kandidata za predsednika Komisije; |
| --- | --- |

—

četrti teden po volitvah: Evropski svet ob upoštevanju izidov posvetovanj, omenjenih v prejšnji alineji, naznani kandidata za predsednika Komisije;

| — | peti in šesti teden po volitvah: stiki med kandidatom za predsednika Komisije in političnimi skupinami; izjave kandidata in predstavitev njegovih političnih smernic v Evropskem parlamentu; glasovanje o kandidatu za predsednika Komisije v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

—

peti in šesti teden po volitvah: stiki med kandidatom za predsednika Komisije in političnimi skupinami; izjave kandidata in predstavitev njegovih političnih smernic v Evropskem parlamentu; glasovanje o kandidatu za predsednika Komisije v Evropskem parlamentu;

| — | julij/avgust/september: izvoljeni predsednik Komisije se z Evropskim svetom dogovori o imenovanju podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) in predlaga seznam kandidatov za komisarje (vključno s podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom)); |
| --- | --- |

—

julij/avgust/september: izvoljeni predsednik Komisije se z Evropskim svetom dogovori o imenovanju podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) in predlaga seznam kandidatov za komisarje (vključno s podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom));

| — | september: Evropski svet sprejme seznam kandidatov za komisarje (vključno s podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom)); |
| --- | --- |

—

september: Evropski svet sprejme seznam kandidatov za komisarje (vključno s podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom));

| — | september/oktober: predstavitve kandidatov za komisarje in kandidata za podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) v Evropskem parlamentu; |
| --- | --- |

—

september/oktober: predstavitve kandidatov za komisarje in kandidata za podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) v Evropskem parlamentu;

| — | oktober: predstavitev kolegija komisarjev in njihovega programa v Evropskem parlamentu; glasovanje o celotnemu kolegiju (vključno s podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom)); Evropski svet potrdi novo Komisijo; nova Komisija prevzame svoje naloge; |
| --- | --- |

—

oktober: predstavitev kolegija komisarjev in njihovega programa v Evropskem parlamentu; glasovanje o celotnemu kolegiju (vključno s podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom)); Evropski svet potrdi novo Komisijo; nova Komisija prevzame svoje naloge;

| — | November: Evropski svet imenuje predsednika Evropskega sveta; |
| --- | --- |

—

November: Evropski svet imenuje predsednika Evropskega sveta;

| 44. | poudarja, da bi bilo treba predlagani potek dogodkov vsekakor začeti uporabljati z letom 2014; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da bi bilo treba predlagani potek dogodkov vsekakor začeti uporabljati z letom 2014;

| 45. | meni, da zahteva morebitni začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe pred koncem leta 2009 politični dogovor med Evropskim svetom in Evropskim parlamentom, s katerim bi zagotovili, da se bo pri postopku izbire predsednika naslednje Komisije in imenovanja prihodnje Komisije vsekakor spoštovalo bistvo novih pristojnosti, ki jih Lizbonska pogodba v zvezi s tem priznava Evropskemu parlamentu; |
| --- | --- |

45.

meni, da zahteva morebitni začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe pred koncem leta 2009 politični dogovor med Evropskim svetom in Evropskim parlamentom, s katerim bi zagotovili, da se bo pri postopku izbire predsednika naslednje Komisije in imenovanja prihodnje Komisije vsekakor spoštovalo bistvo novih pristojnosti, ki jih Lizbonska pogodba v zvezi s tem priznava Evropskemu parlamentu;

| 46. | meni, da bi moral Evropski svet, če bo začel postopek za imenovanje predsednika nove Komisije takoj po evropskih volitvah junija 2009 (6), ustrezno upoštevati časovni okvir, potreben za neformalni zaključek postopka političnega posvetovanja z novoizvoljenimi predstavniki političnih skupin, kot predvideva Lizbonska pogodba; meni, da bi bila pod temi pogoji vsebina novih posebnih pravic, ki izhajajo iz pogodbe, v celoti spoštovana, Evropski parlament pa bi lahko nadaljeval s potrditvijo imenovanja predsednika Komisije; |
| --- | --- |

46.

meni, da bi moral Evropski svet, če bo začel postopek za imenovanje predsednika nove Komisije takoj po evropskih volitvah junija 2009 (6), ustrezno upoštevati časovni okvir, potreben za neformalni zaključek postopka političnega posvetovanja z novoizvoljenimi predstavniki političnih skupin, kot predvideva Lizbonska pogodba; meni, da bi bila pod temi pogoji vsebina novih posebnih pravic, ki izhajajo iz pogodbe, v celoti spoštovana, Evropski parlament pa bi lahko nadaljeval s potrditvijo imenovanja predsednika Komisije;

| 47. | glede imenovanja novega kolegija poudarja, da bi bilo treba postopek začeti šele po tem, ko bo znan izid drugega referenduma na Irskem; opozarja, da bi se institucije v tem primeru popolnoma zavedale prihodnjega pravnega okvira, v katerem bi Komisija izvajala svoj mandat, in bi lahko ustrezno upoštevale vsaka svoje pristojnosti v postopku, pa tudi sestavo, strukturo in pristojnosti nove Komisije; v primeru pozitivnega izida referenduma, bi Evropski parlament uradno potrdil novi kolegij, vključno s predsednikom in podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom), šele po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

47.

glede imenovanja novega kolegija poudarja, da bi bilo treba postopek začeti šele po tem, ko bo znan izid drugega referenduma na Irskem; opozarja, da bi se institucije v tem primeru popolnoma zavedale prihodnjega pravnega okvira, v katerem bi Komisija izvajala svoj mandat, in bi lahko ustrezno upoštevale vsaka svoje pristojnosti v postopku, pa tudi sestavo, strukturo in pristojnosti nove Komisije; v primeru pozitivnega izida referenduma, bi Evropski parlament uradno potrdil novi kolegij, vključno s predsednikom in podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom), šele po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe;

| 48. | opozarja, da se bo v primeru negativnega izida drugega referenduma na Irskem v celoti uporabljal sporazum iz Nice in da bo treba novo Komisijo sestaviti skladno z določbami, v skladu s katerimi je število članov Komisije nižje od števila držav članic; poudarja, da bo moral v tem primeru Evropski svet sprejeti odločitev o dejanskem številu članov skrčene Komisije; poudarja politično voljo Evropskega parlamenta, da zagotovi strogo spoštovanje teh določb; |
| --- | --- |

48.

opozarja, da se bo v primeru negativnega izida drugega referenduma na Irskem v celoti uporabljal sporazum iz Nice in da bo treba novo Komisijo sestaviti skladno z določbami, v skladu s katerimi je število članov Komisije nižje od števila držav članic; poudarja, da bo moral v tem primeru Evropski svet sprejeti odločitev o dejanskem številu članov skrčene Komisije; poudarja politično voljo Evropskega parlamenta, da zagotovi strogo spoštovanje teh določb;

Načrtovanje

| 49. | meni, da je načrtovanje, tako na strateški kot na operativni ravni, bistvenega pomena za zagotavljanje učinkovitosti in skladnosti dejavnosti EU; |
| --- | --- |

49.

meni, da je načrtovanje, tako na strateški kot na operativni ravni, bistvenega pomena za zagotavljanje učinkovitosti in skladnosti dejavnosti EU;

| 50. | zato odobrava, da Lizbonska pogodba izrecno poziva k načrtovanju kot sredstvu za okrepitev sposobnosti delovanja institucij, in predlaga organiziranje več vzporednih načrtovalnih dejavnosti upoštevajoč naslednje smernice:






  — | Evropski parlament, Svet in Komisija bi se morali dogovoriti o „pogodbi“ ali „programu“ o zakonodajnem obdobju, ki bi bila zasnovana na širokih strateških ciljih in prednostnih nalogah, ki bi jih Komisija predstavila na začetku svojega mandata in o katerih bi skupaj razpravljala Evropski parlament in Svet, da bi med tremi institucijami dosegli dogovor (po možnosti v obliki posebnega medinstitucionalnega sporazuma, četudi ta ne bi bil pravno zavezujoč) o skupnih ciljih in prednostnih nalogah v petletnem zakonodajnem obdobju; |
| --- | --- | --- |

50.

zato odobrava, da Lizbonska pogodba izrecno poziva k načrtovanju kot sredstvu za okrepitev sposobnosti delovanja institucij, in predlaga organiziranje več vzporednih načrtovalnih dejavnosti upoštevajoč naslednje smernice:

—

Evropski parlament, Svet in Komisija bi se morali dogovoriti o „pogodbi“ ali „programu“ o zakonodajnem obdobju, ki bi bila zasnovana na širokih strateških ciljih in prednostnih nalogah, ki bi jih Komisija predstavila na začetku svojega mandata in o katerih bi skupaj razpravljala Evropski parlament in Svet, da bi med tremi institucijami dosegli dogovor (po možnosti v obliki posebnega medinstitucionalnega sporazuma, četudi ta ne bi bil pravno zavezujoč) o skupnih ciljih in prednostnih nalogah v petletnem zakonodajnem obdobju;

| — | Komisija bi nato na podlagi te pogodbe ali programa nadalje razvila zamisli glede finančnega načrta in bi do konca junija v letu po volitvah predstavila svoje predloge glede petletnega finančnega okvira, ki bi jim dodala seznam zakonodajnih predlogov, potrebnih za zagon posameznih programov; v skladu s postopkom, določenim v pogodbah, bi nato o tem finančnem okviru razpravljala Svet in Evropski parlament in ga do konca istega leta sprejela (ali najpozneje do konca prvega trimesečja naslednjega leta); |
| --- | --- |

—

Komisija bi nato na podlagi te pogodbe ali programa nadalje razvila zamisli glede finančnega načrta in bi do konca junija v letu po volitvah predstavila svoje predloge glede petletnega finančnega okvira, ki bi jim dodala seznam zakonodajnih predlogov, potrebnih za zagon posameznih programov; v skladu s postopkom, določenim v pogodbah, bi nato o tem finančnem okviru razpravljala Svet in Evropski parlament in ga do konca istega leta sprejela (ali najpozneje do konca prvega trimesečja naslednjega leta);

| — | to bi Uniji omogočilo, da bi imela pripravljen petletni finančni okvir, ki bi lahko stopil v veljavo na začetku leta N+2 (ali N+3) (7), kar bo vsem prihodnjim evropskim parlamentom in komisijam omogočilo, da bodo odločali o „svojem“ načrtovanju; |
| --- | --- |

—

to bi Uniji omogočilo, da bi imela pripravljen petletni finančni okvir, ki bi lahko stopil v veljavo na začetku leta N+2 (ali N+3) (7), kar bo vsem prihodnjim evropskim parlamentom in komisijam omogočilo, da bodo odločali o „svojem“ načrtovanju;

| 51. | meni, da bo prehod na sistem petletnega finančnega in političnega načrtovanja zahteval podaljšanje sedanjega finančnega okvira, ki ga vsebuje medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (8), do konca leta 2015/2016, in njegovo prilagoditev, naslednji finančni okvir pa bi začel veljati v začetku leta 2016/2017 (9); |
| --- | --- |

51.

meni, da bo prehod na sistem petletnega finančnega in političnega načrtovanja zahteval podaljšanje sedanjega finančnega okvira, ki ga vsebuje medinstitucionalni sporazum o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (8), do konca leta 2015/2016, in njegovo prilagoditev, naslednji finančni okvir pa bi začel veljati v začetku leta 2016/2017 (9);

| 52. | predlaga, da bi na podlagi pogodbe/programa o zakonodajnem obdobju in ob upoštevanju večletnega finančnega okvira:






  — | Komisija predstavila svoj letni delovni in zakonodajni program Evropskemu parlamentu in Svetu, čemur bi sledila skupna razprava, ki bi Komisiji omogočila vnos potrebnih prilagoditev; |
| --- | --- | --- |

52.

predlaga, da bi na podlagi pogodbe/programa o zakonodajnem obdobju in ob upoštevanju večletnega finančnega okvira:

—

Komisija predstavila svoj letni delovni in zakonodajni program Evropskemu parlamentu in Svetu, čemur bi sledila skupna razprava, ki bi Komisiji omogočila vnos potrebnih prilagoditev;

| — | Svet za splošne zadeve v dialogu z Evropskim parlamentom sprejel skupno operativno načrtovanje dejavnosti vsake skupine treh predsedstev za celotno 18-mesečno obdobje njihovega mandata, kar bi se uporabilo kot okvir za operativni program dejavnosti posameznega predsedstva v njegovem šestmesečnem mandatu; |
| --- | --- |

—

Svet za splošne zadeve v dialogu z Evropskim parlamentom sprejel skupno operativno načrtovanje dejavnosti vsake skupine treh predsedstev za celotno 18-mesečno obdobje njihovega mandata, kar bi se uporabilo kot okvir za operativni program dejavnosti posameznega predsedstva v njegovem šestmesečnem mandatu;

Zunanji odnosi

| 53. | poudarja pomen nove razsežnosti, ki jo Lizbonska pogodba prinaša celotnemu zunanjemu delovanju Unije, tudi skupni zunanji in varnostni politiki, saj bo skupaj s pravno osebnostjo Unije in institucionalnimi novostmi na tem področju (še zlasti z oblikovanjem dvojnega mandata podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) in Evropske službe za zunanjepolitično delovanje) lahko odločilno pripomogla k skladnosti in učinkovitosti delovanja Unije na tem področju ter znatno povečala prepoznavnost njene vloge na svetovni ravni; |
| --- | --- |

53.

poudarja pomen nove razsežnosti, ki jo Lizbonska pogodba prinaša celotnemu zunanjemu delovanju Unije, tudi skupni zunanji in varnostni politiki, saj bo skupaj s pravno osebnostjo Unije in institucionalnimi novostmi na tem področju (še zlasti z oblikovanjem dvojnega mandata podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) in Evropske službe za zunanjepolitično delovanje) lahko odločilno pripomogla k skladnosti in učinkovitosti delovanja Unije na tem področju ter znatno povečala prepoznavnost njene vloge na svetovni ravni;

| 54. | zahteva, da se pri vseh odločitvah o zunanjem delovanju navede pravna podlaga, na kateri so bile sprejete, da bi tako laže ugotavljali, po katerem postopku so bile sprejete in po katerem postopku jih je treba izvajati; |
| --- | --- |

54.

zahteva, da se pri vseh odločitvah o zunanjem delovanju navede pravna podlaga, na kateri so bile sprejete, da bi tako laže ugotavljali, po katerem postopku so bile sprejete in po katerem postopku jih je treba izvajati;

Podpredsednik Komisije (visoki predstavnik)

| 55. | meni, da je oblikovanje dvojnega mandata podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) bistven korak za zagotovitev skladnosti, učinkovitosti in prepoznavnosti celotnega zunanjega delovanja Unije; |
| --- | --- |

55.

meni, da je oblikovanje dvojnega mandata podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) bistven korak za zagotovitev skladnosti, učinkovitosti in prepoznavnosti celotnega zunanjega delovanja Unije;

| 56. | poudarja, da mora podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) Evropski svet imenovati s kvalificirano večino ob odobritvi predsednika Komisije, prav tako pa ga mora kot podpredsednika Komisije skupaj s celotnim kolegijem komisarjev potrditi tudi Evropski parlament; poziva predsednika Komisije, naj zagotovi, da bo Komisija v celoti izvajala svoje naloge na tem področju, pri čemer mora upoštevati, da bo visoki predstavnik kot podpredsednik Komisije imel temeljno vlogo pri zagotavljanju skladnosti in uspešnosti delovanja kolegija ter da je politična in institucionalna dolžnost predsednika Komisije zagotoviti, da ima podpredsednik Komisije sposobnosti, potrebne za povezovanje kolegija; poudarja tudi, da se mora Evropski svet zavedati tega vidika vloge podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) ter mora že na začetku postopka opraviti potrebna posvetovanja s predsednikom Komisije, da zagotovi njegov uspešen zaključek; opozarja, da bo v okviru svojih pristojnosti v zvezi z imenovanjem nove Komisije dosledno izvajal presojo politične in institucionalne usposobljenosti imenovanega podpredsednika Komisije (visokega predstavnika); |
| --- | --- |

56.

poudarja, da mora podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) Evropski svet imenovati s kvalificirano večino ob odobritvi predsednika Komisije, prav tako pa ga mora kot podpredsednika Komisije skupaj s celotnim kolegijem komisarjev potrditi tudi Evropski parlament; poziva predsednika Komisije, naj zagotovi, da bo Komisija v celoti izvajala svoje naloge na tem področju, pri čemer mora upoštevati, da bo visoki predstavnik kot podpredsednik Komisije imel temeljno vlogo pri zagotavljanju skladnosti in uspešnosti delovanja kolegija ter da je politična in institucionalna dolžnost predsednika Komisije zagotoviti, da ima podpredsednik Komisije sposobnosti, potrebne za povezovanje kolegija; poudarja tudi, da se mora Evropski svet zavedati tega vidika vloge podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) ter mora že na začetku postopka opraviti potrebna posvetovanja s predsednikom Komisije, da zagotovi njegov uspešen zaključek; opozarja, da bo v okviru svojih pristojnosti v zvezi z imenovanjem nove Komisije dosledno izvajal presojo politične in institucionalne usposobljenosti imenovanega podpredsednika Komisije (visokega predstavnika);

| 57. | poudarja, da bo Evropska služba za zunanjepolitično delovanje imela temeljno vlogo pri podpori podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) in bo bistveno prispevala k uspehu novega celostnega pristopa k zunanjemu delovanju Unije; poudarja, da bo za vzpostavitev nove službe potreben uradni predlog podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), kar bo mogoče šele po tem, ko bo ta prevzel svoje naloge, predlog pa lahko sprejme le Svet po mnenju Evropskega parlamenta in odobritvi Komisije; izraža svojo namero, da bo v celoti izvajal svoje proračunske pristojnosti v zvezi z ustanovitvijo Evropske službe za zunanjepolitično delovanje; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da bo Evropska služba za zunanjepolitično delovanje imela temeljno vlogo pri podpori podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) in bo bistveno prispevala k uspehu novega celostnega pristopa k zunanjemu delovanju Unije; poudarja, da bo za vzpostavitev nove službe potreben uradni predlog podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), kar bo mogoče šele po tem, ko bo ta prevzel svoje naloge, predlog pa lahko sprejme le Svet po mnenju Evropskega parlamenta in odobritvi Komisije; izraža svojo namero, da bo v celoti izvajal svoje proračunske pristojnosti v zvezi z ustanovitvijo Evropske službe za zunanjepolitično delovanje;

| 58. | poudarja, da so naloge podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) zelo zahtevne in bodo zahtevale veliko usklajevanja z drugimi institucijami, zlasti s predsednikom Komisije, kateremu bo politično odgovoren za področje zunanjega delovanja, ki sodi v pristojnost Komisije, s predsedstvom Sveta, ki se bo menjavalo po rotacijskem sistemu, ter s predsednikom Evropskega sveta; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da so naloge podpredsednika Komisije (visokega predstavnika) zelo zahtevne in bodo zahtevale veliko usklajevanja z drugimi institucijami, zlasti s predsednikom Komisije, kateremu bo politično odgovoren za področje zunanjega delovanja, ki sodi v pristojnost Komisije, s predsedstvom Sveta, ki se bo menjavalo po rotacijskem sistemu, ter s predsednikom Evropskega sveta;

| 59. | poudarja, da bo uresničevanje ciljev, ki so pripeljali do vzpostavitve položaja podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), precej odvisno od političnega zaupanja med predsednikom in podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom) ter od sposobnosti podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), da uspešno sodeluje s predsednikom Evropskega sveta, s predsedstvom Sveta, ki se bo menjavalo po rotacijskem sistemu, ter z ostalimi komisarji, ki bodo pod njegovim vodstvom izvajali specifične pristojnosti, povezane z zunanjim delovanjem Unije; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da bo uresničevanje ciljev, ki so pripeljali do vzpostavitve položaja podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), precej odvisno od političnega zaupanja med predsednikom in podpredsednikom Komisije (visokim predstavnikom) ter od sposobnosti podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), da uspešno sodeluje s predsednikom Evropskega sveta, s predsedstvom Sveta, ki se bo menjavalo po rotacijskem sistemu, ter z ostalimi komisarji, ki bodo pod njegovim vodstvom izvajali specifične pristojnosti, povezane z zunanjim delovanjem Unije;

| 60. | poziva Komisijo in podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), naj v celoti izkoristita možnost, da predstavita skupne pobude na področju zunanjih odnosov za okrepitev povezovanja različnih področij delovanja Unije na zunanjepolitični ravni ter povečata možnosti, da Svet sprejme te pobude, zlasti tiste v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko; v zvezi s tem opozarja, da je potreben parlamentarni nadzor nad ukrepi s področja zunanje in varnostne politike; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo in podpredsednika Komisije (visokega predstavnika), naj v celoti izkoristita možnost, da predstavita skupne pobude na področju zunanjih odnosov za okrepitev povezovanja različnih področij delovanja Unije na zunanjepolitični ravni ter povečata možnosti, da Svet sprejme te pobude, zlasti tiste v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko; v zvezi s tem opozarja, da je potreben parlamentarni nadzor nad ukrepi s področja zunanje in varnostne politike;

| 61. | vztraja, da je treba sprejeti določene praktične ukrepe, da bi olajšali delo podpredsednika Komisije (visokega predstavnika):






  — | podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) bi moral predlagati imenovanje posebnih predstavnikov z jasnim mandatom, opredeljenim v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 33 Pogodbe EU), ki bi mu pomagali na posebnih področjih njegovih pristojnosti v zadevah skupne zunanje in varnostne politike (posebne predstavnike, ki bi jih imenoval Svet, bi moral zaslišati tudi Evropski parlament, ti pa bi ga redno obveščali o svojih dejavnostih); |
| --- | --- | --- |

61.

vztraja, da je treba sprejeti določene praktične ukrepe, da bi olajšali delo podpredsednika Komisije (visokega predstavnika):

—

podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) bi moral predlagati imenovanje posebnih predstavnikov z jasnim mandatom, opredeljenim v skladu z Lizbonsko pogodbo (člen 33 Pogodbe EU), ki bi mu pomagali na posebnih področjih njegovih pristojnosti v zadevah skupne zunanje in varnostne politike (posebne predstavnike, ki bi jih imenoval Svet, bi moral zaslišati tudi Evropski parlament, ti pa bi ga redno obveščali o svojih dejavnostih);

| — | podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) bi moral na področjih, ki niso del skupne zunanje in varnostne politike, svoje dejavnosti usklajevati s komisarji, ki so pristojni za ta področja, in bi jih moral, kadar je to potrebno, pooblastiti za opravljanje njegovih nalog mednarodnega zastopanja Evropske unije na teh področjih; |
| --- | --- |

—

podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) bi moral na področjih, ki niso del skupne zunanje in varnostne politike, svoje dejavnosti usklajevati s komisarji, ki so pristojni za ta področja, in bi jih moral, kadar je to potrebno, pooblastiti za opravljanje njegovih nalog mednarodnega zastopanja Evropske unije na teh področjih;

| — | v primeru odsotnosti bi moral podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) odločiti, kdo ga bo zastopal, in sicer za vsak primer posebej in glede na naloge, ki jih je treba vsakokrat opraviti; |
| --- | --- |

—

v primeru odsotnosti bi moral podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) odločiti, kdo ga bo zastopal, in sicer za vsak primer posebej in glede na naloge, ki jih je treba vsakokrat opraviti;

Zastopanje

| 62. | meni, da Lizbonska pogodba vzpostavlja učinkovit, četudi zapleten operativni sistem za zastopanje Unije navzven, ter predlaga, da se ta izrazi v skladu s sledečimi smernicami:






  — | predsednik Evropskega sveta predstavlja Unijo na ravni predsednikov držav ali vlad v zadevah, povezanih s skupno zunanjo in varnostno politiko, vendar nima pooblastil za vodenje političnih pogajanj v imenu Unije, kar je naloga podpredsednika Komisije (visokega predstavnika); lahko je tudi pozvan, da izpolnjuje specifično vlogo zastopanja Evropskega sveta na določenih mednarodnih dogodkih; |
| --- | --- | --- |

62.

meni, da Lizbonska pogodba vzpostavlja učinkovit, četudi zapleten operativni sistem za zastopanje Unije navzven, ter predlaga, da se ta izrazi v skladu s sledečimi smernicami:

—

predsednik Evropskega sveta predstavlja Unijo na ravni predsednikov držav ali vlad v zadevah, povezanih s skupno zunanjo in varnostno politiko, vendar nima pooblastil za vodenje političnih pogajanj v imenu Unije, kar je naloga podpredsednika Komisije (visokega predstavnika); lahko je tudi pozvan, da izpolnjuje specifično vlogo zastopanja Evropskega sveta na določenih mednarodnih dogodkih;

| — | predsednik Komisije zastopa Unijo na najvišji ravni v zvezi z vsemi vidiki zunanjepolitičnih odnosov Unije, razen v zadevah, povezanih s skupno zunanjo in varnostno politiko, ter v zvezi s specifičnimi sektorskimi politikami, ki sodijo na področje zunanjega delovanja Unije (zunanja trgovina itd.); pod okriljem Komisije lahko to vlogo izpolnjuje tudi podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) ali pristojni/pooblaščeni komisar; |
| --- | --- |

—

predsednik Komisije zastopa Unijo na najvišji ravni v zvezi z vsemi vidiki zunanjepolitičnih odnosov Unije, razen v zadevah, povezanih s skupno zunanjo in varnostno politiko, ter v zvezi s specifičnimi sektorskimi politikami, ki sodijo na področje zunanjega delovanja Unije (zunanja trgovina itd.); pod okriljem Komisije lahko to vlogo izpolnjuje tudi podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) ali pristojni/pooblaščeni komisar;

| — | podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) zastopa Unijo na ministrski ravni ali v mednarodnih organizacijah, ki so povezane s splošnim zunanjim delovanjem Unije; prav tako izpolnjuje naloge zunanjega zastopanja kot predsednik Sveta za zunanje zadeve; |
| --- | --- |

—

podpredsednik Komisije (visoki predstavnik) zastopa Unijo na ministrski ravni ali v mednarodnih organizacijah, ki so povezane s splošnim zunanjim delovanjem Unije; prav tako izpolnjuje naloge zunanjega zastopanja kot predsednik Sveta za zunanje zadeve;

| 63. | meni, da ne bo več zaželeno, da bi bil k opravljanju nalog zunanjega zastopanja Unije pozvan predsednik Sveta za splošne zadeve (zlasti predsednik vlade države članice, ki predseduje Svetu) ali predsednik sektorske sestave Sveta; |
| --- | --- |

63.

meni, da ne bo več zaželeno, da bi bil k opravljanju nalog zunanjega zastopanja Unije pozvan predsednik Sveta za splošne zadeve (zlasti predsednik vlade države članice, ki predseduje Svetu) ali predsednik sektorske sestave Sveta;

| 64. | poudarja pomen usklajevanja in sodelovanja med vsemi različnimi stranmi, odgovornimi za različne naloge zastopanja Unije navzven, da bi se izognili navzkrižju pristojnosti in zagotovili skladnost in prepoznavnost Unije na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

64.

poudarja pomen usklajevanja in sodelovanja med vsemi različnimi stranmi, odgovornimi za različne naloge zastopanja Unije navzven, da bi se izognili navzkrižju pristojnosti in zagotovili skladnost in prepoznavnost Unije na mednarodni ravni;

*

* *

| 65. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za ustavne zadeve posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

65.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in poročilo Odbora za ustavne zadeve posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0055.

(2)  Resolucija Parlamenta z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (poročilo poslanca Leinena), P6_TA(2009)0373.

(3)  Sklep Parlamenta z dne 6. maja 2009 o splošni reviziji Poslovnika Evropskega parlamenta P6_TA(2009)0359 in poročilo o prilagoditvi Poslovnika Parlamenta glede na Lizbonsko pogodbo (A6-0277/2009) (poročili poslanca Corbetta).

(4)  Izjava št. 11 o členu 17(6) in (7) Pogodbe o Evropski uniji.

(5)  Izjava št. 6 o členu 15(5) in (6), členu 17(6) in (7) ter členu 18 Pogodbe o Evropski uniji.

(6)  Kot je navedeno v izjavi o imenovanju nove Komisije, sprejeti v okviru sklepov Evropskega sveta z dne 11. in 12. decembra 2008.

(7)  N pomeni leto evropskih volitev.

(8)  Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1).

(9)  V skladu z resolucijo Parlamenta z dne 25. marca 2009 o vmesnem pregledu finančnega okvira 2007 – 2013 (poročilo poslanca Bögeja), Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0174, in resolucijo Parlamenta z dne 7. maja 2009 o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe (poročilo poslanke Guy-Quint), P6_TA(2009)0374.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/94 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/94

---

Četrtek, 7. maja 2009Odnosi med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu z Lizbonsko pogodbo

P6_TA(2009)0388

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o razvoju odnosov med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v skladu z Lizbonsko pogodbo (2008/2120(INI))

2010/C 212 E/13

Evropski parlament,

ob upoštevanju Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Amsterdamski pogodbi,

ob upoštevanju Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen Amsterdamski pogodbi,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, zlasti člena 12 Pogodbe EU,

ob upoštevanju Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Lizbonski pogodbi, in zlasti člena 9 Protokola,

ob upoštevanju Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki je priložen Lizbonski pogodbi,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. februarja 2002 o odnosih med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti v okviru evropskega združevanja (1),

ob upoštevanju smernic za odnose med vladami in parlamenti o vprašanjih Skupnosti (informativni minimalni standardi) z dne 27. januarja 2003 („kobenhavnske parlamentarne smernice“) (2), sprejetih na XXVIII. zasedanju Konference odborov za zadeve Skupnosti in evropske zadeve parlamentov Evropske unije (COSAC),

ob upoštevanju smernic za medparlamentarno sodelovanje v Evropski uniji z dne 21. junija 2008 (3),

ob upoštevanju sklepov s XL. zasedanja COSAC-a v Parizu dne 4. novembra 2008, zlasti točke 1,

ob upoštevanju poročila pododbora irskega parlamenta o prihodnosti Irske v Evropski uniji iz novembra 2008, zlasti odstavkov 29 do 37 povzetka, v katerih je zahtevna bistvena okrepitev parlamentarnega nadzora nad nacionalnimi vladami kot članicami Sveta,

ob upoštevanju člena 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj (A6-0133/2009),

| A. | ker je bila zadnja resolucija Evropskega parlamenta na temo odnosov z nacionalnimi parlamenti sprejeta leta 2002 in je zato čas za ponovno oceno, |
| --- | --- |

A.

ker je bila zadnja resolucija Evropskega parlamenta na temo odnosov z nacionalnimi parlamenti sprejeta leta 2002 in je zato čas za ponovno oceno,

| B. | ker so državljani na ravni EU neposredno zastopani v Evropskem parlamentu, države članice pa so v Svetu zastopane prek svojih vlad, ki so demokratično odgovorne svojim nacionalnim parlamentom (glej člen 10(2) Pogodbe EU v različici Lizbonske pogodbe); ker mora zato nujna parlamentarizacija Evropske unije temeljiti na dveh pristopih: na eni strani na razširitvi pristojnosti Evropskega parlamenta v zvezi z vsemi odločitvami Unije in na drugi strani na krepitvi pristojnosti nacionalnih parlamentov v odnosu do njihovih vlad, |
| --- | --- |

B.

ker so državljani na ravni EU neposredno zastopani v Evropskem parlamentu, države članice pa so v Svetu zastopane prek svojih vlad, ki so demokratično odgovorne svojim nacionalnim parlamentom (glej člen 10(2) Pogodbe EU v različici Lizbonske pogodbe); ker mora zato nujna parlamentarizacija Evropske unije temeljiti na dveh pristopih: na eni strani na razširitvi pristojnosti Evropskega parlamenta v zvezi z vsemi odločitvami Unije in na drugi strani na krepitvi pristojnosti nacionalnih parlamentov v odnosu do njihovih vlad,

| C. | ker je bilo sodelovanje v Evropski konvenciji med predstavniki nacionalnih parlamentov in predstavniki Evropskega parlamenta ter tudi med slednjimi in predstavniki parlamentov držav pristopnic odlično, |
| --- | --- |

C.

ker je bilo sodelovanje v Evropski konvenciji med predstavniki nacionalnih parlamentov in predstavniki Evropskega parlamenta ter tudi med slednjimi in predstavniki parlamentov držav pristopnic odlično,

| D. | ker so se skupna parlamentarna srečanja na določene teme izkazala kot zelo plodna med obdobjem razmisleka, zato bi po tem instrumentu lahko posegli, če bi bila sklicana nova konvencija oziroma ob podobnih priložnostih, |
| --- | --- |

D.

ker so se skupna parlamentarna srečanja na določene teme izkazala kot zelo plodna med obdobjem razmisleka, zato bi po tem instrumentu lahko posegli, če bi bila sklicana nova konvencija oziroma ob podobnih priložnostih,

| E. | ker so se v zadnjih letih odnosi med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti izboljšali in postali bolj raznoliki in ker vedno več dejavnosti poteka na ravni parlamentov kot celote, pa tudi na ravni parlamentarnih odborov, |
| --- | --- |

E.

ker so se v zadnjih letih odnosi med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti izboljšali in postali bolj raznoliki in ker vedno več dejavnosti poteka na ravni parlamentov kot celote, pa tudi na ravni parlamentarnih odborov,

| F. | ker bi moral prihodnji razvoj odnosov upoštevati prednosti in slabosti različnih obstoječih praks, |
| --- | --- |

F.

ker bi moral prihodnji razvoj odnosov upoštevati prednosti in slabosti različnih obstoječih praks,

| G. | ker Lizbonska pogodba zlasti v zvezi z načelom subsidiarnosti priznava nacionalnim parlamentom nove pristojnosti, ki jih spodbujajo, da se v postopek oblikovanja politike na ravni Unije dejavno vključijo že v zgodnji fazi, |
| --- | --- |

G.

ker Lizbonska pogodba zlasti v zvezi z načelom subsidiarnosti priznava nacionalnim parlamentom nove pristojnosti, ki jih spodbujajo, da se v postopek oblikovanja politike na ravni Unije dejavno vključijo že v zgodnji fazi,

| H. | ker bi morale vse oblike medparlamentarnega sodelovanja slediti dvema osnovnima načeloma, ki sta: večja učinkovitost in parlamentarna demokratizacija, |
| --- | --- |

H.

ker bi morale vse oblike medparlamentarnega sodelovanja slediti dvema osnovnima načeloma, ki sta: večja učinkovitost in parlamentarna demokratizacija,

| I. | ker je glavna naloga in funkcija Evropskega parlamenta ter nacionalnih parlamentov sodelovanje pri zakonodajnem odločanju in nadzorovanje političnih izbir na nacionalni in evropski ravni; ker zaradi tega tesno sodelovanje za skupno dobro ni odveč, zlasti glede prenosa zakonodaje Unije v nacionalno zakonodajo, |
| --- | --- |

I.

ker je glavna naloga in funkcija Evropskega parlamenta ter nacionalnih parlamentov sodelovanje pri zakonodajnem odločanju in nadzorovanje političnih izbir na nacionalni in evropski ravni; ker zaradi tega tesno sodelovanje za skupno dobro ni odveč, zlasti glede prenosa zakonodaje Unije v nacionalno zakonodajo,

| J. | ker je primerno, da se razvijejo politične smernice, na podlagi katerih bodo lahko predstavniki in organi Evropskega parlamenta opredelili prihodnje ukrepe za odnose z nacionalnimi parlamenti ter izvajanje določb Lizbonske pogodbe, ki se nanašajo na nacionalne parlamente, |
| --- | --- |

J.

ker je primerno, da se razvijejo politične smernice, na podlagi katerih bodo lahko predstavniki in organi Evropskega parlamenta opredelili prihodnje ukrepe za odnose z nacionalnimi parlamenti ter izvajanje določb Lizbonske pogodbe, ki se nanašajo na nacionalne parlamente,

Prispevek Lizbonske pogodbe k razvoju odnosov

| 1. | izraža zadovoljstvo nad obveznostmi in pravicami nacionalnih parlamentov po Lizbonski pogodbi – „pogodbi parlamentov“ –, s katerimi se njihova vloga v političnih procesih Evropske unije povečuje; meni, da je te pravice mogoče razdeliti v tri skupine: | obveščenost o:






  — | oceni politik na področju svobode, varnosti in pravice; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

izraža zadovoljstvo nad obveznostmi in pravicami nacionalnih parlamentov po Lizbonski pogodbi – „pogodbi parlamentov“ –, s katerimi se njihova vloga v političnih procesih Evropske unije povečuje; meni, da je te pravice mogoče razdeliti v tri skupine:

obveščenost o:

—

oceni politik na področju svobode, varnosti in pravice;

| — | postopkih stalnega odbora za notranjo varnost; |
| --- | --- |

—

postopkih stalnega odbora za notranjo varnost;

| — | predlogih za spremembo Pogodb; |
| --- | --- |

—

predlogih za spremembo Pogodb;

| — | vlogah za članstvo v Uniji; |
| --- | --- |

—

vlogah za članstvo v Uniji;

| — | poenostavljenih revizijah Pogodbe (šest mesecev vnaprej); |
| --- | --- |

—

poenostavljenih revizijah Pogodbe (šest mesecev vnaprej);

| — | predlogih za ukrepe, ki dopolnjujejo Pogodbo; |
| --- | --- |

—

predlogih za ukrepe, ki dopolnjujejo Pogodbo;

| | dejavno sodelovanje pri:






  — | pravilnem delovanju Unije („krovna“ določba); |
| --- | --- | --- |

dejavno sodelovanje pri:

—

pravilnem delovanju Unije („krovna“ določba);

| — | nadzorovanju Europola in Eurojusta skupaj z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

—

nadzorovanju Europola in Eurojusta skupaj z Evropskim parlamentom;

| — | konvencijah, ki se nanašajo na spremembe Pogodbe; |
| --- | --- |

—

konvencijah, ki se nanašajo na spremembe Pogodbe;

| | nasprotovanje:






  — | zakonodaji, ki ni v skladu z načelom subsidiarnosti, s postopki z „rumenim“ in „oranžnim kartonom“; |
| --- | --- | --- |

nasprotovanje:

—

zakonodaji, ki ni v skladu z načelom subsidiarnosti, s postopki z „rumenim“ in „oranžnim kartonom“;

| — | spremembam Pogodbe v poenostavljenem postopku; |
| --- | --- |

—

spremembam Pogodbe v poenostavljenem postopku;

| — | ukrepom pravosodnega sodelovanja v civilnopravnih zadevah (družinsko pravo); |
| --- | --- |

—

ukrepom pravosodnega sodelovanja v civilnopravnih zadevah (družinsko pravo);

| — | kršitvam načela subsidiarnosti z vložitvijo tožbe na Sodišče Evropskih skupnosti (če to dovoljuje nacionalna zakonodaja); |
| --- | --- |

—

kršitvam načela subsidiarnosti z vložitvijo tožbe na Sodišče Evropskih skupnosti (če to dovoljuje nacionalna zakonodaja);

Sedanji odnosi

| 2. | z zadovoljstvom ugotavlja, da so se njegovi odnosi z nacionalnimi parlamenti in njihovimi poslanci v zadnjih letih razvijali dokaj pozitivno, čeprav še ne do zadostnega obsega, zlasti z naslednjimi oblikami skupnih dejavnosti:






  — | skupna parlamentarna srečanja o horizontalnih temah, ki presegajo pristojnosti enega samega odbora; |
| --- | --- | --- |

2.

z zadovoljstvom ugotavlja, da so se njegovi odnosi z nacionalnimi parlamenti in njihovimi poslanci v zadnjih letih razvijali dokaj pozitivno, čeprav še ne do zadostnega obsega, zlasti z naslednjimi oblikami skupnih dejavnosti:

—

skupna parlamentarna srečanja o horizontalnih temah, ki presegajo pristojnosti enega samega odbora;

| — | redne skupne seje odborov vsaj dvakrat na polletje; |
| --- | --- |

—

redne skupne seje odborov vsaj dvakrat na polletje;

| — | ad hoc medparlamentarna srečanja na ravni odborov na pobudo Evropskega parlamenta ali parlamenta države članice, ki predseduje Svetu; |
| --- | --- |

—

ad hoc medparlamentarna srečanja na ravni odborov na pobudo Evropskega parlamenta ali parlamenta države članice, ki predseduje Svetu;

| — | medparlamentarna srečanja na ravni predsednikov odborov; |
| --- | --- |

—

medparlamentarna srečanja na ravni predsednikov odborov;

| — | sodelovanje na ravni predsednikov parlamentov v okviru konference predsednikov parlamentov Evropske unije; |
| --- | --- |

—

sodelovanje na ravni predsednikov parlamentov v okviru konference predsednikov parlamentov Evropske unije;

| — | obiski poslancev nacionalnih parlamentov v Evropskem parlamentu z namenom sodelovanja na srečanjih ustreznih specializiranih odborov; |
| --- | --- |

—

obiski poslancev nacionalnih parlamentov v Evropskem parlamentu z namenom sodelovanja na srečanjih ustreznih specializiranih odborov;

| — | srečanja v političnih skupinah ali strankah na evropski ravni, kjer politiki iz vseh držav članic razpravljajo s poslanci Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

—

srečanja v političnih skupinah ali strankah na evropski ravni, kjer politiki iz vseh držav članic razpravljajo s poslanci Evropskega parlamenta;

Prihodnji odnosi

| 3. | meni, da je treba razviti nove oblike predzakonodajnega in pozakonodajnega dialoga med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba razviti nove oblike predzakonodajnega in pozakonodajnega dialoga med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti;

| 4. | poziva nacionalne parlamente, naj okrepijo svoja prizadevanja in domače vlade opozarjajo na njihovo odgovornost za upravljanje s porabo sredstev EU; poziva nacionalne parlamente, naj preverjajo kakovost nacionalnih ocen učinka in to, kako nacionalne vlade prenašajo zakonodajo EU v domačo zakonodajo in kako izvajajo politike in programe financiranja EU na ravni države, regije in lokalnih oblasti; zahteva, da nacionalni parlamenti dosledno spremljajo poročanje o nacionalnih akcijskih načrtih iz lizbonske agende; |
| --- | --- |

4.

poziva nacionalne parlamente, naj okrepijo svoja prizadevanja in domače vlade opozarjajo na njihovo odgovornost za upravljanje s porabo sredstev EU; poziva nacionalne parlamente, naj preverjajo kakovost nacionalnih ocen učinka in to, kako nacionalne vlade prenašajo zakonodajo EU v domačo zakonodajo in kako izvajajo politike in programe financiranja EU na ravni države, regije in lokalnih oblasti; zahteva, da nacionalni parlamenti dosledno spremljajo poročanje o nacionalnih akcijskih načrtih iz lizbonske agende;

| 5. | meni, da bi bilo treba nacionalnim parlamentom ponuditi podporo pri njihovem nadzoru nad osnutki zakonodaje, še preden jo obravnava zakonodajalec Unije, pa tudi pri dejanskem nadzoru nad delom njihovih vlad v okviru Sveta; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi bilo treba nacionalnim parlamentom ponuditi podporo pri njihovem nadzoru nad osnutki zakonodaje, še preden jo obravnava zakonodajalec Unije, pa tudi pri dejanskem nadzoru nad delom njihovih vlad v okviru Sveta;

| 6. | navaja, da redne dvostranske skupne seje posameznih odborov in ad hoc medparlamentarna srečanja na ravni odborov, ki se sestajajo na povabilo Evropskega parlamenta, dopuščajo, da se dialog o trenutnih ali predvidenih zakonodajnih aktih ali političnih pobudah odvija v zgodnji fazi in jih je zato treba ohranjati in sistematično razvijati v stalno mrežo odborov; meni, da bi se pred takšnimi sejami ali po njih lahko odvijala dvostranska ad hoc srečanja odborov, na katerih bi obravnavali posebna nacionalna vprašanja, in da bi lahko konferenci predsednikov odborov zaupali pripravo in usklajevanje programa za dejavnosti specializiranih odborov z nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

6.

navaja, da redne dvostranske skupne seje posameznih odborov in ad hoc medparlamentarna srečanja na ravni odborov, ki se sestajajo na povabilo Evropskega parlamenta, dopuščajo, da se dialog o trenutnih ali predvidenih zakonodajnih aktih ali političnih pobudah odvija v zgodnji fazi in jih je zato treba ohranjati in sistematično razvijati v stalno mrežo odborov; meni, da bi se pred takšnimi sejami ali po njih lahko odvijala dvostranska ad hoc srečanja odborov, na katerih bi obravnavali posebna nacionalna vprašanja, in da bi lahko konferenci predsednikov odborov zaupali pripravo in usklajevanje programa za dejavnosti specializiranih odborov z nacionalnimi parlamenti;

| 7. | opaža, da so srečanja predsednikov posameznih odborov Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, kot so srečanja predsednikov Odbora za zunanje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, zaradi omejenega števila udeležencev prav tako orodje za izmenjavo informacij in stališč; |
| --- | --- |

7.

opaža, da so srečanja predsednikov posameznih odborov Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov, kot so srečanja predsednikov Odbora za zunanje zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, zaradi omejenega števila udeležencev prav tako orodje za izmenjavo informacij in stališč;

| 8. | meni, da bi lahko druge oblike sodelovanja poleg prej omenjenih učinkovito prispevale k oblikovanju evropskega političnega prostora, zato bi jih bilo treba nadalje razvijati in razširiti; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi lahko druge oblike sodelovanja poleg prej omenjenih učinkovito prispevale k oblikovanju evropskega političnega prostora, zato bi jih bilo treba nadalje razvijati in razširiti;

| 9. | v tem smislu želi pozdraviti novosti na ravni nacionalnih parlamentov, kot je možnost, da poslanci Evropskega parlamenta enkrat letno nastopijo na plenarnem zasedanju nacionalnih parlamentov, sodelujejo na srečanjih odborov za evropske zadeve na posvetovalni podlagi, sodelujejo na srečanjih specializiranih odborov, kadarkoli razpravljajo o ustreznih delih zakonodaje Evropske unije, ali na posvetovalni podlagi sodelujejo na srečanjih političnih skupin; |
| --- | --- |

9.

v tem smislu želi pozdraviti novosti na ravni nacionalnih parlamentov, kot je možnost, da poslanci Evropskega parlamenta enkrat letno nastopijo na plenarnem zasedanju nacionalnih parlamentov, sodelujejo na srečanjih odborov za evropske zadeve na posvetovalni podlagi, sodelujejo na srečanjih specializiranih odborov, kadarkoli razpravljajo o ustreznih delih zakonodaje Evropske unije, ali na posvetovalni podlagi sodelujejo na srečanjih političnih skupin;

| 10. | priporoča odobritev ustreznega proračuna za organiziranje srečanj posameznih odborov z sorodnimi odbori nacionalnih parlamentov ter poročevalcev Evropskega parlamenta s sogovorniki iz nacionalnih parlamentov in priporoča preučitev možnosti za vzpostavitev tehničnih pogojev za videokonference med poročevalci odborov nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

10.

priporoča odobritev ustreznega proračuna za organiziranje srečanj posameznih odborov z sorodnimi odbori nacionalnih parlamentov ter poročevalcev Evropskega parlamenta s sogovorniki iz nacionalnih parlamentov in priporoča preučitev možnosti za vzpostavitev tehničnih pogojev za videokonference med poročevalci odborov nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta;

| 11. | meni, da bodo povečane pristojnosti nacionalnih parlamentov, kot jih glede skladnosti z načelom subsidiarnosti predvideva Lizbonska pogodba, omogočile, da bo evropska zakonodaja podvržena vplivu in nadzoru v zgodnji fazi, in bodo prispevale k boljši pripravi zakonodaje ter večji skladnosti zakonodaje na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

meni, da bodo povečane pristojnosti nacionalnih parlamentov, kot jih glede skladnosti z načelom subsidiarnosti predvideva Lizbonska pogodba, omogočile, da bo evropska zakonodaja podvržena vplivu in nadzoru v zgodnji fazi, in bodo prispevale k boljši pripravi zakonodaje ter večji skladnosti zakonodaje na ravni Evropske unije;

| 12. | navaja, da je nacionalnim parlamentom pri zadevah Evropske unije prvič dana jasna vloga, ki se razlikuje od vloge njihovih nacionalnih vlad, prispeva k močnejšemu demokratičnemu nadzoru in Unijo približuje državljankam in državljanom; |
| --- | --- |

12.

navaja, da je nacionalnim parlamentom pri zadevah Evropske unije prvič dana jasna vloga, ki se razlikuje od vloge njihovih nacionalnih vlad, prispeva k močnejšemu demokratičnemu nadzoru in Unijo približuje državljankam in državljanom;

| 13. | ponovno opozarja, da morajo nacionalni parlamenti nadzor nad nacionalnimi vladami izvajati v prvi vrsti v skladu z ustreznimi ustavnimi pravili in zakoni; |
| --- | --- |

13.

ponovno opozarja, da morajo nacionalni parlamenti nadzor nad nacionalnimi vladami izvajati v prvi vrsti v skladu z ustreznimi ustavnimi pravili in zakoni;

| 14. | poudarja dejstvo, na so nacionalni parlamenti pomembni akterji pri izvajanju zakonodaje EU in da bi bil na tem področju zelo pomemben mehanizem za izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

14.

poudarja dejstvo, na so nacionalni parlamenti pomembni akterji pri izvajanju zakonodaje EU in da bi bil na tem področju zelo pomemben mehanizem za izmenjavo najboljših praks;

| 15. | v tem smislu ugotavlja, da predstavlja oblikovanje elektronske platforme za izmenjavo informacij med parlamenti, spletne strani IPEX (4), velik korak naprej, saj omogoča, da pregledovanje dokumentov Evropske unije poteka na ravni nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta ter da jih po potrebi nacionalni parlamenti v realnem času prenesejo v nacionalno zakonodajo; zato meni, da je potrebna ustrezna finančna pomoč za ta sistem, ki ga je tehnično razvil in ga upravlja Evropski parlament; |
| --- | --- |

15.

v tem smislu ugotavlja, da predstavlja oblikovanje elektronske platforme za izmenjavo informacij med parlamenti, spletne strani IPEX (4), velik korak naprej, saj omogoča, da pregledovanje dokumentov Evropske unije poteka na ravni nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta ter da jih po potrebi nacionalni parlamenti v realnem času prenesejo v nacionalno zakonodajo; zato meni, da je potrebna ustrezna finančna pomoč za ta sistem, ki ga je tehnično razvil in ga upravlja Evropski parlament;

| 16. | predvideva bolj sistematično spremljanje predzakonodajnega dialoga med nacionalnimi parlamenti in Komisijo (tako imenovane „pobude Barroso“), da bi bil tako obveščen o stališču nacionalnih parlamentov v zgodnji fazi zakonodajnega postopka; poziva nacionalne parlamente, naj Evropskemu parlamentu hkrati omogočijo dostop do svojih mnenj, podanih v zvezi s tem; |
| --- | --- |

16.

predvideva bolj sistematično spremljanje predzakonodajnega dialoga med nacionalnimi parlamenti in Komisijo (tako imenovane „pobude Barroso“), da bi bil tako obveščen o stališču nacionalnih parlamentov v zgodnji fazi zakonodajnega postopka; poziva nacionalne parlamente, naj Evropskemu parlamentu hkrati omogočijo dostop do svojih mnenj, podanih v zvezi s tem;

| 17. | izraža zadovoljstvo nad napredkom, ki je bil v zadnjih letih dosežen pri razvoju sodelovanja med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti na področju zunanjih zadev, varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

17.

izraža zadovoljstvo nad napredkom, ki je bil v zadnjih letih dosežen pri razvoju sodelovanja med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti na področju zunanjih zadev, varnosti in obrambe;

| 18. | se zaveda, da morajo nacionalni parlamenti odigrati pomembno vlogo s prispevanjem informacij k nacionalni razpravi o skupni zunanji in varnostni politiki (SZVP) in evropski varnostni in obrambni politiki (EVOP); |
| --- | --- |

18.

se zaveda, da morajo nacionalni parlamenti odigrati pomembno vlogo s prispevanjem informacij k nacionalni razpravi o skupni zunanji in varnostni politiki (SZVP) in evropski varnostni in obrambni politiki (EVOP);

| 19. | ponovno z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni zadostne odgovornosti do parlamentov za finančne ukrepe v zvezi s SZVP in EVOP in je zato treba izboljšati sodelovanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, da bi dosegli demokratičen nadzor nad vsemi vidiki teh politik (5); |
| --- | --- |

19.

ponovno z zaskrbljenostjo ugotavlja, da ni zadostne odgovornosti do parlamentov za finančne ukrepe v zvezi s SZVP in EVOP in je zato treba izboljšati sodelovanje med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, da bi dosegli demokratičen nadzor nad vsemi vidiki teh politik (5);

| 20. | zaradi skladnosti in učinkovitosti ter da se prepreči podvajanje, poziva k razpustitvi skupščine Zahodnoevropske unije (ZEU) po tem, ko bo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe ZEU polno in dokončno postala del Evropske unije; |
| --- | --- |

20.

zaradi skladnosti in učinkovitosti ter da se prepreči podvajanje, poziva k razpustitvi skupščine Zahodnoevropske unije (ZEU) po tem, ko bo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe ZEU polno in dokončno postala del Evropske unije;

Vloga Konference odborov za zadeve Skupnosti in evropske zadeve parlamentov Evropske unije (COSAC)

| 21. | meni, da bo morala biti politična vloga COSAC-a v prihodnosti opredeljena s tesnim sodelovanjem med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, ter da bi moral COSAC v skladu s Protokolom o vlogi nacionalnim parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Amsterdamski pogodbi, ostati predvsem forum za izmenjavo informacij in razpravo o splošnih političnih vprašanjih in najboljših praksah glede nadzorovanja nacionalnih vlad (6); meni, da se morajo informacije in razprava osredotočati na zakonodajne dejavnosti, ki se nanašajo na področje svobode, varnosti in pravice, ter na spoštovanje načela subsidiarnosti na ravni Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

meni, da bo morala biti politična vloga COSAC-a v prihodnosti opredeljena s tesnim sodelovanjem med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti, ter da bi moral COSAC v skladu s Protokolom o vlogi nacionalnim parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Amsterdamski pogodbi, ostati predvsem forum za izmenjavo informacij in razpravo o splošnih političnih vprašanjih in najboljših praksah glede nadzorovanja nacionalnih vlad (6); meni, da se morajo informacije in razprava osredotočati na zakonodajne dejavnosti, ki se nanašajo na področje svobode, varnosti in pravice, ter na spoštovanje načela subsidiarnosti na ravni Evropske unije;

| 22. | je odločen, da bo v celoti opravljal svojo vlogo, izpolnjeval svoje odgovornosti v zvezi z delovanjem COSAC-a ter še naprej zagotavljal tehnično podporo sekretariatu COSAC-a in predstavnikom nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

22.

je odločen, da bo v celoti opravljal svojo vlogo, izpolnjeval svoje odgovornosti v zvezi z delovanjem COSAC-a ter še naprej zagotavljal tehnično podporo sekretariatu COSAC-a in predstavnikom nacionalnih parlamentov;

| 23. | ponovno poudarja, da se morajo dejavnosti Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v okviru COSAC-a dopolnjevati in se jih ne sme drobiti ali zlorabljati od zunaj; |
| --- | --- |

23.

ponovno poudarja, da se morajo dejavnosti Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov v okviru COSAC-a dopolnjevati in se jih ne sme drobiti ali zlorabljati od zunaj;

| 24. | meni, da bi morali biti njegovi specializirani odbori bolj vključeni v pripravo srečanj COSAC-a, na njih pa biti bolje zastopani; meni, da bi moral njegovo delegacijo voditi predsednik Odbora za ustavne zadeve, sestavljena pa bi morala biti iz predsednikov in poročevalcev odborov, ki se ukvarjajo z vprašanji na dnevnem redu posameznega srečanja COSAC-a; meni, da je zelo pomembno, da se konferenco predsednikov in poslance po vsakem srečanju obvesti o poteku in ugotovitvah srečanj COSAC-a; |
| --- | --- |

24.

meni, da bi morali biti njegovi specializirani odbori bolj vključeni v pripravo srečanj COSAC-a, na njih pa biti bolje zastopani; meni, da bi moral njegovo delegacijo voditi predsednik Odbora za ustavne zadeve, sestavljena pa bi morala biti iz predsednikov in poročevalcev odborov, ki se ukvarjajo z vprašanji na dnevnem redu posameznega srečanja COSAC-a; meni, da je zelo pomembno, da se konferenco predsednikov in poslance po vsakem srečanju obvesti o poteku in ugotovitvah srečanj COSAC-a;

*

* *

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  Sprejeta po poročilu A5-0023/2002 Odbora za ustavne zadeve (poročilo Napolitano) (UL C 284 E, 21.11.2002, str. 322).

(2)  UL C 154, 2.7.2003, str. 1.

(3)  O revidirani različici se je dogovorila konferenca predsednikov parlamentov Evropske unije na svojem srečanju dne 20. in 21. junija 2008 v Lizboni.

(4)  IPEX: Medparlamentarna izmenjava informacij o EU (Interparliamentary EU Information Exchange), uradno v uporabi od julija 2006.

(5)  Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (UL C 139, 14.6.2006, str. 1) in člen 28 (3) Pogodbe EU.

(6)  Glej smernice za odnose med vladami in parlamenti o vprašanjih Skupnosti (informativni minimalni standardi), omenjene zgoraj.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/99

---

Četrtek, 7. maja 2009Izvajanje državljanske pobude

P6_TA(2009)0389

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 s pozivom Komisiji za predložitev predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju državljanske pobude (2008/2169(INI))

2010/C 212 E/14

Evropski parlament,

ob upoštevanju drugega odstavka člena 192 Pogodbe ES,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, podpisane 13. decembra 2007,

ob upoštevanju Pogodbe o Ustavi za Evropo (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. februarja 2008 o Lizbonski pogodbi (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2006 o obdobju za razmislek: potek, teme in okvir za ovrednotenje razprave o Evropski uniji (3),

ob upoštevanju členov 39 in 45 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za peticije (A6-0043/2009),

| A. | ker Lizbonska pogodba uvaja državljansko pobudo, s katero najmanj milijon državljanov Unije iz večjega števila držav članic lahko s svojo pobudo Komisijo pozove, da v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije – člen 11(4) Pogodbe o Evropski uniji v različici Lizbonske pogodbe, |
| --- | --- |

A.

ker Lizbonska pogodba uvaja državljansko pobudo, s katero najmanj milijon državljanov Unije iz večjega števila držav članic lahko s svojo pobudo Komisijo pozove, da v okviru svojih pristojnosti predloži ustrezen predlog v zadevah, za katere državljani menijo, da je za izvajanje Pogodb treba sprejeti pravni akt Unije – člen 11(4) Pogodbe o Evropski uniji v različici Lizbonske pogodbe,

| B. | ker bo tako milijon državljanov Unije dobilo enako pravico do poziva Komisiji, naj predloži zakonodajni predlog, kot Svet že od ustanovitve Evropskih skupnosti leta 1957 (prvotno člen 152 Pogodbe EGS, zdaj člen 208 Pogodbe ES in prihodnji člen 241 Pogodbe o delovanju Evropske unije) in Parlament od začetka veljave Maastrichtske pogodbe leta 1993 (zdaj člen 192 Pogodbe ES in prihodnji člen 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije), |
| --- | --- |

B.

ker bo tako milijon državljanov Unije dobilo enako pravico do poziva Komisiji, naj predloži zakonodajni predlog, kot Svet že od ustanovitve Evropskih skupnosti leta 1957 (prvotno člen 152 Pogodbe EGS, zdaj člen 208 Pogodbe ES in prihodnji člen 241 Pogodbe o delovanju Evropske unije) in Parlament od začetka veljave Maastrichtske pogodbe leta 1993 (zdaj člen 192 Pogodbe ES in prihodnji člen 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije),

| C. | ker bodo tako državljani neposredno udeleženi pri uresničevanju suverenosti Evropske unije, tako da bodo prvič neposredno sodelovali pri sprožanju evropskih zakonodajnih predlogov, |
| --- | --- |

C.

ker bodo tako državljani neposredno udeleženi pri uresničevanju suverenosti Evropske unije, tako da bodo prvič neposredno sodelovali pri sprožanju evropskih zakonodajnih predlogov,

| D. | ker je namen člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji določitev osebne pravice do sodelovanja pri državljanski pobudi kot posebne izpeljave pravice do sodelovanja v demokratičnem življenju Unije (člen 10(3) Pogodbe o Evropski uniji), |
| --- | --- |

D.

ker je namen člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji določitev osebne pravice do sodelovanja pri državljanski pobudi kot posebne izpeljave pravice do sodelovanja v demokratičnem življenju Unije (člen 10(3) Pogodbe o Evropski uniji),

| E. | ker se pravica do pobude pogosto zamenja s pravico do peticije; ker je treba zagotoviti, da se državljani popolnoma zavedajo tega razlikovanja med njima, zlasti ker se pravica do peticije naslavlja na Parlament, državljanska pobuda pa na Komisijo, |
| --- | --- |

E.

ker se pravica do pobude pogosto zamenja s pravico do peticije; ker je treba zagotoviti, da se državljani popolnoma zavedajo tega razlikovanja med njima, zlasti ker se pravica do peticije naslavlja na Parlament, državljanska pobuda pa na Komisijo,

| F. | ker morajo institucije Unije in države članice vzpostaviti pogoje za neovirano, pregledno in učinkovito izvajanje pravice do sodelovanja državljanov Unije, |
| --- | --- |

F.

ker morajo institucije Unije in države članice vzpostaviti pogoje za neovirano, pregledno in učinkovito izvajanje pravice do sodelovanja državljanov Unije,

| G. | ker postopke in pogoje državljanske pobude, vključno z najmanjšim številom držav članic, iz katerih morajo biti državljani, ki podajo pobudo, po rednem zakonodajnem postopku določita Parlament in Svet z uredbo (člen 24(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije), |
| --- | --- |

G.

ker postopke in pogoje državljanske pobude, vključno z najmanjšim številom držav članic, iz katerih morajo biti državljani, ki podajo pobudo, po rednem zakonodajnem postopku določita Parlament in Svet z uredbo (člen 24(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije),

| H. | ker je ob sprejetju navedene uredbe in njenem izvajanju treba varovati zlasti temeljne pravice do enakosti, do dobrega upravljanja in do pravnega varstva, |
| --- | --- |

H.

ker je ob sprejetju navedene uredbe in njenem izvajanju treba varovati zlasti temeljne pravice do enakosti, do dobrega upravljanja in do pravnega varstva,

| I. | ker mora „najmanjše število držav članic, iz katerih so ti državljani“ (člen 24(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije) pomeniti „večje število držav članic“ (člen 11(4) Pogodbe o Evropski uniji), |
| --- | --- |

I.

ker mora „najmanjše število držav članic, iz katerih so ti državljani“ (člen 24(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije) pomeniti „večje število držav članic“ (člen 11(4) Pogodbe o Evropski uniji),

| J. | ker določitev najmanjšega števila držav članic ne sme biti poljubna, temveč skladna z namenom uredbe, razlaga pa se v skladu z drugimi določbami Pogodbe, da bi preprečili morebitne protislovne razlage, |
| --- | --- |

J.

ker določitev najmanjšega števila držav članic ne sme biti poljubna, temveč skladna z namenom uredbe, razlaga pa se v skladu z drugimi določbami Pogodbe, da bi preprečili morebitne protislovne razlage,

| K. | ker je namen uredbe zagotoviti, da izhodišče evropskega zakonodajnega postopka ni pod vplivom specifičnih interesov posameznih držav članic, ampak mora zadostiti skupnim evropskim interesom, |
| --- | --- |

K.

ker je namen uredbe zagotoviti, da izhodišče evropskega zakonodajnega postopka ni pod vplivom specifičnih interesov posameznih držav članic, ampak mora zadostiti skupnim evropskim interesom,

| L. | ker je iz člena 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije mogoče sklepati, da zakonodajni predlog, ki ga podpira četrtina držav članic, načeloma v zadostni meri upošteva skupne evropske interese, ker zato takšno najmanjše število ni protislovno, |
| --- | --- |

L.

ker je iz člena 76 Pogodbe o delovanju Evropske unije mogoče sklepati, da zakonodajni predlog, ki ga podpira četrtina držav članic, načeloma v zadostni meri upošteva skupne evropske interese, ker zato takšno najmanjše število ni protislovno,

| M. | ker bo namen uredbe izpolnjen šele, ko bo povezan z najmanjšim številom podpornih izjav iz vsake od teh držav članic, |
| --- | --- |

M.

ker bo namen uredbe izpolnjen šele, ko bo povezan z najmanjšim številom podpornih izjav iz vsake od teh držav članic,

| N. | ker je iz člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji, ki določa milijon državljanov Unije od približno 500 milijonov vseh državljanov, mogoče razbrati, da naj bi bila 1/500 prebivalstva dovolj reprezentativna, |
| --- | --- |

N.

ker je iz člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji, ki določa milijon državljanov Unije od približno 500 milijonov vseh državljanov, mogoče razbrati, da naj bi bila 1/500 prebivalstva dovolj reprezentativna,

| O. | ker člen 11(4) Pogodbe o Evropski uniji velja za vse državljane Unije, |
| --- | --- |

O.

ker člen 11(4) Pogodbe o Evropski uniji velja za vse državljane Unije,

| P. | ker pa mora vsako omejevanje pravice do demokratičnega sodelovanja in vsako neenako obravnavanje na podlagi starosti vseeno biti v skladu z načelom sorazmernosti, |
| --- | --- |

P.

ker pa mora vsako omejevanje pravice do demokratičnega sodelovanja in vsako neenako obravnavanje na podlagi starosti vseeno biti v skladu z načelom sorazmernosti,

| Q. | ker bi bilo poleg tega zaželeno preprečiti protislovja, do katerih bi na primer lahko prišlo, če bi v državi članici najnižja starost za udeležbo na evropskih volitvah bila nižja od najnižje starosti za udeležbo pri državljanski pobudi, |
| --- | --- |

Q.

ker bi bilo poleg tega zaželeno preprečiti protislovja, do katerih bi na primer lahko prišlo, če bi v državi članici najnižja starost za udeležbo na evropskih volitvah bila nižja od najnižje starosti za udeležbo pri državljanski pobudi,

| R. | ker je Komisija na podlagi uspešne državljanske pobude zavezana, da to zadevo obravnava in odloči, ali in v kolikšnem obsegu bo predložila ustrezen predlog pravnega akta, |
| --- | --- |

R.

ker je Komisija na podlagi uspešne državljanske pobude zavezana, da to zadevo obravnava in odloči, ali in v kolikšnem obsegu bo predložila ustrezen predlog pravnega akta,

| S. | ker je zaželeno, da se pobude sklicujejo na eno ali več ustreznih pravnih podlag pri predložitvi predloga pravnega akta s strani Komisije, |
| --- | --- |

S.

ker je zaželeno, da se pobude sklicujejo na eno ali več ustreznih pravnih podlag pri predložitvi predloga pravnega akta s strani Komisije,

| T. | ker je državljanska pobuda lahko uspešna samo, če je dopustna v smislu:






  — | da vključuje poziv Komisiji, naj predloži predlog pravnega akta Unije, |
| --- | --- | --- |

T.

ker je državljanska pobuda lahko uspešna samo, če je dopustna v smislu:

—

da vključuje poziv Komisiji, naj predloži predlog pravnega akta Unije,

| — | da ima v zvezi s tem Unija zakonodajno pristojnost, Komisija pa pravico do podajanja predlogov, in |
| --- | --- |

—

da ima v zvezi s tem Unija zakonodajno pristojnost, Komisija pa pravico do podajanja predlogov, in

| — | da zahtevani pravni akt ni v očitnem nasprotju s splošnimi načeli zakonodaje, kot se uporablja v Uniji, |
| --- | --- |

—

da zahtevani pravni akt ni v očitnem nasprotju s splošnimi načeli zakonodaje, kot se uporablja v Uniji,

| U. | ker je državljanska pobuda uspešna, če je dopustna v smislu, navedenem zgoraj, in reprezentativna v smislu, da jo podpira vsaj milijon državljank in državljanov velikega števila držav članic, |
| --- | --- |

U.

ker je državljanska pobuda uspešna, če je dopustna v smislu, navedenem zgoraj, in reprezentativna v smislu, da jo podpira vsaj milijon državljank in državljanov velikega števila držav članic,

| V. | ker je naloga Komisije, da preveri, ali so izpolnjeni pogoji za uspešno državljansko pobudo, |
| --- | --- |

V.

ker je naloga Komisije, da preveri, ali so izpolnjeni pogoji za uspešno državljansko pobudo,

| W. | ker je za organizacijo državljanske pobude še pred začetkom zbiranja podpornih izjav zelo zaželena pridobitev pravne varnosti glede njene dopustnosti, |
| --- | --- |

W.

ker je za organizacijo državljanske pobude še pred začetkom zbiranja podpornih izjav zelo zaželena pridobitev pravne varnosti glede njene dopustnosti,

| X. | ker pristnosti podpornih izjav ne more preverjati Komisija, temveč morajo to nalogo prevzeti države članice; ker s tem povezane obveznosti držav članic vendarle obsegajo le pobude v okviru člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji in nikakor ne takšnih pobud, ki so v tem smislu nedopustne; ker je zato tudi za države članice še pred začetkom zbiranja podpornih izjav potrebna pridobitev pravne varnosti glede njene dopustnosti, |
| --- | --- |

X.

ker pristnosti podpornih izjav ne more preverjati Komisija, temveč morajo to nalogo prevzeti države članice; ker s tem povezane obveznosti držav članic vendarle obsegajo le pobude v okviru člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji in nikakor ne takšnih pobud, ki so v tem smislu nedopustne; ker je zato tudi za države članice še pred začetkom zbiranja podpornih izjav potrebna pridobitev pravne varnosti glede njene dopustnosti,

| Y. | ker je preverjanje dopustnosti državljanske pobude s strani Komisije vendarle omejeno izključno na omenjena pravna vprašanja in nikakor ne sme vključevati političnih razlogov; ker se s tem zagotovi, da ni prepuščeno Komisiji, da bi o tem, ali bo sprejela ali zavrnila dopustnost državljanske pobude, odločala na podlagi svojih političnih razlogov, |
| --- | --- |

Y.

ker je preverjanje dopustnosti državljanske pobude s strani Komisije vendarle omejeno izključno na omenjena pravna vprašanja in nikakor ne sme vključevati političnih razlogov; ker se s tem zagotovi, da ni prepuščeno Komisiji, da bi o tem, ali bo sprejela ali zavrnila dopustnost državljanske pobude, odločala na podlagi svojih političnih razlogov,

| Z. | ker se zdi, da je postopke evropske državljanske pobude smotrno razčleniti na naslednjih pet stopenj:






  — | prijava pobude, |
| --- | --- | --- |

Z.

ker se zdi, da je postopke evropske državljanske pobude smotrno razčleniti na naslednjih pet stopenj:

—

prijava pobude,

| — | zbiranje podpornih izjav, |
| --- | --- |

—

zbiranje podpornih izjav,

| — | vložitev pobude, |
| --- | --- |

—

vložitev pobude,

| — | izjava Komisije o njenem stališču, |
| --- | --- |

—

izjava Komisije o njenem stališču,

| — | preverjanje, ali je zahtevani pravni akt v skladu s Pogodbami, |
| --- | --- |

—

preverjanje, ali je zahtevani pravni akt v skladu s Pogodbami,

| AA. | ker je državljanska pobuda oblika uresničevanja javne suverenosti na področju zakonodaje in tako zanjo velja načelo preglednosti; ker iz tega izvira potreba po tem, da organizatorke in organizatorji državljanske pobude javno poročajo o njenem financiranju, vključno z viri tega financiranja, |
| --- | --- |

AA.

ker je državljanska pobuda oblika uresničevanja javne suverenosti na področju zakonodaje in tako zanjo velja načelo preglednosti; ker iz tega izvira potreba po tem, da organizatorke in organizatorji državljanske pobude javno poročajo o njenem financiranju, vključno z viri tega financiranja,

| AB. | ker ima Parlament politično nalogo, da nadzoruje postopek državljanske pobude, |
| --- | --- |

AB.

ker ima Parlament politično nalogo, da nadzoruje postopek državljanske pobude,

| AC. | ker se ta odgovornost nanaša na izvajanje uredbe o državljanski pobudi kot take in na politično stališče Komisije v zvezi z zahtevo, predloženo v državljanski pobudi, |
| --- | --- |

AC.

ker se ta odgovornost nanaša na izvajanje uredbe o državljanski pobudi kot take in na politično stališče Komisije v zvezi z zahtevo, predloženo v državljanski pobudi,

| AD. | ker je pomembno, da se zagotovi skladnost med zahtevami, ki jih državljani predložijo Komisiji v državljanski pobudi, ter prednostnimi nalogami in predlogi, ki jih demokratično potrdi Parlament, |
| --- | --- |

AD.

ker je pomembno, da se zagotovi skladnost med zahtevami, ki jih državljani predložijo Komisiji v državljanski pobudi, ter prednostnimi nalogami in predlogi, ki jih demokratično potrdi Parlament,

| 1. | poziva Komisijo, naj po začetku veljave Lizbonske pogodbe nemudoma predloži predlog uredbe o državljanski pobudi na podlagi člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj po začetku veljave Lizbonske pogodbe nemudoma predloži predlog uredbe o državljanski pobudi na podlagi člena 24 Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 2. | poziva Komisijo, naj pri tem ustrezno upošteva priporočila iz priloge k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj pri tem ustrezno upošteva priporočila iz priloge k tej resoluciji;

| 3. | zahteva, naj bo uredba jasna, enostavna in uporabnikom prijazna, vključevati pa mora tudi praktične elemente v zvezi z opredelitvijo državljanske pobude, da je ne bi zamenjevali s pravico do peticije; |
| --- | --- |

3.

zahteva, naj bo uredba jasna, enostavna in uporabnikom prijazna, vključevati pa mora tudi praktične elemente v zvezi z opredelitvijo državljanske pobude, da je ne bi zamenjevali s pravico do peticije;

| 4. | sklene, da bo takoj po sprejetju te uredbe preveril možnost vzpostavitve učinkovitega sistema za nadzor postopka državljanske pobude; |
| --- | --- |

4.

sklene, da bo takoj po sprejetju te uredbe preveril možnost vzpostavitve učinkovitega sistema za nadzor postopka državljanske pobude;

*

* *

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 310, 16.12.2004, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0055.

(3)  UL C 287 E, 24.11.2006, str. 306.

---

Četrtek, 7. maja 2009PRILOGA

PRIPOROČILA O VSEBINI PREDLOGA KOMISIJE ZA UREDBO EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O IZVAJANJU DRŽAVLJANSKE POBUDE

O določitvi najmanjšega števila držav članic

| 1. | Najmanjše število držav članic, iz katerih so državljani Unije, ki se udeležujejo državljanske pobude, je četrtina držav članic. |
| --- | --- |

1.

Najmanjše število držav članic, iz katerih so državljani Unije, ki se udeležujejo državljanske pobude, je četrtina držav članic.

| 2. | Ta pogoj je izpolnjen samo, če pobudo podpira vsaj 1/500 prebivalstva vsake zadevne države članice. |
| --- | --- |

2.

Ta pogoj je izpolnjen samo, če pobudo podpira vsaj 1/500 prebivalstva vsake zadevne države članice.

O določitvi najnižje starosti udeležencev

| 3. | Državljanske pobude se lahko udeleži vsak državljan Unije, ki ima volilno pravico v skladu z zakonodajo svoje države članice. |
| --- | --- |

3.

Državljanske pobude se lahko udeleži vsak državljan Unije, ki ima volilno pravico v skladu z zakonodajo svoje države članice.

O določitvi postopka

| 4. | Postopek državljanske pobude obsega naslednjih pet stopenj:






  — | prijava pobude, |
| --- | --- | --- |

4.

Postopek državljanske pobude obsega naslednjih pet stopenj:

—

prijava pobude,

| — | zbiranje podpornih izjav, |
| --- | --- |

—

zbiranje podpornih izjav,

| — | vložitev pobude, |
| --- | --- |

—

vložitev pobude,

| — | izjava Komisije o njenem stališču, |
| --- | --- |

—

izjava Komisije o njenem stališču,

| — | preverjanje, ali je zahtevani pravni akt v skladu s Pogodbami. |
| --- | --- |

—

preverjanje, ali je zahtevani pravni akt v skladu s Pogodbami.

| 5. | Prva stopnja državljanske pobude se začne, ko organizatorji prijavijo državljansko pobudo pri Komisiji, konča pa z uradno odločitvijo Komisije o uspehu prijave. Najpomembnejši elementi so:






  (a) | Organizatorji morajo državljansko pobudo v skladu s predpisi prijaviti Komisiji. Ob prijavi mora vsak organizator navesti svoje ime, datum rojstva, državljanstvo in naslov, pa tudi točno besedilo državljanske pobude, ki mora biti v enem od uradnih jezikov Evropske unije. |
| --- | --- | --- |

5.

Prva stopnja državljanske pobude se začne, ko organizatorji prijavijo državljansko pobudo pri Komisiji, konča pa z uradno odločitvijo Komisije o uspehu prijave. Najpomembnejši elementi so:

(a)

Organizatorji morajo državljansko pobudo v skladu s predpisi prijaviti Komisiji. Ob prijavi mora vsak organizator navesti svoje ime, datum rojstva, državljanstvo in naslov, pa tudi točno besedilo državljanske pobude, ki mora biti v enem od uradnih jezikov Evropske unije.

| (b) | Komisija preveri formalno dopustnost prijavljene državljanske pobude. Državljanska pobuda je formalno dopustna, če izpolnjuje naslednje štiri pogoje:






  — | vsebuje poziv Komisiji, naj predloži predlog za sprejetje pravnega akta Unije, |
| --- | --- | --- |

(b)

Komisija preveri formalno dopustnost prijavljene državljanske pobude. Državljanska pobuda je formalno dopustna, če izpolnjuje naslednje štiri pogoje:

—

vsebuje poziv Komisiji, naj predloži predlog za sprejetje pravnega akta Unije,

| — | po Pogodbah, na katerih temelji, ima Unija pristojnost, da sprejme tak pravni akt, |
| --- | --- |

—

po Pogodbah, na katerih temelji, ima Unija pristojnost, da sprejme tak pravni akt,

| — | po Pogodbah, na katerih Unija temelji, ima Komisija pristojnost, da predloži ustrezen predlog pravnega akta, |
| --- | --- |

—

po Pogodbah, na katerih Unija temelji, ima Komisija pristojnost, da predloži ustrezen predlog pravnega akta,

| — | zahtevani pravni akt ni v očitnem nasprotju s splošnimi načeli zakonodaje, kot se uporablja v Uniji. |
| --- | --- |

—

zahtevani pravni akt ni v očitnem nasprotju s splošnimi načeli zakonodaje, kot se uporablja v Uniji.

Komisija organizatorjem nudi vso ustrezno podporo v skladu s členom 41 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, da bi zagotovila, da so prijavljene pobude dopustne. Poleg tega Komisija organizatorje obvesti tudi o obstoječih ali predlaganih zakonodajnih predlogih o zadevah iz državljanske pobude pa tudi o že uspešno prijavljenih državljanskih pobudah, ki so v zvezi z enakimi ali deloma enakimi zadevami.

| (c) | V roku dveh mesecev od prijave državljanske pobude mora Komisija odločiti o tem, ali je pobuda dopustna in se lahko prijavi. Prijavo je mogoče zavrniti le iz pravnih razlogov in nikakor ne iz političnih razlogov. |
| --- | --- |

(c)

V roku dveh mesecev od prijave državljanske pobude mora Komisija odločiti o tem, ali je pobuda dopustna in se lahko prijavi. Prijavo je mogoče zavrniti le iz pravnih razlogov in nikakor ne iz političnih razlogov.

| (d) | Sklep je namenjen posameznim organizatorjem ter splošni javnosti. Posredovan je organizatorjem ter objavljen v Uradnem listu Evropske unije. O sklepu se takoj obvesti Parlament, Svet in države članice. |
| --- | --- |

(d)

Sklep je namenjen posameznim organizatorjem ter splošni javnosti. Posredovan je organizatorjem ter objavljen v Uradnem listu Evropske unije. O sklepu se takoj obvesti Parlament, Svet in države članice.

| (e) | V skladu z veljavnimi predpisi Unije imata Sodišče Evropskih skupnosti in Evropski varuh človekovih pravic možnost, da preverita sklep. To smiselno velja tudi, če Komisija ne sprejme ustreznega sklepa. |
| --- | --- |

(e)

V skladu z veljavnimi predpisi Unije imata Sodišče Evropskih skupnosti in Evropski varuh človekovih pravic možnost, da preverita sklep. To smiselno velja tudi, če Komisija ne sprejme ustreznega sklepa.

| (f) | Komisija na svojih spletnih straneh vodi javno dostopen seznam vseh uspešno prijavljenih državljanskih pobud. |
| --- | --- |

(f)

Komisija na svojih spletnih straneh vodi javno dostopen seznam vseh uspešno prijavljenih državljanskih pobud.

| (g) | Organizatorji državljansko pobudo lahko kadar koli odjavijo. V tem primeru velja, da pobuda ni prijavljena, zato se jo izbriše z zgoraj navedenega seznama Komisije. |
| --- | --- |

(g)

Organizatorji državljansko pobudo lahko kadar koli odjavijo. V tem primeru velja, da pobuda ni prijavljena, zato se jo izbriše z zgoraj navedenega seznama Komisije.

| 6. | Na drugi stopnji postopka državljanske pobude se zbirajo posamezne podporne izjave za uspešno prijavljeno državljansko pobudo, države članice pa uradno potrdijo rezultate zbiranja posameznih podpornih izjav. Najpomembnejši elementi so:






  (a) | Države članice določijo učinkovit postopek zbiranja s predpisi skladnih podpornih izjav za državljansko pobudo in uradno potrditev rezultatov zbiranja. |
| --- | --- | --- |

6.

Na drugi stopnji postopka državljanske pobude se zbirajo posamezne podporne izjave za uspešno prijavljeno državljansko pobudo, države članice pa uradno potrdijo rezultate zbiranja posameznih podpornih izjav. Najpomembnejši elementi so:

(a)

Države članice določijo učinkovit postopek zbiranja s predpisi skladnih podpornih izjav za državljansko pobudo in uradno potrditev rezultatov zbiranja.

| (b) | Podporna izjava je zakonita, če je podana v roku za zbiranje podpornih izjav ob upoštevanju veljavnih predpisov zadevne države članice in prava EU. Rok za zbiranje podpornih izjav je eno leto. Teči začne prvi dan tretjega meseca, ki sledi sklepu o prijavi državljanske pobude. |
| --- | --- |

(b)

Podporna izjava je zakonita, če je podana v roku za zbiranje podpornih izjav ob upoštevanju veljavnih predpisov zadevne države članice in prava EU. Rok za zbiranje podpornih izjav je eno leto. Teči začne prvi dan tretjega meseca, ki sledi sklepu o prijavi državljanske pobude.

| (c) | Vsak podpornik mora svojo podporo izraziti individualno, praviloma z lastnim podpisom (ročni podpis ali, če je primerno, v elektronski obliki). Iz izjave mora biti mogoče razbrati vsaj ime, datum rojstva, naslov in državljanstvo podpornika. Če ima oseba več državljanstev, navede le enega, ki ga izbere sama.
  Za osebne podatke veljajo zahteve o varstvu podatkov, za kar so odgovorni organizatorji. |
| --- | --- |

(c)

Vsak podpornik mora svojo podporo izraziti individualno, praviloma z lastnim podpisom (ročni podpis ali, če je primerno, v elektronski obliki). Iz izjave mora biti mogoče razbrati vsaj ime, datum rojstva, naslov in državljanstvo podpornika. Če ima oseba več državljanstev, navede le enega, ki ga izbere sama.

Za osebne podatke veljajo zahteve o varstvu podatkov, za kar so odgovorni organizatorji.

| (d) | Podporno izjavo za državljansko pobudo je dovoljeno oddati samo enkrat. Vsaka podporna izjava vsebuje ločeno zapriseženo izjavo podpornika, v kateri potrdi, da pred tem še ni izrekel podpore isti državljanski pobudi. |
| --- | --- |

(d)

Podporno izjavo za državljansko pobudo je dovoljeno oddati samo enkrat. Vsaka podporna izjava vsebuje ločeno zapriseženo izjavo podpornika, v kateri potrdi, da pred tem še ni izrekel podpore isti državljanski pobudi.

| (e) | Vsako podporno izjavo je mogoče preklicati do poteka roka za zbiranje podpornih izjav. Podana podporna izjava se obravnava, kot da sploh ni bila podana. Organizatorji morajo o tej možnosti obvestiti vse podpornike. Vsaka podporna izjava mora vsebovati ločeno izjavo podpornika, da je prejel omenjeno obvestilo. |
| --- | --- |

(e)

Vsako podporno izjavo je mogoče preklicati do poteka roka za zbiranje podpornih izjav. Podana podporna izjava se obravnava, kot da sploh ni bila podana. Organizatorji morajo o tej možnosti obvestiti vse podpornike. Vsaka podporna izjava mora vsebovati ločeno izjavo podpornika, da je prejel omenjeno obvestilo.

| (f) | Vsak podpornik od organizatorjev prejme kopijo podporne izjave, vključno s kopijo zaprisežene izjave in izjave o prejemu informacij glede možnosti preklica. |
| --- | --- |

(f)

Vsak podpornik od organizatorjev prejme kopijo podporne izjave, vključno s kopijo zaprisežene izjave in izjave o prejemu informacij glede možnosti preklica.

| (g) | Države članice preverijo dokazila o podpornih izjavah ter organizatorjem v roku dveh mesecev posredujejo uradno potrdilo o številu podpornih izjav, podanih v skladu s pravili, razvrščenih glede na državljanstvo podpornikov. Sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da vsako podporno izjavo potrdi le ena od držav članic, in učinkovito preprečijo, da bi posamezno podporno izjavo potrdilo več držav članic ali več uradov znotraj iste države članice.
  Za osebne podatke veljajo zahteve o varstvu podatkov, za kar so odgovorni zadevni uradi držav članic. |
| --- | --- |

(g)

Države članice preverijo dokazila o podpornih izjavah ter organizatorjem v roku dveh mesecev posredujejo uradno potrdilo o številu podpornih izjav, podanih v skladu s pravili, razvrščenih glede na državljanstvo podpornikov. Sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev, da vsako podporno izjavo potrdi le ena od držav članic, in učinkovito preprečijo, da bi posamezno podporno izjavo potrdilo več držav članic ali več uradov znotraj iste države članice.

Za osebne podatke veljajo zahteve o varstvu podatkov, za kar so odgovorni zadevni uradi držav članic.

| 7. | Tretja stopnja državljanske pobude se začne, ko organizatorji vložijo državljansko pobudo pri Komisiji, konča pa z uradno odločitvijo Komisije o uspehu vložitve. Najpomembnejši elementi so:






  (a) | Organizatorji morajo državljansko pobudo v skladu s predpisi vložiti pri Komisiji. Ob vlogi je treba predložiti potrdila držav članic o številu podanih podpornih izjav. |
| --- | --- | --- |

7.

Tretja stopnja državljanske pobude se začne, ko organizatorji vložijo državljansko pobudo pri Komisiji, konča pa z uradno odločitvijo Komisije o uspehu vložitve. Najpomembnejši elementi so:

(a)

Organizatorji morajo državljansko pobudo v skladu s predpisi vložiti pri Komisiji. Ob vlogi je treba predložiti potrdila držav članic o številu podanih podpornih izjav.

| (b) | Komisija preveri reprezentativnost vložene državljanske pobude. Državljanska pobuda je reprezentativna, če:






  — | jo podpira vsaj milijon državljanov Unije, |
| --- | --- | --- |

(b)

Komisija preveri reprezentativnost vložene državljanske pobude. Državljanska pobuda je reprezentativna, če:

—

jo podpira vsaj milijon državljanov Unije,

| — | so ti državljani iz vsaj četrtine držav članic, |
| --- | --- |

—

so ti državljani iz vsaj četrtine držav članic,

| — | število državljanov posamezne države članice predstavlja vsaj 1/500 njenega prebivalstva. |
| --- | --- |

—

število državljanov posamezne države članice predstavlja vsaj 1/500 njenega prebivalstva.

| (c) | V roku dveh mesecev od vložitve državljanske pobude mora Komisija odločiti, ali je bila vložitev pobude uspešna. Odločitev mora vključevati tudi izjavo o tem, ali je državljanska pobuda reprezentativna ali ne. Vložitev je mogoče zavrniti le iz pravnih razlogov in nikakor ne iz političnih razlogov. |
| --- | --- |

(c)

V roku dveh mesecev od vložitve državljanske pobude mora Komisija odločiti, ali je bila vložitev pobude uspešna. Odločitev mora vključevati tudi izjavo o tem, ali je državljanska pobuda reprezentativna ali ne. Vložitev je mogoče zavrniti le iz pravnih razlogov in nikakor ne iz političnih razlogov.

| (d) | Sklep je naslovljen na posamezne organizatorje ter splošno javnost. Posredovan je organizatorjem ter objavljen v Uradnem listu Evropske unije. O sklepu takoj se obvesti Parlament, Svet in države članice. |
| --- | --- |

(d)

Sklep je naslovljen na posamezne organizatorje ter splošno javnost. Posredovan je organizatorjem ter objavljen v Uradnem listu Evropske unije. O sklepu takoj se obvesti Parlament, Svet in države članice.

| (e) | V skladu z veljavnimi predpisi Unije imata Sodišče Evropskih skupnosti in Evropski varuh človekovih pravic možnost, da preverita sklep. To smiselno velja tudi, če Komisija ne sprejme ustreznega sklepa. |
| --- | --- |

(e)

V skladu z veljavnimi predpisi Unije imata Sodišče Evropskih skupnosti in Evropski varuh človekovih pravic možnost, da preverita sklep. To smiselno velja tudi, če Komisija ne sprejme ustreznega sklepa.

| (f) | Komisija na svojih spletnih straneh vodi javno dostopen seznam vseh uspešno vloženih državljanskih pobud. |
| --- | --- |

(f)

Komisija na svojih spletnih straneh vodi javno dostopen seznam vseh uspešno vloženih državljanskih pobud.

| 8. | Na četrti stopnji državljanske pobude Komisija podrobno obravnava vsebino pobude, stopnja pa se konča z uradno opredelitvijo stališča Komisije do zahteve državljanske pobude, naj Komisija poda predlog pravnega akta. Najpomembnejši elementi so:






  (a) | Uspešno vložena državljanska pobuda Komisijo zavezuje, da pregleda vsebino zadev iz državljanske pobude. |
| --- | --- | --- |

8.

Na četrti stopnji državljanske pobude Komisija podrobno obravnava vsebino pobude, stopnja pa se konča z uradno opredelitvijo stališča Komisije do zahteve državljanske pobude, naj Komisija poda predlog pravnega akta. Najpomembnejši elementi so:

(a)

Uspešno vložena državljanska pobuda Komisijo zavezuje, da pregleda vsebino zadev iz državljanske pobude.

| (b) | V ta namen Komisija prisluhne organizatorjem državljanske pobude in jim ponudi možnost, da izčrpno predstavijo zadeve iz pobude. |
| --- | --- |

(b)

V ta namen Komisija prisluhne organizatorjem državljanske pobude in jim ponudi možnost, da izčrpno predstavijo zadeve iz pobude.

| (c) | Komisija mora v treh mesecih sprejeti odločitev glede zahteve v državljanski pobudi. Če Komisija ne namerava podati predloga, svojo odločitev obrazloži Parlamentu ter organizatorjem. |
| --- | --- |

(c)

Komisija mora v treh mesecih sprejeti odločitev glede zahteve v državljanski pobudi. Če Komisija ne namerava podati predloga, svojo odločitev obrazloži Parlamentu ter organizatorjem.

| (d) | Sklep je naslovljen na organizatorje ter splošno javnost. Posredovan je organizatorjem ter objavljen v Uradnem listu Evropske unije. O sklepu se takoj obvesti Parlament, Svet in države članice. |
| --- | --- |

(d)

Sklep je naslovljen na organizatorje ter splošno javnost. Posredovan je organizatorjem ter objavljen v Uradnem listu Evropske unije. O sklepu se takoj obvesti Parlament, Svet in države članice.

| (e) | Če Komisija ne sprejme sklepa o zahtevi, predloženi v državljanski pobudi, o tem odločata Sodišče Evropskih skupnosti in Evropski varuh človekovih pravic v skladu z zadevnimi predpisi EU. |
| --- | --- |

(e)

Če Komisija ne sprejme sklepa o zahtevi, predloženi v državljanski pobudi, o tem odločata Sodišče Evropskih skupnosti in Evropski varuh človekovih pravic v skladu z zadevnimi predpisi EU.

Načelo preglednosti

| 9. | Organizatorji uspešno prijavljene državljanske pobude morajo po koncu postopka v ustreznem roku Komisiji predložiti poročilo o financiranju pobude, vključno z viri financiranja (poročilo o preglednosti). Komisija pregleda poročilo in ga skupaj z mnenjem objavi. |
| --- | --- |

9.

Organizatorji uspešno prijavljene državljanske pobude morajo po koncu postopka v ustreznem roku Komisiji predložiti poročilo o financiranju pobude, vključno z viri financiranja (poročilo o preglednosti). Komisija pregleda poročilo in ga skupaj z mnenjem objavi.

| 10. | Komisija mora praviloma vsebino zahteve državljanske pobude začeti obravnavati šele po predložitvi ustreznega poročila o preglednosti. |
| --- | --- |

10.

Komisija mora praviloma vsebino zahteve državljanske pobude začeti obravnavati šele po predložitvi ustreznega poročila o preglednosti.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/106

---

Četrtek, 7. maja 2009Osnutek Uredbe Komisije o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) v zvezi s Prilogo XVII

P6_TA(2009)0390

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o osnutku Uredbe Komisije o spremembah Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), kar zadeva Prilogo XVII

2010/C 212 E/15

Evropski parlament,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije (1),

ob upoštevanju Direktive Sveta 83/477/EGS z dne 19. septembra 1983 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu (druga posebna direktiva v skladu s členom 8 Direktive 80/1107/EGS) (2),

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/59/ES z dne 16. septembra 1996 o odstranjevanju polikloriranih bifenilov in polikloriranih terfenilov (PCB/PCT) (3),

ob upoštevanju osnutka Uredbe Komisije o spremembah Priloge XVII Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) („osnutek Uredbe Komisije“),

ob upoštevanju mnenja, ki ga je podal odbor iz člena 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006,

ob upoštevanju člena 5a(3)(b) Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4),

ob upoštevanju člena 108(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker se z Uredbo (ES) št. 1907/2006 z dne 1. junijem 2009 razveljavi in nadomesti Direktiva Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov, |
| --- | --- |

A.

ker se z Uredbo (ES) št. 1907/2006 z dne 1. junijem 2009 razveljavi in nadomesti Direktiva Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov,

| B. | ker naj bi Priloga XVII Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH), spremenjena z osnutkom Uredbe Komisije, nadomestila Prilogo I Direktive 76/769/EGS, ki uvaja omejitve za nekatere nevarne snovi in pripravke, |
| --- | --- |

B.

ker naj bi Priloga XVII Uredbe (ES) št. 1907/2006 (REACH), spremenjena z osnutkom Uredbe Komisije, nadomestila Prilogo I Direktive 76/769/EGS, ki uvaja omejitve za nekatere nevarne snovi in pripravke,

| C. | ker člen 67 Uredbe (ES) št. 1907/2006 določa, da se snovi, pripravkov ali izdelkov ne sme proizvajati, dajati v promet ali uporabljati, če ne izpolnjujejo pogojev iz omejitev, ki so zanje določene v Prilogi XVII, |
| --- | --- |

C.

ker člen 67 Uredbe (ES) št. 1907/2006 določa, da se snovi, pripravkov ali izdelkov ne sme proizvajati, dajati v promet ali uporabljati, če ne izpolnjujejo pogojev iz omejitev, ki so zanje določene v Prilogi XVII,

| D. | ker je namen točke 6.2 priloge osnutka Uredbe Komisije razširiti trenutno prepoved dajanja v promet azbestnih vlaken in izdelkov, ki ta vlakna vsebujejo, tudi na proizvodnjo teh vlaken in izdelkov, ki ta vlakna vsebujejo, |
| --- | --- |

D.

ker je namen točke 6.2 priloge osnutka Uredbe Komisije razširiti trenutno prepoved dajanja v promet azbestnih vlaken in izdelkov, ki ta vlakna vsebujejo, tudi na proizvodnjo teh vlaken in izdelkov, ki ta vlakna vsebujejo,

| E. | ker so v točki 6.2 priloge osnutka Uredbe Komisije ohranjena izvzetja od prepovedi za azbestna vlakna, npr.






  — | za izdelke, ki vsebujejo azbestna vlakna in so bila vgrajena, ali so bila v uporabi že pred 1. januarjem 2005, in sicer pod posebnimi pogoji, ki zagotavljajo visoko stopnjo varovanja zdravja ljudi, in |
| --- | --- | --- |

E.

ker so v točki 6.2 priloge osnutka Uredbe Komisije ohranjena izvzetja od prepovedi za azbestna vlakna, npr.

—

za izdelke, ki vsebujejo azbestna vlakna in so bila vgrajena, ali so bila v uporabi že pred 1. januarjem 2005, in sicer pod posebnimi pogoji, ki zagotavljajo visoko stopnjo varovanja zdravja ljudi, in

| — | za diafragme, ki vsebujejo krizolit v obstoječih napravah za elektrolizo, |
| --- | --- |

—

za diafragme, ki vsebujejo krizolit v obstoječih napravah za elektrolizo,

| F. | ker na trg Skupnosti ni dovoljeno vnašati novega azbesta, z izjemo diafragem za elektrolizo, in ker v Skupnosti obstajajo posebne določbe o zaščiti delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu, ko se ta odstranjuje, in ker na žalost ni določb Skupnosti o dekontaminaciji izdelkov, ki vsebujejo azbest, in se ta odgovornost prepušča državam članicam, |
| --- | --- |

F.

ker na trg Skupnosti ni dovoljeno vnašati novega azbesta, z izjemo diafragem za elektrolizo, in ker v Skupnosti obstajajo posebne določbe o zaščiti delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu, ko se ta odstranjuje, in ker na žalost ni določb Skupnosti o dekontaminaciji izdelkov, ki vsebujejo azbest, in se ta odgovornost prepušča državam članicam,

| G. | ker še vedno velja, da je azbest kriv za precejšnje število bolezni, ki so posledica izpostavljenosti azbestnim vlaknom, |
| --- | --- |

G.

ker še vedno velja, da je azbest kriv za precejšnje število bolezni, ki so posledica izpostavljenosti azbestnim vlaknom,

| H. | ker je bila z Direktivo 96/59/ES določena obveznost držav članic, da dekontaminirajo ali odstranijo opremo, ki vsebuje PCB-je in/ali odstranijo odpadne PCB-je, da se jih popolnoma izloči; ker bi morala Skupnost sprejeti podobne ukrepe glede azbestnih vlaken, |
| --- | --- |

H.

ker je bila z Direktivo 96/59/ES določena obveznost držav članic, da dekontaminirajo ali odstranijo opremo, ki vsebuje PCB-je in/ali odstranijo odpadne PCB-je, da se jih popolnoma izloči; ker bi morala Skupnost sprejeti podobne ukrepe glede azbestnih vlaken,

| I. | ker zakonodaja Skupnosti obsega šest azbestnih mineralov (krokidolit, amozit, antofilit, aktinolit, tremolit in krizotil), vendar še ne zajema azbestu podobnih mineralov, kot sta rihterit in vinhit, čeprav bi ju lahko obravnavali kot minerala, ki nista nič manj nevarna od tremolita, amozita ali krokidolita in se lahko na podoben način uporabljajo v izolacijskih materialih, |
| --- | --- |

I.

ker zakonodaja Skupnosti obsega šest azbestnih mineralov (krokidolit, amozit, antofilit, aktinolit, tremolit in krizotil), vendar še ne zajema azbestu podobnih mineralov, kot sta rihterit in vinhit, čeprav bi ju lahko obravnavali kot minerala, ki nista nič manj nevarna od tremolita, amozita ali krokidolita in se lahko na podoben način uporabljajo v izolacijskih materialih,

| J. | ker bo Komisija, potem ko bo prejela poročila držav članic, ki uporabljajo izvzetje za diafragme, to izvzetje pregledala in prosila agencijo, naj v skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 1907/2006 pripravi dokumentacijo, da prepove uporabo in dajanje diafragem, ki vsebujejo krizolit, na trg, |
| --- | --- |

J.

ker bo Komisija, potem ko bo prejela poročila držav članic, ki uporabljajo izvzetje za diafragme, to izvzetje pregledala in prosila agencijo, naj v skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 1907/2006 pripravi dokumentacijo, da prepove uporabo in dajanje diafragem, ki vsebujejo krizolit, na trg,

| K. | ker nekatere interesne skupine trdijo, da mora izvzetje zdaj, ko že obstajajo nadomestne tehnologije (membrane brez azbesta) in jih večina evropskih proizvajalcev kemičnih izdelkov uporablja, prenehati veljati, |
| --- | --- |

K.

ker nekatere interesne skupine trdijo, da mora izvzetje zdaj, ko že obstajajo nadomestne tehnologije (membrane brez azbesta) in jih večina evropskih proizvajalcev kemičnih izdelkov uporablja, prenehati veljati,

| L. | ker bi z brezpogojno prepovedjo uporabe krizotilnih azbestnih vlaken in izdelkov, ki ta vlakna vsebujejo, dejansko najbolj učinkovito zaščitili zdravje ljudi, |
| --- | --- |

L.

ker bi z brezpogojno prepovedjo uporabe krizotilnih azbestnih vlaken in izdelkov, ki ta vlakna vsebujejo, dejansko najbolj učinkovito zaščitili zdravje ljudi,

| M. | ker so zdaj za večino področij uporabe krizotilnega azbesta na voljo nadomestki ali druge možnosti, ki niso opredeljene kot rakotvorne in veljajo za manj nevarne, |
| --- | --- |

M.

ker so zdaj za večino področij uporabe krizotilnega azbesta na voljo nadomestki ali druge možnosti, ki niso opredeljene kot rakotvorne in veljajo za manj nevarne,

| N. | ker so bile pri reviziji izvzetja krizotilnih azbestnih diafragem (5), izvedeni v skladu z Direktivo 76/769/EGS, preverjene zdravstvene in gospodarske posledice in jih je Komisija upoštevala v svojem raznolikem pristopu glede osnutka Uredbe Komisije, ki ga podpira velika večina držav članic, |
| --- | --- |

N.

ker so bile pri reviziji izvzetja krizotilnih azbestnih diafragem (5), izvedeni v skladu z Direktivo 76/769/EGS, preverjene zdravstvene in gospodarske posledice in jih je Komisija upoštevala v svojem raznolikem pristopu glede osnutka Uredbe Komisije, ki ga podpira velika večina držav članic,

| 1. | ob upoštevanju






  — | pristopa iz osnutka Uredbe Komisije, ki določa postopno odpravo azbestnih vlaken v srednjeročnem obdobju, |
| --- | --- | --- |

1.

ob upoštevanju

—

pristopa iz osnutka Uredbe Komisije, ki določa postopno odpravo azbestnih vlaken v srednjeročnem obdobju,

| — | revizije izvzetja, ki velja za krizotilne azbestne diafragme po Direktivi Komisije 1999/77/ES, in |
| --- | --- |

—

revizije izvzetja, ki velja za krizotilne azbestne diafragme po Direktivi Komisije 1999/77/ES, in

| — | izjave, ki jo je dala Komisija 20. februarja 2008 ob sprejetju osnutka Uredbe Komisije v odboru iz člena 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006, |
| --- | --- |

—

izjave, ki jo je dala Komisija 20. februarja 2008 ob sprejetju osnutka Uredbe Komisije v odboru iz člena 133 Uredbe (ES) št. 1907/2006,

ne bo nasprotoval sprejetju osnutka Uredbe Komisije,

| 2. | je seznanjen z revizijo izvzetja, ki velja za krizotilne azbestne diafragme, in poudarja, da visokonapetostni postroji delujejo uspešno tudi z nadomestnimi materiali in so v EU nekatere izmed njih že prilagodili; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z revizijo izvzetja, ki velja za krizotilne azbestne diafragme, in poudarja, da visokonapetostni postroji delujejo uspešno tudi z nadomestnimi materiali in so v EU nekatere izmed njih že prilagodili;

| 3. | poudarja, da se azbestne diafragme uporabljajo še v štirih državah članicah v nizkonapetostnih postrojih, za katere kljub obsežnemu raziskovalnemu programu, ki so ga izvedle družbe, ki jih upravljajo, ni na voljo nadomestnih materialov za diafragme; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da se azbestne diafragme uporabljajo še v štirih državah članicah v nizkonapetostnih postrojih, za katere kljub obsežnemu raziskovalnemu programu, ki so ga izvedle družbe, ki jih upravljajo, ni na voljo nadomestnih materialov za diafragme;

| 4. | poudarja, da iz revizije izvzetja, ki velja za krizotilne azbestne diafragme, izhaja, da nevarnost za izpostavljenost delavcev obstaja le ob izmenjavi diafragem (z življenjsko dobo do 10 let), saj so elektrolitske celice med delovanjem hermetično zaprte, da zadržijo klorov plin, in ker industrijski sektor poroča, da se v celoti spoštujejo omejitve, ki veljajo za izpostavljenost delavcev krizotilu; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da iz revizije izvzetja, ki velja za krizotilne azbestne diafragme, izhaja, da nevarnost za izpostavljenost delavcev obstaja le ob izmenjavi diafragem (z življenjsko dobo do 10 let), saj so elektrolitske celice med delovanjem hermetično zaprte, da zadržijo klorov plin, in ker industrijski sektor poroča, da se v celoti spoštujejo omejitve, ki veljajo za izpostavljenost delavcev krizotilu;

| 5. | poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo dosledno izvajanje Direktive 83/477/EGS; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice in Komisijo, naj zagotovijo dosledno izvajanje Direktive 83/477/EGS;

| 6. | obžaluje, da doslej ni bilo mogoče sestaviti evropskega seznama izdelkov, ki so izvzeti iz prepovedi v skladu s točko 6.2 priloge k osnutku Uredbe Komisije o spremembah Priloge XVII Uredbe (ES) št. 1907/2006; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da doslej ni bilo mogoče sestaviti evropskega seznama izdelkov, ki so izvzeti iz prepovedi v skladu s točko 6.2 priloge k osnutku Uredbe Komisije o spremembah Priloge XVII Uredbe (ES) št. 1907/2006;

| 7. | poziva Komisijo, naj takoj po seznanitvi z ustreznimi nacionalnimi ukrepi, najkasneje pa do 1. januarja 2012, oblikuje tak seznam; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj takoj po seznanitvi z ustreznimi nacionalnimi ukrepi, najkasneje pa do 1. januarja 2012, oblikuje tak seznam;

| 8. | poziva Komisijo, naj do konca leta 2009 izdela zakonodajni predlog o nadzorovani odstranitvi azbestnih vlaken ter dekontaminaciji ali odstranitvi opreme, ki vsebuje azbestna vlaka, zaradi njihovega popolnega umika; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj do konca leta 2009 izdela zakonodajni predlog o nadzorovani odstranitvi azbestnih vlaken ter dekontaminaciji ali odstranitvi opreme, ki vsebuje azbestna vlaka, zaradi njihovega popolnega umika;

| 9. | poleg tega poziva Komisijo, naj izdela strategijo, s katero bo do leta 2015 prepovedala vse oblike azbesta in vse vrste uporabe azbestnih vlaken, ki bo vključevala primerne izvozne zahteve v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov in upoštevala načelo bližine iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih, saj še vedno velja, da je azbest kriv za precejšnje število bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestnim vlaknom; |
| --- | --- |

9.

poleg tega poziva Komisijo, naj izdela strategijo, s katero bo do leta 2015 prepovedala vse oblike azbesta in vse vrste uporabe azbestnih vlaken, ki bo vključevala primerne izvozne zahteve v skladu z Uredbo (ES) št. 1013/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o pošiljkah odpadkov in upoštevala načelo bližine iz Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih, saj še vedno velja, da je azbest kriv za precejšnje število bolezni, povezanih z izpostavljenostjo azbestnim vlaknom;

| 10. | poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o izvajanju osnutka Uredbe Komisije; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o izvajanju osnutka Uredbe Komisije;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posredujeSvetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posredujeSvetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  UL L 263, 24.9.1983, str. 25.

(3)  UL L 243, 24.9.1996, str. 31.

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

(5)  http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/markrestr/index_en.htm

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/109

---

Četrtek, 7. maja 2009Iran – primer Roxane Saberi

P6_TA(2009)0391

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o Iranu – primer Roxane Saberi

2010/C 212 E/16

Evropski parlament,

ob upoštevanju prejšnjih resolucij o Iranu, zlasti tistih o človekovih pravicah,

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 63/191 z dne 18. decembra 2008 o stanju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

ob upoštevanju poročila Generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 1. oktobra 2008 o položaju človekovih pravic v Islamski republiki Iran,

ob upoštevanju izjave predsedstva EU z dne 10. aprila 2009 o poteku dogodkov v primeru Roxane Saberi in izjave predsedstva v imenu EU z dne 20. aprila 2009 o izrečeni kazni Roxani Saberi,

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, Splošne deklaracije o človekovih pravicah in Mednarodnega pakta o gospodarskih, družbenih in kulturnih pravicah, katerih podpisnica je tudi Iran,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je iransko revolucionarno sodišče 18. aprila 2009 ameriško-iransko novinarko Roxano Saberi, ki je delala za vrsto organizacij, vključno z mrežami ABC radio, BBC, South African Broadcasting in NPR, obsodilo na osemletno zaporno kazen zaradi vohunstva, |
| --- | --- |

A.

ker je iransko revolucionarno sodišče 18. aprila 2009 ameriško-iransko novinarko Roxano Saberi, ki je delala za vrsto organizacij, vključno z mrežami ABC radio, BBC, South African Broadcasting in NPR, obsodilo na osemletno zaporno kazen zaradi vohunstva,

| B. | ker Roxana Saberi pet tednov ni imela možnosti stika z odvetnikom, sojenje pa ni bilo niti pravično niti pregledno, |
| --- | --- |

B.

ker Roxana Saberi pet tednov ni imela možnosti stika z odvetnikom, sojenje pa ni bilo niti pravično niti pregledno,

| C. | ker se je odvetnik Roxane Saberi pritožil na obsodbo, saj se je obtoženka izrekla za nedolžno v vseh točkah obtožnice, |
| --- | --- |

C.

ker se je odvetnik Roxane Saberi pritožil na obsodbo, saj se je obtoženka izrekla za nedolžno v vseh točkah obtožnice,

| D. | ker je Roxana Saberi začela gladovno stavko, zaradi česar so jo 1. maja 2009 – menda že zelo slabotno – sprejeli v bolnišnico zapora Evin, |
| --- | --- |

D.

ker je Roxana Saberi začela gladovno stavko, zaradi česar so jo 1. maja 2009 – menda že zelo slabotno – sprejeli v bolnišnico zapora Evin,

| E. | ker je bila 25. aprila 2009 aretirana novinarka Maryam Malek, članica kampanje za enakopravnost „Milijon podpisov“, kakor že mnogi drugi člani kampanje pred njo, in ker njena družina ne more plačati varščine za njeno izpustitev v višini 200 milijonov rialov (več kot 10 000 EUR), |
| --- | --- |

E.

ker je bila 25. aprila 2009 aretirana novinarka Maryam Malek, članica kampanje za enakopravnost „Milijon podpisov“, kakor že mnogi drugi člani kampanje pred njo, in ker njena družina ne more plačati varščine za njeno izpustitev v višini 200 milijonov rialov (več kot 10 000 EUR),

| F. | ker so varnostne sile in policija 1. maja 2009 na mednarodni praznik dela na več mestih v Iranu nasilno zadušile mirne demonstracije, ki jih je organiziralo deset neodvisnih delavskih organizacij in ker je bilo po poročanjih aretiranih več kot 100 ljudi, |
| --- | --- |

F.

ker so varnostne sile in policija 1. maja 2009 na mednarodni praznik dela na več mestih v Iranu nasilno zadušile mirne demonstracije, ki jih je organiziralo deset neodvisnih delavskih organizacij in ker je bilo po poročanjih aretiranih več kot 100 ljudi,

| G. | ker so iranske oblasti 1. maja 2009 v osrednjem zaporu mesta Rasht usmrtile Delaro Darabi, čeprav je vodja vrhovnega državnega sodišča v Iranu 19. aprila 2009 odobril dvomesečni odlog usmrtitve, in ker ni prva oseba, ki so jo letos usmrtili, potem ko so jo obsodili zločina, ki naj bi ga bila domnevno zagrešila, ko je bila še mlajša od 18 let, |
| --- | --- |

G.

ker so iranske oblasti 1. maja 2009 v osrednjem zaporu mesta Rasht usmrtile Delaro Darabi, čeprav je vodja vrhovnega državnega sodišča v Iranu 19. aprila 2009 odobril dvomesečni odlog usmrtitve, in ker ni prva oseba, ki so jo letos usmrtili, potem ko so jo obsodili zločina, ki naj bi ga bila domnevno zagrešila, ko je bila še mlajša od 18 let,

| H. | ker se v Iranu splošne razmere na področju človekovih pravic od leta 2005 nenehno slabšajo na vseh področjih in v vseh pogledih, zlasti glede izvajanja državljanskih pravic in političnih svoboščin, čeprav se je Iran z različnimi mednarodnimi instrumenti na tem področju zavezal k spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

H.

ker se v Iranu splošne razmere na področju človekovih pravic od leta 2005 nenehno slabšajo na vseh področjih in v vseh pogledih, zlasti glede izvajanja državljanskih pravic in političnih svoboščin, čeprav se je Iran z različnimi mednarodnimi instrumenti na tem področju zavezal k spodbujanju in varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| 1. | obsoja neutemeljeno kazen, ki jo je zoper Roxano Saberi 18. aprila 2009 izreklo iransko revolucionarno sodišče; |
| --- | --- |

1.

obsoja neutemeljeno kazen, ki jo je zoper Roxano Saberi 18. aprila 2009 izreklo iransko revolucionarno sodišče;

| 2. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi čedalje šibkejšega zdravja Roxane Saberi; |
| --- | --- |

2.

izraža globoko zaskrbljenost zaradi čedalje šibkejšega zdravja Roxane Saberi;

| 3. | odločno poziva prizivno sodišče, ki bo zasedalo 12. maja 2009, naj nemudoma in brezpogojno izpusti Roxano Saberi, saj se je sojenje odvijalo za zaprtimi vrati brez ustreznega pravnega postopka, ki bi bil v skladu z mednarodnimi normami, prav tako pa naj umaknejo vse obtožbe zoper njo; |
| --- | --- |

3.

odločno poziva prizivno sodišče, ki bo zasedalo 12. maja 2009, naj nemudoma in brezpogojno izpusti Roxano Saberi, saj se je sojenje odvijalo za zaprtimi vrati brez ustreznega pravnega postopka, ki bi bil v skladu z mednarodnimi normami, prav tako pa naj umaknejo vse obtožbe zoper njo;

| 4. | je globoko pretresen zaradi nepoštenega sojenja in usmrtitve Delare Darabi in osupel nad nadaljnjim izvajanjem usmrtitev mladoletnih prestopnikov, ob neupoštevanju mednarodnega prava in kljub zagotovilom iranskih oblasti, da je Iran prenehal izvajati to nečloveško prakso; poziva iranske oblasti, naj spoštujejo svojo zavezo k prenehanju izvajanja usmrtitev mladoletnih prestopnikov; |
| --- | --- |

4.

je globoko pretresen zaradi nepoštenega sojenja in usmrtitve Delare Darabi in osupel nad nadaljnjim izvajanjem usmrtitev mladoletnih prestopnikov, ob neupoštevanju mednarodnega prava in kljub zagotovilom iranskih oblasti, da je Iran prenehal izvajati to nečloveško prakso; poziva iranske oblasti, naj spoštujejo svojo zavezo k prenehanju izvajanja usmrtitev mladoletnih prestopnikov;

| 5. | obsoja sistem plačila varščine, po katerem so segle iranske oblasti z željo, da bi utišale vse javne izjave kritičnih državljanov ter miroljubnih gibanj za spremembe, in poziva k takojšnji izpustitvi Maryam Malek; |
| --- | --- |

5.

obsoja sistem plačila varščine, po katerem so segle iranske oblasti z željo, da bi utišale vse javne izjave kritičnih državljanov ter miroljubnih gibanj za spremembe, in poziva k takojšnji izpustitvi Maryam Malek;

| 6. | opozarja, da ostajajo številni borci za pravice delavcev zaprti zgolj na podlagi svoje zavezanosti k pravični delovni praksi, med njimi tudi Mansur Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar in Ghaleb Hooseini, ter znova poziva k njihovi takojšnji izpustitvi; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da ostajajo številni borci za pravice delavcev zaprti zgolj na podlagi svoje zavezanosti k pravični delovni praksi, med njimi tudi Mansur Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar in Ghaleb Hooseini, ter znova poziva k njihovi takojšnji izpustitvi;

| 7. | odločno poziva iranske oblasti, naj spoštujejo vse mednarodne instrumente za človekove pravice, ki jih je Iran ratificiral, še posebej Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, ki oba zagotavljata pravico do pravičnega sojenja; v zvezi s tem vztraja, da morajo oblasti v Islamski republiki Iran nujno odpraviti prakso kamenja. Močno obsoja nedavno usmrtitev s kamenjam Vali Azada in izraža globoko zaskrbljenost glede Mohammada Aljai Navida Khamamija in Ashrafa Kalhorija, katerima še vedno grozi usmrtitev; |
| --- | --- |

7.

odločno poziva iranske oblasti, naj spoštujejo vse mednarodne instrumente za človekove pravice, ki jih je Iran ratificiral, še posebej Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah ter Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, ki oba zagotavljata pravico do pravičnega sojenja; v zvezi s tem vztraja, da morajo oblasti v Islamski republiki Iran nujno odpraviti prakso kamenja. Močno obsoja nedavno usmrtitev s kamenjam Vali Azada in izraža globoko zaskrbljenost glede Mohammada Aljai Navida Khamamija in Ashrafa Kalhorija, katerima še vedno grozi usmrtitev;

| 8. | poziva predsedstvo Sveta in diplomatske predstavnike držav članic v Iranu, naj nemudoma sprejmejo usklajene ukrepe za rešitev vseh navedenih primerov; |
| --- | --- |

8.

poziva predsedstvo Sveta in diplomatske predstavnike držav članic v Iranu, naj nemudoma sprejmejo usklajene ukrepe za rešitev vseh navedenih primerov;

| 9. | znova poziva Svet in Komisijo, naj še naprej preiskujeta položaj človekovih pravic v Iranu in v prvi polovici leta 2009 predložita izčrpno poročilo o tem; |
| --- | --- |

9.

znova poziva Svet in Komisijo, naj še naprej preiskujeta položaj človekovih pravic v Iranu in v prvi polovici leta 2009 predložita izčrpno poročilo o tem;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Združenih narodov za človekove pravice, vodji vrhovnega državnega sodišča v Iranu ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, Svetu Združenih narodov za človekove pravice, vodji vrhovnega državnega sodišča v Iranu ter vladi in parlamentu Islamske republike Iran.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/111 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/111

---

Četrtek, 7. maja 2009Madagaskar

P6_TA(2009)0392

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o razmerah na Madagaskarju

2010/C 212 E/17

Evropski parlament,

ob upoštevanju izjav predsedstva v imenu Evropske unije z dne 17. in 20. marca 2009,

ob upoštevanju vojaških prevzemov oblasti, ki so se v zadnjih mesecih zgodili v Mavretaniji in Gvineji ter sankcij, ki jih je nato uvedla mednarodna skupnost,

ob upoštevanju otvoritvenega posvetovalnega srečanja mednarodne kontaktne skupine za Madagaskar, ki je potekalo v Adis Abebi dne 30. aprila 2009,

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker je po dveh mesecih hudih nemirov nekdanji župan glavnega mesta (Antananarivo) Madagaskarja Andry Rajoelina 17. marca 2009 izvedel vojaški udar, |
| --- | --- |

A.

ker je po dveh mesecih hudih nemirov nekdanji župan glavnega mesta (Antananarivo) Madagaskarja Andry Rajoelina 17. marca 2009 izvedel vojaški udar,

| B. | ker je samozvana visoka oblast tranzicije, ki jo vodi Andry Rajoelina, začasno razpustila narodno skupščino in senat, zaradi pritiska upornikov pa je bil demokratično izvoljeni predsednik Marc Ravalomanana prisiljen zapustiti Madagaskar, |
| --- | --- |

B.

ker je samozvana visoka oblast tranzicije, ki jo vodi Andry Rajoelina, začasno razpustila narodno skupščino in senat, zaradi pritiska upornikov pa je bil demokratično izvoljeni predsednik Marc Ravalomanana prisiljen zapustiti Madagaskar,

| C. | ker je Andryja Rajoelino, ki je bil decembra 2007 izvoljen za župana glavnega mesta Antananarivo, prejšnja vlada februarja 2009 nasilno odstranila, |
| --- | --- |

C.

ker je Andryja Rajoelino, ki je bil decembra 2007 izvoljen za župana glavnega mesta Antananarivo, prejšnja vlada februarja 2009 nasilno odstranila,

| D. | ker je jezo javnosti povečal načrt prejšnje vlade, da da najmanj milijon akrov zemlje na jugu države v najem korejski družbi za intenzivno kmetijsko obdelavo, |
| --- | --- |

D.

ker je jezo javnosti povečal načrt prejšnje vlade, da da najmanj milijon akrov zemlje na jugu države v najem korejski družbi za intenzivno kmetijsko obdelavo,

| E. | ker ta neustavna zamenjava vlade pomeni ponoven resen zastoj v procesu demokratizacije, ki poteka na afriški celini, oživitev zloglasnih vojaških udarov v Afriki pa povečuje zaskrbljenost, kar je bilo tudi izraženo na 12. redni skupščini Afriške unije, ki je potekala v Adis Abebi od 1. do 4. februarja 2009, |
| --- | --- |

E.

ker ta neustavna zamenjava vlade pomeni ponoven resen zastoj v procesu demokratizacije, ki poteka na afriški celini, oživitev zloglasnih vojaških udarov v Afriki pa povečuje zaskrbljenost, kar je bilo tudi izraženo na 12. redni skupščini Afriške unije, ki je potekala v Adis Abebi od 1. do 4. februarja 2009,

| F. | ker je treba upoštevati samovoljno prijetje predsednika vlade Manandafi-Rakotonirine, ki ga je imenoval izvoljeni predsednik, ter še enega člana njegove vlade, |
| --- | --- |

F.

ker je treba upoštevati samovoljno prijetje predsednika vlade Manandafi-Rakotonirine, ki ga je imenoval izvoljeni predsednik, ter še enega člana njegove vlade,

| G. | ker Varnostni svet Združenih narodov in mednarodne organizacije, v katere je vključen Madagaskar, ne priznavajo tega vsiljenega režima in pozivajo k ponovni vzpostavitvi ustavne vlade, |
| --- | --- |

G.

ker Varnostni svet Združenih narodov in mednarodne organizacije, v katere je vključen Madagaskar, ne priznavajo tega vsiljenega režima in pozivajo k ponovni vzpostavitvi ustavne vlade,

| H. | ker je bil Madagaskar začasno izključen iz regionalnih združenj, katerih član je bil – Afriške unije in Skupnosti za južnoafriški razvoj, kot tudi iz Mednarodne organizacije frankofonskih držav in Medparlamentarne unije; ker so kršenje načel pravne države in ustavnega reda, do katerega je prišlo zaradi državnega udara, obsodile tudi Evropska unija, Združene države Amerike, Norveška in Francija ter začasno ustavile pomoč, |
| --- | --- |

H.

ker je bil Madagaskar začasno izključen iz regionalnih združenj, katerih član je bil – Afriške unije in Skupnosti za južnoafriški razvoj, kot tudi iz Mednarodne organizacije frankofonskih držav in Medparlamentarne unije; ker so kršenje načel pravne države in ustavnega reda, do katerega je prišlo zaradi državnega udara, obsodile tudi Evropska unija, Združene države Amerike, Norveška in Francija ter začasno ustavile pomoč,

| I. | ker so v okviru dialoga med Afriko in Evropsko unijo na 12. srečanju ministrov afriške trojke in trojke EU, ki je potekalo v Luxembourgu dne 28. aprila 2009, pozvali k hitri izvedbi nacionalnih volitev in ponovni vzpostavitvi ustavnega reda, |
| --- | --- |

I.

ker so v okviru dialoga med Afriko in Evropsko unijo na 12. srečanju ministrov afriške trojke in trojke EU, ki je potekalo v Luxembourgu dne 28. aprila 2009, pozvali k hitri izvedbi nacionalnih volitev in ponovni vzpostavitvi ustavnega reda,

| J. | ker se od dne, ko je bil Andry Rajoelina vsiljen za predsednika države, nadaljujejo mirne demonstracije, pri katerih sodeluje na desettisoče ljudi, vojaške sile pa jih nasilno zatirajo, |
| --- | --- |

J.

ker se od dne, ko je bil Andry Rajoelina vsiljen za predsednika države, nadaljujejo mirne demonstracije, pri katerih sodeluje na desettisoče ljudi, vojaške sile pa jih nasilno zatirajo,

| K. | ker bi morala ponovna vzpostavitev ustavnega reda temeljiti na naslednjih ciljih in načelih: jasen časovni razpored za izvedbo svobodnih, poštenih in preglednih volitev; vključitev vseh političnih in družbenih interesnih skupin, vključno s predsednikom Marcom Ravalomanano in drugimi uglednimi osebami; spodbujanje soglasja med malgaškimi strankami; spoštovanje ustave Madagaskarja; upoštevanje ustreznih instrumentov Afriške unije in mednarodnih obveznosti Madagaskarja, |
| --- | --- |

K.

ker bi morala ponovna vzpostavitev ustavnega reda temeljiti na naslednjih ciljih in načelih: jasen časovni razpored za izvedbo svobodnih, poštenih in preglednih volitev; vključitev vseh političnih in družbenih interesnih skupin, vključno s predsednikom Marcom Ravalomanano in drugimi uglednimi osebami; spodbujanje soglasja med malgaškimi strankami; spoštovanje ustave Madagaskarja; upoštevanje ustreznih instrumentov Afriške unije in mednarodnih obveznosti Madagaskarja,

| L. | ker so se prej omenjenega otvoritvenega posvetovalnega srečanja mednarodne kontaktne skupine za Madagaskar, poleg Združenih narodov, Afriške unije in Evropske unije udeležile številne regionalne organizacije in države, da bi uskladile prizadevanja mednarodne skupnosti za pospešitev hitre ponovne vzpostavitve ustavnega reda na Madagaskarju, |
| --- | --- |

L.

ker so se prej omenjenega otvoritvenega posvetovalnega srečanja mednarodne kontaktne skupine za Madagaskar, poleg Združenih narodov, Afriške unije in Evropske unije udeležile številne regionalne organizacije in države, da bi uskladile prizadevanja mednarodne skupnosti za pospešitev hitre ponovne vzpostavitve ustavnega reda na Madagaskarju,

| M. | ker so pri Združenih narodih pozvali, da bi bilo treba zbrati 35,7 milijonov dolarjev humanitarne pomoči za to državo, saj je proti koncu leta pričakovati pomanjkanje hrane zaradi motenj, ki jih povzroča politična negotovost, |
| --- | --- |

M.

ker so pri Združenih narodih pozvali, da bi bilo treba zbrati 35,7 milijonov dolarjev humanitarne pomoči za to državo, saj je proti koncu leta pričakovati pomanjkanje hrane zaradi motenj, ki jih povzroča politična negotovost,

| N. | ker večina prebivalcev živi z manj kot dolarjem na dan in z nizkimi dohodki, zaradi česar je okrnjena zmožnost večine gospodinjstev, da bi si zagotovila hrano, vodo, sanitarne in zdravstvene storitve ter šolanje, |
| --- | --- |

N.

ker večina prebivalcev živi z manj kot dolarjem na dan in z nizkimi dohodki, zaradi česar je okrnjena zmožnost večine gospodinjstev, da bi si zagotovila hrano, vodo, sanitarne in zdravstvene storitve ter šolanje,

| O. | ker so državo prizadela tri zaporedna leta suše in slabega pridelka, vse višje cene hrane in trajno nezanesljiva preskrba s hrano ter cikloni, |
| --- | --- |

O.

ker so državo prizadela tri zaporedna leta suše in slabega pridelka, vse višje cene hrane in trajno nezanesljiva preskrba s hrano ter cikloni,

| 1. | ostro obsoja državni udar in vse poskuse prevzemanja oblasti z nedemokratičnimi ukrepi; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja državni udar in vse poskuse prevzemanja oblasti z nedemokratičnimi ukrepi;

| 2. | poziva k takojšnji ponovni vzpostavitvi pravnega in ustavnega reda v državi in opominja malgaške stranke, naj pri reševanju krize v celoti spoštujejo določbe malgaške ustave; |
| --- | --- |

2.

poziva k takojšnji ponovni vzpostavitvi pravnega in ustavnega reda v državi in opominja malgaške stranke, naj pri reševanju krize v celoti spoštujejo določbe malgaške ustave;

| 3. | obžaluje začasni razpust narodne skupščine in senata in poziva k njuni čimprejšnji obnovitvi ter poziva tudi k spoštovanju mandatov in imunitete poslancev do izvedbe novih demokratičnih volitev; |
| --- | --- |

3.

obžaluje začasni razpust narodne skupščine in senata in poziva k njuni čimprejšnji obnovitvi ter poziva tudi k spoštovanju mandatov in imunitete poslancev do izvedbe novih demokratičnih volitev;

| 4. | poziva mednarodno skupnost, naj poveča napore za končanje političnega nasilja na Madagaskarju; |
| --- | --- |

4.

poziva mednarodno skupnost, naj poveča napore za končanje političnega nasilja na Madagaskarju;

| 5. | meni, da je stabilnost, blaginjo in demokratične svoboščine mogoče zagotoviti le s sporazumnim in vključujočim dialogom, v okviru katerega bi se lotili temeljnih vzrokov široko razvejanih gospodarskih, socialnih, političnih in okoljskih problemov te države in ki bi ga morale sprejeti vse strani, vodil pa bi k neposrednemu odločanju malgaškega ljudstva; |
| --- | --- |

5.

meni, da je stabilnost, blaginjo in demokratične svoboščine mogoče zagotoviti le s sporazumnim in vključujočim dialogom, v okviru katerega bi se lotili temeljnih vzrokov široko razvejanih gospodarskih, socialnih, političnih in okoljskih problemov te države in ki bi ga morale sprejeti vse strani, vodil pa bi k neposrednemu odločanju malgaškega ljudstva;

| 6. | poziva vse politične akterje, naj na vrh svojega dnevnega reda postavijo dobro upravljanje in boj proti revščini, ter si prizadevajo za boljšo porazdelitev bogastva ter za boljši življenjski standard prebivalstva in sicer z vzpostavitvijo preudarne in trajnostne razvojne politike, ki bo zajemala osnovne zdravstvene storitve, izobraževanje, ustvarjanje delovnih mest itd.; |
| --- | --- |

6.

poziva vse politične akterje, naj na vrh svojega dnevnega reda postavijo dobro upravljanje in boj proti revščini, ter si prizadevajo za boljšo porazdelitev bogastva ter za boljši življenjski standard prebivalstva in sicer z vzpostavitvijo preudarne in trajnostne razvojne politike, ki bo zajemala osnovne zdravstvene storitve, izobraževanje, ustvarjanje delovnih mest itd.;

| 7. | podpira ukrepe regionalnih organizacij in odločitev Afriške unije, da ustanovi podružnico mednarodne kontaktne skupine v Antananarivu na Madagaskarju, ki jo bo vodil posebni odposlanec predsednika komisije Afriške unije Ablassé Ouedraogo; |
| --- | --- |

7.

podpira ukrepe regionalnih organizacij in odločitev Afriške unije, da ustanovi podružnico mednarodne kontaktne skupine v Antananarivu na Madagaskarju, ki jo bo vodil posebni odposlanec predsednika komisije Afriške unije Ablassé Ouedraogo;

| 8. | poziva posebnega odposlanca Afriške unije za Madagaskar, da v sodelovanju s predstavniki mednarodne skupnosti v Antananarivu in v luči razprav, ki so se že začele pod pokroviteljstvom Afriške unije in Združenih narodov, vzpostavi stik z malgaškimi strankami, da bi z njimi dosegel dogovor o načinih in sredstvih za hitro ponovno vzpostavitev ustavnega reda; |
| --- | --- |

8.

poziva posebnega odposlanca Afriške unije za Madagaskar, da v sodelovanju s predstavniki mednarodne skupnosti v Antananarivu in v luči razprav, ki so se že začele pod pokroviteljstvom Afriške unije in Združenih narodov, vzpostavi stik z malgaškimi strankami, da bi z njimi dosegel dogovor o načinih in sredstvih za hitro ponovno vzpostavitev ustavnega reda;

| 9. | opozarja na slabšanje humanitarnih razmer v državi, ki so ga še zaostrili sedanji politični dogodki, ter poziva mednarodno skupnost in zlasti Evropsko unijo, naj zagotovi več humanitarne pomoči za olajšanje trpljenja ljudi na Madagaskarju; |
| --- | --- |

9.

opozarja na slabšanje humanitarnih razmer v državi, ki so ga še zaostrili sedanji politični dogodki, ter poziva mednarodno skupnost in zlasti Evropsko unijo, naj zagotovi več humanitarne pomoči za olajšanje trpljenja ljudi na Madagaskarju;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, zakonitim oblastem Republike Madagaskar, visoki oblasti tranzicije, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Afriški uniji, Južnoafriški razvojni skupnosti, Uradu Evropske komisije za humanitarno pomoč, Osrednjemu skladu Združenih narodov za odziv na izredne razmere in Uradu Združenih narodov za koordinacijo humanitarnih zadev. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, zakonitim oblastem Republike Madagaskar, visoki oblasti tranzicije, generalnemu sekretarju Združenih narodov, Afriški uniji, Južnoafriški razvojni skupnosti, Uradu Evropske komisije za humanitarno pomoč, Osrednjemu skladu Združenih narodov za odziv na izredne razmere in Uradu Združenih narodov za koordinacijo humanitarnih zadev.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/113

---

Četrtek, 7. maja 2009Primer Manuela Rosalesa v Venezueli

P6_TA(2009)0393

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o primeru Manuela Rosalesa v Venezueli

2010/C 212 E/18

Evropski parlament,

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij o razmerah v Venezueli, zlasti resolucij z dne 24. maja 2007 o primeru postaje „Radio Caracas TV“ v Venezueli (1) in z dne 23. oktobra 2008 o političnih razglasitvah neprimernosti v Venezueli (2),

ob upoštevanju člena 115(5) svojega Poslovnika,

| A. | ker so politične razmere v Venezueli zelo napete in v zadnjem času dobivajo skrb zbujajočo avtoritarno obliko, ki vključuje zasledovanje, grožnje, ustrahovanje ter politični in kazenski pregon opozicije, njenih demokratično izvoljenih županov in guvernerjev ter študentskega gibanja in novinarjev, saj se spreminjajo pravila demokratičnega reda, docela primanjkuje neodvisnosti različnih vej oblasti ter se premalo spoštujejo zakoni in ustava Bolivarske Republike Venezuele, |
| --- | --- |

A.

ker so politične razmere v Venezueli zelo napete in v zadnjem času dobivajo skrb zbujajočo avtoritarno obliko, ki vključuje zasledovanje, grožnje, ustrahovanje ter politični in kazenski pregon opozicije, njenih demokratično izvoljenih županov in guvernerjev ter študentskega gibanja in novinarjev, saj se spreminjajo pravila demokratičnega reda, docela primanjkuje neodvisnosti različnih vej oblasti ter se premalo spoštujejo zakoni in ustava Bolivarske Republike Venezuele,

| B. | ker je predsednik Chávez nekdanjemu predsedniškemu kandidatu in guvernerju zvezne države Zulia ter sedanjemu, demokratično izvoljenemu županu mesta Maracaibo Manuelu Rosalesu, vodji opozicije, večkrat javno zagrozil z zaporom, zaradi česar je bil nazadnje sprožen sodni postopek na podlagi prijave iz leta 2004 zaradi domnevne utaje dohodkov v davčni napovedi v času, ko je bil Rosales še guverner zvezne države Zulia, postopek pa se po drugi strani zdi kot očiten primer političnega pregona, saj se ne spoštujejo pravila sojenja in primerna sodna jamstva ter se že vnaprej zdi, da bo obsodba povsem politične narave, |
| --- | --- |

B.

ker je predsednik Chávez nekdanjemu predsedniškemu kandidatu in guvernerju zvezne države Zulia ter sedanjemu, demokratično izvoljenemu županu mesta Maracaibo Manuelu Rosalesu, vodji opozicije, večkrat javno zagrozil z zaporom, zaradi česar je bil nazadnje sprožen sodni postopek na podlagi prijave iz leta 2004 zaradi domnevne utaje dohodkov v davčni napovedi v času, ko je bil Rosales še guverner zvezne države Zulia, postopek pa se po drugi strani zdi kot očiten primer političnega pregona, saj se ne spoštujejo pravila sojenja in primerna sodna jamstva ter se že vnaprej zdi, da bo obsodba povsem politične narave,

| C. | ker je Manuel Rosales zaradi tega političnega pregona zaprosil za politični azil v sosednji Republiki Peru, kar so mu v tej državi glede na politične in humanitarne vidike tega primera dovolili, kar pa je povzročilo takojšnji umik venezuelskega veleposlanika iz Peruja, |
| --- | --- |

C.

ker je Manuel Rosales zaradi tega političnega pregona zaprosil za politični azil v sosednji Republiki Peru, kar so mu v tej državi glede na politične in humanitarne vidike tega primera dovolili, kar pa je povzročilo takojšnji umik venezuelskega veleposlanika iz Peruja,

| D. | ker je jasno, da so te obsodbe politično osnovane in ker izvršilna oblast poleg tega v veliki meri nadzoruje sodstvo in ker venezuelska vlada pripravlja nove ukrepe, s katerimi se bo še zmanjšala neodvisnost sodstva, in je v Venezueli zato težko pričakovati pravično sojenje, |
| --- | --- |

D.

ker je jasno, da so te obsodbe politično osnovane in ker izvršilna oblast poleg tega v veliki meri nadzoruje sodstvo in ker venezuelska vlada pripravlja nove ukrepe, s katerimi se bo še zmanjšala neodvisnost sodstva, in je v Venezueli zato težko pričakovati pravično sojenje,

| E. | ker so agenti vojaške obveščevalne službe upokojenega generala Raúla Isaíasa Baduela, ki je bil do nedavnega obrambni minister predsednika Cháveza in se je potem pridružil opoziciji, 2. aprila 2009 aretirali s pomočjo uporabe orožja; ker je bil zdaj, ko je v opoziciji, obtožen, da je med svojim službovanjem kot obrambni minister odtujil sredstva oboroženih sil, |
| --- | --- |

E.

ker so agenti vojaške obveščevalne službe upokojenega generala Raúla Isaíasa Baduela, ki je bil do nedavnega obrambni minister predsednika Cháveza in se je potem pridružil opoziciji, 2. aprila 2009 aretirali s pomočjo uporabe orožja; ker je bil zdaj, ko je v opoziciji, obtožen, da je med svojim službovanjem kot obrambni minister odtujil sredstva oboroženih sil,

| F. | ker vodja opozicije in župan Caracasa Antonio Ledezma, ki je bil 23. novembra 2008 demokratično izvoljen, ni mogel zasesti svojega položaja župana Caracasa v vladni palači, ker so prostore protizakonito zasedle vladne sile in organi venezuelskega ministrstva za notranje zadeve vse doslej niso storili ničesar, da bi jih odstranili; ker je predsednik Chávez nedavno odobril zakon, ki neposredno vpliva na pristojnosti glavnega župana, po katerem predsednik republike imenuje županu hierarhično nadrejenega predsednika vlade Caracasa, ki mu župan Caracasa odgovarja, in zaradi katerega ostaja slednji skoraj brez pristojnosti, kot so upravljanje javnih financ, izdelava in izvedba razvojnih načrtov ter nadzor nad decentraliziranimi organi vladnega okrožja, |
| --- | --- |

F.

ker vodja opozicije in župan Caracasa Antonio Ledezma, ki je bil 23. novembra 2008 demokratično izvoljen, ni mogel zasesti svojega položaja župana Caracasa v vladni palači, ker so prostore protizakonito zasedle vladne sile in organi venezuelskega ministrstva za notranje zadeve vse doslej niso storili ničesar, da bi jih odstranili; ker je predsednik Chávez nedavno odobril zakon, ki neposredno vpliva na pristojnosti glavnega župana, po katerem predsednik republike imenuje županu hierarhično nadrejenega predsednika vlade Caracasa, ki mu župan Caracasa odgovarja, in zaradi katerega ostaja slednji skoraj brez pristojnosti, kot so upravljanje javnih financ, izdelava in izvedba razvojnih načrtov ter nadzor nad decentraliziranimi organi vladnega okrožja,

| G. | ker glavni župan Caracasa ni le izgubil skoraj vseh pristojnosti, ampak je poleg tega žrtev agresivne kampanje zasledovanja, groženj, žalitev in ustrahovanja, ki jo neposredno vodi predsednik republike, |
| --- | --- |

G.

ker glavni župan Caracasa ni le izgubil skoraj vseh pristojnosti, ampak je poleg tega žrtev agresivne kampanje zasledovanja, groženj, žalitev in ustrahovanja, ki jo neposredno vodi predsednik republike,

| H. | ker je vojska marca 2009 na povelje predsednika republike zasedla številna pristanišča in letališča, večidel v regijah, kjer vlada opozicija, kar je posledica zakona, po katerem venezuelska vlada ponovno upravlja te zmogljivosti; ker ima omenjeni ukrep namen finančno omejiti in ekonomsko zadušiti politične nasprotnike; ker je po členu 164-10 Ustave Bolivarske Republike Venezuele upravljanje pristanišč, letališč, cest in avtocest v izključni pristojnosti vlad držav v sodelovanju z osrednjo upravo, nikakor pa ni v izključni pristojnosti slednje, |
| --- | --- |

H.

ker je vojska marca 2009 na povelje predsednika republike zasedla številna pristanišča in letališča, večidel v regijah, kjer vlada opozicija, kar je posledica zakona, po katerem venezuelska vlada ponovno upravlja te zmogljivosti; ker ima omenjeni ukrep namen finančno omejiti in ekonomsko zadušiti politične nasprotnike; ker je po členu 164-10 Ustave Bolivarske Republike Venezuele upravljanje pristanišč, letališč, cest in avtocest v izključni pristojnosti vlad držav v sodelovanju z osrednjo upravo, nikakor pa ni v izključni pristojnosti slednje,

| I. | ker so bili v politični sodbi brez precedensa, ki jo je narekovala sodnica Marjori Calderón, žena visokega predstavnika venezuelske združene socialistične stranke PSUV, policijski komisarji Ivan Simonovis, Lázaro Forero in Henry Vivas ter osem metropolitanskih policistov nedavno brez kakršnega koli potrjenega dokaza obsojeni na 30 let zapora, kar je najvišja kazen, ki jo določa venezuelski kazenski zakonik, potem ko so bili več kot pet let v preventivnem zaporu na policijskih postajah brez dostopa do dnevne svetlobe, čemur je sledil najdaljši proces v zgodovini Venezuele, ki so ga zaznamovale številne nepravilnosti, saj se niso spoštovale niti najosnovnejše zakonske pravice obsojenih; ker je večina od 19 zločinov, zagrešenih 11. aprila 2002, z izjemo treh, za katere so bili obtoženi zdaj brez kakršnega koli dokaza obsojeni, ostala nekaznovanih kljub številnim pričevanjem, televizijskim podobam in obstoječim dokaznim listinam, ki potrjujejo odgovornost povsem razpoznavnih bolivarskih strelcev, |
| --- | --- |

I.

ker so bili v politični sodbi brez precedensa, ki jo je narekovala sodnica Marjori Calderón, žena visokega predstavnika venezuelske združene socialistične stranke PSUV, policijski komisarji Ivan Simonovis, Lázaro Forero in Henry Vivas ter osem metropolitanskih policistov nedavno brez kakršnega koli potrjenega dokaza obsojeni na 30 let zapora, kar je najvišja kazen, ki jo določa venezuelski kazenski zakonik, potem ko so bili več kot pet let v preventivnem zaporu na policijskih postajah brez dostopa do dnevne svetlobe, čemur je sledil najdaljši proces v zgodovini Venezuele, ki so ga zaznamovale številne nepravilnosti, saj se niso spoštovale niti najosnovnejše zakonske pravice obsojenih; ker je večina od 19 zločinov, zagrešenih 11. aprila 2002, z izjemo treh, za katere so bili obtoženi zdaj brez kakršnega koli dokaza obsojeni, ostala nekaznovanih kljub številnim pričevanjem, televizijskim podobam in obstoječim dokaznim listinam, ki potrjujejo odgovornost povsem razpoznavnih bolivarskih strelcev,

| J. | ker se je predsednik republike ob različnih priložnostih žaljivo in sramotilno izražal pred precejšnjim številom tujih dostojanstvenikov, kadar pa je bil tarča kritike v lastni državi, se je odzval z odreditvijo takojšnjega izgona tujcev, ki so se ga upali kritizirati, kar vključuje tudi nasilni izgon poslanca iz tega parlamenta, |
| --- | --- |

J.

ker se je predsednik republike ob različnih priložnostih žaljivo in sramotilno izražal pred precejšnjim številom tujih dostojanstvenikov, kadar pa je bil tarča kritike v lastni državi, se je odzval z odreditvijo takojšnjega izgona tujcev, ki so se ga upali kritizirati, kar vključuje tudi nasilni izgon poslanca iz tega parlamenta,

| K. | ker je predsednik Chávez februarja 2009 izsilil ponovni referendum, da bi potrdil neomejeno število ponovnih izvolitev predsednika in vseh voljenih javnih uradnikov, potem ko je decembra 2007 izgubil referendum o ustavni reformi, ki je vključeval isti predlog, ter s tem kršil venezuelsko ustavo, ki prepoveduje predložitev istega predloga reforme v enem parlamentarnem obdobju, |
| --- | --- |

K.

ker je predsednik Chávez februarja 2009 izsilil ponovni referendum, da bi potrdil neomejeno število ponovnih izvolitev predsednika in vseh voljenih javnih uradnikov, potem ko je decembra 2007 izgubil referendum o ustavni reformi, ki je vključeval isti predlog, ter s tem kršil venezuelsko ustavo, ki prepoveduje predložitev istega predloga reforme v enem parlamentarnem obdobju,

| L. | ker je bila prisotnost uradne delegacije Evropskega parlamenta, ki naj bi državo obiskala v prvem tednu marca 2009, za venezuelsko oblast nezaželena, potem ko so venezuelski organi ta obisk že večkrat neopravičeno odložili, |
| --- | --- |

L.

ker je bila prisotnost uradne delegacije Evropskega parlamenta, ki naj bi državo obiskala v prvem tednu marca 2009, za venezuelsko oblast nezaželena, potem ko so venezuelski organi ta obisk že večkrat neopravičeno odložili,

| 1. | je zelo zaskrbljen nad poslabšanjem razmer in stanjem demokracije v Venezueli, ki je v veliki nevarnosti, da se zruši zaradi koncentracije moči in vedno večjega avtoritarizma predsednika republike; |
| --- | --- |

1.

je zelo zaskrbljen nad poslabšanjem razmer in stanjem demokracije v Venezueli, ki je v veliki nevarnosti, da se zruši zaradi koncentracije moči in vedno večjega avtoritarizma predsednika republike;

| 2. | izraža solidarnost z vsemi, ki v Venezueli trpijo politično preganjanje, ki ga pooseblja Manuel Rosales; pozdravlja sklep perujske vlade, da Manuelu Rosalesu podeli politični azil; odločno zavrača uporabo groženj, nasilja, izkoriščanja moči, žalitev in izkoriščanja pravosodnega sistema kot orožja političnega delovanja za ustrahovanje in izločanje nasprotnikov; |
| --- | --- |

2.

izraža solidarnost z vsemi, ki v Venezueli trpijo politično preganjanje, ki ga pooseblja Manuel Rosales; pozdravlja sklep perujske vlade, da Manuelu Rosalesu podeli politični azil; odločno zavrača uporabo groženj, nasilja, izkoriščanja moči, žalitev in izkoriščanja pravosodnega sistema kot orožja političnega delovanja za ustrahovanje in izločanje nasprotnikov;

| 3. | opozarja, da mora v skladu z demokratično medameriško listino Organizacije ameriških držav v demokraciji poleg nedvomne legitimnosti procesa za prevzem oblasti, temelječega na izidu volitev, obstajati tudi legitimnost izvajanja oblasti, ki mora temeljiti na spoštovanju veljavnih pravil, ustave in zakonov ter pravne države, da se zagotovi polno demokratično delovanje, ki mora vključevati tudi spoštovanje miroljubnega in demokratičnega političnega nasprotnika, še posebej, če ga je izvolilo in nastavilo ljudstvo; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da mora v skladu z demokratično medameriško listino Organizacije ameriških držav v demokraciji poleg nedvomne legitimnosti procesa za prevzem oblasti, temelječega na izidu volitev, obstajati tudi legitimnost izvajanja oblasti, ki mora temeljiti na spoštovanju veljavnih pravil, ustave in zakonov ter pravne države, da se zagotovi polno demokratično delovanje, ki mora vključevati tudi spoštovanje miroljubnega in demokratičnega političnega nasprotnika, še posebej, če ga je izvolilo in nastavilo ljudstvo;

| 4. | poziva državne organe oblasti, zlasti predsednika republike, naj svoje politično delovanje usmerijo na pot dialoga, spoštovanja pravne države in ustavne zakonitosti ter strpnosti do političnih nasprotnikov, da bi zagotovili vključenost in ustrezno zastopanost različnih političnih opcij, ki jih je izbrala in si jih želi venezuelska družba, v javnem življenju; |
| --- | --- |

4.

poziva državne organe oblasti, zlasti predsednika republike, naj svoje politično delovanje usmerijo na pot dialoga, spoštovanja pravne države in ustavne zakonitosti ter strpnosti do političnih nasprotnikov, da bi zagotovili vključenost in ustrezno zastopanost različnih političnih opcij, ki jih je izbrala in si jih želi venezuelska družba, v javnem življenju;

| 5. | venezuelsko vlado tudi opozarja, naj spoštuje mednarodne sporazume, ki jih je Venezuela podpisala in ratificirala, vključno z Ameriško konvencijo o človekovih pravicah, in sicer zlasti določbe o političnih pravicah v njenem členu 23(1) ter členih 2 in 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

5.

venezuelsko vlado tudi opozarja, naj spoštuje mednarodne sporazume, ki jih je Venezuela podpisala in ratificirala, vključno z Ameriško konvencijo o človekovih pravicah, in sicer zlasti določbe o političnih pravicah v njenem členu 23(1) ter členih 2 in 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, parlamentu Mercosurja ter vladi in narodni skupščini Bolivarske Republike Venezuele. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Organizacije ameriških držav, Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini, parlamentu Mercosurja ter vladi in narodni skupščini Bolivarske Republike Venezuele.

---

(1)  UL C 102 E, 24.4.2008, str. 484.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0525.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/116

---

Četrtek, 7. maja 2009Razvoj kazenskopravnega območja EU

P6_TA(2009)0386

Priporočilo Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 Svetu o razvoju kazenskopravnega območja EU (2009/2012(INI))

2010/C 212 E/19

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu o razvoju kazenskopravnega območja EU, ki ga v imenu skupine PPE-DE podal Panayiotis Demetriou (B6-0335/2008),

ob upoštevanju členov 6, 29, 31(1)(c) ter 34(2)(a) in (b) Pogodbe EU, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 47, 48, 49 in 50, ter Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti členov 5, 6, 7 in 13,

ob upoštevanju zelenih knjig Komisije z dne 19. februarja 2003 o postopkovnem jamstvu za osumljence in obtožence v kazenskih postopkih po vsej Evropski uniji (KOM(2003)0075) ter z dne 26. aprila 2006 o domnevi nedolžnosti (KOM(2006)0174), predloga Komisije za Okvirni sklep Sveta o določenih procesnih pravicah pri kazenskih postopkih na celotnem območju Evropske unije (KOM(2004)0328) in stališča Parlamenta z dne 12. aprila 2005 o tem (1),

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 9. marca 2004 Svetu o pravicah zapornikov v Evropski uniji (2),

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/909/PNZ z dne 27. novembra 2008 o uporabi načela vzajemnega priznavanja sodb v kazenskih zadevah, s katerimi so izrečene zaporne kazni ali ukrepi, ki vključujejo odvzem prostosti, za namen njihovega izvrševanja v Evropski uniji (3) ter stališča Parlamenta z dne 2. septembra 2008 o tem (4),

ob upoštevanju poročila Evropske komisije Sveta Evrope za učinkovitost sodstva iz leta 2008 z naslovom „Evropski pravosodni sistemi: učinkovitost ali pravičnost“,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. februarja 2008 o ustanovitvi foruma za razpravo o politikah in praksah EU na področju pravosodja (KOM(2008)0038),

ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 27. in 28. novembra 2008 o vzpostavitvi mreže zakonodajnega sodelovanja med ministrstvi za pravosodje držav članic Evropske unije,

ob upoštevanju pobude Francoske republike o sprejetju sklepa Sveta o vzpostavitvi evropske pravosodne mreže (5), stališča Parlamenta z dne 24. septembra 2002 v zvezi s tem (6), sporočila Komisije z dne 29. junija 2006 o usposabljanju na področju pravosodja v Evropski uniji (KOM(2006)0356) in resolucije Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o usposabljanju sodnikov, tožilcev in pravosodnega osebja v Evropski uniji (7),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o vlogi nacionalnih sodnikov v evropskem sodnem sistemu (8), da bi se oblikovala pristna pravosodna kultura EU,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. oktobra 2007 o vlogi Eurojusta in Evropske pravosodne mreže v okviru boja proti organiziranemu kriminalu in terorizmu v Evropski uniji (KOM(2007)0644), prečiščene različice Sklepa Sveta 2002/187/PNZ o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (5347/2009), Sklepa Sveta 2008/976/PNZ z dne 16. decembra 2008 o Evropski pravosodni mreži (9) ter stališč Parlamenta z dne 2 septembra 2008 v zvezi s tem (10),

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/978/PNZ z dne 18. decembra 2008 o evropskem dokaznem nalogu za namene pridobitve predmetov, dokumentov in podatkov za uporabo v kazenskih postopkih (11) ter stališča Parlamenta z dne 21. oktobra 2008 v zvezi s tem (12),

ob upoštevanju študije z naslovom „Analiza prihodnjega vzajemnega priznavanja v kazenskih zadevah v Evropski uniji“ (13), ki jo je nedavno objavila Université Libre de Bruxelles (Svobodna univerza v Bruslju),

ob upoštevanju predloga Okvirnega sklepa Sveta o uporabi načela vzajemnega priznavanja odločb o nadzornih ukrepih med državami članicami Evropske unije kot alternativi začasnemu priporu (17506/2008),

ob upoštevanju ocenjevalnih poročil o izvajanju Okvirnega sklepa Sveta 2002/584/PNZ o evropskem nalogu za prijetje in postopkih predaje med državami članicami (14),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. novembra 2008 z naslovom „Izkupiček organiziranega hudodelstva - zagotavljanje da se zločin ‚ne izplača‘“ (KOM(2008)0766),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. maja 2008 z naslovom „Za evropsko strategijo na področju e-pravosodja“ (KOM(2008)0329), sklepov Sveta o strategiji na področju e-pravosodja, resolucije Parlamenta z dne 18. decembra 2008 s priporočili Komisiji o e-pravosodju (15), stališča Parlamenta z dne 9. oktobra 2008 o predlogu sklepa Sveta o vzpostavitvi Evropskega informacijskega sistema kazenskih evidenc (ECRIS) na podlagi člena 11 Okvirnega sklepa 2008/XX/PNZ (16) ter sklepov Sveta o poročilu o napredku, doseženem med francoskim predsedovanjem na področju e-pravosodja, ki jih je sprejel Svet za pravosodje in notranje zadeve dne 27. in 28. novembra 2008,

ob upoštevanju svojih prejšnjih priporočil (17) Svetu,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe in zlasti členov 82 do 86 poglavja 4 (pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju potrebe po prepoznavanju najboljših načinov za razvoj kazenskopravnega območja EU,

ob upoštevanju priprave osnutka prihodnjega stockholmskega programa,

ob upoštevanju potrebe po povečanju dialoga o teh zadevah z nacionalnimi parlamenti, civilno družbo in sodnimi organi,

ob upoštevanju členov 114(3) in 94 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0262/2009),

| A. | ker je delovanje sodstva v nacionalni pristojnosti držav članic, |
| --- | --- |

A.

ker je delovanje sodstva v nacionalni pristojnosti držav članic,

| B. | ker bi bilo treba ob upoštevanju Lizbonske pogodbe poudariti, da bi ta, ko bi začela veljati, razširila pristojnosti EU na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter bi za to področje – z ukinitvijo sistema stebrov – uvedla zakonodajni postopek s soodločanjem, |
| --- | --- |

B.

ker bi bilo treba ob upoštevanju Lizbonske pogodbe poudariti, da bi ta, ko bi začela veljati, razširila pristojnosti EU na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah ter bi za to področje – z ukinitvijo sistema stebrov – uvedla zakonodajni postopek s soodločanjem,

| C. | ker haaški program podobno kot program iz Tampereja določa vzpostavitev evropskega območja pravice kot prednostno nalogo in poudarja, da bi moralo priti do krepitve pravosodja prek ustvarjanja zaupanja in vzajemnega zaupanja, izvajanja programa vzajemnega priznavanja, razvoja enakovrednih standardov procesnih pravic v kazenskem postopku, približevanja zakonov – da se storilcem kaznivih dejanj prepreči izkoriščanje razlik v pravosodnih sistemih in državljanom zagotovi zaščita, ne glede na to, kje v EU so – ter zaradi pospeševanja razvoja Eurojusta, |
| --- | --- |

C.

ker haaški program podobno kot program iz Tampereja določa vzpostavitev evropskega območja pravice kot prednostno nalogo in poudarja, da bi moralo priti do krepitve pravosodja prek ustvarjanja zaupanja in vzajemnega zaupanja, izvajanja programa vzajemnega priznavanja, razvoja enakovrednih standardov procesnih pravic v kazenskem postopku, približevanja zakonov – da se storilcem kaznivih dejanj prepreči izkoriščanje razlik v pravosodnih sistemih in državljanom zagotovi zaščita, ne glede na to, kje v EU so – ter zaradi pospeševanja razvoja Eurojusta,

| D. | ker so bili po navedbah poročila Komisije z dne 2. julija 2008 o izvajanju haaškega programa za leto 2007 (KOM(2008)0373) dosežki pri sodelovanju pravosodja v kazenskih zadevah razmeroma majhni, z oviranjem politike in zamudami, ki se odražajo v zmanjšanju števila sprejetih instrumentov, medtem ko je bil zabeležen zadovoljiv razvoj na drugih področjih, kot so sodelovanje v civilnih zadevah, upravljanje meja, zakonite in nezakonite migracije ter politike azila, |
| --- | --- |

D.

ker so bili po navedbah poročila Komisije z dne 2. julija 2008 o izvajanju haaškega programa za leto 2007 (KOM(2008)0373) dosežki pri sodelovanju pravosodja v kazenskih zadevah razmeroma majhni, z oviranjem politike in zamudami, ki se odražajo v zmanjšanju števila sprejetih instrumentov, medtem ko je bil zabeležen zadovoljiv razvoj na drugih področjih, kot so sodelovanje v civilnih zadevah, upravljanje meja, zakonite in nezakonite migracije ter politike azila,

| E. | ker imajo kazenski postopki pomembne in številne posledice kar zadeva temeljne pravice tako žrtev kaznivih dejanj kot osumljencev in obtožencev, |
| --- | --- |

E.

ker imajo kazenski postopki pomembne in številne posledice kar zadeva temeljne pravice tako žrtev kaznivih dejanj kot osumljencev in obtožencev,

| F. | ker so varovanje pravic, na primer do pravičnega sojenja, domneva nedolžnosti, pravica do obrambe, pravice žrtev kaznivega dejanja, načelo ne bis in idem in minimalni postopkovni zaščitni ukrepi med preiskovalnim priporom pred sojenjem bistveni v kazenskih postopkih, |
| --- | --- |

F.

ker so varovanje pravic, na primer do pravičnega sojenja, domneva nedolžnosti, pravica do obrambe, pravice žrtev kaznivega dejanja, načelo ne bis in idem in minimalni postopkovni zaščitni ukrepi med preiskovalnim priporom pred sojenjem bistveni v kazenskih postopkih,

| G. | ker vsakodnevno sodelovanje v kazenskih zadevah še vedno temelji na instrumentih medsebojne pomoči, kot sta Konvencija o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 2000 in Konvencija Sveta Evrope o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959, |
| --- | --- |

G.

ker vsakodnevno sodelovanje v kazenskih zadevah še vedno temelji na instrumentih medsebojne pomoči, kot sta Konvencija o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 2000 in Konvencija Sveta Evrope o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah iz leta 1959,

| H. | ker načelo vzajemnega priznavanja v okviru ciljev in načel evropskega prava pomeni, da kadar pristojni sodni organ v eni državi članici izda odločbo, postane ta odločba v celoti in neposredno veljavna na celotnem ozemlju Unije, sodni organi v državah članicah, na ozemlju katerih bi se odločba lahko izvršila, pa pomagajo pri njenem izvrševanju, kot da bi bila to odločba, ki jo je izdal pristojni sodni organ te države članice, razen če instrument, v okviru katerega se izvaja, predvideva omejitve za njeno izvrševanje, |
| --- | --- |

H.

ker načelo vzajemnega priznavanja v okviru ciljev in načel evropskega prava pomeni, da kadar pristojni sodni organ v eni državi članici izda odločbo, postane ta odločba v celoti in neposredno veljavna na celotnem ozemlju Unije, sodni organi v državah članicah, na ozemlju katerih bi se odločba lahko izvršila, pa pomagajo pri njenem izvrševanju, kot da bi bila to odločba, ki jo je izdal pristojni sodni organ te države članice, razen če instrument, v okviru katerega se izvaja, predvideva omejitve za njeno izvrševanje,

| I. | ker uresničevanje načela vzajemnega priznavanja, ki je eden od temeljev pravosodnega sodelovanja od Evropskega sveta v Tampereju, nikakor ni zadovoljivo, in ga je treba pospremiti z enotnim nizom postopkovnih jamstev in zaščitnih ukrepov, |
| --- | --- |

I.

ker uresničevanje načela vzajemnega priznavanja, ki je eden od temeljev pravosodnega sodelovanja od Evropskega sveta v Tampereju, nikakor ni zadovoljivo, in ga je treba pospremiti z enotnim nizom postopkovnih jamstev in zaščitnih ukrepov,

| J. | ker se je pri načelu vzajemnega priznavanja, kjer se izvaja, pokazalo, podobno kot v primeru evropskega naloga za prijetje, da ima veliko dodano vrednost za pravosodno sodelovanje v Evropski uniji, |
| --- | --- |

J.

ker se je pri načelu vzajemnega priznavanja, kjer se izvaja, pokazalo, podobno kot v primeru evropskega naloga za prijetje, da ima veliko dodano vrednost za pravosodno sodelovanje v Evropski uniji,

| K. | ker je načelo vzajemnega priznavanja, da bi bilo popolnoma učinkovito, v veliki meri odvisno od oblikovanja skupne evropske pravosodne kulture, ki temelji na medsebojnem zaupanju, skupnih načelih, sodelovanju in določeni ravni usklajevanja – na primer pri opredelitvi nekaterih kaznivih dejanj in sankcij – in od dejanskega varstva temeljnih pravic, zlasti kar zadeva procesne pravice, minimalne standarde pogojev in ponovnega pregleda pridržanja, pravice zapornikov ter dostopne mehanizme odškodnine za posameznike, |
| --- | --- |

K.

ker je načelo vzajemnega priznavanja, da bi bilo popolnoma učinkovito, v veliki meri odvisno od oblikovanja skupne evropske pravosodne kulture, ki temelji na medsebojnem zaupanju, skupnih načelih, sodelovanju in določeni ravni usklajevanja – na primer pri opredelitvi nekaterih kaznivih dejanj in sankcij – in od dejanskega varstva temeljnih pravic, zlasti kar zadeva procesne pravice, minimalne standarde pogojev in ponovnega pregleda pridržanja, pravice zapornikov ter dostopne mehanizme odškodnine za posameznike,

| L. | ker ima usposabljanje sodnikov, tožilcev, zagovornikov in drugih, ki so dejavni v pravosodju, ključno vlogo pri ustvarjanju medsebojnega zaupanja in razvoju skupne evropske pravosodne kulture, obenem pa krepi pravilno ravnovesje med interesi državnega tožilstva in interesi obrambe ter zagotavlja neprekinjenost in učinkovitost obrambe v čezmejnih zadevah, |
| --- | --- |

L.

ker ima usposabljanje sodnikov, tožilcev, zagovornikov in drugih, ki so dejavni v pravosodju, ključno vlogo pri ustvarjanju medsebojnega zaupanja in razvoju skupne evropske pravosodne kulture, obenem pa krepi pravilno ravnovesje med interesi državnega tožilstva in interesi obrambe ter zagotavlja neprekinjenost in učinkovitost obrambe v čezmejnih zadevah,

| M. | ker je bil na področju pravosodnega usposabljanja dosežen napredek v več pogledih, zlasti zaradi prispevka Evropske mreže za izobraževanje v pravosodju in njenih dejavnosti, |
| --- | --- |

M.

ker je bil na področju pravosodnega usposabljanja dosežen napredek v več pogledih, zlasti zaradi prispevka Evropske mreže za izobraževanje v pravosodju in njenih dejavnosti,

| N. | ker je bila vloga Evropske mreže za izobraževanje v pravosodju kljub pomembnim dosedanjim dosežkom omejena zaradi ovir, povezanih z njeno organizacijsko strukturo, ter zaradi pomanjkanja zadostnih sredstev, |
| --- | --- |

N.

ker je bila vloga Evropske mreže za izobraževanje v pravosodju kljub pomembnim dosedanjim dosežkom omejena zaradi ovir, povezanih z njeno organizacijsko strukturo, ter zaradi pomanjkanja zadostnih sredstev,

| O. | ker pravosodni organi zaradi omenjenih razmer sedaj nimajo orodij za usposabljanje, ki bi jih potrebovali za pravilno uporabo zakonodaje EU, in ker ima le majhen del sodstva dostop do sodnega usposabljanja, osredotočenega na EU, |
| --- | --- |

O.

ker pravosodni organi zaradi omenjenih razmer sedaj nimajo orodij za usposabljanje, ki bi jih potrebovali za pravilno uporabo zakonodaje EU, in ker ima le majhen del sodstva dostop do sodnega usposabljanja, osredotočenega na EU,

| P. | ker prihodnji ukrepi, usmerjeni v razvoj kazenskega pravosodja EU, lahko temeljijo le na objektivnem, nepristranskem, preglednem, natančnem in stalnem spremljanju izvajanja politik in pravnih instrumentov EU, kot tudi na kakovosti in učinkovitosti sodstva v državah članicah, |
| --- | --- |

P.

ker prihodnji ukrepi, usmerjeni v razvoj kazenskega pravosodja EU, lahko temeljijo le na objektivnem, nepristranskem, preglednem, natančnem in stalnem spremljanju izvajanja politik in pravnih instrumentov EU, kot tudi na kakovosti in učinkovitosti sodstva v državah članicah,

| Q. | ker se trenutno v EU ne izvaja nobeno celovito, stalno in jasno spremljanje politik EU na področju kazenskega prava niti kakovosti in učinkovitosti sodstva, |
| --- | --- |

Q.

ker se trenutno v EU ne izvaja nobeno celovito, stalno in jasno spremljanje politik EU na področju kazenskega prava niti kakovosti in učinkovitosti sodstva,

| R. | ker bi bilo takšno spremljanje bistvenega pomena za tiste, ki v EU sprejemajo odločitve, kadar pripravljajo najprimernejše zakonodajne ukrepe, obenem pa bi povečalo vzajemno zaupanje v sodne sisteme, |
| --- | --- |

R.

ker bi bilo takšno spremljanje bistvenega pomena za tiste, ki v EU sprejemajo odločitve, kadar pripravljajo najprimernejše zakonodajne ukrepe, obenem pa bi povečalo vzajemno zaupanje v sodne sisteme,

| S. | ker bi moral ta sistem ocenjevanja črpati iz obstoječih sistemov ocenjevanja, ne da bi podvajal prizadevanja in rezultate, Parlamentu pa bi moral nameniti aktivno vlogo, |
| --- | --- |

S.

ker bi moral ta sistem ocenjevanja črpati iz obstoječih sistemov ocenjevanja, ne da bi podvajal prizadevanja in rezultate, Parlamentu pa bi moral nameniti aktivno vlogo,

| T. | ker bi lahko novoustanovljeni forum za pravosodje pomembno prispeval v fazi predhodnega ocenjevanja zakonodajnih pobud EU, |
| --- | --- |

T.

ker bi lahko novoustanovljeni forum za pravosodje pomembno prispeval v fazi predhodnega ocenjevanja zakonodajnih pobud EU,

| U. | ker bi bilo treba zaradi zagotavljanja skladnosti in doslednosti ukrepanja EU, obenem pa zaradi varovanja temeljnih pravic, s primernimi postopki, ki naj vključujejo presoje vpliva, vzpostaviti javni posvetovalni postopek, še preden Komisija ali države članice vložijo predloge ali pobude za sprejetje zakonodajnih instrumentov EU, |
| --- | --- |

U.

ker bi bilo treba zaradi zagotavljanja skladnosti in doslednosti ukrepanja EU, obenem pa zaradi varovanja temeljnih pravic, s primernimi postopki, ki naj vključujejo presoje vpliva, vzpostaviti javni posvetovalni postopek, še preden Komisija ali države članice vložijo predloge ali pobude za sprejetje zakonodajnih instrumentov EU,

| V. | ker stalne izmenjave informacij, praks in izkušenj med pravosodnimi organi v državah članicah bistveno prispevajo k razvoju okolja, ki temelji na medsebojnem zaupanju, kar dokazujejo izjemni rezultati, doseženi s programom izmenjav med pravosodnimi organi, |
| --- | --- |

V.

ker stalne izmenjave informacij, praks in izkušenj med pravosodnimi organi v državah članicah bistveno prispevajo k razvoju okolja, ki temelji na medsebojnem zaupanju, kar dokazujejo izjemni rezultati, doseženi s programom izmenjav med pravosodnimi organi,

| W. | ker na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah še vedno manjka primeren celovit sistem varstva podatkov in je v njegovi odsotnosti treba v vsakem posameznem zakonodajnem instrumentu skrbno regulirati pravice oseb, na katere se podatki nanašajo, |
| --- | --- |

W.

ker na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah še vedno manjka primeren celovit sistem varstva podatkov in je v njegovi odsotnosti treba v vsakem posameznem zakonodajnem instrumentu skrbno regulirati pravice oseb, na katere se podatki nanašajo,

| X. | ker mora kazenskopravno območje EU izkoristiti nove tehnologije, če želi biti učinkovito, obenem pa spoštovati temeljne pravice, ter uporabljati internetna orodja pri izvajanju politik EU in pri razširjanju informacij in predlogov ter razpravi o njih, |
| --- | --- |

X.

ker mora kazenskopravno območje EU izkoristiti nove tehnologije, če želi biti učinkovito, obenem pa spoštovati temeljne pravice, ter uporabljati internetna orodja pri izvajanju politik EU in pri razširjanju informacij in predlogov ter razpravi o njih,

| Y. | ker je vloga nacionalnih sodstev v boju proti mednarodnemu kriminalu in pri varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin vse pomembnejša, |
| --- | --- |

Y.

ker je vloga nacionalnih sodstev v boju proti mednarodnemu kriminalu in pri varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin vse pomembnejša,

| Z. | ker so usklajevalna telesa, kot je Eurojust, pokazala, da prispevajo resnično dodano vrednost, njihovi ukrepi proti mednarodnemu kriminalu pa so se izjemno razširili, čeprav so njihove pristojnosti še vedno preveč omejene in so nekatere države članice izkazale odpor do izmenjave informacij v tem okviru, |
| --- | --- |

Z.

ker so usklajevalna telesa, kot je Eurojust, pokazala, da prispevajo resnično dodano vrednost, njihovi ukrepi proti mednarodnemu kriminalu pa so se izjemno razširili, čeprav so njihove pristojnosti še vedno preveč omejene in so nekatere države članice izkazale odpor do izmenjave informacij v tem okviru,

| AA. | ker je usklajevanje zagovornikov pomanjkljivo in bi ga bilo treba podpreti in odobriti na ravni EU, |
| --- | --- |

AA.

ker je usklajevanje zagovornikov pomanjkljivo in bi ga bilo treba podpreti in odobriti na ravni EU,

| AB. | ker so mafijske združbe in splošni organizirani kriminal postali nadnacionalni pojav, ki ima družbeni, kulturni, gospodarski in politični učinek na države članice in sosednje države, proti njemu pa se je treba bojevati tudi na družbeni ravni v sodelovanju s civilno družbo in demokratičnimi ustanovami, |
| --- | --- |

AB.

ker so mafijske združbe in splošni organizirani kriminal postali nadnacionalni pojav, ki ima družbeni, kulturni, gospodarski in politični učinek na države članice in sosednje države, proti njemu pa se je treba bojevati tudi na družbeni ravni v sodelovanju s civilno družbo in demokratičnimi ustanovami,

| 1. | naslavlja naslednja priporočila na Svet:






  (a) | naj, ob upoštevanju, da mora kazenskopravno območje EU temeljiti na spoštovanju temeljnih pravic, nadaljuje delo v zvezi z varovanjem temeljnih pravic in naj zlasti nemudoma sprejme:






  — | ambiciozen pravni instrument, ki naj temelji na načelu domneve nedolžnosti, o postopkovnih zaščitnih ukrepih v kazenskopravnem postopku, kot so pravica do „obvestila o pravicah“, pravica do pravnega nasveta, po potrebi pravica do brezplačnega pravnega nasveta pred in med sojenjem, pravica do navedbe dokazov, pravica do obveščenosti o naravi obtožbe ali razlogih za sum in sicer v jeziku, ki ga osumljenec/obtoženec razume, pravica do dostopa do vseh zadevnih dokumentov v jeziku, ki ga osumljenec/obtoženec razume, pravica do tolmača, pravica do sojenja in pravica do obrambe, zaščita osumljencev/obtožencev, ki ne razumejo postopka ali mu ne morejo slediti, minimalni standardi za pridržanje in pogoje za mladoletne osumljence/obtožence ter njihovo zaščito ter učinkoviti in dostopni mehanizmi odškodnine za posameznike, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

naslavlja naslednja priporočila na Svet:

(a)

naj, ob upoštevanju, da mora kazenskopravno območje EU temeljiti na spoštovanju temeljnih pravic, nadaljuje delo v zvezi z varovanjem temeljnih pravic in naj zlasti nemudoma sprejme:

—

ambiciozen pravni instrument, ki naj temelji na načelu domneve nedolžnosti, o postopkovnih zaščitnih ukrepih v kazenskopravnem postopku, kot so pravica do „obvestila o pravicah“, pravica do pravnega nasveta, po potrebi pravica do brezplačnega pravnega nasveta pred in med sojenjem, pravica do navedbe dokazov, pravica do obveščenosti o naravi obtožbe ali razlogih za sum in sicer v jeziku, ki ga osumljenec/obtoženec razume, pravica do dostopa do vseh zadevnih dokumentov v jeziku, ki ga osumljenec/obtoženec razume, pravica do tolmača, pravica do sojenja in pravica do obrambe, zaščita osumljencev/obtožencev, ki ne razumejo postopka ali mu ne morejo slediti, minimalni standardi za pridržanje in pogoje za mladoletne osumljence/obtožence ter njihovo zaščito ter učinkoviti in dostopni mehanizmi odškodnine za posameznike,

| — | celovit pravni okvir, ki bo žrtvam kaznivih dejanj ponujal najširše varstvo, vključno z ustreznim nadomestilom in zaščito prič, še posebej, ko gre za zadeve, povezane z organiziranim kriminalom, |
| --- | --- |

—

celovit pravni okvir, ki bo žrtvam kaznivih dejanj ponujal najširše varstvo, vključno z ustreznim nadomestilom in zaščito prič, še posebej, ko gre za zadeve, povezane z organiziranim kriminalom,

| — | pravni instrument o dopustnosti dokazov v kazenskih postopkih, |
| --- | --- |

—

pravni instrument o dopustnosti dokazov v kazenskih postopkih,

| — | ukrepe za določitev minimalnih standardov glede pogojev v zaporih in priporu ter skupen niz pravic zapornikov v EU, ki naj med drugim vključuje pravico do komunikacije in konzularno pomoč, |
| --- | --- |

—

ukrepe za določitev minimalnih standardov glede pogojev v zaporih in priporu ter skupen niz pravic zapornikov v EU, ki naj med drugim vključuje pravico do komunikacije in konzularno pomoč,

| — | ukrepe za delovanje kot glavna gonilna sila in podpornik civilne družbe in institucij pri njihovem prizadevanju za boj proti mafijskim združbam ter ukrepa s ciljem sprejetja zakonodajnega instrumenta o zaplembi finančnih sredstev in premoženja mednarodnih kriminalnih organizacij ter o njihovi uporabi za socialne namene; |
| --- | --- |

—

ukrepe za delovanje kot glavna gonilna sila in podpornik civilne družbe in institucij pri njihovem prizadevanju za boj proti mafijskim združbam ter ukrepa s ciljem sprejetja zakonodajnega instrumenta o zaplembi finančnih sredstev in premoženja mednarodnih kriminalnih organizacij ter o njihovi uporabi za socialne namene;

| (b) | glede na to, da je načelo vzajemnega priznavanja temelj pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, naj čim prej sprejme tiste pravne instrumente EU, ki so še potrebni za njegovo celovito izvajanje, ter zagotovi razvoj enakovrednih standardov procesnih pravic in zbliževanje minimalnih pravil o vidikih kazenskega postopka; |
| --- | --- |

(b)

glede na to, da je načelo vzajemnega priznavanja temelj pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah, naj čim prej sprejme tiste pravne instrumente EU, ki so še potrebni za njegovo celovito izvajanje, ter zagotovi razvoj enakovrednih standardov procesnih pravic in zbliževanje minimalnih pravil o vidikih kazenskega postopka;

| (c) | naj skupaj z državami članicami učinkovito izvaja načelo vzajemnega priznavanja na kazenskopravnem območju, pri čemer naj ustrezno pozornost nameni težavam in dosežkom pri izvajanju in vsakodnevni uporabi evropskega naloga za prijetje, ter zagotovi, da države članice pri uporabi tega načela spoštujejo temeljne pravice in splošna načela prava, kot jih določa člen 6 Pogodbe EU; |
| --- | --- |

(c)

naj skupaj z državami članicami učinkovito izvaja načelo vzajemnega priznavanja na kazenskopravnem območju, pri čemer naj ustrezno pozornost nameni težavam in dosežkom pri izvajanju in vsakodnevni uporabi evropskega naloga za prijetje, ter zagotovi, da države članice pri uporabi tega načela spoštujejo temeljne pravice in splošna načela prava, kot jih določa člen 6 Pogodbe EU;

| (d) | naj pozove države članice, da pri izvajanju okvirnega sklepa o evropskem nalogu za prijetje uporabijo načelo sorazmernosti, ter opozarja na druge pravne instrumente, kot so zaslišanja z uporabo tehnike videokonference, ki se v nekaterih primerih lahko izkažejo za primerne ob uporabi ustreznih zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

naj pozove države članice, da pri izvajanju okvirnega sklepa o evropskem nalogu za prijetje uporabijo načelo sorazmernosti, ter opozarja na druge pravne instrumente, kot so zaslišanja z uporabo tehnike videokonference, ki se v nekaterih primerih lahko izkažejo za primerne ob uporabi ustreznih zaščitnih ukrepov;

| (e) | naj v sodelovanju s Parlamentom oceni sedanje stanje na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah v Evropski uniji, pri čemer naj upošteva tako pomanjkljivosti kot napredek; |
| --- | --- |

(e)

naj v sodelovanju s Parlamentom oceni sedanje stanje na področju pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah v Evropski uniji, pri čemer naj upošteva tako pomanjkljivosti kot napredek;

| (f) | naj skupaj s Komisijo in Parlamentom oblikuje odbor modrecev (pravnikov), ki bi imel nalogo, da pripravi študijo o podobnostih in razlikah med sistemi kazenskega prava vseh držav članic ter predložil predloge za razvoj kazenskopravnega območja EU, ki bi uravnovesilo učinkovitost kazenskih postopkov in varovanje pravic posameznikov; |
| --- | --- |

(f)

naj skupaj s Komisijo in Parlamentom oblikuje odbor modrecev (pravnikov), ki bi imel nalogo, da pripravi študijo o podobnostih in razlikah med sistemi kazenskega prava vseh držav članic ter predložil predloge za razvoj kazenskopravnega območja EU, ki bi uravnovesilo učinkovitost kazenskih postopkov in varovanje pravic posameznikov;

| (g) | naj skupaj s Komisijo in Parlamentom ter v sodelovanju s pristojnimi odbori Sveta Evrope, kot je Evropska komisija za učinkovitost sodstva, in z obstoječimi evropskimi mrežami, ki delujejo na področju kazenskih zadev, oblikuje objektiven, nepristranski, pregleden, celovit, horizontalen in neprekinjen sistem spremljanja in ocenjevanja izvajanja politik EU in pravnih instrumentov na tem področju, pa tudi kakovosti in učinkovitosti, integritete in pravičnosti sodstva; sistem naj upošteva tudi raven izvajanja sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in Evropskega sodišča za človekove pravice v državah članicah in naj bo zasnovan po vzoru sistema vzajemnega ocenjevanja, zmožen pa naj bo pripraviti zanesljiva poročila najmanj enkrat letno. Sistem ocenjevanja bi moral zlasti:






  — | oblikovati mrežo za ocenjevanje, ki bi bila sestavljena iz politične in tehnične ravni, |
| --- | --- | --- |

(g)

naj skupaj s Komisijo in Parlamentom ter v sodelovanju s pristojnimi odbori Sveta Evrope, kot je Evropska komisija za učinkovitost sodstva, in z obstoječimi evropskimi mrežami, ki delujejo na področju kazenskih zadev, oblikuje objektiven, nepristranski, pregleden, celovit, horizontalen in neprekinjen sistem spremljanja in ocenjevanja izvajanja politik EU in pravnih instrumentov na tem področju, pa tudi kakovosti in učinkovitosti, integritete in pravičnosti sodstva; sistem naj upošteva tudi raven izvajanja sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in Evropskega sodišča za človekove pravice v državah članicah in naj bo zasnovan po vzoru sistema vzajemnega ocenjevanja, zmožen pa naj bo pripraviti zanesljiva poročila najmanj enkrat letno. Sistem ocenjevanja bi moral zlasti:

—

oblikovati mrežo za ocenjevanje, ki bi bila sestavljena iz politične in tehnične ravni,

| — | na podlagi pregleda obstoječih sistemov ocenjevanja opredeliti: prednostne naloge, področje uporabe, merila in metode, pri čemer bi se morali zavedati, da ocenjevanje ne bi smelo biti teoretično, temveč bi moralo presojati učinek politik EU na terenu in na vsakodnevno upravljanje sodstva, ter kakovost, učinkovitost, integriteto in pravičnost sodstva, pri tem pa upoštevati tudi raven izvajanja sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in Evropskega sodišča za človekove pravice v državah članicah, |
| --- | --- |

—

na podlagi pregleda obstoječih sistemov ocenjevanja opredeliti: prednostne naloge, področje uporabe, merila in metode, pri čemer bi se morali zavedati, da ocenjevanje ne bi smelo biti teoretično, temveč bi moralo presojati učinek politik EU na terenu in na vsakodnevno upravljanje sodstva, ter kakovost, učinkovitost, integriteto in pravičnost sodstva, pri tem pa upoštevati tudi raven izvajanja sodne prakse Sodišča Evropskih skupnosti in Evropskega sodišča za človekove pravice v državah članicah,

| — | preprečiti podvajanje obstoječih sistemov ocenjevanja ter spodbujati sinergijo z njimi, |
| --- | --- |

—

preprečiti podvajanje obstoječih sistemov ocenjevanja ter spodbujati sinergijo z njimi,

| — | uporabiti mešan pristop, ki naj bo sestavljen tako iz statističnih kot zakonodajnih informacij ter iz ocene izvajanja instrumentov EU na terenu, |
| --- | --- |

—

uporabiti mešan pristop, ki naj bo sestavljen tako iz statističnih kot zakonodajnih informacij ter iz ocene izvajanja instrumentov EU na terenu,

| — | zbirati primerljive podatke in, če je mogoče, oceniti razpoložljive podatke, |
| --- | --- |

—

zbirati primerljive podatke in, če je mogoče, oceniti razpoložljive podatke,

| — | tesno vključiti Parlament tako na politični kot na tehnični ravni sistema ocenjevanja; |
| --- | --- |

—

tesno vključiti Parlament tako na politični kot na tehnični ravni sistema ocenjevanja;

| (h) | naj skupaj s Komisijo in Parlamentom pazljivo oceni sedanji položaj pravosodnega usposabljanja v Evropski uniji, njegove slabosti in potrebe, ter ob izogibanju nepotrebnega podvajanja naporov sprejme takojšnje ukrepe, s katerimi bo spodbudil oblikovanje dejanske pravosodne kulture EU, z vzpostavitvijo evropske pravosodne šole za sodnike, tožilce, zagovornike in druge, ki zaposlene v sodstvu, ki bi jo morali:






  — | zgraditi na temeljih obstoječe Evropske mreže za izobraževanje v pravosodju, kasneje pa jo razviti v inštitut EU, ki bi bil povezan z obstoječimi agencijami, imel pa bi trdno in ustrezno strukturo, v kateri bi imele najpomembnejšo vlogo nacionalne pravosodne šole, pravosodne mreže in druge organizacije, kot je Evropska pravna akademija in organizacije za pravice obrambe, sodelovati pa bi morala tudi Komisija, |
| --- | --- | --- |

(h)

naj skupaj s Komisijo in Parlamentom pazljivo oceni sedanji položaj pravosodnega usposabljanja v Evropski uniji, njegove slabosti in potrebe, ter ob izogibanju nepotrebnega podvajanja naporov sprejme takojšnje ukrepe, s katerimi bo spodbudil oblikovanje dejanske pravosodne kulture EU, z vzpostavitvijo evropske pravosodne šole za sodnike, tožilce, zagovornike in druge, ki zaposlene v sodstvu, ki bi jo morali:

—

zgraditi na temeljih obstoječe Evropske mreže za izobraževanje v pravosodju, kasneje pa jo razviti v inštitut EU, ki bi bil povezan z obstoječimi agencijami, imel pa bi trdno in ustrezno strukturo, v kateri bi imele najpomembnejšo vlogo nacionalne pravosodne šole, pravosodne mreže in druge organizacije, kot je Evropska pravna akademija in organizacije za pravice obrambe, sodelovati pa bi morala tudi Komisija,

| — | upravljati in dodatno razvijati programe izmenjav med sodnimi organi, |
| --- | --- |

—

upravljati in dodatno razvijati programe izmenjav med sodnimi organi,

| — | določiti enotne učne programe za pravosodno usposabljanje, ki bi zagotavljali, da bo evropska komponenta pomembno zastopana na različnih pravnih področjih, |
| --- | --- |

—

določiti enotne učne programe za pravosodno usposabljanje, ki bi zagotavljali, da bo evropska komponenta pomembno zastopana na različnih pravnih področjih,

| — | ponujati začetno in nadaljevalno usposabljanje za evropske sodnike, tožilce in zagovornike na prostovoljni podlagi, |
| --- | --- |

—

ponujati začetno in nadaljevalno usposabljanje za evropske sodnike, tožilce in zagovornike na prostovoljni podlagi,

| — | povečati jezikovno znanje pravosodnih organov, odvetnikov in drugih vpletenih subjektov, |
| --- | --- |

—

povečati jezikovno znanje pravosodnih organov, odvetnikov in drugih vpletenih subjektov,

| — | nuditi to usposabljanje tudi državam kandidatkam in drugim državam, s katerimi ima EU sklenjene sporazume o sodelovanju in partnerstvu; |
| --- | --- |

—

nuditi to usposabljanje tudi državam kandidatkam in drugim državam, s katerimi ima EU sklenjene sporazume o sodelovanju in partnerstvu;

| (i) | naj pozove države članice, da nemudoma začnejo v celoti izvajati Sklep Sveta o okrepitvi Eurojusta in spremembi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (5613/2008) (18) ter spodbudijo nacionalne organe k vključitvi Eurojusta v zgodnji stopnji postopkov sodelovanja, da bi tako presegli odpor do izmenjave informacij in polnega sodelovanja, ki se je pokazal na nacionalni ravni, ter poziva Svet, Komisijo in Eurojust, naj v celoti in tesno vključijo Parlament v prihodnje dejavnosti, namenjene pravilnemu izvajanju sklepa o Eurojustu; |
| --- | --- |

(i)

naj pozove države članice, da nemudoma začnejo v celoti izvajati Sklep Sveta o okrepitvi Eurojusta in spremembi Sklepa Sveta 2002/187/PNZ (5613/2008) (18) ter spodbudijo nacionalne organe k vključitvi Eurojusta v zgodnji stopnji postopkov sodelovanja, da bi tako presegli odpor do izmenjave informacij in polnega sodelovanja, ki se je pokazal na nacionalni ravni, ter poziva Svet, Komisijo in Eurojust, naj v celoti in tesno vključijo Parlament v prihodnje dejavnosti, namenjene pravilnemu izvajanju sklepa o Eurojustu;

| (j) | naj pripravi načrt za izvajanje prej omenjenega sklepa, zlasti glede pristojnosti Eurojusta pri:






  — | reševanju sporov o sodni pristojnosti, |
| --- | --- | --- |

(j)

naj pripravi načrt za izvajanje prej omenjenega sklepa, zlasti glede pristojnosti Eurojusta pri:

—

reševanju sporov o sodni pristojnosti,

| — | opravljanju preiskav ali pregonov; |
| --- | --- |

—

opravljanju preiskav ali pregonov;

| (k) | naj sprejme ukrepe, potrebne za vsakoletno objavo celovitega poročila o kriminalu v Evropski uniji, ki bo združevalo poročila o posebnih področjih, kot so ocena nevarnosti organiziranega kriminala (OCTA), letno poročilo Eurojusta itd.; |
| --- | --- |

(k)

naj sprejme ukrepe, potrebne za vsakoletno objavo celovitega poročila o kriminalu v Evropski uniji, ki bo združevalo poročila o posebnih področjih, kot so ocena nevarnosti organiziranega kriminala (OCTA), letno poročilo Eurojusta itd.;

| (l) | naj pozove države članice, da še naprej obravnavajo pobudo Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske o okvirnem sklepu Sveta o preprečevanju in reševanju sporov o sodni pristojnosti v kazenskih postopkih (5208/2009), ki bi upošteval pravice osumljenca ali obtoženca, da je na vseh stopnjah postopka obveščen o postopku izbire kazenske jurisdikcije in vanj vključen, ter naj se na osnovi doseženega napredka med pogajanji v Svetu ponovno posvetuje s Parlamentom; |
| --- | --- |

(l)

naj pozove države članice, da še naprej obravnavajo pobudo Češke republike, Republike Poljske, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske o okvirnem sklepu Sveta o preprečevanju in reševanju sporov o sodni pristojnosti v kazenskih postopkih (5208/2009), ki bi upošteval pravice osumljenca ali obtoženca, da je na vseh stopnjah postopka obveščen o postopku izbire kazenske jurisdikcije in vanj vključen, ter naj se na osnovi doseženega napredka med pogajanji v Svetu ponovno posvetuje s Parlamentom;

| (m) | naj ustrezno pozornost nameni prednostim, ki jih ponujajo nove tehnologije pri zagotavljanju visoke stopnje javne varnosti, in v celoti izkoristi možnosti interneta pri širjenju informacij, krepitvi vloge novoustanovljenega pravosodnega foruma, spodbujanju razvoja novih učnih metod (e-učenje) ter zbiranju in izmenjavi podatkov, s posodabljanjem in krepitvijo obstoječih baz podatkov, kot so na primer carinske, ki so bistvenega pomena v boju proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi, obenem pa zagotavljajo spoštovanje temeljnih pravic in zlasti visoko stopnjo zaščite zasebnosti posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v okviru sodelovanja policijskih in pravosodnih organov v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

(m)

naj ustrezno pozornost nameni prednostim, ki jih ponujajo nove tehnologije pri zagotavljanju visoke stopnje javne varnosti, in v celoti izkoristi možnosti interneta pri širjenju informacij, krepitvi vloge novoustanovljenega pravosodnega foruma, spodbujanju razvoja novih učnih metod (e-učenje) ter zbiranju in izmenjavi podatkov, s posodabljanjem in krepitvijo obstoječih baz podatkov, kot so na primer carinske, ki so bistvenega pomena v boju proti tihotapljenju in trgovini z ljudmi, obenem pa zagotavljajo spoštovanje temeljnih pravic in zlasti visoko stopnjo zaščite zasebnosti posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v okviru sodelovanja policijskih in pravosodnih organov v kazenskih zadevah;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje Svetu in v vednost Komisiji.

---

(1)  UL C 33 E, 9.2.2006, str. 159.

(2)  UL C 102 E, 28.4.2004, str. 154.

(3)  UL L 327, 5.12.2008, str. 27.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0381.

(5)  UL C 18, 19.1.2001, str. 9.

(6)  UL C 273 E, 14.11.2003, str. 99.

(7)  UL C 299, 22.11.2008, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0352.

(9)  UL L 348, 24.12.2008, str. 130.

(10)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0384 in P6_TA(2008)0380.

(11)  UL L 350, 30.12.2008, str. 72.

(12)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0486.

(13)  Gisèle Vernimmen-Van Tiggelen in Laura Surano, Institute for European Studies, Université Libre de Bruxelles (Inštitut za evropske študije, Svobodna univerza v Bruslju) ECLAN – Evropska akademska mreža za kazensko pravo (European Criminal Law Academic Network).

(14)  KOM(2006)0008 ter dokumenti Sveta 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008, 17220/1/2008.

(15)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0637.

(16)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0465.

(17)  Priporočilo z dne 14. oktobra 2004 Svetu in Evropskemu svetu o prihodnosti območja svobode, varnosti in pravice ter ukrepih za krepitev njegove legitimnosti in učinkovitosti (UL C 166 E, 7.7.2005, str. 58) ter priporočilo z dne 22. februarja 2005 Svetu o kakovosti kazenskega pravosodja in usklajenosti kazenske zakonodaje v državah članicah (UL C 304 E, 1.12.2005, str. 109).

(18)  Še ni objavljen v Uradnem listu.

---

MNENJA

Evropski parlament

Torek, 5. maja 2009

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/123

---

Torek, 5. maja 2009Posebne olimpijske igre

P6_TA(2009)0347

Izjava Evropskega parlamenta o podpori posebnih olimpijskih iger v Evropski uniji

2010/C 212 E/20

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 116 svojega Poslovnika,

| A. | ker „posebne olimpijske igre za Evropo“ („Special Olympics Europe“) odraslim in otrokom z motnjami v duševnem razvoju omogočajo športne in družbene priložnosti, |
| --- | --- |

A.

ker „posebne olimpijske igre za Evropo“ („Special Olympics Europe“) odraslim in otrokom z motnjami v duševnem razvoju omogočajo športne in družbene priložnosti,

| B. | ker so programi posebnih olimpijskih iger vzpostavljeni v vseh državah članicah in v njih sodeluje pol milijona športnikov, |
| --- | --- |

B.

ker so programi posebnih olimpijskih iger vzpostavljeni v vseh državah članicah in v njih sodeluje pol milijona športnikov,

| C. | ker posebne olimpijske igre vsakodnevno izvajajo politiko EU, saj promovirajo šport in prostovoljstvo preko državnih meja ter podirajo stereotipe o invalidnosti z zagotavljanjem javnega zdravja in vključevanjem marginalnih oseb v družbene dejavnosti, |
| --- | --- |

C.

ker posebne olimpijske igre vsakodnevno izvajajo politiko EU, saj promovirajo šport in prostovoljstvo preko državnih meja ter podirajo stereotipe o invalidnosti z zagotavljanjem javnega zdravja in vključevanjem marginalnih oseb v družbene dejavnosti,

| D. | ker bodo „posebne olimpijske igre za Evropo“ gostile dva velika športna dogodka: evropske poletne posebne olimpijske igre leta 2010 v Varšavi na Poljskem in svetovne poletne posebne olimpijske igre leta 2011 v Atenah v Grčiji, |
| --- | --- |

D.

ker bodo „posebne olimpijske igre za Evropo“ gostile dva velika športna dogodka: evropske poletne posebne olimpijske igre leta 2010 v Varšavi na Poljskem in svetovne poletne posebne olimpijske igre leta 2011 v Atenah v Grčiji,

| E. | ker je EU finančno podprla svetovne poletne posebne olimpijske igre leta 2003 na Irskem, |
| --- | --- |

E.

ker je EU finančno podprla svetovne poletne posebne olimpijske igre leta 2003 na Irskem,

| 1. | meni, da zagotavljanje storitev za posebne olimpijske igre na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni zahteva veliko finančnih sredstev; |
| --- | --- |

1.

meni, da zagotavljanje storitev za posebne olimpijske igre na lokalni, nacionalni in mednarodni ravni zahteva veliko finančnih sredstev;

| 2. | ugotavlja, da so „posebne olimpijske igre za Evropo“ Komisijo zaprosile za finančno pomoč pri izvedbi evropskih poletnih olimpijskih iger v Varšavi leta 2010 in svetovnih poletnih olimpijskih iger v Atenah leta 2011; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da so „posebne olimpijske igre za Evropo“ Komisijo zaprosile za finančno pomoč pri izvedbi evropskih poletnih olimpijskih iger v Varšavi leta 2010 in svetovnih poletnih olimpijskih iger v Atenah leta 2011;

| 3. | priznava koristi, ki jih bodo deležni športniki, družine in širša skupnost, ker bosta ti dve prireditvi potekali v Evropi, |
| --- | --- |

3.

priznava koristi, ki jih bodo deležni športniki, družine in širša skupnost, ker bosta ti dve prireditvi potekali v Evropi,

| 4. | poziva Komisijo, naj podpre igre v Varšavi leta 2010 in v Atenah leta 2011, |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj podpre igre v Varšavi leta 2010 in v Atenah leta 2011,

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj to izjavo skupaj z imeni podpisnikov posreduje Svetu, Komisiji in parlamentom držav članic.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 5. maja 2009

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/124

---

Torek, 5. maja 2009Zahteva za zaščito imunitete Alda Patriciella

P6_TA(2009)0337

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o zahtevi za zaščito imunitete poslanca Alda Patriciella (2009/2021(IMM))

2010/C 212 E/21

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve Alda Patriciella za zaščito njegove imunitete v zvezi s preiskavo, ki jo vodi državno tožilstvo pri okrožnem sodišču Isernia, razglašene na plenarnem zasedanju dne 9. marca 2009,

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986 in 21. oktobra 2008 (1),

ob upoštevanju člena 6(3) in člena 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0286/2009),

| 1. | sklene zaščititi imuniteto in privilegije Alda Patriciella; |
| --- | --- |

1.

sklene zaščititi imuniteto in privilegije Alda Patriciella;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnim organom Republike Italije.

---

(1)  Primer 101/63 Wagner protiFohrmannu in Krierju [1964] Poročila sodišča Evropskih skupnosti (ECR) 195, primer 149/85 Wybot protiFaureju in drugim [1986] ECR 2 391 in združena primera C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente, ki jih poročila Sodišča Evropskih skupnosti še ne navajajo.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/125

---

Torek, 5. maja 2009Zahteva za zaščito imunitete Umberta Bossija

P6_TA(2009)0338

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o zahtevi za zaščito imunitete in privilegijev Umberta Bossija (2009/2020(IMM))

2010/C 212 E/22

Evropski parlament,

ob upoštevanju zahteve Umberta Bossija za zaščito njegove imunitete v zvezi s preiskavo, ki jo vodi državno tožilstvo pri okrožnem sodišču v Verbanii z dne 19. februarja 2009, razglašene na plenarnem zasedanju dne 9. marca 2009,

ob upoštevanju členov 9 in 10 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti z dne 8. aprila 1965 in člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropskih skupnosti z dne 12. maja 1964, z dne 10. julija 1986 in z dne 21. oktobra 2008 (1),

ob upoštevanju členov 6(3) in 7 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A6-0269/2009),

| 1. | se odloči zaščititi imuniteto in privilegije Umberta Bossija; |
| --- | --- |

1.

se odloči zaščititi imuniteto in privilegije Umberta Bossija;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Republike Italije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj sklep in poročilo pristojnega odbora takoj posreduje ustreznim organom Republike Italije.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmannu in Krierju [1964] Poročila sodišča Evropskih skupnosti (ECR) 195, zadeva 149/85 Wybot proti Faureju in drugim [1986] ECR 2391 in združeni zadevi C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente, ki ju poročila Sodišča Evropskih skupnosti še ne navajajo.

---

Sreda, 6. maja 2009

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/126 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/126

---

Sreda, 6. maja 2009Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborov

P6_TA(2009)0348

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o pristojnostih stalnih odborov

2010/C 212 E/23

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

ob upoštevanju člena 174 svojega Poslovnika,

| 1. | sklene ustanoviti naslednje stalne odbore:






  I. | Odbor za zunanje zadeve, |
| --- | --- | --- |

1.

sklene ustanoviti naslednje stalne odbore:

I.

Odbor za zunanje zadeve,

| II. | Odbor za razvoj |
| --- | --- |

II.

Odbor za razvoj

| III. | Odbor za mednarodno trgovino |
| --- | --- |

III.

Odbor za mednarodno trgovino

| IV. | Odbor za proračun |
| --- | --- |

IV.

Odbor za proračun

| V. | Odbor za proračunski nadzor |
| --- | --- |

V.

Odbor za proračunski nadzor

| VI. | Odbor za ekonomske in monetarne zadeve |
| --- | --- |

VI.

Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

| VII. | Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve |
| --- | --- |

VII.

Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

| VIII. | Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane |
| --- | --- |

VIII.

Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

| IX. | Odbor za industrijo, raziskave in energetiko |
| --- | --- |

IX.

Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

| X. | Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov |
| --- | --- |

X.

Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

| XI. | Odbor za promet in turizem |
| --- | --- |

XI.

Odbor za promet in turizem

| XII. | Odbor za regionalni razvoj |
| --- | --- |

XII.

Odbor za regionalni razvoj

| XIII. | Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja |
| --- | --- |

XIII.

Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

| XIV. | Odbor za ribištvo |
| --- | --- |

XIV.

Odbor za ribištvo

| XV. | Odbor za kulturo in izobraževanje |
| --- | --- |

XV.

Odbor za kulturo in izobraževanje

| XVI. | Odbor za pravne zadeve |
| --- | --- |

XVI.

Odbor za pravne zadeve

| XVII. | Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve |
| --- | --- |

XVII.

Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

| XVIII. | Odbor za ustavne zadeve |
| --- | --- |

XVIII.

Odbor za ustavne zadeve

| XIX. | Odbor za pravice žensk in enakost spolov |
| --- | --- |

XIX.

Odbor za pravice žensk in enakost spolov

| XX. | Odbor za peticije; |
| --- | --- |

XX.

Odbor za peticije;

| 2. | sklene Prilogo VI svojega Poslovnika nadomestiti z naslednjim:

  Sreda, 6. maja 2009„PRILOGA VI
  Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborov


  I.
     
  Odbor za zunanje zadeve


  Odbor, pristojen za:






  1. | skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) in evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP); v zvezi s tem odboru pomaga pododbor za varnost in obrambo; |
| --- | --- | --- |

2.

sklene Prilogo VI svojega Poslovnika nadomestiti z naslednjim:

Sreda, 6. maja 2009„PRILOGA VI

Pristojnosti stalnih parlamentarnih odborov

I.
     
  Odbor za zunanje zadeve

Odbor, pristojen za:

1.

skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) in evropsko varnostno in obrambno politiko (EVOP); v zvezi s tem odboru pomaga pododbor za varnost in obrambo;

| 2. | odnose z drugimi institucijami in organi EU, ZN in drugimi mednarodnimi organizacijami ter medparlamentarnimi skupščinami glede zadev, ki spadajo v njihovo pristojnost; |
| --- | --- |

2.

odnose z drugimi institucijami in organi EU, ZN in drugimi mednarodnimi organizacijami ter medparlamentarnimi skupščinami glede zadev, ki spadajo v njihovo pristojnost;

| 3. | krepitev političnih odnosov s tretjimi državami, posebej s tistimi v neposredni bližini Unije, preko programov sodelovanja in pomoči ali mednarodnih sporazumov, kot so sporazumi o pridružitvi in partnerstvu; |
| --- | --- |

3.

krepitev političnih odnosov s tretjimi državami, posebej s tistimi v neposredni bližini Unije, preko programov sodelovanja in pomoči ali mednarodnih sporazumov, kot so sporazumi o pridružitvi in partnerstvu;

| 4. | začetek, spremljanje in zaključek pogajanj o pristopu evropskih držav k Uniji; |
| --- | --- |

4.

začetek, spremljanje in zaključek pogajanj o pristopu evropskih držav k Uniji;

| 5. | vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami, zaščito manjšin in spodbujanjem demokratičnih vrednot v tretjih državah; pri tem odboru pomaga pododbor za človekove pravice; brez poseganja v ustrezne določbe se naj člane drugih odborov in organov s pristojnostmi na tem področju povabi k udeležbi na sejah pododbora. |
| --- | --- |

5.

vprašanja v zvezi s človekovimi pravicami, zaščito manjšin in spodbujanjem demokratičnih vrednot v tretjih državah; pri tem odboru pomaga pododbor za človekove pravice; brez poseganja v ustrezne določbe se naj člane drugih odborov in organov s pristojnostmi na tem področju povabi k udeležbi na sejah pododbora.

Odbor usklajuje delo skupnih parlamentarnih odborov in parlamentarnih odborov za sodelovanje, kot tudi delo medparlamentarnih in ad hoc delegacij ter misij za spremljanje volitev znotraj področja svojega delovanja.

II.
     
  Odbor za razvoj

Odbor, pristojen za:

| 1. | spodbujanje, izvajanje in spremljanje politike razvoja in sodelovanja Unije, zlasti:






  (a) | politični dialog z državami v razvoju, tako dvostranski kot v ustreznih mednarodnih organizacijah in medparlamentarnih forumih, |
| --- | --- | --- |

1.

spodbujanje, izvajanje in spremljanje politike razvoja in sodelovanja Unije, zlasti:

(a)

politični dialog z državami v razvoju, tako dvostranski kot v ustreznih mednarodnih organizacijah in medparlamentarnih forumih,

| (b) | pomoč in sporazume o sodelovanju z državami v razvoju, |
| --- | --- |

(b)

pomoč in sporazume o sodelovanju z državami v razvoju,

| (c) | spodbujanje demokratičnih vrednot, dobrega vodenja in človekovih pravic v državah v razvoju; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje demokratičnih vrednot, dobrega vodenja in človekovih pravic v državah v razvoju;

| 2. | zadeve, ki se nanašajo na Sporazum o partnerstvu AKP-EU in odnose s pristojnimi organi; |
| --- | --- |

2.

zadeve, ki se nanašajo na Sporazum o partnerstvu AKP-EU in odnose s pristojnimi organi;

| 3. | sodelovanje Parlamenta pri misijah za spremljanje volitev in, kadar je primerno, v sodelovanju z drugimi pristojnimi odbori in delegacijami. |
| --- | --- |

3.

sodelovanje Parlamenta pri misijah za spremljanje volitev in, kadar je primerno, v sodelovanju z drugimi pristojnimi odbori in delegacijami.

Odbor usklajuje delo medparlamentarnih in ad hoc delegacij znotraj področja svojega delovanja.

III.
     
  Odbor za mednarodno trgovino

Odbor, pristojen za:

zadeve, ki se nanašajo na vzpostavljanje in uvajanje skupne trgovinske politike Unije in njene zunanje gospodarske odnose, zlasti:

| 1. | finančne, ekonomske in trgovinske odnose s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami; |
| --- | --- |

1.

finančne, ekonomske in trgovinske odnose s tretjimi državami in regionalnimi organizacijami;

| 2. | ukrepe tehničnega usklajevanja ali standardizacije na področjih, na katerih veljajo instrumenti mednarodnega prava; |
| --- | --- |

2.

ukrepe tehničnega usklajevanja ali standardizacije na področjih, na katerih veljajo instrumenti mednarodnega prava;

| 3. | odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in oragnizacijami, ki spodbujajo regionalno gospodarsko in trgovinsko integracijo zunaj Unije; |
| --- | --- |

3.

odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in oragnizacijami, ki spodbujajo regionalno gospodarsko in trgovinsko integracijo zunaj Unije;

| 4. | odnose s STO, vključno s parlamentarno razsežnostjo. |
| --- | --- |

4.

odnose s STO, vključno s parlamentarno razsežnostjo.

Odbor se povezuje z ustreznimi medparlamentarnimi in ad hoc delegacijami za gospodarske in trgovinske vidike s tretjimi državami.

IV.
     
  Odbor za proračun

Odbor, pristojen za:

| 1. | večletni finančni okvir prihodkov in odhodkov Unije ter sistem virov lastnih sredstev Unije; |
| --- | --- |

1.

večletni finančni okvir prihodkov in odhodkov Unije ter sistem virov lastnih sredstev Unije;

| 2. | posebna proračunska pooblastila Parlamenta, zlasti glede proračuna Unije, pa tudi pogajanja in izvajanje medinstitucionalnih sporazumov na tem področju; |
| --- | --- |

2.

posebna proračunska pooblastila Parlamenta, zlasti glede proračuna Unije, pa tudi pogajanja in izvajanje medinstitucionalnih sporazumov na tem področju;

| 3. | načrt odhodkov Parlamenta v skladu s postopkom, opredeljenim v tem poslovniku; |
| --- | --- |

3.

načrt odhodkov Parlamenta v skladu s postopkom, opredeljenim v tem poslovniku;

| 4. | proračun decentraliziranih organov; |
| --- | --- |

4.

proračun decentraliziranih organov;

| 5. | finančne dejavnosti Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

5.

finančne dejavnosti Evropske investicijske banke;

| 6. | vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun, brez poseganja v pristojnosti odbora, pristojnega za Sporazum o partnerstvu AKP-EU; |
| --- | --- |

6.

vključitev Evropskega razvojnega sklada v proračun, brez poseganja v pristojnosti odbora, pristojnega za Sporazum o partnerstvu AKP-EU;

| 7. | finančne posledice vseh aktov Skupnosti in njihovo združljivost z večletnim finančnim okvirjem, brez poseganja v pristojnosti pristojnih odborov; |
| --- | --- |

7.

finančne posledice vseh aktov Skupnosti in njihovo združljivost z večletnim finančnim okvirjem, brez poseganja v pristojnosti pristojnih odborov;

| 8. | spremljanje in ocenjevanje izvajanja tekočega proračuna ne glede na člen 72(1), prenose proračunskih sredstev, postopke v zvezi s kadrovskim načrtom, proračunska sredstva za upravljanje in mnenja o projektih, povezanih z gradnjo, ki imajo velike finančne posledice; |
| --- | --- |

8.

spremljanje in ocenjevanje izvajanja tekočega proračuna ne glede na člen 72(1), prenose proračunskih sredstev, postopke v zvezi s kadrovskim načrtom, proračunska sredstva za upravljanje in mnenja o projektih, povezanih z gradnjo, ki imajo velike finančne posledice;

| 9. | finančno uredbo, z izjemo vprašanj, ki se nanašajo na izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna. |
| --- | --- |

9.

finančno uredbo, z izjemo vprašanj, ki se nanašajo na izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna.

V.
     
  Odbor za proračunski nadzor

Odbor, pristojen za:

| 1. | nadzor izvrševanja proračuna Unije in Evropskega razvojnega sklada ter sklepe o razrešnici, ki jih sprejme Parlament, vključno z notranjim postopkom za podelitev razrešnice, in vse druge ukrepe za spremljanje ali izvajanje sklepov; |
| --- | --- |

1.

nadzor izvrševanja proračuna Unije in Evropskega razvojnega sklada ter sklepe o razrešnici, ki jih sprejme Parlament, vključno z notranjim postopkom za podelitev razrešnice, in vse druge ukrepe za spremljanje ali izvajanje sklepov;

| 2. | zaprtje, predložitev ter revizijo računov in izkazov stanja Unije, njenih institucij in vseh organov, financiranih z njene strani, vključno z ugotovitvijo proračunskih sredstev, ki jih je treba prenesti, ter določanjem stanja; |
| --- | --- |

2.

zaprtje, predložitev ter revizijo računov in izkazov stanja Unije, njenih institucij in vseh organov, financiranih z njene strani, vključno z ugotovitvijo proračunskih sredstev, ki jih je treba prenesti, ter določanjem stanja;

| 3. | nadzor nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke; |
| --- | --- |

3.

nadzor nad finančnimi dejavnostmi Evropske investicijske banke;

| 4. | nadziranje stroškovne učinkovitosti različnih oblik financiranja Skupnosti pri izvajanju politik Unije; |
| --- | --- |

4.

nadziranje stroškovne učinkovitosti različnih oblik financiranja Skupnosti pri izvajanju politik Unije;

| 5. | obravnavo goljufij in nepravilnosti pri izvrševanju proračuna Unije, ukrepe, namenjene preprečevanju in kazenskemu pregonu takšnih primerov, in zaščito finančnih interesov Unije na splošno; |
| --- | --- |

5.

obravnavo goljufij in nepravilnosti pri izvrševanju proračuna Unije, ukrepe, namenjene preprečevanju in kazenskemu pregonu takšnih primerov, in zaščito finančnih interesov Unije na splošno;

| 6. | odnose z Računskim sodiščem, imenovanje njegovih članov in obravnavo njegovih poročil; |
| --- | --- |

6.

odnose z Računskim sodiščem, imenovanje njegovih članov in obravnavo njegovih poročil;

| 7. | finančno uredbo, ki zadeva izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna. |
| --- | --- |

7.

finančno uredbo, ki zadeva izvrševanje, upravljanje in nadzor proračuna.

VI.
     
  Odbor za ekonomske in monetarne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | ukrepe ekonomske in monetarne politike Unije, delovanje ekonomske in monetarne unije ter evropskega monetarnega in finančnega sistema (vključno z odnosi s pristojnimi institucijami in organizacijami); |
| --- | --- |

1.

ukrepe ekonomske in monetarne politike Unije, delovanje ekonomske in monetarne unije ter evropskega monetarnega in finančnega sistema (vključno z odnosi s pristojnimi institucijami in organizacijami);

| 2. | prosti pretok kapitala in plačil (čezmejna plačila, enotno plačilno območje, plačilne bilance, gibanje kapitala ter politika najemanja in dajanja posojil, nadzor nad gibanjem kapitala iz tretjih držav, ukrepi za spodbujanje izvoza kapitala Unije); |
| --- | --- |

2.

prosti pretok kapitala in plačil (čezmejna plačila, enotno plačilno območje, plačilne bilance, gibanje kapitala ter politika najemanja in dajanja posojil, nadzor nad gibanjem kapitala iz tretjih držav, ukrepi za spodbujanje izvoza kapitala Unije);

| 3. | mednarodni monetarni in finančni sistem (vključno z odnosi s finančnimi in monetarnimi institucijami in organizacijami); |
| --- | --- |

3.

mednarodni monetarni in finančni sistem (vključno z odnosi s finančnimi in monetarnimi institucijami in organizacijami);

| 4. | pravila o konkurenci in državne ali javne pomoči; |
| --- | --- |

4.

pravila o konkurenci in državne ali javne pomoči;

| 5. | davčne predpise; |
| --- | --- |

5.

davčne predpise;

| 6. | uravnavanje in nadzor finančnih storitev, institucij in trgov, vključno s poročili o dogajanju v finančnem sektorju, revizijo, računovodskimi pravili, upravljanjem podjetij in drugimi pravnimi zadevami gospodarskih družb, ki se navezujejo na finančne storitve. |
| --- | --- |

6.

uravnavanje in nadzor finančnih storitev, institucij in trgov, vključno s poročili o dogajanju v finančnem sektorju, revizijo, računovodskimi pravili, upravljanjem podjetij in drugimi pravnimi zadevami gospodarskih družb, ki se navezujejo na finančne storitve.

VII.
     
  Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | politiko zaposlovanja in vse vidike socialne politike, kot so delovni pogoji, socialna varnost in socialna zaščita; |
| --- | --- |

1.

politiko zaposlovanja in vse vidike socialne politike, kot so delovni pogoji, socialna varnost in socialna zaščita;

| 2. | ukrepe zdravstvenega varstva in varnost pri delu; |
| --- | --- |

2.

ukrepe zdravstvenega varstva in varnost pri delu;

| 3. | Evropski socialni sklad; |
| --- | --- |

3.

Evropski socialni sklad;

| 4. | politiko poklicnega usposabljanja, vključno s poklicnimi kvalifikacijami; |
| --- | --- |

4.

politiko poklicnega usposabljanja, vključno s poklicnimi kvalifikacijami;

| 5. | prost pretok delovne sile in upokojencev; |
| --- | --- |

5.

prost pretok delovne sile in upokojencev;

| 6. | socialni dialog; |
| --- | --- |

6.

socialni dialog;

| 7. | vse oblike diskriminacije na delovnem mestu in trgu delovne sile, razen diskriminacije na podlagi spola; |
| --- | --- |

7.

vse oblike diskriminacije na delovnem mestu in trgu delovne sile, razen diskriminacije na podlagi spola;

| 8. | odnose z:






  — | Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop), |
| --- | --- | --- |

8.

odnose z:

—

Evropskim centrom za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop),

| — | Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer, |
| --- | --- |

—

Evropsko fundacijo za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer,

| — | Evropsko fundacijo za usposabljanje, |
| --- | --- |

—

Evropsko fundacijo za usposabljanje,

| — | Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu, |
| --- | --- |

—

Evropsko agencijo za varnost in zdravje pri delu,

-kot tudi za odnose z drugimi pristojnimi organi EU in mednarodnimi organizacijami.

VIII.
     
  Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane

Odbor, pristojen za:

| 1. | okoljsko politiko in ukrepe za varstvo okolja, zlasti:






  (a) | onesnaženje zraka, tal in vode, ravnanje z odpadki in reciklažo, nevarne snovi in pripravke, raven hrupa, spremembe podnebja, zaščito biološke raznovrstnosti, |
| --- | --- | --- |

1.

okoljsko politiko in ukrepe za varstvo okolja, zlasti:

(a)

onesnaženje zraka, tal in vode, ravnanje z odpadki in reciklažo, nevarne snovi in pripravke, raven hrupa, spremembe podnebja, zaščito biološke raznovrstnosti,

| (b) | trajnostni razvoj, |
| --- | --- |

(b)

trajnostni razvoj,

| (c) | mednarodne in regionalne ukrepe ter sporazume glede varstva okolja, |
| --- | --- |

(c)

mednarodne in regionalne ukrepe ter sporazume glede varstva okolja,

| (d) | odpravo okoljske škode, |
| --- | --- |

(d)

odpravo okoljske škode,

| (e) | civilno zaščito, |
| --- | --- |

(e)

civilno zaščito,

| (f) | Evropsko agencijo za okolje; |
| --- | --- |

(f)

Evropsko agencijo za okolje;

| (g) | Evropsko agencijo za kemikalije
  ; |
| --- | --- |

(g)

Evropsko agencijo za kemikalije
  ;

| 2. | javno zdravje, zlasti:






  (a) | programe in posebne dejavnosti na področju javnega zdravja, |
| --- | --- | --- |

2.

javno zdravje, zlasti:

(a)

programe in posebne dejavnosti na področju javnega zdravja,

| (b) | farmacevtske in kozmetične izdelke, |
| --- | --- |

(b)

farmacevtske in kozmetične izdelke,

| (c) | zdravstvene vidike bio-terorizma, |
| --- | --- |

(c)

zdravstvene vidike bio-terorizma,

| (d) | Evropsko agencijo za vrednotenje zdravil in Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni; |
| --- | --- |

(d)

Evropsko agencijo za vrednotenje zdravil in Evropski center za preprečevanje in nadzor bolezni;

| 3. | vprašanja varne hrane, zlasti:






  (a) | označevanje in varnost živil, |
| --- | --- | --- |

3.

vprašanja varne hrane, zlasti:

(a)

označevanje in varnost živil,

| (b) | veterinarsko zakonodajo v zvezi z zaščito zdravja ljudi pred nevarnostmi ter zdravstveni nadzor nad živili in sistemi za proizvodnjo hrane, |
| --- | --- |

(b)

veterinarsko zakonodajo v zvezi z zaščito zdravja ljudi pred nevarnostmi ter zdravstveni nadzor nad živili in sistemi za proizvodnjo hrane,

| (c) | Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropski urad za prehrano in veterino. |
| --- | --- |

(c)

Evropsko agencijo za varnost hrane in Evropski urad za prehrano in veterino.

IX.
     
  Odbor za industrijo, raziskave in energetiko

Odbor, pristojen za:

| 1. | industrijsko politiko Unije in uporabo novih tehnologij, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na MSP (majhna in srednja podjetja); |
| --- | --- |

1.

industrijsko politiko Unije in uporabo novih tehnologij, vključno z ukrepi, ki se nanašajo na MSP (majhna in srednja podjetja);

| 2. | politiko Unije na področju raziskav, vključno z razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov raziskav; |
| --- | --- |

2.

politiko Unije na področju raziskav, vključno z razširjanjem in izkoriščanjem rezultatov raziskav;

| 3. | vesoljsko politiko; |
| --- | --- |

3.

vesoljsko politiko;

| 4. | dejavnosti Skupnega raziskovalnega centra in Centralnega urada za jedrske meritve, JET, ITER in druge projekte na tem področju; |
| --- | --- |

4.

dejavnosti Skupnega raziskovalnega centra in Centralnega urada za jedrske meritve, JET, ITER in druge projekte na tem področju;

| 5. | ukrepe Skupnosti v zvezi s splošno energetsko politiko, varnostjo dobave energije in učinkovito rabo, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

5.

ukrepe Skupnosti v zvezi s splošno energetsko politiko, varnostjo dobave energije in učinkovito rabo, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju energetske infrastrukture;

| 6. | Pogodbo Euratom in Dobavno agencijo Euratoma, jedrsko varnost ter razgradnjo in odlaganje odpadkov v jedrskem sektorju; |
| --- | --- |

6.

Pogodbo Euratom in Dobavno agencijo Euratoma, jedrsko varnost ter razgradnjo in odlaganje odpadkov v jedrskem sektorju;

| 7. | informacijsko družbo in informacijsko tehnologijo, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture. |
| --- | --- |

7.

informacijsko družbo in informacijsko tehnologijo, vključno z vzpostavitvijo in razvojem vseevropskih omrežij na področju telekomunikacijske infrastrukture.

X.
     
  Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov

Odbor, pristojen za:

| 1. | usklajevanje nacionalnih predpisov za področje notranjega trga in carinske unije na ravni Skupnosti, zlasti:






  (a) | prost pretok blaga, vključno z usklajevanjem tehničnih standardov, |
| --- | --- | --- |

1.

usklajevanje nacionalnih predpisov za področje notranjega trga in carinske unije na ravni Skupnosti, zlasti:

(a)

prost pretok blaga, vključno z usklajevanjem tehničnih standardov,

| (b) | pravico do ustanavljanja, |
| --- | --- |

(b)

pravico do ustanavljanja,

| (c) | svobodo opravljanja storitev, z izjemo finančnega in poštnega sektorja; |
| --- | --- |

(c)

svobodo opravljanja storitev, z izjemo finančnega in poštnega sektorja;

| 2. | ukrepe za prepoznavanje in odpravljanje možnih ovir pri delovanju notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za prepoznavanje in odpravljanje možnih ovir pri delovanju notranjega trga;

| 3. | pospeševanje in zaščito ekonomskih interesov potrošnikov v povezavi z vzpostavitvijo notranjega trga, razen pri vprašanjih javnega zdravja in varne hrane. |
| --- | --- |

3.

pospeševanje in zaščito ekonomskih interesov potrošnikov v povezavi z vzpostavitvijo notranjega trga, razen pri vprašanjih javnega zdravja in varne hrane.

XI.
     
  Odbor za promet in turizem

Odbor, pristojen za:

| 1. | zadeve, ki se navezujejo na razvoj skupne politike za železniški in cestni promet, promet po notranjih plovnih poteh ter pomorski in zračni promet, zlasti:






  (a) | skupna pravila za prevoz znotraj Evropske unije, |
| --- | --- | --- |

1.

zadeve, ki se navezujejo na razvoj skupne politike za železniški in cestni promet, promet po notranjih plovnih poteh ter pomorski in zračni promet, zlasti:

(a)

skupna pravila za prevoz znotraj Evropske unije,

| (b) | vzpostavitev in razvoj vseevropskih omrežij na področju prometne infrastrukture, |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev in razvoj vseevropskih omrežij na področju prometne infrastrukture,

| (c) | zagotovitev prevoznih storitev in odnosov na področju prevoza s tretjimi državami, |
| --- | --- |

(c)

zagotovitev prevoznih storitev in odnosov na področju prevoza s tretjimi državami,

| (d) | varnost prevoza, |
| --- | --- |

(d)

varnost prevoza,

| (e) | odnose z mednarodnimi prevoznimi organi in organizacijami; |
| --- | --- |

(e)

odnose z mednarodnimi prevoznimi organi in organizacijami;

| 2. | poštne storitve; |
| --- | --- |

2.

poštne storitve;

| 3. | turizem. |
| --- | --- |

3.

turizem.

XII.
     
  Odbor za regionalni razvoj

Odbor, pristojen za:

regionalno in kohezijsko politiko, zlasti:

| (a) | Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in druge instrumente regionalne politike Unije, |
| --- | --- |

(a)

Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad in druge instrumente regionalne politike Unije,

| (b) | ocenjevanje učinka drugih politik Unije na ekonomsko in socialno kohezijo, |
| --- | --- |

(b)

ocenjevanje učinka drugih politik Unije na ekonomsko in socialno kohezijo,

| (c) | usklajevanje strukturnih instrumentov Unije, |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje strukturnih instrumentov Unije,

| (d) | najbolj oddaljene regije in otoke, kakor tudi za čezmejno in medregijsko sodelovanje, |
| --- | --- |

(d)

najbolj oddaljene regije in otoke, kakor tudi za čezmejno in medregijsko sodelovanje,

| (e) | odnose z Odborom regij, organizacijami za medregijsko sodelovanje ter lokalnimi in regionalnimi organi. |
| --- | --- |

(e)

odnose z Odborom regij, organizacijami za medregijsko sodelovanje ter lokalnimi in regionalnimi organi.

XIII.
     
  Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja

Odbor, pristojen za:

| 1. | delovanje in razvoj skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

1.

delovanje in razvoj skupne kmetijske politike;

| 2. | razvoj podeželja, vključno z dejavnostmi ustreznih finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

2.

razvoj podeželja, vključno z dejavnostmi ustreznih finančnih instrumentov;

| 3. | zakonodajo v zvezi z:






  (a) | veterino in zdravjem rastlin ter krmo za živali pod pogojem, da ukrepi na teh področjih niso namenjeni varovanju zdravja ljudi pred nevarnostmi, |
| --- | --- | --- |

3.

zakonodajo v zvezi z:

(a)

veterino in zdravjem rastlin ter krmo za živali pod pogojem, da ukrepi na teh področjih niso namenjeni varovanju zdravja ljudi pred nevarnostmi,

| (b) | živinorejo in dobrim počutjem živali; |
| --- | --- |

(b)

živinorejo in dobrim počutjem živali;

| 4. | izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

4.

izboljšanje kakovosti kmetijskih proizvodov;

| 5. | zaloge kmetijskih surovin; |
| --- | --- |

5.

zaloge kmetijskih surovin;

| 6. | Urad Skupnosti za rastlinske sorte; |
| --- | --- |

6.

Urad Skupnosti za rastlinske sorte;

| 7. | gozdarstvo. |
| --- | --- |

7.

gozdarstvo.

XIV.
     
  Odbor za ribištvo

Odbor, pristojen za:

| 1. | delovanje in razvoj skupne ribiške politike ter njeno vodenje; |
| --- | --- |

1.

delovanje in razvoj skupne ribiške politike ter njeno vodenje;

| 2. | varovanje ribolovnih virov; |
| --- | --- |

2.

varovanje ribolovnih virov;

| 3. | skupno organizacijo trga z ribjimi izdelki; |
| --- | --- |

3.

skupno organizacijo trga z ribjimi izdelki;

| 4. | strukturno politiko na področju ribištva in akvakulture, vključno s finančnimi instrumenti za usmerjanje ribištva; |
| --- | --- |

4.

strukturno politiko na področju ribištva in akvakulture, vključno s finančnimi instrumenti za usmerjanje ribištva;

| 5. | mednarodne sporazume na področju ribištva. |
| --- | --- |

5.

mednarodne sporazume na področju ribištva.

XV.
     
  Odbor za kulturo in izobraževanje

Odbor, pristojen za:

| 1. | kulturne vidike Evropske unije, zlasti:






  (a) | izboljševanje poznavanja in razširjanje kulture, |
| --- | --- | --- |

1.

kulturne vidike Evropske unije, zlasti:

(a)

izboljševanje poznavanja in razširjanje kulture,

| (b) | zaščito in pospeševanje kulturne in jezikovne raznolikosti, |
| --- | --- |

(b)

zaščito in pospeševanje kulturne in jezikovne raznolikosti,

| (c) | ohranjanje in varstvo kulturne dediščine, kulturno izmenjavo ter umetniško ustvarjanje; |
| --- | --- |

(c)

ohranjanje in varstvo kulturne dediščine, kulturno izmenjavo ter umetniško ustvarjanje;

| 2. | izobraževalno politiko Unije, vključno s področjem evropskega visokega šolstva, spodbujanjem sistema evropskih šol in vseživljenjskim učenjem; |
| --- | --- |

2.

izobraževalno politiko Unije, vključno s področjem evropskega visokega šolstva, spodbujanjem sistema evropskih šol in vseživljenjskim učenjem;

| 3. | avdiovizualno politiko ter kulturne in izobraževalne vidike informacijske družbe; |
| --- | --- |

3.

avdiovizualno politiko ter kulturne in izobraževalne vidike informacijske družbe;

| 4. | mladinsko politiko ter razvoj politike športa in prostega časa; |
| --- | --- |

4.

mladinsko politiko ter razvoj politike športa in prostega časa;

| 5. | politiko obveščanja in medijev; |
| --- | --- |

5.

politiko obveščanja in medijev;

| 6. | sodelovanje s tretjimi državami na področju kulture in izobraževanja ter odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in institucijami. |
| --- | --- |

6.

sodelovanje s tretjimi državami na področju kulture in izobraževanja ter odnose z ustreznimi mednarodnimi organizacijami in institucijami.

XVI.
     
  Odbor za pravne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | razlago in uporabo evropskega prava, skladnost aktov Evropske unije s primarno zakonodajo, zlasti z izbiro pravne podlage in spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.

razlago in uporabo evropskega prava, skladnost aktov Evropske unije s primarno zakonodajo, zlasti z izbiro pravne podlage in spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 2. | razlago in uporabo mednarodnega prava, v kolikor to vpliva na Evropsko unijo; |
| --- | --- |

2.

razlago in uporabo mednarodnega prava, v kolikor to vpliva na Evropsko unijo;

| 3. | poenostavitev zakonodaje Skupnosti, zlasti za zakonodajne predloge za njeno uradno kodifikacijo; |
| --- | --- |

3.

poenostavitev zakonodaje Skupnosti, zlasti za zakonodajne predloge za njeno uradno kodifikacijo;

| 4. | pravno varstvo pravic in pristojnosti Parlamenta, vključno z njegovim sodelovanjem v postopkih pred Sodiščem in Sodiščem prve stopnje; |
| --- | --- |

4.

pravno varstvo pravic in pristojnosti Parlamenta, vključno z njegovim sodelovanjem v postopkih pred Sodiščem in Sodiščem prve stopnje;

| 5. | akte Skupnosti, ki vplivajo na pravni red držav članic, in sicer na področjih:






  (a) | civilnega in gospodarskega prava, |
| --- | --- | --- |

5.

akte Skupnosti, ki vplivajo na pravni red držav članic, in sicer na področjih:

(a)

civilnega in gospodarskega prava,

| (b) | prava gospodarskih družb, |
| --- | --- |

(b)

prava gospodarskih družb,

| (c) | prava intelektualne lastnine, |
| --- | --- |

(c)

prava intelektualne lastnine,

| (d) | postopkovnega prava; |
| --- | --- |

(d)

postopkovnega prava;

| 6. | ukrepe na področju pravosodnega in upravnega sodelovanja v civilnih zadevah; |
| --- | --- |

6.

ukrepe na področju pravosodnega in upravnega sodelovanja v civilnih zadevah;

| 7. | okoljsko odgovornost in sankcije proti okoljskemu kriminalu; |
| --- | --- |

7.

okoljsko odgovornost in sankcije proti okoljskemu kriminalu;

| 8. | etična vprašanja, povezana z novimi tehnologijami, ob uporabi postopka s pridruženimi odbori z ustreznimi odbori; |
| --- | --- |

8.

etična vprašanja, povezana z novimi tehnologijami, ob uporabi postopka s pridruženimi odbori z ustreznimi odbori;

| 9. | Statut poslancev in Kadrovske predpise Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

9.

Statut poslancev in Kadrovske predpise Evropskih skupnosti;

| 10. | privilegije in imunitete poslancev, kot tudi za preverjanje veljavnosti njihovih mandatov; |
| --- | --- |

10.

privilegije in imunitete poslancev, kot tudi za preverjanje veljavnosti njihovih mandatov;

| 11. | organizacijo in statut Sodišča; |
| --- | --- |

11.

organizacijo in statut Sodišča;

| 12. | Urad za usklajevanje na notranjem trgu. |
| --- | --- |

12.

Urad za usklajevanje na notranjem trgu.

XVII.
     
  Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | zaščito pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih svoboščin na ozemlju Unije, vključno z zaščito manjšin, kakor je določeno v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

zaščito pravic državljanov, človekovih pravic in temeljnih svoboščin na ozemlju Unije, vključno z zaščito manjšin, kakor je določeno v Pogodbah in Listini o temeljnih pravicah Evropske unije;

| 2. | ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije, razen tistih, ki temeljijo na spolu, ali tistih, ki se dogajajo na delovnem mestu in trgu delovne sile; |
| --- | --- |

2.

ukrepe za boj proti vsem oblikam diskriminacije, razen tistih, ki temeljijo na spolu, ali tistih, ki se dogajajo na delovnem mestu in trgu delovne sile;

| 3. | zakonodajo na področju preglednosti in varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov; |
| --- | --- |

3.

zakonodajo na področju preglednosti in varstva posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov;

| 4. | vzpostavitev in razvijanje območja svobode, varnosti in pravice, zlasti:






  (a) | ukrepe glede vstopa in gibanja oseb, azila in priseljevanja, |
| --- | --- | --- |

4.

vzpostavitev in razvijanje območja svobode, varnosti in pravice, zlasti:

(a)

ukrepe glede vstopa in gibanja oseb, azila in priseljevanja,

| (b) | ukrepe integriranega upravljanja skupnih meja, |
| --- | --- |

(b)

ukrepe integriranega upravljanja skupnih meja,

| (c) | ukrepe, ki se navezujejo na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, ki se navezujejo na policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah;

| 5. | Evropski center za spremljanje drog in odvisnosti, Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije, Europol, Eurojust, Cepol ter druge organe in agencije na tem področju; |
| --- | --- |

5.

Evropski center za spremljanje drog in odvisnosti, Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije, Europol, Eurojust, Cepol ter druge organe in agencije na tem področju;

| 6. | ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila skupna načela držav članic. |
| --- | --- |

6.

ugotovitev obstoja očitnega tveganja, da bi država članica lahko huje kršila skupna načela držav članic.

XVIII.
     
  Odbor za ustavne zadeve

Odbor, pristojen za:

| 1. | institucionalne vidike evropskih integracijskih procesov, zlasti v okviru priprave in poteka konvencij in medvladnih konferenc; |
| --- | --- |

1.

institucionalne vidike evropskih integracijskih procesov, zlasti v okviru priprave in poteka konvencij in medvladnih konferenc;

| 2. | izvajanje Pogodbe EU in ocenjevanje njenega delovanja; |
| --- | --- |

2.

izvajanje Pogodbe EU in ocenjevanje njenega delovanja;

| 3. | institucionalne posledice pogajanj o širitvi Unije; |
| --- | --- |

3.

institucionalne posledice pogajanj o širitvi Unije;

| 4. | medinstitucionalne odnose, vključno s preučitvijo medinstitucionalnih sporazumov glede njihove potrditve na plenarnem zasedanju v skladu s členom 120(2) tega poslovnika; |
| --- | --- |

4.

medinstitucionalne odnose, vključno s preučitvijo medinstitucionalnih sporazumov glede njihove potrditve na plenarnem zasedanju v skladu s členom 120(2) tega poslovnika;

| 5. | enotni volilni postopek; |
| --- | --- |

5.

enotni volilni postopek;

| 6. | politične stranke na evropski ravni, brez vpliva na pristojnosti predsedstva; |
| --- | --- |

6.

politične stranke na evropski ravni, brez vpliva na pristojnosti predsedstva;

| 7. | ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel držav članic s strani ene od držav članic; |
| --- | --- |

7.

ugotovitev hujšega in vztrajnega kršenja skupnih načel držav članic s strani ene od držav članic;

| 8. | razlago in uporabo poslovnika in predloge morebitnih sprememb. |
| --- | --- |

8.

razlago in uporabo poslovnika in predloge morebitnih sprememb.

XIX.
     
  Odbor za pravice žensk in enakost spolov

Odbor, pristojen za:

| 1. | opredeljevanje, uresničevanje in zaščito pravic žensk v Uniji in podobne ukrepe Skupnosti; |
| --- | --- |

1.

opredeljevanje, uresničevanje in zaščito pravic žensk v Uniji in podobne ukrepe Skupnosti;

| 2. | uresničevanje pravic žensk v tretjih državah; |
| --- | --- |

2.

uresničevanje pravic žensk v tretjih državah;

| 3. | politiko enakih možnosti, vključno z enakostjo moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu; |
| --- | --- |

3.

politiko enakih možnosti, vključno z enakostjo moških in žensk glede priložnosti na trgu dela in obravnave pri delu;

| 4. | odpravo vseh oblik diskriminacije glede na spol; |
| --- | --- |

4.

odpravo vseh oblik diskriminacije glede na spol;

| 5. | uveljavljanje in nadaljnji razvoj načela enakih možnosti za moške in ženske (‚mainstreaming‘) na vseh političnih področjih; |
| --- | --- |

5.

uveljavljanje in nadaljnji razvoj načela enakih možnosti za moške in ženske (‚mainstreaming‘) na vseh političnih področjih;

| 6. | nadaljnjo obravnavo in izvajanje mednarodnih sporazumov in konvencij o pravicah žensk; |
| --- | --- |

6.

nadaljnjo obravnavo in izvajanje mednarodnih sporazumov in konvencij o pravicah žensk;

| 7. | informacijsko politiko o ženskah. |
| --- | --- |

7.

informacijsko politiko o ženskah.

XX.
     
  Odbor za peticije

Odbor, pristojen za:

| 1. | peticije; |
| --- | --- |

1.

peticije;

| 2. | odnose z Evropskim varuhom človekovih pravic.“ |
| --- | --- |

2.

odnose z Evropskim varuhom človekovih pravic.“

| 3. | sklene, da začne ta sklep veljati prvi dan prvega delnega zasedanja sedmega zakonodajnega obdobja; |
| --- | --- |

3.

sklene, da začne ta sklep veljati prvi dan prvega delnega zasedanja sedmega zakonodajnega obdobja;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep predloži v vednost Svetu in Komisiji.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/136 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/136

---

Sreda, 6. maja 2009Medparlamentarne delegacije, delegacije v skupnih parlamentarnih odborih, delegacije v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah

P6_TA(2009)0349

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o številu medparlamentarnih delegacij, delegacij v skupnih parlamentarnih odborih, delegacij v odborih za parlamentarno sodelovanje in večstranskih parlamentarnih skupščinah

2010/C 212 E/24

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga konference predsednikov,

ob upoštevanju členov 188 in 190 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju sporazumov o pridružitvi in sodelovanju ter drugih sporazumov, sklenjenih med Unijo in državami nečlanicami EU,

v želji, da bi se s prizadevanji za stalni medparlamentarni dialog okrepila parlamentarna demokracija,

| 1. | sklene, da bo na naslednji način določil število delegacij in njihovo regionalno razvrstitev:

  (a)   Evropa, zahodni Balkan in Turčija

  Delegacije pri:






  — | skupnem parlamentarnem odboru EU-Hrvaška, |
| --- | --- | --- |

1.

sklene, da bo na naslednji način določil število delegacij in njihovo regionalno razvrstitev:

(a)   Evropa, zahodni Balkan in Turčija

Delegacije pri:

—

skupnem parlamentarnem odboru EU-Hrvaška,

| — | skupnem parlamentarnem odboru EU-Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, |
| --- | --- |

—

skupnem parlamentarnem odboru EU-Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija,

| — | skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija, |
| --- | --- |

—

skupnem parlamentarnem odboru EU-Turčija,

Delegacija za odnose s Švico, Islandijo in Norveško ter pri Skupnem parlamentarnem odboru Evropskega gospodarskega prostora (EGP),

Delegacija za odnose z Albanijo, Bosno in Hercegovino, Srbijo, Črno Goro in Kosovom,

(b)   Rusija, države vzhodnega partnerstva, Srednja Azija in Mongolija:

Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Rusija,

Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Ukrajina,

Delegacija pri odboru za parlamentarno sodelovanje EU-Moldavija,

Delegacija za odnose z Belorusijo,

Delegacija pri odborih za parlamentarno sodelovanje EU-Armenija, EU-Azerbajdžan in EU-Gruzija,

Delegacija pri odborih za parlamentarno sodelovanje EU-Kazahstan, EU-Kirgizistan ter EU-Uzbekistan in za odnose s Tadžikistanom, Turkmenistanom in Mongolijo,

(c)   Magreb, Mašrek, Izrael in Palestina:

Delegacije za odnose z/s:

| — | Izraelom, |
| --- | --- |

—

Izraelom,

| — | palestinskim zakonodajnim svetom, |
| --- | --- |

—

palestinskim zakonodajnim svetom,

| — | državami Magreba in Unijo arabskega Magreba, |
| --- | --- |

—

državami Magreba in Unijo arabskega Magreba,

| — | državami Mašreka, |
| --- | --- |

—

državami Mašreka,

(d)   Arabski polotok, Irak, Iran:

Delegacije za odnose z/s:

| — | Arabskim polotokom, |
| --- | --- |

—

Arabskim polotokom,

| — | Irakom, |
| --- | --- |

—

Irakom,

| — | Iranom, |
| --- | --- |

—

Iranom,

(e)   Ameriki:

Delegacije za odnose z/s:

| — | Združenimi državami Amerike |
| --- | --- |

—

Združenimi državami Amerike

| — | Kanado, |
| --- | --- |

—

Kanado,

| — | državami Srednje Amerike, |
| --- | --- |

—

državami Srednje Amerike,

| — | državami Andske skupnosti, |
| --- | --- |

—

državami Andske skupnosti,

| — | Mercosurjem, |
| --- | --- |

—

Mercosurjem,

Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Mehika,

Delegacija pri skupnem parlamentarnem odboru EU-Čile,

(f)   Azija/Pacifik:

Delegacije za odnose z/s:

| — | Japonsko, |
| --- | --- |

—

Japonsko,

| — | Ljudsko republiko Kitajsko, |
| --- | --- |

—

Ljudsko republiko Kitajsko,

| — | Indijo, |
| --- | --- |

—

Indijo,

| — | Afganistanom, |
| --- | --- |

—

Afganistanom,

| — | državami južne Azije, |
| --- | --- |

—

državami južne Azije,

| — | državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN), |
| --- | --- |

—

državami jugovzhodne Azije in Združenjem držav jugovzhodne Azije (ASEAN),

| — | Korejskim polotokom, |
| --- | --- |

—

Korejskim polotokom,

| — | Avstralijo in Novo Zelandijo, |
| --- | --- |

—

Avstralijo in Novo Zelandijo,

(g)   Afrika:

Delegacija za odnose z:

| — | Južno Afriko, |
| --- | --- |

—

Južno Afriko,

| — | vseafriškim parlamentom, |
| --- | --- |

—

vseafriškim parlamentom,

(h)   večstranske skupščine

Delegacija pri skupni parlamentarni skupščini AKP-EU,

Delegacija pri Evro-sredozemski parlamentarni skupščini,

Delegacija pri Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini,

Delegacija pri parlamentarni skupščini Euronest,

Delegacija za odnose s parlamentarno skupščino zveze NATO,

(ki jo sestavljajo člani pododbora za varnost in obrambo);

| 2. | (a) | sklene, da bodo parlamentarni odbori za sporazume o gospodarskem partnerstvu sestavljeni izključno iz članov Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za razvoj, pri čemer je treba zagotoviti, da se ohrani vodilna vloga Odbora za mednarodno trgovino kot pristojnega odbora, in da morajo člani svoje delo dejavno uskladiti s skupno parlamentarno skupščino AKP-EU; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

sklene, da bodo parlamentarni odbori za sporazume o gospodarskem partnerstvu sestavljeni izključno iz članov Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za razvoj, pri čemer je treba zagotoviti, da se ohrani vodilna vloga Odbora za mednarodno trgovino kot pristojnega odbora, in da morajo člani svoje delo dejavno uskladiti s skupno parlamentarno skupščino AKP-EU;

| (b) | sklene, da bodo Evro-sredozemska in Evro-latinskoameriška parlamentarna skupščina ter parlamentarne skupščine Euronest sestavljene izključno iz članov dvostranskih ali subregionalnih delegacij, ki so vključene v vse navedene skupščine; |
| --- | --- |

(b)

sklene, da bodo Evro-sredozemska in Evro-latinskoameriška parlamentarna skupščina ter parlamentarne skupščine Euronest sestavljene izključno iz članov dvostranskih ali subregionalnih delegacij, ki so vključene v vse navedene skupščine;

| 3. | opozarja na sklep konference predsednikov o ustanovitvi parlamentarne skupščine Euronest, ki bi Evropski parlament povezala s parlamenti Ukrajine, Moldavije, Belorusije, Armenije, Azerbajdžana in Gruzije; Konferenca predsednikov bo predstavila predloge o zastopanosti Belorusije v tej parlamentarni skupščini; |
| --- | --- |

3.

opozarja na sklep konference predsednikov o ustanovitvi parlamentarne skupščine Euronest, ki bi Evropski parlament povezala s parlamenti Ukrajine, Moldavije, Belorusije, Armenije, Azerbajdžana in Gruzije; Konferenca predsednikov bo predstavila predloge o zastopanosti Belorusije v tej parlamentarni skupščini;

| 4. | sklene, naj konferenca predsednikov delegacij sestavi osnutek letnega razporeda, ki bi ga sprejela konferenca predsednikov po posvetovanju z Odborom za zunanje zadeve, Odborom za razvoj in Odborom za mednarodno trgovino ter ki bi ga konferenca predsednikov v odzivu na politične dogodke lahko seveda tudi spremenila; |
| --- | --- |

4.

sklene, naj konferenca predsednikov delegacij sestavi osnutek letnega razporeda, ki bi ga sprejela konferenca predsednikov po posvetovanju z Odborom za zunanje zadeve, Odborom za razvoj in Odborom za mednarodno trgovino ter ki bi ga konferenca predsednikov v odzivu na politične dogodke lahko seveda tudi spremenila;

| 5. | sklene, naj politične skupine in neodvisni poslanci imenujejo za vse vrste delegacij stalne namestnike, katerih število ne sme biti večje od števila polnopravnih članov, ki zastopajo skupine ali neodvisne poslance; |
| --- | --- |

5.

sklene, naj politične skupine in neodvisni poslanci imenujejo za vse vrste delegacij stalne namestnike, katerih število ne sme biti večje od števila polnopravnih članov, ki zastopajo skupine ali neodvisne poslance;

| 6. | sklene, da bo okrepil sodelovanje in posvetovanje z odbori, ki jih zadeva delo v delegacijah, tako da organizira skupne seje teh organov na njihovih običajnih krajih dela; |
| --- | --- |

6.

sklene, da bo okrepil sodelovanje in posvetovanje z odbori, ki jih zadeva delo v delegacijah, tako da organizira skupne seje teh organov na njihovih običajnih krajih dela;

| 7. | si bo prizadeval zagotoviti, da bodo eden ali več poročevalcev odborov/predsednikov v praksi sodelovali pri delu delegacij, odborov za parlamentarno sodelovanje, skupnih parlamentarnih odborov in večstranskih parlamentarnih skupščin; sklene, da predsednik na skupno zahtevo predsednikov zadevne delegacije in odbora odobri tovrstne misije; |
| --- | --- |

7.

si bo prizadeval zagotoviti, da bodo eden ali več poročevalcev odborov/predsednikov v praksi sodelovali pri delu delegacij, odborov za parlamentarno sodelovanje, skupnih parlamentarnih odborov in večstranskih parlamentarnih skupščin; sklene, da predsednik na skupno zahtevo predsednikov zadevne delegacije in odbora odobri tovrstne misije;

| 8. | sklene, da bo ta sklep začel veljati na prvem delnem zasedanju sedmega parlamentarnega mandata; |
| --- | --- |

8.

sklene, da bo ta sklep začel veljati na prvem delnem zasedanju sedmega parlamentarnega mandata;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj sklep Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj sklep Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/140

---

Sreda, 6. maja 2009Postopek za peticije (Sprememba naslova VIII Poslovnika)

P6_TA(2009)0353

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o reviziji Poslovnika glede postopka za peticije (2006/2209(REG))

2010/C 212 E/25

Evropski parlament,

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 20. julija 2006,

ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenja Odbora za peticije (A6-0027/2009),

| 1. | se odloči spremeniti svoj Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti svoj Poslovnik, kot sledi;

| 2. | opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja, z izjemo spremembe člena 193a(novo), ki bo začela veljati prvi dan po začetku veljavnosti ustrezne določbe Pogodbe; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da bodo spremembe začele veljati prvi dan naslednjega delnega zasedanja, z izjemo spremembe člena 193a(novo), ki bo začela veljati prvi dan po začetku veljavnosti ustrezne določbe Pogodbe;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje v vednost Svetu in Komisiji.

| IZVIRNO BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Parlamenta


  Člen 191 – odstavek 2 a (novo) |
| | 2a. | Kadar peticijo podpiše več fizičnih ali pravnih oseb, podpisniki določijo predstavnika in njegovega namestnika, ki pri izvajanju tega naslova štejeta kot predlagatelja peticije.



  Če predstavnik in njegov namestnik nista bila določena, se kot predlagatelj peticije šteje prvi podpisnik ali druga ustrezna oseba. |

IZVIRNO BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Parlamenta

Člen 191 – odstavek 2 a (novo)

2a.

Če predstavnik in njegov namestnik nista bila določena, se kot predlagatelj peticije šteje prvi podpisnik ali druga ustrezna oseba.

Sprememba 2

Poslovnik Parlamenta

Člen 191 – odstavek 2 b (novo)

| 2b. | Vsak predlagatelj peticije lahko kadarkoli umakne svojo podporo peticiji.



  Če podporo peticiji umaknejo vsi predlagatelji, postane nična. |
| --- | --- |

2b.

Če podporo peticiji umaknejo vsi predlagatelji, postane nična.

Sprememba 3

Poslovnik Parlamenta

Člen 191 – odstavek 3

| 3. | Peticije morajo biti sestavljene v
  enem izmed uradnih jezikov
  Evropske unije. |
| --- | --- |

3.

Peticije morajo biti sestavljene v
  enem izmed uradnih jezikov
  Evropske unije.

| 3. | Peticije morajo biti sestavljene v
  uradnem jeziku
  Evropske unije. |
| --- | --- |

3.

Peticije morajo biti sestavljene v
  uradnem jeziku
  Evropske unije.

Peticije, sestavljene v drugih jezikih, se upoštevajo le, če predlagatelj priloži prevod
  ali povzetek v enem izmed uradnih jezikov Evropske unije. Prevod oziroma povzetek je osnova za delo Parlamenta.
  Dopisovanje Parlamenta s predlagateljem poteka v uradnem jeziku prevoda oziroma povzetka.

Peticije, sestavljene v drugih jezikih, se upoštevajo le, če predlagatelj priloži prevod v uradnem jeziku. Dopisovanje Parlamenta s predlagateljem poteka v uradnem jeziku prevoda.

Predsedstvo lahko odloči, da se peticije in dopisovanje s predlagatelji lahko pripravijo v drugih jezikih, ki se uporabljajo v državi članici.

Sprememba 4

Poslovnik Parlamenta

Člen 191 – odstavek 5

| 5. | Predsednik posreduje v register vpisane peticije pristojnemu odboru, ki najprej ugotovi,
  ali le-te sodijo na področje delovanja Evropske unije
  . |
| --- | --- |

5.

Predsednik posreduje v register vpisane peticije pristojnemu odboru, ki najprej ugotovi,
  ali le-te sodijo na področje delovanja Evropske unije
  .

| 5. | Predsednik posreduje v register vpisane peticije pristojnemu odboru, ki najprej ugotovi
  dopustnost ali nedopustnost peticije v skladu s členom 194 Pogodbe ES.




  Če pristojni odbor ne doseže soglasja glede dopustnosti peticije, se ta označi za dopustno na zahtevo vsaj četrtine članov odbora. |
| --- | --- |

5.

Predsednik posreduje v register vpisane peticije pristojnemu odboru, ki najprej ugotovi
  dopustnost ali nedopustnost peticije v skladu s členom 194 Pogodbe ES.

Če pristojni odbor ne doseže soglasja glede dopustnosti peticije, se ta označi za dopustno na zahtevo vsaj četrtine članov odbora.

Sprememba 5

Poslovnik Parlamenta

Člen 191 – odstavek 6

| 6. | Peticije, ki jih odbor označi za nedopustne, se arhivirajo; predlagatelj peticije je obveščen o taki odločitvi in razlogih zanjo. |
| --- | --- |

6.

Peticije, ki jih odbor označi za nedopustne, se arhivirajo; predlagatelj peticije je obveščen o taki odločitvi in razlogih zanjo.

| 6. | Peticije, ki jih odbor označi za nedopustne, se arhivirajo; predlagatelj peticije je obveščen o taki odločitvi in razlogih zanjo.
  Če je mogoče, se lahko predlaga druga pravna sredstva. |
| --- | --- |

6.

Peticije, ki jih odbor označi za nedopustne, se arhivirajo; predlagatelj peticije je obveščen o taki odločitvi in razlogih zanjo.
  Če je mogoče, se lahko predlaga druga pravna sredstva.

Sprememba 6

Poslovnik Parlamenta

Člen 191 – odstavek 7

| 7. | V primeru iz odstavka 6 lahko odbor predlagatelju peticije svetuje, naj se obrne na pristojni organ zadevne države članice ali Evropske unije. |
| --- | --- |

7.

črtano

Sprememba 7

Poslovnik Parlamenta

Člen 191 – odstavek 8

| 8. | Če predlagatelj posebej ne zahteva zaupnega obravnavanja peticije, se slednja vpiše v javni register
  . |
| --- | --- |

8.

Če predlagatelj posebej ne zahteva zaupnega obravnavanja peticije, se slednja vpiše v javni register
  .

| 8. | Ko so peticije registrirane, postanejo praviloma javni dokument in Parlament lahko zaradi preglednosti objavi ime predlagatelja peticije in njeno vsebino
  . |
| --- | --- |

8.

Ko so peticije registrirane, postanejo praviloma javni dokument in Parlament lahko zaradi preglednosti objavi ime predlagatelja peticije in njeno vsebino
  .

Sprememba 8

Poslovnik Parlamenta

Člen 191 – odstavek 8 a (novo)

| 8a. | Predlagatelj peticije lahko ne glede na določbe odstavka 8 zahteva, da se njegovo ime zaradi varovanja njegove zasebnosti ne objavi, Parlament pa mora tej zahtevi ugoditi.



  Kadar pritožba predlagatelja peticije ne dopušča preiskave zaradi anonimnosti, se s predlagateljem peticije dogovori o nadaljnjih korakih. |
| --- | --- |

8a.

Kadar pritožba predlagatelja peticije ne dopušča preiskave zaradi anonimnosti, se s predlagateljem peticije dogovori o nadaljnjih korakih.

Sprememba 9

Poslovnik Parlamenta

Člen 191 – odstavek 8 b (novo)

| 8b. | Predlagatelj peticije lahko zahteva, da se njegova peticija obravnava zaupno, Parlament pa mora v tem primeru uvesti ustrezne varnostne ukrepe ter s tem zagotoviti, da se vsebina ne objavi. Predlagatelj peticije se obvesti o natančnih pogojih uporabe te določbe. |
| --- | --- |

8b.

Sprememba 10

Poslovnik Parlamenta

Člen 192 – odstavek -1 (novo)

| -1. | Pristojni odbor obravnava dopustne peticije med opravljanjem svojih običajnih dejavnosti, in sicer med razpravo na redni seji ali s pisnim postopkom. Predlagatelji peticije so lahko vabljeni na seje odbora, če se razpravlja o njihovi peticiji, ali lahko zahtevajo, da so prisotni. Predsednik po svoji presoji da besedo predlagateljem peticije. |
| --- | --- |

-1.

Sprememba 11

Poslovnik Parlamenta

Člen 192 – odstavek 1

| 1. | Pristojni odbor lahko pripravi poročilo
  ali kako drugače izrazi svoje mnenje o peticijah, ki jih je označil za dopustne. |
| --- | --- |

1.

Pristojni odbor lahko pripravi poročilo
  ali kako drugače izrazi svoje mnenje o peticijah, ki jih je označil za dopustne.

| 1. | Pristojni odbor lahko
  v skladu s členom 45(1)
  pripravi
  samoiniciativno
  poročilo
  o peticiji, ki je bila označena za dopustno, ali predloži Parlamentu kratek in jedrnat predlog resolucije, pod pogojem, da konferenca predsednikov temu ne ugovarja
  .
  Ti predlogi resolucije se uvrstijo na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, ki je najkasneje osem tednov po njihovem sprejemu v odboru. O njih glasuje z enim samim glasovanjem brez razprave, razen če se konferenca predsednikov izjemoma odloči za uporabo člena 131a. |
| --- | --- |

1.

Pristojni odbor lahko
  v skladu s členom 45(1)
  pripravi
  samoiniciativno
  poročilo
  o peticiji, ki je bila označena za dopustno, ali predloži Parlamentu kratek in jedrnat predlog resolucije, pod pogojem, da konferenca predsednikov temu ne ugovarja
  .
  Ti predlogi resolucije se uvrstijo na osnutek dnevnega reda delnega zasedanja, ki je najkasneje osem tednov po njihovem sprejemu v odboru. O njih glasuje z enim samim glasovanjem brez razprave, razen če se konferenca predsednikov izjemoma odloči za uporabo člena 131a.

Odbor lahko,
  predvsem v zvezi s peticijami, ki merijo na spremembo obstoječe zakonodaje,
  prosi za mnenja drugih odborov v skladu s členom 46.

Odbor lahko
  v skladu členom 46 in Prilogo VI
  prosi za mnenja drugih odborov, ki so posebej pristojni za zadevno vprašanje.

Sprememba 12

Poslovnik Parlamenta

Člen 192 – odstavek 2

| 2. | Vzpostavi se elektronski register, v katerem lahko državljani izrazijo svojo podporo predlagatelju peticije, tako da dodajo svoj elektronski podpis pod peticije, ki so bile označene za dopustne in vpisane v register. |
| --- | --- |

2.

Vzpostavi se elektronski register, v katerem lahko državljani izrazijo svojo podporo predlagatelju peticije, tako da dodajo svoj elektronski podpis pod peticije, ki so bile označene za dopustne in vpisane v register.

| 2. | Vzpostavi se elektronski register, v katerem lahko državljani izrazijo
  ali umaknejo
  svojo podporo predlagatelju peticije, tako da dodajo svoj elektronski podpis k peticijam, ki so bile označene za dopustne in vpisane v register. |
| --- | --- |

2.

Vzpostavi se elektronski register, v katerem lahko državljani izrazijo
  ali umaknejo
  svojo podporo predlagatelju peticije, tako da dodajo svoj elektronski podpis k peticijam, ki so bile označene za dopustne in vpisane v register.

Sprememba 13

Poslovnik Parlamenta

Člen 192 – odstavek 3

| 3. | Pri
  obravnavi
  peticij
  ali
  ugotavljanju dejstev lahko odbor organizira
  predstavitve mnenj predlagateljev peticije ali splošne predstavitve mnenj ali pošlje svoje člane na kraj dogajanja zaradi ugotovitve dejstev
  . |
| --- | --- |

3.

Pri
  obravnavi
  peticij
  ali
  ugotavljanju dejstev lahko odbor organizira
  predstavitve mnenj predlagateljev peticije ali splošne predstavitve mnenj ali pošlje svoje člane na kraj dogajanja zaradi ugotovitve dejstev
  .

| 3. | Pri
  preiskovanju
  peticij, ugotavljanju dejstev
  ali iskanju rešitev
  lahko odbor
  organizira raziskovalne obiske države članice ali regije, ki jo peticija zadeva
  .


  Poročila o obiskih pripravijo njihovi udeleženci. Ko odbor poročila odobri, se jih posreduje predsedniku. |
| --- | --- |

3.

Pri
  preiskovanju
  peticij, ugotavljanju dejstev
  ali iskanju rešitev
  lahko odbor
  organizira raziskovalne obiske države članice ali regije, ki jo peticija zadeva
  .

Poročila o obiskih pripravijo njihovi udeleženci. Ko odbor poročila odobri, se jih posreduje predsedniku.

Sprememba 14

Poslovnik Parlamenta

Člen 192 – odstavek 4

| 4. | Za pripravo svojega mnenja lahko
  odbor prosi Komisijo, da mu
  predloži dokumente, posreduje informacije in dovoli vstop v svoje prostore
  . |
| --- | --- |

4.

Za pripravo svojega mnenja lahko
  odbor prosi Komisijo, da mu
  predloži dokumente, posreduje informacije in dovoli vstop v svoje prostore
  .

| 4. | Odbor
  lahko prosi Komisijo, da mu
  pomaga, še posebej v zvezi s podrobnostmi glede uporabe prava Skupnosti in njegovega izpolnjevanja ter pri posredovanju vseh informacij in dokumentov, povezanih s temo peticije. Predstavniki Komisije so vabljeni, da sodelujejo na sejah odbora
  . |
| --- | --- |

4.

Odbor
  lahko prosi Komisijo, da mu
  pomaga, še posebej v zvezi s podrobnostmi glede uporabe prava Skupnosti in njegovega izpolnjevanja ter pri posredovanju vseh informacij in dokumentov, povezanih s temo peticije. Predstavniki Komisije so vabljeni, da sodelujejo na sejah odbora
  .

Sprememba 15

Poslovnik Parlamenta

Člen 192 – odstavek 5

| 5. | Po potrebi odbor Parlamentu predloži predloge resolucij v zvezi z obravnavanimi peticijami
  . |
| --- | --- |

5.

Po potrebi odbor Parlamentu predloži predloge resolucij v zvezi z obravnavanimi peticijami
  .

| 5. | Odbor lahko prosi predsednika, da njegovo mnenje ali priporočilo posreduje Komisiji, Svetu ali zadevnemu organu države članice za ukrepanje ali odgovor
  . |
| --- | --- |

5.

Odbor lahko prosi predsednika, da njegovo mnenje ali priporočilo posreduje Komisiji, Svetu ali zadevnemu organu države članice za ukrepanje ali odgovor
  .

Odbor lahko tudi zahteva, da predsednik njegova mnenja posreduje Komisiji ali Svetu.

Sprememba 16

Poslovnik Parlamenta

Člen 192 – odstavek 7

| 7. | Predsednik Parlamenta predlagatelje peticij seznani s sprejetimi odločitvami in razlogi zanje
  . |
| --- | --- |

7.

Predsednik Parlamenta predlagatelje peticij seznani s sprejetimi odločitvami in razlogi zanje
  .

| 7. | Predlagatelji peticije so obveščeni o sprejetih odločitvah odbora in o razlogih, ki odločitev utemeljujejo
  .


  Ko je obravnava dopustne peticije končana, se naznani, da je peticija zaključena, in o tem obvesti predlagatelja peticije. |
| --- | --- |

7.

Predlagatelji peticije so obveščeni o sprejetih odločitvah odbora in o razlogih, ki odločitev utemeljujejo
  .

Ko je obravnava dopustne peticije končana, se naznani, da je peticija zaključena, in o tem obvesti predlagatelja peticije.

Sprememba 17

Poslovnik Parlamenta

Člen 193 a (novo)

Člen 193a

Državljanska pobuda

Ko je Parlament obveščen, da je bila Komisija vabljena, naj v skladu s členom 11(4) Pogodbe EU predloži predlog pravnega akta, odbor za peticije preveri, ali bo to vplivalo na njegovo delo in po potrebi o tem obvesti predlagatelje peticij, ki se nanašajo na zadevno temo.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/145 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/145

---

Sreda, 6. maja 2009Splošna revizija Poslovnika Evropskega parlamenta

P6_TA(2009)0359

Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o splošni reviziji Poslovnika Evropskega parlamenta (2007/2124(REG))

2010/C 212 E/26

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 201 in 202 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A6-0273/2009),

| 1. | se odloči spremeniti svoj Poslovnik, kot sledi; |
| --- | --- |

1.

se odloči spremeniti svoj Poslovnik, kot sledi;

| 2. | se odloči vstaviti kodeks ravnanja pri pogajanjih o dosjejih v postopku soodločanja, kot ga je odobrila konferenca predsednikov 18. septembra 2008, v svoj Poslovnik kot prilogo XVIe; |
| --- | --- |

2.

se odloči vstaviti kodeks ravnanja pri pogajanjih o dosjejih v postopku soodločanja, kot ga je odobrila konferenca predsednikov 18. septembra 2008, v svoj Poslovnik kot prilogo XVIe;

| 3. | se odloči, da bodo spremembe začele veljati prvi dan sedmega parlamentarnega mandata; |
| --- | --- |

3.

se odloči, da bodo spremembe začele veljati prvi dan sedmega parlamentarnega mandata;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji v vednost.

| VELJAVNO BESEDILO | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Poslovnik Evropskega parlamenta


  Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1 |
| 1. | Parlament
  lahko določi
  pravila preglednosti finančnih interesov poslancev, ki so priložena temu poslovniku. |

VELJAVNO BESEDILO

SPREMEMBA

Sprememba 1

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.

Parlament
  lahko določi
  pravila preglednosti finančnih interesov poslancev, ki so priložena temu poslovniku.

| 1. | Parlament
  določi
  pravila preglednosti finančnih interesov poslancev, ki so priložena temu poslovniku. |
| --- | --- |

1.

Parlament
  določi
  pravila preglednosti finančnih interesov poslancev, ki so priložena temu poslovniku.

Sprememba 2

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 10 a (novo)

Člen 10a

Opazovalci

| 1. | Ob podpisu pogodbe o pristopu države k Evropski uniji lahko predsednik po prejetju soglasja konference predsednikov parlament države pristopnice povabi, da med svojimi poslanci imenuje toliko opazovalcev, kolikor je število sedežev, namenjenih tej državi v Evropskem parlamentu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opazovalci se že pred začetkom veljavnosti pristopne pogodbe udeležujejo parlamentarnih postopkov in imajo pravico do besede v odborih in političnih skupinah. Nimajo pa pravice glasovati ali kandidirati za položaje v Parlamentu. Njihovo delovanje nima pravnega učinka na parlamentarne postopke. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Obravnavani so na enak način kot vsi drugi poslanci, kar zadeva uporabo zmogljivosti Parlamenta in povračilo stroškov, nastalih pri njihovem delu kot opazovalci. |
| --- | --- |

3.

Sprememba 51

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 11

Najstarejši poslanec

Poslanec, ki začasno predseduje

| 1. | Do izvolitve predsednika predseduje seji iz člena 127(2) in vsem drugim sejam, katerih namen je izvolitev predsednika in predsedstva,
  najstarejši navzoči poslanec
  . |
| --- | --- |

1.

Do izvolitve predsednika predseduje seji iz člena 127(2) in vsem drugim sejam, katerih namen je izvolitev predsednika in predsedstva,
  najstarejši navzoči poslanec
  .

| 1. | Do izvolitve predsednika predseduje seji iz člena 127(2) in vsem drugim sejam, katerih namen je izvolitev predsednika in predsedstva,
  eden izmed odhajajočih predsednikov, če to ni mogoče, odhajajoči podpredsedniki po vrstnem redu, če to ni mogoče, pa poslanec z najdaljšim stažem
  . |
| --- | --- |

1.

Do izvolitve predsednika predseduje seji iz člena 127(2) in vsem drugim sejam, katerih namen je izvolitev predsednika in predsedstva,
  eden izmed odhajajočih predsednikov, če to ni mogoče, odhajajoči podpredsedniki po vrstnem redu, če to ni mogoče, pa poslanec z najdaljšim stažem
  .

| 2. | Med predsedovanjem
  najstarejšega
  poslanca se lahko obravnavajo le zadeve, ki se nanašajo na izvolitev predsednika ali preverjanje veljavnosti mandatov poslancev. |
| --- | --- |

2.

Med predsedovanjem
  najstarejšega
  poslanca se lahko obravnavajo le zadeve, ki se nanašajo na izvolitev predsednika ali preverjanje veljavnosti mandatov poslancev.

| 2. | Med predsedovanjem poslanca
  , ki začasno predseduje seji v skladu z odstavkom 1,
  se lahko obravnavajo le zadeve, ki se nanašajo na izvolitev predsednika ali preverjanje veljavnosti mandatov poslancev. |
| --- | --- |

2.

Med predsedovanjem poslanca
  , ki začasno predseduje seji v skladu z odstavkom 1,
  se lahko obravnavajo le zadeve, ki se nanašajo na izvolitev predsednika ali preverjanje veljavnosti mandatov poslancev.

Najstarejši
  poslanec izvršuje pooblastila predsednika iz drugega pododstavka člena 3(2). Vse druge zadeve v zvezi s preverjanjem veljavnosti mandatov poslancev, ki se pojavijo med predsedovanjem
  najstarejšega
  poslanca, se predajo odboru, pristojnemu za preverjanje veljavnosti mandatov poslancev.

Poslanec, ki začasno predseduje seji v skladu z odstavkom 1,
  izvršuje pooblastila predsednika iz drugega pododstavka člena 3(2). Vse druge zadeve v zvezi s preverjanjem veljavnosti mandatov poslancev, ki se pojavijo med predsedovanjem
  tega
  poslanca, se predajo odboru, pristojnemu za preverjanje veljavnosti mandatov poslancev.

Sprememba 52

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 13

| 1. | Najprej se izvoli predsednik. Pred vsakim glasovanjem se kandidature izročijo
  najstarejšemu
  poslancu, ki jih razglasi v Parlamentu. Če po treh glasovanjih nihče od kandidatov ne dobi absolutne večine oddanih glasov, je četrto glasovanje omejeno na tista dva poslanca, ki sta dosegla najvišje število glasov pri tretjem glasovanju. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljenega razglasi starejši kandidat. |
| --- | --- |

1.

Najprej se izvoli predsednik. Pred vsakim glasovanjem se kandidature izročijo
  najstarejšemu
  poslancu, ki jih razglasi v Parlamentu. Če po treh glasovanjih nihče od kandidatov ne dobi absolutne večine oddanih glasov, je četrto glasovanje omejeno na tista dva poslanca, ki sta dosegla najvišje število glasov pri tretjem glasovanju. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljenega razglasi starejši kandidat.

| 1. | Najprej se izvoli predsednik. Pred vsakim glasovanjem se kandidature izročijo poslancu
  , ki začasno predseduje seji v skladu s členom 11
  , ki jih razglasi v Parlamentu. Če po treh glasovanjih nihče od kandidatov ne dobi absolutne večine oddanih glasov, je četrto glasovanje omejeno na tista dva poslanca, ki sta dosegla najvišje število glasov pri tretjem glasovanju. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljenega razglasi starejši kandidat. |
| --- | --- |

1.

Najprej se izvoli predsednik. Pred vsakim glasovanjem se kandidature izročijo poslancu
  , ki začasno predseduje seji v skladu s členom 11
  , ki jih razglasi v Parlamentu. Če po treh glasovanjih nihče od kandidatov ne dobi absolutne večine oddanih glasov, je četrto glasovanje omejeno na tista dva poslanca, ki sta dosegla najvišje število glasov pri tretjem glasovanju. Če je izid glasovanja neodločen, se za izvoljenega razglasi starejši kandidat.

| 2. | Po izvolitvi predsednika
  najstarejši
  poslanec sprosti predsedniški sedež. Samo izvoljeni predsednik ima lahko otvoritveni nagovor. |
| --- | --- |

2.

Po izvolitvi predsednika
  najstarejši
  poslanec sprosti predsedniški sedež. Samo izvoljeni predsednik ima lahko otvoritveni nagovor.

| 2. | Po izvolitvi predsednika poslanec
  , ki začasno predseduje seji v skladu s členom 11,
  sprosti predsedniški sedež. Samo izvoljeni predsednik ima lahko otvoritveni nagovor. |
| --- | --- |

2.

Po izvolitvi predsednika poslanec
  , ki začasno predseduje seji v skladu s členom 11,
  sprosti predsedniški sedež. Samo izvoljeni predsednik ima lahko otvoritveni nagovor.

Sprememba 3

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 24 – odstavek 4 a (novo)

| 4a. | Konferenca predsednikov je odgovorna za organiziranje strukturiranih posvetovanj z evropsko civilno družbo o pomembnih temah. To lahko vključuje organiziranje javnih razprav o temah splošnega evropskega pomena, ki se jih lahko udeležijo zainteresirani državljani. Predsedstvo imenuje podpredsednika, ki je odgovoren za potek teh posvetovanj in poroča konferenci predsednikov. |
| --- | --- |

4a.

Sprememba 4

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 28 – odstavek 2

| 2. | Vsak poslanec lahko postavi vprašanje v zvezi z delom predsedstva, konference predsednikov in kvestorjev. Taka vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku in skupaj z danimi odgovori objavijo
  v biltenu
  Parlamenta v tridesetih dneh od dneva predložitve. |
| --- | --- |

2.

Vsak poslanec lahko postavi vprašanje v zvezi z delom predsedstva, konference predsednikov in kvestorjev. Taka vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku in skupaj z danimi odgovori objavijo
  v biltenu
  Parlamenta v tridesetih dneh od dneva predložitve.

| 2. | Vsak poslanec lahko postavi vprašanje v zvezi z delom predsedstva, konference predsednikov in kvestorjev. Taka vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku
  , sporočijo poslancem
  in skupaj z danimi odgovori objavijo
  na spletišču
  Parlamenta v tridesetih dneh od dneva predložitve. |
| --- | --- |

2.

Vsak poslanec lahko postavi vprašanje v zvezi z delom predsedstva, konference predsednikov in kvestorjev. Taka vprašanja se v pisni obliki predložijo predsedniku
  , sporočijo poslancem
  in skupaj z danimi odgovori objavijo
  na spletišču
  Parlamenta v tridesetih dneh od dneva predložitve.

Sprememba 5

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 30 a (novo)

Člen 30a

Medskupine

| 1. | Posamezni poslanci lahko oblikujejo medskupine ali druga neuradna združenja poslancev, v katerih si različne politične skupine izmenjavajo neformalna mnenja o določenih vprašanjih, k čemur pritegnejo člane različnih parlamentarnih odborov, da okrepijo stike med poslanci in civilno družbo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Takšna združenja ne smejo opravljati nobenih dejavnosti, ki bi lahko povzročile nejasnosti v zvezi z uradnimi dejavnostmi Parlamenta in njegovih teles. Če se pogoji iz členov o njihovem oblikovanju, ki jih je sprejelo predsedstvo, spoštujejo, politične skupine medskupinam nudijo logistično podporo in jim tako olajšajo delo. V skladu s Prilogo I takšna združenja prijavijo vsakršno zunanjo pomoč. |
| --- | --- |

2.

Sprememba 6

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 36 – odstavek 1

| 1. | Brez poseganja v člen 40 pristojni odbor preveri finančno združljivost vsakega predloga Komisije ali vsakega drugega dokumenta zakonodajne narave
  s finančnim načrtom. |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v člen 40 pristojni odbor preveri finančno združljivost vsakega predloga Komisije ali vsakega drugega dokumenta zakonodajne narave
  s finančnim načrtom.

| 1. | Brez poseganja v člen 40 pristojni odbor preveri finančno združljivost vsakega predloga Komisije ali vsakega drugega dokumenta zakonodajne narave
  z večletnim finančnim okvirom
  . |
| --- | --- |

1.

Brez poseganja v člen 40 pristojni odbor preveri finančno združljivost vsakega predloga Komisije ali vsakega drugega dokumenta zakonodajne narave
  z večletnim finančnim okvirom
  .

(Horizontalna sprememba: besedi „finančna perspektiva“ se v celotnem besedilu Poslovnika nadomestita z besedami „večletni finančni okvir“.

Sprememba 7

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 39 – odstavek 1

| 1. | Parlament lahko v skladu s členom 192(2) Pogodbe ES z resolucijo, sprejeto na podlagi samoiniciativnega poročila pristojnega odbora, od Komisije zahteva, da mu predloži vsak ustrezen predlog za sprejetje novega akta ali spremembo obstoječega akta. Resolucijo sprejme večina poslancev. Istočasno Parlament lahko določi rok za predložitev takega predloga. |
| --- | --- |

1.

Parlament lahko v skladu s členom 192(2) Pogodbe ES z resolucijo, sprejeto na podlagi samoiniciativnega poročila pristojnega odbora, od Komisije zahteva, da mu predloži vsak ustrezen predlog za sprejetje novega akta ali spremembo obstoječega akta. Resolucijo sprejme večina poslancev. Istočasno Parlament lahko določi rok za predložitev takega predloga.

| 1. | Parlament lahko v skladu s členom 192(2) Pogodbe ES z resolucijo, sprejeto na podlagi samoiniciativnega poročila pristojnega odbora, od Komisije zahteva, da mu predloži vsak ustrezen predlog za sprejetje novega akta ali spremembo obstoječega akta. Resolucijo sprejme večina poslancev
  pri končnem glasovanju
  . Istočasno Parlament lahko določi rok za predložitev takega predloga. |
| --- | --- |

1.

Parlament lahko v skladu s členom 192(2) Pogodbe ES z resolucijo, sprejeto na podlagi samoiniciativnega poročila pristojnega odbora, od Komisije zahteva, da mu predloži vsak ustrezen predlog za sprejetje novega akta ali spremembo obstoječega akta. Resolucijo sprejme večina poslancev
  pri končnem glasovanju
  . Istočasno Parlament lahko določi rok za predložitev takega predloga.

Sprememba 8

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 45 – odstavek 2

| 2. | Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 131a. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij
  niso
  sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju,
  razen
  če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije,
  vložiti pa je mogoče
  alternativne predloge resolucije v skladu s členom 151(4). Ta odstavek se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 38a ali 39, ali kadar je mogoče poročilo obravnavati kot strateško poročilo v skladu z merili, ki jih določi konferenca predsednikov. |
| --- | --- |

2.

Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 131a. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij
  niso
  sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju,
  razen
  če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije,
  vložiti pa je mogoče
  alternativne predloge resolucije v skladu s členom 151(4). Ta odstavek se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 38a ali 39, ali kadar je mogoče poročilo obravnavati kot strateško poročilo v skladu z merili, ki jih določi konferenca predsednikov.

| 2. | Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 131a. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij
  so
  sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju
  le
  , če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije
  , ali če jih vloži vsaj desetina poslancev
  .
  Politične skupine lahko vložijo
  alternativne predloge resolucije v skladu s členom 151(4). Ta odstavek se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 38a ali 39, ali kadar je mogoče poročilo obravnavati kot strateško poročilo v skladu z merili, ki jih določi konferenca predsednikov. |
| --- | --- |

2.

Parlament preuči predloge resolucij iz samoiniciativnih poročil v skladu s postopkom kratke predstavitve iz člena 131a. Predlogi sprememb k takim predlogom resolucij
  so
  sprejemljivi za obravnavo na plenarnem zasedanju
  le
  , če jih poročevalec vloži z namenom, da bi upošteval nove informacije
  , ali če jih vloži vsaj desetina poslancev
  .
  Politične skupine lahko vložijo
  alternativne predloge resolucije v skladu s členom 151(4). Ta odstavek se ne uporablja, kadar predmet poročila izpolnjuje pogoje za prednostno razpravo na plenarnem zasedanju, kadar je poročilo pripravljeno v skladu s pravico do pobude iz člena 38a ali 39, ali kadar je mogoče poročilo obravnavati kot strateško poročilo v skladu z merili, ki jih določi konferenca predsednikov.

Sprememba 9

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 47 – alinea 3

| — | zadevni predsedniki, poročevalec in pripravljavci mnenj skupaj določijo dele besedila, ki so v njihovi izključni ali skupni pristojnosti, in se natančno dogovorijo o načinih sodelovanja; |
| --- | --- |

—

zadevni predsedniki, poročevalec in pripravljavci mnenj skupaj določijo dele besedila, ki so v njihovi izključni ali skupni pristojnosti, in se natančno dogovorijo o načinih sodelovanja;

| — | zadevni predsedniki, poročevalec in pripravljavci mnenj skupaj določijo dele besedila, ki so v njihovi izključni ali skupni pristojnosti, in se natančno dogovorijo o načinih sodelovanja
  . V primeru nestrinjanja o razmejitvi pristojnosti se zadeva na prošnjo enega od vpletenih odborov posreduje konferenci predsednikov, ki lahko sprejme odločitev o posameznih pristojnostih ali odloči, da se uporabi postopek skupnih sej odborov v skladu s členom 47a; drugi in tretji stavek člena 179(2) se uporabljata smiselno; |
| --- | --- |

—

zadevni predsedniki, poročevalec in pripravljavci mnenj skupaj določijo dele besedila, ki so v njihovi izključni ali skupni pristojnosti, in se natančno dogovorijo o načinih sodelovanja
  . V primeru nestrinjanja o razmejitvi pristojnosti se zadeva na prošnjo enega od vpletenih odborov posreduje konferenci predsednikov, ki lahko sprejme odločitev o posameznih pristojnostih ali odloči, da se uporabi postopek skupnih sej odborov v skladu s členom 47a; drugi in tretji stavek člena 179(2) se uporabljata smiselno;

Sprememba 10

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 47 – alinea 4

| — | pristojni odbor brez glasovanja sprejme spremembe, ki jih predlaga pridružen odbor, kadar se te nanašajo na zadeve,
  za katere predsednik pristojnega odbora na podlagi Priloge VI in po posvetovanju s predsednikom pridruženega odbora meni, da sodijo v izključno pristojnost pridruženega odbora in ki niso v nasprotju z ostalimi deli poročila
  .
  Predsednik pristojnega odbora upošteva vse dogovore, sprejete v skladu s tretjo alineo; |
| --- | --- |

—

pristojni odbor brez glasovanja sprejme spremembe, ki jih predlaga pridružen odbor, kadar se te nanašajo na zadeve,
  za katere predsednik pristojnega odbora na podlagi Priloge VI in po posvetovanju s predsednikom pridruženega odbora meni, da sodijo v izključno pristojnost pridruženega odbora in ki niso v nasprotju z ostalimi deli poročila
  .
  Predsednik pristojnega odbora upošteva vse dogovore, sprejete v skladu s tretjo alineo;

| — | pristojni odbor brez glasovanja sprejme spremembe, ki jih predlaga pridružen odbor, kadar se te nanašajo na zadeve,
  ki so v izključni pristojnosti pridruženega odbora
  .
  Če pristojni odbor zavrne predloge sprememb o zadevah, ki so v skupni pristojnosti pristojnega in pridruženega odbora, jih lahko pridruženi odbor predloži neposredno na plenarnem zasedanju; |
| --- | --- |

—

pristojni odbor brez glasovanja sprejme spremembe, ki jih predlaga pridružen odbor, kadar se te nanašajo na zadeve,
  ki so v izključni pristojnosti pridruženega odbora
  .
  Če pristojni odbor zavrne predloge sprememb o zadevah, ki so v skupni pristojnosti pristojnega in pridruženega odbora, jih lahko pridruženi odbor predloži neposredno na plenarnem zasedanju;

Sprememba 11

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 47 a (novo)

Člen 47a

Postopek s skupnimi sejami odborov

Če so izpolnjeni pogoji iz členov 46(1) in 47, lahko konferenca predsednikov, kadar meni, da je zadeva večjega pomena, odloči, da bo uporabljen postopek s skupnimi sejami odborov in skupnim glasovanjem. V tem primeru zadevni poročevalci oblikujejo en sam osnutek poročila, ki ga preučijo in o njem glasujejo odbori, ki sodelujejo na skupnih sejah pod skupnim predsedstvom zadevnih predsednikov odborov. Sodelujoči odbori lahko oblikujejo medodborske delovne skupine, ki pripravijo skupne seje in glasovanje.

Sprememba 12

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 51 – odstavek 2 – pododstavek 2

Če je osnutek zakonodajne resolucije sprejet, se
  postopek posvetovanja
  zaključi. Če Parlament zakonodajne resolucije ne sprejme, se predlog vrne pristojnemu odboru.

Če je osnutek zakonodajne resolucije sprejet, se
  prva obravnava
  zaključi. Če Parlament zakonodajne resolucije ne sprejme, se predlog vrne pristojnemu odboru.

Sprememba 13

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 51 – odstavek 3

| 3. | Predsednik posreduje Svetu in Komisiji besedilo predloga, kakor ga je sprejel Parlament, in spremljajočo resolucijo kot
  mnenje
  Parlamenta. |
| --- | --- |

3.

Predsednik posreduje Svetu in Komisiji besedilo predloga, kakor ga je sprejel Parlament, in spremljajočo resolucijo kot
  mnenje
  Parlamenta.

| 3. | Predsednik posreduje Svetu in Komisiji besedilo predloga, kakor ga je sprejel Parlament, in spremljajočo resolucijo kot
  stališče
  Parlamenta. |
| --- | --- |

3.

Predsednik posreduje Svetu in Komisiji besedilo predloga, kakor ga je sprejel Parlament, in spremljajočo resolucijo kot
  stališče
  Parlamenta.

(Horizontalna sprememba: v vseh določbah o postopku soodločanja, se besedi „mnenje Parlamenta“ po vsem besedilu Poslovnika nadomestijo z besedama „stališče Parlamenta“)

Sprememba 14

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 52 – odstavek 1

| 1. | Če predlog Komisije ne dobi večine oddanih glasov, predsednik pred glasovanjem Parlamenta o osnutku zakonodajne resolucije Komisijo pozove, da predlog umakne. |
| --- | --- |

1.

Če predlog Komisije ne dobi večine oddanih glasov, predsednik pred glasovanjem Parlamenta o osnutku zakonodajne resolucije Komisijo pozove, da predlog umakne.

| 1. | Če predlog Komisije ne dobi večine oddanih glasov
  ali če je sprejet predlog o njegovi zavrnitvi, ki ga lahko predloži pristojni odbor ali najmanj štirideset poslancev
  , predsednik pred glasovanjem Parlamenta o osnutku zakonodajne resolucije Komisijo pozove, naj predlog umakne. |
| --- | --- |

1.

Če predlog Komisije ne dobi večine oddanih glasov
  ali če je sprejet predlog o njegovi zavrnitvi, ki ga lahko predloži pristojni odbor ali najmanj štirideset poslancev
  , predsednik pred glasovanjem Parlamenta o osnutku zakonodajne resolucije Komisijo pozove, naj predlog umakne.

Sprememba 15

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 52 – odstavek 2

| 2. | Če Komisija to stori, predsednik
  ugotovi
  , da je postopek
  posvetovanja o predlogu brezpredmeten
  , in s tem seznani Svet. |
| --- | --- |

2.

Če Komisija to stori, predsednik
  ugotovi
  , da je postopek
  posvetovanja o predlogu brezpredmeten
  , in s tem seznani Svet.

| 2. | Če Komisija to stori, predsednik
  razglasi
  , da je postopek
  končan
  , in s tem seznani Svet. |
| --- | --- |

2.

Če Komisija to stori, predsednik
  razglasi
  , da je postopek
  končan
  , in s tem seznani Svet.

Sprememba 16

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 52 – odstavek 3

| 3. | Če Komisija svojega predloga ne umakne, Parlament zadevo vrne pristojnemu odboru, ne da bi glasoval o osnutku zakonodajne resolucije. |
| --- | --- |

3.

Če Komisija svojega predloga ne umakne, Parlament zadevo vrne pristojnemu odboru, ne da bi glasoval o osnutku zakonodajne resolucije.

| 3. | Če Komisija svojega predloga ne umakne, Parlament zadevo vrne pristojnemu odboru, ne da bi glasoval o osnutku zakonodajne resolucije
  , razen če Parlament na predlog predsednika ali poročevalca pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj štiridesetih poslancev ne glasuje o osnutku zakonodajne resolucije. |
| --- | --- |

3.

Če Komisija svojega predloga ne umakne, Parlament zadevo vrne pristojnemu odboru, ne da bi glasoval o osnutku zakonodajne resolucije
  , razen če Parlament na predlog predsednika ali poročevalca pristojnega odbora, politične skupine ali najmanj štiridesetih poslancev ne glasuje o osnutku zakonodajne resolucije.

V
  tem
  primeru pristojni odbor Parlamentu ustno ali pisno poroča v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev.

V primeru
  vrnitve zadeve
  pristojni odbor Parlamentu ustno ali pisno poroča v roku, ki ga določi Parlament in ki ne sme biti daljši od dveh mesecev.

Sprememba 59

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 65 a (novo) (vstavi se v poglavje 6: Zaključek zakonodajnega postopka)

Člen 65 a

Medinstitucionalna pogajanja in zakonodajni postopki

| 1. | Pogajanja z drugimi institucijami pri iskanju dogovora med zakonodajnim postopkom potekajo v skladu s kodeksom ravnanja pri pogajanjih v okviru postopkov soodločanja (Priloga XVIe). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pred začetkom pogajanj se pristojni odbor načeloma odloča z večino svojih članov in sprejme mandat, smernice in prednostne naloge. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Če pogajanja privedejo do kompromisa s Svetom po sprejetju poročila v odboru, je pred glasovanjem na plenarnem zasedanju v vsakem primeru potrebno ponovno posvetovanje z odborom. |
| --- | --- |

3.

Sprememba 18

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 66

| 1. | Kadar v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES Svet obvesti Parlament, da je
  njegove spremembe
  sprejel
  , sicer pa predloga Komisije ni spremenil, oziroma kadar nobena institucija ni spremenila predloga Komisije
  , predsednik v Parlamentu razglasi, da je predlog
  dokončno
  sprejet. |
| --- | --- |

1.

Kadar v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES Svet obvesti Parlament, da je
  njegove spremembe
  sprejel
  , sicer pa predloga Komisije ni spremenil, oziroma kadar nobena institucija ni spremenila predloga Komisije
  , predsednik v Parlamentu razglasi, da je predlog
  dokončno
  sprejet.

Kadar v skladu s členom 251(2) Pogodbe ES Svet obvesti Parlament, da je
  njegovo stališče
  sprejel, predsednik,
  ob upoštevanju zaključka v skladu s členom 172a
  , v Parlamentu razglasi, da je
  sprejeta različica predloga, ki se ujema s stališčem Parlamenta
  .

| 2. | Pred to razglasitvijo predsednik preveri, ali tehnične prilagoditve predloga s strani Sveta vplivajo na vsebino. V primeru dvoma se posvetuje s pristojnim odborom. Če meni, da so spremembe vsebinske, predsednik obvesti Svet, da bo Parlament začel z drugo obravnavo takoj, ko bodo izpolnjeni pogoji iz člena 57. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Po razglasitvi iz odstavka 1 predsednik skupaj s predsednikom Sveta predlagani akt podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členom 68. |
| --- | --- |

3.

Sprememba 19

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 68 – naslov

Sprememba 20

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 68 – odstavek 1

| 1. | Besedilo aktov, ki jih skupaj sprejmeta Parlament in Svet, podpišeta predsednik in generalni sekretar, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni. |
| --- | --- |

1.

črtano

Sprememba 21

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 68 – odstavek 7

| 7. | Generalna sekretarja Parlamenta in Sveta poskrbita za objavo zgoraj navedenih aktov v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

7.

črtano

Sprememba 22

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 68 a (novo) (vstavi se v poglavje 6: Zaključek zakonodajnega postopka)

Člen 68a

Podpis sprejetih aktov

Ko je sprejeto besedilo dokončno oblikovano v skladu s členom 172a in ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, akte, sprejete v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe ES, podpišeta predsednik in generalni sekretar ter jih generalna sekretarja Parlamenta in Sveta objavita v Uradnem listu Evropske unije.

Sprememba 68

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 80 a – odstavek 3 – pododstavek 3

Vendar
  lahko predloge sprememb za dele, ki ostajajo nepremenjeni, izjemoma sprejme posamično predsednik tega odbora, če meni, da to zahtevata nujna skladnost besedila ali povezanost z drugimi dopustnimi predlogi sprememb. Razloga morata biti navedena v pisni obrazložitvi predlogov sprememb
  .

Vendar
  , če namerava pristojni odbor predložiti tudi predloge sprememb za kodificirane dele predloga Komisije v skladu s točko 8 Medinstitucionalnega sporazuma, o tem nemudoma obvesti Svet in Komisijo, slednja pa še pred glasovanjem v skladu s členom 50 odbor obvesti o svojem stališču glede predlogov sprememb in o tem, ali namerava umakniti predlog za prenovitev.

Sprememba 23

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 83 – odstavek 1

| 1. | Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma, vključno s sporazumi na posebnih področjih kot na primer monetarne zadeve ali trgovina, pristojni odbor
  zagotovi, da Komisija Parlament v celoti seznani s svojimi priporočili
  za pogajalski mandat, po potrebi zaupno. |
| --- | --- |

1.

Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma, vključno s sporazumi na posebnih področjih kot na primer monetarne zadeve ali trgovina, pristojni odbor
  zagotovi, da Komisija Parlament v celoti seznani s svojimi priporočili
  za pogajalski mandat, po potrebi zaupno.

| 1. | Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma, vključno s sporazumi na posebnih področjih, na primer pri monetarnih zadevah ali trgovini,
  se
  pristojni odbor
  lahko odloči, da bo pripravil poročilo ali drugače spremljal postopek, in o svoji odločitvi obvesti konferenco predsednikov odborov. Po potrebi se druge odbore lahko zaprosi za mnenje v skladu s členom 46(1). Če ustreza, se uporabljajo členi 179(2), 47 in 47(a). |
| --- | --- |

1.

Kadar se načrtuje začetek pogajanj za sklenitev, obnovo ali spremembo mednarodnega sporazuma, vključno s sporazumi na posebnih področjih, na primer pri monetarnih zadevah ali trgovini,
  se
  pristojni odbor
  lahko odloči, da bo pripravil poročilo ali drugače spremljal postopek, in o svoji odločitvi obvesti konferenco predsednikov odborov. Po potrebi se druge odbore lahko zaprosi za mnenje v skladu s členom 46(1). Če ustreza, se uporabljajo členi 179(2), 47 in 47(a).

Predsedniki in poročevalci pristojnega odbora oziroma pridruženih odborov skupaj sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da Komisija predloži Parlamentu vse informacije o priporočilih
  za pogajalski mandat, po potrebi zaupno
  , pa tudi informacije iz odstavkov 3 in 4
  .

Sprememba 24

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 83 – odstavek 6 a (novo)

| 6a. | Pred glasovanjem o privolitvi pristojni odbor, politična skupina ali vsaj desetina poslancev lahko Parlamentu predlagajo, naj pridobi mnenje Sodišča o združljivosti mednarodnih sporazumov s pogodbami. Če Parlament sprejme takšen predlog, se glasovanje o privolitvi odloži, dokler Sodišče ne posreduje mnenja. |
| --- | --- |

6a.

Sprememba 25

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 97 – odstavek 3

| 3. | Parlament vzpostavi svoj register dokumentov. Zakonodajni
  in drugi
  dokumenti
  , navedeni v prilogi tega poslovnika,
  so v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 dostopni neposredno preko registra. Kadar je mogoče, se v register vključijo napotila na druge dokumente Parlamenta. |
| --- | --- |

3.

Parlament vzpostavi svoj register dokumentov. Zakonodajni
  in drugi
  dokumenti
  , navedeni v prilogi tega poslovnika,
  so v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 dostopni neposredno preko registra. Kadar je mogoče, se v register vključijo napotila na druge dokumente Parlamenta.

| 3. | Parlament vzpostavi svoj register dokumentov. Zakonodajni dokumenti in
  nekatere druge kategorije dokumentov
  so v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 dostopni neposredno preko registra. Kadar je mogoče, se v register vključijo napotila na druge dokumente Parlamenta. |
| --- | --- |

3.

Parlament vzpostavi svoj register dokumentov. Zakonodajni dokumenti in
  nekatere druge kategorije dokumentov
  so v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 dostopni neposredno preko registra. Kadar je mogoče, se v register vključijo napotila na druge dokumente Parlamenta.

Kategorije neposredno dostopnih dokumentov se navedejo v seznamu, ki ga sprejme
  Parlament
  in se
  priloži temu poslovniku
  . Ta seznam ne omejuje pravice dostopa do dokumentov, ki ne sodijo v navedene kategorije.

Kategorije neposredno dostopnih dokumentov se navedejo v seznamu, ki ga sprejme
  predsedstvo
  in se
  objavi na spletišču Parlamenta
  . Seznam ne omejuje pravice dostopa do dokumentov, ki ne sodijo v navedene kategorije
  ; ti dokumenti
  so na voljo na pisno prošnjo.

Dokumenti Parlamenta, ki niso neposredno dostopni preko registra,
  so na voljo na pisno prošnjo.

Predsedstvo lahko v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 sprejme pravila za ureditev dostopa, ki se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

Predsedstvo lahko v skladu z Uredbo (ES) št. 1049/2001 sprejme pravila za ureditev dostopa, ki se objavijo v Uradnem listu Evropske unije.

(Priloga XV se črta.)

Sprememba 26

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 103 – odstavek 1

| 1. | Člani Komisije, Sveta in Evropskega sveta lahko kadar koli prosijo predsednika za dovoljenje, da podajo izjavo. Predsednik odloči, kdaj lahko podajo izjavo ter ali ji bo sledila poglobljena razprava ali le trideset minutni rok za kratka in jedrnata vprašanja poslancev. |
| --- | --- |

1.

Člani Komisije, Sveta in Evropskega sveta lahko kadar koli prosijo predsednika za dovoljenje, da podajo izjavo. Predsednik odloči, kdaj lahko podajo izjavo ter ali ji bo sledila poglobljena razprava ali le trideset minutni rok za kratka in jedrnata vprašanja poslancev.

| 1. | Člani Komisije, Sveta in Evropskega sveta lahko kadar koli prosijo predsednika
  Parlamenta
  za dovoljenje, da podajo izjavo.
  Predsednik Evropskega sveta poda izjavo po vsaki seji Sveta.
  Predsednik
  Parlamenta
  odloči, kdaj lahko podajo izjavo ter ali ji bo sledila poglobljena razprava ali le trideset minutni rok za kratka in jedrnata vprašanja poslancev. |
| --- | --- |

1.

Člani Komisije, Sveta in Evropskega sveta lahko kadar koli prosijo predsednika
  Parlamenta
  za dovoljenje, da podajo izjavo.
  Predsednik Evropskega sveta poda izjavo po vsaki seji Sveta.
  Predsednik
  Parlamenta
  odloči, kdaj lahko podajo izjavo ter ali ji bo sledila poglobljena razprava ali le trideset minutni rok za kratka in jedrnata vprašanja poslancev.

Sprememba 60

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 116 – odstavek 1

| 1. | Do pet poslancev lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo v zvezi z zadevo, ki spada v okvir
  dejavnosti
  Evropske unije. Pisne izjave se natisnejo v uradnih jezikih in razdelijo. Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v register. Ta register je javen in se hrani pred vhodom v sejno dvorano med potekom delnih zasedanj, med posameznimi delnimi zasedanji pa na ustreznem mestu, ki ga določi kolegij kvestorjev. |
| --- | --- |

1.

Do pet poslancev lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo v zvezi z zadevo, ki spada v okvir
  dejavnosti
  Evropske unije. Pisne izjave se natisnejo v uradnih jezikih in razdelijo. Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v register. Ta register je javen in se hrani pred vhodom v sejno dvorano med potekom delnih zasedanj, med posameznimi delnimi zasedanji pa na ustreznem mestu, ki ga določi kolegij kvestorjev.

| 1. | Do pet poslancev lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo v zvezi z zadevo, ki spada v okvir
  prisojnosti
  Evropske unije
  in ne sovpada s tematiko, ki se obravnava v potekajočih zakonodajnih postopkih
  .
  Vsako posamezno izjavo odobri predsednik.
  Pisne izjave se natisnejo v uradnih jezikih in razdelijo. Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v register. Ta je javen in se med potekom delnih zasedanj hrani pred vhodom v sejno dvorano, med posameznimi delnimi zasedanji pa na ustreznem mestu, ki ga določi kolegij kvestorjev. |
| --- | --- |

1.

Do pet poslancev lahko predloži največ 200 besed obsegajočo pisno izjavo v zvezi z zadevo, ki spada v okvir
  prisojnosti
  Evropske unije
  in ne sovpada s tematiko, ki se obravnava v potekajočih zakonodajnih postopkih
  .
  Vsako posamezno izjavo odobri predsednik.
  Pisne izjave se natisnejo v uradnih jezikih in razdelijo. Skupaj z imeni podpisnikov se zabeležijo v register. Ta je javen in se med potekom delnih zasedanj hrani pred vhodom v sejno dvorano, med posameznimi delnimi zasedanji pa na ustreznem mestu, ki ga določi kolegij kvestorjev.

Sprememba 27

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 116 – odstavek 3

| 3. | Kadar izjavo podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament in objavi imena podpisnikov v zapisniku. |
| --- | --- |

3.

Kadar izjavo podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament in objavi imena podpisnikov v zapisniku.

| 3. | Kadar izjavo podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament in objavi imena podpisnikov v zapisniku
  , izjavo pa objavi kot sprejeto besedilo
  . |
| --- | --- |

3.

Kadar izjavo podpiše večina poslancev, predsednik s tem seznani Parlament in objavi imena podpisnikov v zapisniku
  , izjavo pa objavi kot sprejeto besedilo
  .

Sprememba 28

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 116 – odstavek 4

| 4
  . | Taka izjava se
  ob koncu delnega zasedanja skupaj z imeni podpisnikov
  posreduje v njej navedenim institucijam
  .
  Vključi se v zapisnik seje, na kateri je bila razglašena. Z objavo v zapisniku je postopek končan. |
| --- | --- |

4
  .

Taka izjava se
  ob koncu delnega zasedanja skupaj z imeni podpisnikov
  posreduje v njej navedenim institucijam
  .
  Vključi se v zapisnik seje, na kateri je bila razglašena. Z objavo v zapisniku je postopek končan.

| 4. | Postopek se zaključi
  ob koncu delnega zasedanja
  tako, da se izjava
  skupaj z imeni podpisnikov
  posreduje naslovnikom
  . |
| --- | --- |

4.

Postopek se zaključi
  ob koncu delnega zasedanja
  tako, da se izjava
  skupaj z imeni podpisnikov
  posreduje naslovnikom
  .

Sprememba 29

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 131 a

Na zahtevo poročevalca ali na predlog konference predsednikov lahko Parlament tudi odloči, da se določena točka, ki ne potrebuje poglobljene razprave, obravnava s kratko predstavitvijo poročevalca na plenarnem zasedanju. V takem primeru ima Komisija možnost, da
  nastopi, vsi poslanci pa imajo pravico do odziva s predložitvijo dodatne pisne izjave v skladu s členom 142(7)
  .

Na zahtevo poročevalca ali na predlog konference predsednikov lahko Parlament tudi odloči, da se določena točka, ki ne potrebuje poglobljene razprave, obravnava s kratko predstavitvijo poročevalca na plenarnem zasedanju. V takem primeru ima Komisija možnost, da
  se odzove, nato sledi desetminutna razprava, med katero lahko da predsednik za minuto besedo poslancem, ki se prijavijo k besedi
  .

Spremembi 30 in 66

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 142

Dodelitev časa za govor

Dodelitev časa za govor
  in seznam govornikov

| 1. | Konferenca predsednikov lahko Parlamentu predlaga, da se dodeli čas za govor za določeno razpravo. Parlament o tem odloča brez razprave. |
| --- | --- |

1.

Konferenca predsednikov lahko Parlamentu predlaga, da se dodeli čas za govor za določeno razpravo. Parlament o tem odloča brez razprave.

| 1. | Konferenca predsednikov lahko Parlamentu predlaga, da se dodeli čas za govor za določeno razpravo. Parlament o tem odloča brez razprave. |
| --- | --- |

1.

Konferenca predsednikov lahko Parlamentu predlaga, da se dodeli čas za govor za določeno razpravo. Parlament o tem odloča brez razprave.

| 1a. | Poslanec sme govoriti le, če mu predsednik da besedo. Poslanci govorijo s svojih mest in se obračajo na predsednika Če se govornik oddalji od teme, ga predsednik opomni na red. |
| --- | --- |

1a.

| 1b. | Predsednik lahko za prvi del razprave pripravi seznam govornikov, na katerega uvrsti enega ali več krogov govornikov iz političnih skupin, ki so želele razpravljati, po vrstnem redu glede na velikost skupine, ter enega samostojnega poslanca. |
| --- | --- |

1b.

| 2. | Čas za govor se dodeli v skladu z naslednjimi merili: |
| --- | --- |

2.

Čas za govor se dodeli v skladu z naslednjimi merili:

| 2. | Čas za govor
  za ta del razprave
  se dodeli v skladu z naslednjimi merili: |
| --- | --- |

2.

Čas za govor
  za ta del razprave
  se dodeli v skladu z naslednjimi merili:

| (a) | prvi del časa za govor se enakomerno porazdeli med vse politične skupine; |
| --- | --- |

(a)

prvi del časa za govor se enakomerno porazdeli med vse politične skupine;

| (a) | prvi del časa za govor se enakomerno porazdeli med vse politične skupine; |
| --- | --- |

(a)

prvi del časa za govor se enakomerno porazdeli med vse politične skupine;

| (b) | naslednji del se porazdeli med politične skupine sorazmerno s skupnim številom njihovih članov; |
| --- | --- |

(b)

naslednji del se porazdeli med politične skupine sorazmerno s skupnim številom njihovih članov;

| (b) | naslednji del se porazdeli med politične skupine sorazmerno s skupnim številom njihovih članov; |
| --- | --- |

(b)

naslednji del se porazdeli med politične skupine sorazmerno s skupnim številom njihovih članov;

| (c) | samostojnim poslancem se dodeli splošni čas za govor, ki temelji na delih, dodeljenih vsaki politični skupini v skladu s pododstavkoma (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

samostojnim poslancem se dodeli splošni čas za govor, ki temelji na delih, dodeljenih vsaki politični skupini v skladu s pododstavkoma (a) in (b).

| (c) | samostojnim poslancem se dodeli splošni čas za govor, ki temelji na delih, dodeljenih vsaki politični skupini v skladu s točkama (a) in (b). |
| --- | --- |

(c)

samostojnim poslancem se dodeli splošni čas za govor, ki temelji na delih, dodeljenih vsaki politični skupini v skladu s točkama (a) in (b).

| 3. | Kadar je za več točk dnevnega reda dodeljen skupni čas za govor, politične skupine predsednika obvestijo, kako bodo svoj čas porazdelile med posamezne točke. Predsednik skrbi, da se čas za govor spoštuje. |
| --- | --- |

3.

Kadar je za več točk dnevnega reda dodeljen skupni čas za govor, politične skupine predsednika obvestijo, kako bodo svoj čas porazdelile med posamezne točke. Predsednik skrbi, da se čas za govor spoštuje.

| 3. | Kadar je za več točk dnevnega reda dodeljen skupni čas za govor, politične skupine predsednika obvestijo, kako bodo svoj čas porazdelile med posamezne točke. Predsednik skrbi, da se čas za govor spoštuje. |
| --- | --- |

3.

Kadar je za več točk dnevnega reda dodeljen skupni čas za govor, politične skupine predsednika obvestijo, kako bodo svoj čas porazdelile med posamezne točke. Predsednik skrbi, da se čas za govor spoštuje.

| 3a. | Ostali del časa za razpravo ni posebej dodeljen vnaprej. Namesto tega predsednik pozove poslance, naj načeloma ne govorijo dlje kot minuto. Kolikor je to mogoče, predsednik zagotovi, da govorniki, ki imajo različna politična stališča in prihajajo iz različnih držav članic, govorijo izmenično. |
| --- | --- |

3a.

| 3b. | Na zahtevo se lahko da prednost predsedniku ali poročevalcu pristojnega odbora in predsednikom političnih skupin, ki želijo govoriti v imenu svojih skupin, ali govornikom, ki jih nadomeščajo. |
| --- | --- |

3b.

| 3c. | Predsednik lahko da besedo poslancem, ki z dvigom modrega kartončka pokažejo, da želijo drugemu poslancu med njegovim govorom postaviti vprašanje, ki ni daljše od pol minute, če se govornik s tem strinja in je predsednik prepričan, da zaradi tega ne bo motena razprava. |
| --- | --- |

3c.

| 4. | Poslanec sme govoriti največ minuto o: zapisniku, postopkovnih predlogih, spremembah končnega osnutka dnevnega reda ali dnevnega reda. |
| --- | --- |

4.

Poslanec sme govoriti največ minuto o: zapisniku, postopkovnih predlogih, spremembah končnega osnutka dnevnega reda ali dnevnega reda.

| 4. | Poslanec sme govoriti največ minuto zapisniku, postopkovnih predlogih, spremembah končnega osnutka dnevnega reda ali dnevnega reda. |
| --- | --- |

4.

Poslanec sme govoriti največ minuto zapisniku, postopkovnih predlogih, spremembah končnega osnutka dnevnega reda ali dnevnega reda.

| 4a. | Ne glede na druga pooblastila za vzdrževanje reda lahko da predsednik iz zapisnikov sej izbrisati govore tistih poslancev, katerim ni dal besede ali ki govorijo dlje od dodeljenega jim časa. |
| --- | --- |

4a.

| 5. | Komisija in Svet sodelujeta v razpravi o poročilu praviloma takoj zatem, ko je poročevalec poročilo predstavil. Komisija, Svet in poročevalec lahko ponovno govorijo, zlasti da odgovorijo na izjave poslancev. |
| --- | --- |

5.

Komisija in Svet sodelujeta v razpravi o poročilu praviloma takoj zatem, ko je poročevalec poročilo predstavil. Komisija, Svet in poročevalec lahko ponovno govorijo, zlasti da odgovorijo na izjave poslancev.

| 5. | Komisija in Svet sodelujeta v razpravi o poročilu praviloma takoj zatem, ko je poročevalec poročilo predstavil. Komisija, Svet in poročevalec lahko ponovno govorijo, zlasti da odgovorijo na izjave poslancev. |
| --- | --- |

5.

Komisija in Svet sodelujeta v razpravi o poročilu praviloma takoj zatem, ko je poročevalec poročilo predstavil. Komisija, Svet in poročevalec lahko ponovno govorijo, zlasti da odgovorijo na izjave poslancev.

| 6. | Brez poseganja v člen 197 Pogodbe ES si predsednik prizadeva doseči dogovor s Komisijo in Svetom o ustrezni dodelitvi časa za njun govor. |
| --- | --- |

6.

Brez poseganja v člen 197 Pogodbe ES si predsednik prizadeva doseči dogovor s Komisijo in Svetom o ustrezni dodelitvi časa za njun govor.

| 6. | Ne glede na člen 197 Pogodbe ES si predsednik prizadeva doseči dogovor s Komisijo in Svetom o ustrezni dodelitvi časa za njun govor. |
| --- | --- |

6.

Ne glede na člen 197 Pogodbe ES si predsednik prizadeva doseči dogovor s Komisijo in Svetom o ustrezni dodelitvi časa za njun govor.

| 7. | Poslanci, ki v razpravi niso govorili, lahko največ enkrat na delno zasedanje predložijo pisno izjavo, ki obsega največ 200 besed in se priloži dobesednemu zapisu seje. |
| --- | --- |

7.

Poslanci, ki v razpravi niso govorili, lahko največ enkrat na delno zasedanje predložijo pisno izjavo, ki obsega največ 200 besed in se priloži dobesednemu zapisu seje.

| 7. | Poslanci, ki v razpravi niso govorili, lahko največ enkrat na delno zasedanje predložijo pisno izjavo, ki obsega največ 200 besed in se priloži dobesednemu zapisu seje. |
| --- | --- |

7.

Poslanci, ki v razpravi niso govorili, lahko največ enkrat na delno zasedanje predložijo pisno izjavo, ki obsega največ 200 besed in se priloži dobesednemu zapisu seje.

(Člena 141 in 143 se črtata).

Sprememba 32

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 150 – odstavek 6 – pododstavek 2 a (novo)

Če je navzočih manj kot sto poslancev, Parlament ne more odločiti drugače, če temu nasprotuje vsaj desetina navzočih poslancev.

Sprememba 33

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 156

Kadar je vloženih več kot petdeset predlogov sprememb k poročilu za obravnavo v Parlamentu, lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora od tega odbora zahteva, da se sestane in obravnava predloge sprememb. V Parlamentu se ne glasuje o predlogu spremembe, za katerega ni glasovala najmanj desetina članov odbora.

Kadar je k poročilu za obravnavo na plenarnem zasedanju vloženih več kot petdeset predlogov sprememb
  in zahtev za glasovanje po delih ali ločeno glasovanje
  , lahko predsednik po posvetovanju s predsednikom pristojnega odbora od tega odbora zahteva, da se sestane in obravnava te predloge sprememb
  ali zahteve
  . Na plenarnem zasedanju se ne glasuje o predlogu spremembe
  ali zahtevi za glasovanje po delih ali ločeno glasovanje
  , za katerega ni glasovala najmanj desetina članov odbora.

Sprememba 34

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 157 – odstavek 1

| 1. | Kadar besedilo, ki je predmet glasovanja, vsebuje dve ali več določb, se nanaša na dve ali več točk ali bi lahko bilo razdeljeno na dva ali več delov,
  od katerih ima vsak svoj
  ločen
  logični
  pomen
  in
  normativno vrednost, lahko politična skupina ali najmanj štirideset poslancev zahteva, da se o njem glasuje po delih. |
| --- | --- |

1.

Kadar besedilo, ki je predmet glasovanja, vsebuje dve ali več določb, se nanaša na dve ali več točk ali bi lahko bilo razdeljeno na dva ali več delov,
  od katerih ima vsak svoj
  ločen
  logični
  pomen
  in
  normativno vrednost, lahko politična skupina ali najmanj štirideset poslancev zahteva, da se o njem glasuje po delih.

| 1. | Kadar besedilo, ki je predmet glasovanja, vsebuje dve ali več določb, se nanaša na dve ali več točk ali bi lahko bilo razdeljeno na dva ali več delov,
  ki imajo
  ločen pomen
  in/ali
  normativno vrednost, lahko politična skupina ali najmanj štirideset poslancev zahteva, da se o njem glasuje po delih. |
| --- | --- |

1.

Kadar besedilo, ki je predmet glasovanja, vsebuje dve ali več določb, se nanaša na dve ali več točk ali bi lahko bilo razdeljeno na dva ali več delov,
  ki imajo
  ločen pomen
  in/ali
  normativno vrednost, lahko politična skupina ali najmanj štirideset poslancev zahteva, da se o njem glasuje po delih.

Sprememba 35

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 159 a (novo)

Člen 159a

Končno glasovanje

Pri glasovanju o kakršnem koli predlogu zakonodajnega akta Parlament bodisi z enim samim glasovanjem in/ali končnim glasovanjem glasuje poimensko z uporabo elektronskega sistema glasovanja.

Sprememba 36

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 160 – odstavek 1

| 1. | Poleg primerov, določenih v členih 99(4) in 100(5), se poimensko glasuje tudi, kadar to pisno zahteva politična skupina ali najmanj štirideset poslancev na predvečer glasovanja, razen če predsednik določi drugačen rok. |
| --- | --- |

1.

Poleg primerov, določenih v členih 99(4) in 100(5), se poimensko glasuje tudi, kadar to pisno zahteva politična skupina ali najmanj štirideset poslancev na predvečer glasovanja, razen če predsednik določi drugačen rok.

| 1. | Poleg primerov iz členov 99(4), 100(5)
  in 159a
  , se poimensko glasuje tudi, kadar to pisno zahteva politična skupina ali najmanj štirideset poslancev na predvečer glasovanja, razen če predsednik določi drugačen rok. |
| --- | --- |

1.

Poleg primerov iz členov 99(4), 100(5)
  in 159a
  , se poimensko glasuje tudi, kadar to pisno zahteva politična skupina ali najmanj štirideset poslancev na predvečer glasovanja, razen če predsednik določi drugačen rok.

Sprememba 37

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 160 – odstavek 2 – pododstavek 1

| 2. | Poimensko glasovanje poteka po abecednem vrstnem redu, začenši z imenom poslanca, ki ga določi žreb. Zadnji glasuje predsednik. |
| --- | --- |

2.

Poimensko glasovanje poteka po abecednem vrstnem redu, začenši z imenom poslanca, ki ga določi žreb. Zadnji glasuje predsednik.

| 2. | Poimensko glasovanje poteka s pomočjo elektronskega sistema glasovanja. Če uporaba tega sistema ni mogoča zaradi tehničnih razlogov,
  poimensko glasovanje poteka po abecednem vrstnem redu, začenši z imenom poslanca, ki ga določi žreb. Zadnji glasuje predsednik. |
| --- | --- |

2.

Poimensko glasovanje poteka s pomočjo elektronskega sistema glasovanja. Če uporaba tega sistema ni mogoča zaradi tehničnih razlogov,
  poimensko glasovanje poteka po abecednem vrstnem redu, začenši z imenom poslanca, ki ga določi žreb. Zadnji glasuje predsednik.

Sprememba 38

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 162 – odstavek 4 – pododstavek 1

| 4. | Dva do
  šest
  poslancev, določenih z žrebom, prešteje glasove, oddane pri tajnem glasovanju. |
| --- | --- |

4.

Dva do
  šest
  poslancev, določenih z žrebom, prešteje glasove, oddane pri tajnem glasovanju.

| 4. | Dva do
  osem
  poslancev, določenih z žrebom, prešteje glasove, oddane pri tajnem glasovanju
  , razen v primeru elektronskega glasovanja
  . |
| --- | --- |

4.

Dva do
  osem
  poslancev, določenih z žrebom, prešteje glasove, oddane pri tajnem glasovanju
  , razen v primeru elektronskega glasovanja
  .

Sprememba 39

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 172

| 1. | Zapisnik vsake seje, ki
  vsebuje
  sklepe Parlamenta in imena govornikov, se razdeli vsaj pol ure pred začetkom popoldanskega dela naslednje seje. |
| --- | --- |

1.

Zapisnik vsake seje, ki
  vsebuje
  sklepe Parlamenta in imena govornikov, se razdeli vsaj pol ure pred začetkom popoldanskega dela naslednje seje.

| 1. | Zapisnik vsake seje,
  v katerem so podrobno povzeti postopki in sklepi
  Parlamenta
  ter
  imena govornikov, se razdeli vsaj pol ure pred začetkom popoldanskega dela naslednje seje. |
| --- | --- |

1.

Zapisnik vsake seje,
  v katerem so podrobno povzeti postopki in sklepi
  Parlamenta
  ter
  imena govornikov, se razdeli vsaj pol ure pred začetkom popoldanskega dela naslednje seje.

V okviru zakonodajnega postopka se tudi vsi predlogi sprememb, ki jih sprejme Parlament, štejejo za sklepe v smislu tega
  odstavka, četudi je predlog Komisije ali
  skupno
  stališče Sveta na koncu zavrnjeno v skladu s členom 52(1) oziroma 61(3).

V okviru zakonodajnega postopka se tudi vsi predlogi sprememb, ki jih sprejme Parlament, štejejo za sklepe v smislu tega
  člena, četudi je predlog Komisije ali stališče Sveta na koncu zavrnjeno v skladu s členom 52(1) oziroma 61(3).

Besedila, ki jih sprejme Parlament, se razdelijo ločeno. Kadar zakonodajna besedila, ki jih sprejme Parlament, vsebujejo spremembe, se objavijo v prečiščeni obliki.

| 2. | Na začetku popoldanskega dela vsake seje predsednik predloži zapisnik prejšnje seje v sprejetje Parlamentu. |
| --- | --- |

2.

Na začetku popoldanskega dela vsake seje predsednik predloži zapisnik prejšnje seje v sprejetje Parlamentu.

| 2. | Na začetku popoldanskega dela vsake seje predsednik predloži zapisnik prejšnje seje v sprejetje Parlamentu. |
| --- | --- |

2.

Na začetku popoldanskega dela vsake seje predsednik predloži zapisnik prejšnje seje v sprejetje Parlamentu.

| 3. | Če se kdo z zapisnikom ne strinja, Parlament po potrebi odloči, ali naj se zahtevane spremembe upoštevajo. Poslanci lahko
  o zapisniku
  govorijo največ minuto. |
| --- | --- |

3.

Če se kdo z zapisnikom ne strinja, Parlament po potrebi odloči, ali naj se zahtevane spremembe upoštevajo. Poslanci lahko
  o zapisniku
  govorijo največ minuto.

| 3. | Če se kdo z zapisnikom ne strinja, Parlament po potrebi odloči, ali naj se zahtevane spremembe upoštevajo. Poslanci lahko
  o tem
  govorijo največ minuto. |
| --- | --- |

3.

Če se kdo z zapisnikom ne strinja, Parlament po potrebi odloči, ali naj se zahtevane spremembe upoštevajo. Poslanci lahko
  o tem
  govorijo največ minuto.

| 4. | Zapisnik podpišeta predsednik in generalni sekretar, hrani pa se v arhivu Parlamenta.
  V roku enega meseca se objavi
  v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

Zapisnik podpišeta predsednik in generalni sekretar, hrani pa se v arhivu Parlamenta.
  V roku enega meseca se objavi
  v Uradnem listu Evropske unije.

| 4. | Zapisnik podpišeta predsednik in generalni sekretar, hrani pa se v arhivu Parlamenta.
  Objavi se
  v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

4.

Zapisnik podpišeta predsednik in generalni sekretar, hrani pa se v arhivu Parlamenta.
  Objavi se
  v Uradnem listu Evropske unije.

Sprememba 40

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 172 a (novo)

Člen 172a

Sprejeta besedila

| 1. | Besedila, ki jih sprejme Parlament, se objavijo neposredno po glasovanju. Skupaj z zapisniki ustreznih sej se predložijo Parlamentu in se shranijo v njegovem arhivu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Besedila, ki jih je sprejel Parlament, je treba dokončno pravno-jezikovno oblikovati, za kar je odgovoren predsednik. Kadar se takšna besedila sprejmejo na podlagi sporazuma, doseženega med Parlamentom in Svetom, besedilo dokončno oblikujeta obe instituciji v tesnem sodelovanju in skupnem dogovoru. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Postopek iz člena 204a, se uporablja, če so za celovitost in kakovost besedila v skladu z voljo, ki jo je izrazil Parlament, potrebne prilagoditve, ki presegajo popravke tipoloških napak ali popravke, ki so potrebni za zagotovitev skladnosti vseh jezikovnih različic, pa tudi njihove jezikovne pravilnosti in terminološke doslednosti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Stališča, ki jih sprejme Parlament v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe ES, imajo obliko prečiščenega besedila. Če glasovanje Parlamenta ni temeljilo na sporazumu s Svetom, so v prečiščenem besedilu označeni vsi sprejeti predlogi sprememb. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sprejeta besedila po dokončnem oblikovanju podpišeta predsednik in generalni sekretar, objavijo pa se v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 41

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 175

Ustanovitev
  začasnih
  odborov

Ustanovitev
  posebnih
  odborov

Na predlog konference predsednikov lahko Parlament kadar koli ustanovi
  začasne
  odbore, katerih pristojnosti, sestava in mandatna doba se določijo ob sprejetju sklepa o njihovi ustanovitvi; njihova mandatna doba ne sme biti daljša od dvanajstih mesecev, razen če jo Parlament po izteku podaljša.

Na predlog konference predsednikov lahko Parlament kadar koli ustanovi
  posebne
  odbore, katerih pristojnosti, sestava in mandatna doba se določijo ob sprejetju sklepa o njihovi ustanovitvi; njihova mandatna doba ne sme biti daljša od dvanajstih mesecev, razen če jo Parlament po izteku podaljša.

Ker se pristojnosti, sestava in mandatna doba
  začasnih
  odborov določijo ob sprejetju sklepa o njihovi ustanovitvi, Parlament njihovih pristojnosti ne more naknadno spremeniti tako, da bi jih povečal ali zmanjšal.

Ker se pristojnosti, sestava in mandatna doba
  posebnih
  odborov določijo ob sprejetju sklepa o njihovi ustanovitvi, Parlament njihovih pristojnosti ne more naknadno spremeniti tako, da bi jih povečal ali zmanjšal.

Sprememba 42

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 177 – odstavek 1 – razlaga (novo)

Zaradi ohranjanja sorazmernosti med političnimi skupinami ni možno odstopanje od najbližjega ustreznega celega števila. Če se skupina odloči, da ne bo zasedla sedežev v odboru, ti sedeži ostanejo prazni, velikost odbora pa se zmanjša za ustrezno število. Izmenjave sedežev med političnimi skupinami niso dovoljene.

Sprememba 43

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 179 – odstavek 2

| 2. | Če stalni odbor izjavi, da ni pristojen za obravnavo vprašanja, ali če pride do spora glede pristojnosti dveh ali več stalnih odborov, se vprašanje pristojnosti predloži konferenci predsednikov v štirih delovnih tednih od razglasitve predložitve odboru v Parlamentu.
  O tem se obvesti
  konferenca predsednikov
  odborov, ki lahko da priporočilo konferenci
  predsednikov. Konferenca predsednikov
  odloči
  v šestih
  delovnih
  tednih
  od predložitve vprašanja pristojnosti. V nasprotnem primeru se vprašanje uvrsti na dnevni red naslednjega delnega zasedanja
  . |
| --- | --- |

2.

Če stalni odbor izjavi, da ni pristojen za obravnavo vprašanja, ali če pride do spora glede pristojnosti dveh ali več stalnih odborov, se vprašanje pristojnosti predloži konferenci predsednikov v štirih delovnih tednih od razglasitve predložitve odboru v Parlamentu.
  O tem se obvesti
  konferenca predsednikov
  odborov, ki lahko da priporočilo konferenci
  predsednikov. Konferenca predsednikov
  odloči
  v šestih
  delovnih
  tednih
  od predložitve vprašanja pristojnosti. V nasprotnem primeru se vprašanje uvrsti na dnevni red naslednjega delnega zasedanja
  .

| 2. | Če stalni odbor izjavi, da ni pristojen za obravnavo vprašanja, ali če pride do spora glede pristojnosti dveh ali več stalnih odborov, se vprašanje pristojnosti predloži konferenci predsednikov v štirih delovnih tednih od razglasitve predložitve odboru na plenarnem zasedanju. Konferenca
  predsednikov sprejme odločitev
  v šestih tednih
  na osnovi priporočila konference
  predsednikov
  odborov ali, če takšnega priporočila ni, priporočila njenega predsednika
  .
  Če v tem obdobju
  konferenca predsednikov
  ne sprejme odločitve, se šteje, da je priporočilo sprejeto
  . |
| --- | --- |

2.

Če stalni odbor izjavi, da ni pristojen za obravnavo vprašanja, ali če pride do spora glede pristojnosti dveh ali več stalnih odborov, se vprašanje pristojnosti predloži konferenci predsednikov v štirih delovnih tednih od razglasitve predložitve odboru na plenarnem zasedanju. Konferenca
  predsednikov sprejme odločitev
  v šestih tednih
  na osnovi priporočila konference
  predsednikov
  odborov ali, če takšnega priporočila ni, priporočila njenega predsednika
  .
  Če v tem obdobju
  konferenca predsednikov
  ne sprejme odločitve, se šteje, da je priporočilo sprejeto
  .

Sprememba 44

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 179 – odstavek 2 – razlaga (novo)

Predsedniki odborov lahko sklenejo dogovore z drugimi predsedniki odborov v zvezi z dodelitvijo zadeve določenemu odboru, če je, kadar je to potrebno, odobren postopek s pridruženimi odbori v skladu s členom 47.

Sprememba 45

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 182 a (novo)

Člen 182a

Koordinatorji odborov in poročevalci v senci

| 1. | Politične skupine lahko za koordinatorja imenujejo enega od svojih poslancev. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Predsednik po potrebi skliče koordinatorje odborov, da pripravijo odločitve, ki jih mora sprejeti odbor, zlasti odločitve glede postopka in imenovanja poročevalcev. Odbor lahko prenese pooblastilo za sprejemanje nekaterih odločitev na koordinatorje, z izjemo odločitev glede sprejemanja poročil, mnenj ali predlogov sprememb. Podpredsedniki so lahko povabljeni, da v posvetovalni vlogi sodelujejo pri sejah koordinatorjev odborov. Koordinatorji skušajo doseči soglasje. Če soglasja ni mogoče doseči, lahko glede na različno moč posameznih skupin odločajo le z večino, ki jasno predstavlja veliko večino v odboru. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Politične skupine lahko za vsako poročilo imenujejo poročevalca v senci, ki spremlja napredek tega poročila in v imenu skupine išče kompromise v odboru. Njegovo ime sporočijo predsedniku. Odbor na predlog koordinatorjev lahko zlasti odloči, da poročevalce v senci vključi v proces iskanja dogovora s Svetom v postopkih soodločanja. |
| --- | --- |

3.

Sprememba 46

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 184

Zapisnik vsake seje odbora se razdeli vsem članom in posreduje odboru v sprejetje
  na njegovi naslednji seji
  .

Zapisnik vsake seje odbora se razdeli vsem članom in posreduje odboru v potrditev.

Sprememba 47

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 186

Za seje odbora se smiselno uporabljajo členi 11, 12, 13, 16, 17, 140, 141, 143(1), 146, 148, 150 do 153, 155, 157(1), 158, 159, 161, 162, 164 do 167, 170 in 171.

Za seje odbora se smiselno uporabljajo členi 11, 12, 13, 16, 17,
  34 do 41,
  140, 141, 143(1), 146, 148, 150 do 153, 155, 157(1), 158, 159, 161, 162, 164 do 167, 170 in 171 in se smiselno uporabljajo v zvezi s sejami odborov.

Sprememba 48

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 188 – odstavek 6 a (novo)

| 6a. | Predsedniku delegacije se omogoči, da govori pred posebnim odborom, ko je na dnevnem redu zadeva, ki je povezana s področjem pristojnosti delegacije. Enako velja za predsednika ali poročevalca posebnega odbora na sejah delegacije. |
| --- | --- |

6a.

Sprememba 49

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 192 – odstavek 1 a (novo)

| 1a. | Če poročilo obravnava zlasti uporabo ali razlago prava Evropske unije ali predlagane spremembe obstoječe zakonodaje, se v skladu s členom 46(1) ter prvo in drugo alineo člena 47 pridruži odbor, pristojen za zadevo. Pristojni odbor brez glasovanja sprejme predloge za dele predloga resolucije, ki jih je prejel od odbora, pristojnega za zadevo, in ki obravnavajo uporabo ali razlago prava Evropske unije ali spremembe obstoječega prava. Če pristojni odbor ne sprejme teh predlogov, jih pridruženi odbor lahko vloži neposredno na plenarnem zasedanju. |
| --- | --- |

1a.

Sprememba 50

Poslovnik Evropskega parlamenta

Člen 204 – točka c a (novo)

| (ca) | smernice in pravila ravnanja, ki so jih sprejeli ustrezni organi Parlamenta (priloge XVIa, XVIb in XVIe). |
| --- | --- |

(ca)

smernice in pravila ravnanja, ki so jih sprejeli ustrezni organi Parlamenta (priloge XVIa, XVIb in XVIe).

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Torek, 5. maja 2009

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/162 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/162

---

Torek, 5. maja 2009Sprememba Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov glede tržnih standardov za perutninsko meso *

P6_TA(2009)0336

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1234/2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov glede tržnih standardov za perutninsko meso (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

2010/C 212 E/27

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0336),

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0247/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0223/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe – akt o spremembi


  Uvodna izjava 5 |
| (5) | Izključni sklic na obdelavo s hladom v opredelitvi „perutninsko meso“ je preveč omejevalen glede na tehnološki razvoj. Zato je treba to opredelitev spremeniti. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 5

(5)

Izključni sklic na obdelavo s hladom v opredelitvi „perutninsko meso“ je preveč omejevalen glede na tehnološki razvoj. Zato je treba to opredelitev spremeniti.

črtano

Sprememba 2

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 6 a (novo)

| (6a) | Obvezna navedba porekla ali izvora mesa omogoča potrošniku ozaveščeno izbiro. |
| --- | --- |

(6a)

Obvezna navedba porekla ali izvora mesa omogoča potrošniku ozaveščeno izbiro.

Sprememba 3

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 6 b (novo)

| (6b) | Da se potrošnikom zagotovijo najboljše informacije, bi bilo treba pri označevanju vseh proizvodov perutninskega mesa obvezno navesti datum zakola živali. |
| --- | --- |

(6b)

Da se potrošnikom zagotovijo najboljše informacije, bi bilo treba pri označevanju vseh proizvodov perutninskega mesa obvezno navesti datum zakola živali.

Sprememba 4

Predlog uredbe – akt o spremembi

Priloga – točka 2

Uredba (ES) št. 1234/2007

Priloga XIV – del B – del II – točka 1

| 1. | „perutninsko meso“
  : podobne užitne dele perutnine z oznako KN 0105. |
| --- | --- |

1.

„perutninsko meso“
  : podobne užitne dele perutnine z oznako KN 0105.

| 1. | „perutninsko meso“
  pomeni perutninsko meso, primerno za prehrano ljudi, ki ni bilo obdelano drugače kot s hladom. |
| --- | --- |

1.

„perutninsko meso“
  pomeni perutninsko meso, primerno za prehrano ljudi, ki ni bilo obdelano drugače kot s hladom.

Sprememba 5

Predlog uredbe – akt o spremembi

Priloga – točka 2

Uredba (ES) št. 1234/2007

Priloga XIV – del B – del II – točka 2

| 2. | „sveže perutninsko meso“
  :
  pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja preden se je stalno hranilo na temperaturi nad – 2 °C in pod 4 °C; vendar pa
  lahko države članice za krajše obdobje popravijo različne temperaturne zahteve za razsek in skladiščenje svežega perutninskega mesa v maloprodajnih trgovinah ali obratih neposredno ob prodajnih mestih, kjer se razsek in skladiščenje izvajata le za namene oskrbe potrošnikov neposredno na kraju samem. |
| --- | --- |

2.

„sveže perutninsko meso“
  :
  pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja preden se je stalno hranilo na temperaturi nad – 2 °C in pod 4 °C; vendar pa
  lahko države članice za krajše obdobje popravijo različne temperaturne zahteve za razsek in skladiščenje svežega perutninskega mesa v maloprodajnih trgovinah ali obratih neposredno ob prodajnih mestih, kjer se razsek in skladiščenje izvajata le za namene oskrbe potrošnikov neposredno na kraju samem.

| 2. | „sveže perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja in ki se zmeraj hrani na temperaturi nad -2° C in pod +4° C; vendar pa
  sveže perutninsko meso, namenjeno za proizvodnjo mesnih pripravkov, se lahko za kratko obdobje ohladi do otrdelosti pri temperaturi pod -2°C. Navedba datuma zakola je obvezna na vseh proizvodi perutninskega mesa. |
| --- | --- |

2.

„sveže perutninsko meso“ pomeni perutninsko meso, ki ni otrdelo zaradi postopka hlajenja in ki se zmeraj hrani na temperaturi nad -2° C in pod +4° C; vendar pa
  sveže perutninsko meso, namenjeno za proizvodnjo mesnih pripravkov, se lahko za kratko obdobje ohladi do otrdelosti pri temperaturi pod -2°C. Navedba datuma zakola je obvezna na vseh proizvodi perutninskega mesa.

Sprememba 6

Predlog uredbe – akt o spremembi

Priloga – točka 3 a (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Priloga XIV – del B – del III a (novo)

| (3a) | Doda se naslednji del:



  „IIIa.
     
  Obvezne informacije na etiketi




  Ime živila na etiketi katerega koli proizvoda iz perutninskega mesa vključuje navedbo:










  (a) | vseh dodanih sestavin drugačnega živalskega izvora od preostalega mesa in |
| --- | --- | --- |

(3a)

„IIIa.
     
  Obvezne informacije na etiketi

Ime živila na etiketi katerega koli proizvoda iz perutninskega mesa vključuje navedbo:

(a)

vseh dodanih sestavin drugačnega živalskega izvora od preostalega mesa in

| (b) | dodano vodo, ki predstavlja več kot 5 % teže proizvoda.“ |
| --- | --- |

(b)

dodano vodo, ki predstavlja več kot 5 % teže proizvoda.“

Sprememba 7

Predlog uredbe – akt o spremembi

Priloga – točka 3 b (novo)

Uredba (ES) št. 1234/2007

Priloga XIV – del B – del III b (novo)

| (3b) | Doda se naslednji del:



  „IIIb.
     
  Navedba cene




  Cena na kilogram živila temelji izključno na odcejeni neto teži.“ |
| --- | --- |

(3b)

„IIIb.
     
  Navedba cene

Cena na kilogram živila temelji izključno na odcejeni neto teži.“

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/165

---

Torek, 5. maja 2009Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

P6_TA(2009)0339

Sklep Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

2010/C 212 E/28

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1), še posebej točke 28,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (Uredba o ESPG),

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A6-0266/2009),

| A. | ker je Evropska unija pripravila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno pomoč delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, in za njihovo ponovno vključitev na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija pripravila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za dodatno pomoč delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, in za njihovo ponovno vključitev na trg dela,

| B. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim bolj učinkovito v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalni seji 17. julija 2008, in ob ustreznem upoštevanju določb Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov o uporabi sredstev sklada, |
| --- | --- |

B.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim bolj učinkovito v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalni seji 17. julija 2008, in ob ustreznem upoštevanju določb Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov o uporabi sredstev sklada,

| C. | ker je Španija zaprosila za pomoč zaradi odpuščanja presežnih delavcev v avtomobilskem sektorju v avtonomnih skupnostih Castilla y Leon in Aragon (3) ter izpolnjuje merila za upravičenost iz Uredbe o ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker je Španija zaprosila za pomoč zaradi odpuščanja presežnih delavcev v avtomobilskem sektorju v avtonomnih skupnostih Castilla y Leon in Aragon (3) ter izpolnjuje merila za upravičenost iz Uredbe o ESPG,

| D. | ker je v členu 8(1) Uredbe o ESPG navedeno, da se lahko uporabi do 0,35 % letnih sredstev za financiranje dejavnosti spremljanja, informiranja, upravne in tehnične podpore, revizije, nadzora in vrednotenja, potrebnih za izvajanje Uredbe o ESPG, |
| --- | --- |

D.

ker je v členu 8(1) Uredbe o ESPG navedeno, da se lahko uporabi do 0,35 % letnih sredstev za financiranje dejavnosti spremljanja, informiranja, upravne in tehnične podpore, revizije, nadzora in vrednotenja, potrebnih za izvajanje Uredbe o ESPG,

| E. | ker je na podlagi tega člena Komisija predlagala uporabo sredstev sklada za oblikovanje spletnega mesta o ESPG za zagotavljanje informacij o Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji v vseh jezikih EU, na kateri bi bile objave, avdiovizualne vsebine in mreža za izmenjavo najboljših praks med državami članicami (4), kar je v skladu z željo Evropskega parlamenta glede povečanja osveščenosti državljanov o dejavnostih EU, |
| --- | --- |

E.

ker je na podlagi tega člena Komisija predlagala uporabo sredstev sklada za oblikovanje spletnega mesta o ESPG za zagotavljanje informacij o Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji v vseh jezikih EU, na kateri bi bile objave, avdiovizualne vsebine in mreža za izmenjavo najboljših praks med državami članicami (4), kar je v skladu z željo Evropskega parlamenta glede povečanja osveščenosti državljanov o dejavnostih EU,

| 1. | zahteva od institucij, ki sodelujejo pri procesu odločanja in izvajanja, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev sklada; |
| --- | --- |

1.

zahteva od institucij, ki sodelujejo pri procesu odločanja in izvajanja, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev sklada;

| 2. | opominja, da bi morala Evropska unija izkoristiti vse načine za reševanje posledic svetovne gospodarske in finančne krize; glede tega opaža, da ima lahko ESPG pomembno vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

2.

opominja, da bi morala Evropska unija izkoristiti vse načine za reševanje posledic svetovne gospodarske in finančne krize; glede tega opaža, da ima lahko ESPG pomembno vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 3. | pozdravlja pobudo Komisije, da bi državljanom Evropske unije zagotovila pregledno, uporabnikom prijazno in posodobljeno spletno mesto; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja pobudo Komisije, da bi državljanom Evropske unije zagotovila pregledno, uporabnikom prijazno in posodobljeno spletno mesto;

| 4. | poudarja, da uporaba sredstev ESPG v odobritvah plačil ne sme ogrožati financiranja Evropskega socialnega sklada; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da uporaba sredstev ESPG v odobritvah plačil ne sme ogrožati financiranja Evropskega socialnega sklada;

| 5. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

5.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in zagotovi njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše sklep skupaj s predsednikom Sveta in zagotovi njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, vključno s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo, vključno s prilogo, posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  ESPG/2008/004 ES/Castilla y Léon in Aragón.

(4)  SEK(2008)2986.

---

Torek, 5. maja 2009PRILOGA

Torek, 5. maja 2009PRILOGA SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) ter zlasti člena 12(3) te uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ker:

| (1) | je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (sklad) ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

(1)

je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (sklad) ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| (2) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev tega sklada do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR, |
| --- | --- |

(2)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev tega sklada do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR,

| (3) | je Španija 29. decembra 2008 vložila vlogo za uporabo sredstev sklada v zvezi z odpuščanjem presežnih delavcev v sektorju motornih vozil. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se v ta namen uporabi znesek v višini 2 694 300 EUR, |
| --- | --- |

(3)

je Španija 29. decembra 2008 vložila vlogo za uporabo sredstev sklada v zvezi z odpuščanjem presežnih delavcev v sektorju motornih vozil. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se v ta namen uporabi znesek v višini 2 694 300 EUR,

| (4) | Komisija tudi predlaga, da se iz sklada za tehnično pomoč v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1927/2006 uporabi 690 000 EUR, |
| --- | --- |

(4)

Komisija tudi predlaga, da se iz sklada za tehnično pomoč v skladu s členom 8 Uredbe (ES) št. 1927/2006 uporabi 690 000 EUR,

| (5) | bi bilo zato treba uporabiti sredstva sklada, da bo zagotovljen finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Španija, in za zadostitev potrebe po tehnični pomoči, |
| --- | --- |

(5)

bi bilo zato treba uporabiti sredstva sklada, da bo zagotovljen finančni prispevek za vlogo, ki jo je vložila Španija, in za zadostitev potrebe po tehnični pomoči,

SKLENILA:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji uporabi vsota 3 384 300 EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in odobritvah plačil.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Strasbourgu,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/168

---

Torek, 5. maja 2009Rekuperacija bencinskih hlapov med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih ***I

P6_TA(2009)0341

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo vozil z bencinskim motorjem na bencinskih servisih (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

2010/C 212 E/29

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0812),

ob upoštevanju členov 251(2) in 175 Pogodbe ES v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0470/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0208/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno posreduje Parlamentu, če namerava bistveno spremeniti predlog ali ga zamenjati z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno posreduje Parlamentu, če namerava bistveno spremeniti predlog ali ga zamenjati z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek, 5. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0229

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/126/ES.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/169

---

Torek, 5. maja 2009Trgovina z izdelki iz tjulnjev ***I

P6_TA(2009)0342

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

2010/C 212 E/30

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0469),

ob upoštevanju člena 251(2) in ob upoštevanju členov 95 in 133 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0295/2008),

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

ob upoštevanju svoje izjave o prepovedi proizvodov iz tjulnjev v Evropski uniji (1),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 24. aprila 2009, o odobritvi predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju členov 51 in 35 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varno hrano ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A6-0118/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 306 E, 15.12.2006, str. 194.

---

Torek, 5. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0160

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o trgovini z izdelki iz tjulnjev

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 1007/2009.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/170

---

Torek, 5. maja 2009Zaščita živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene ***I

P6_TA(2009)0343

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

2010/C 212 E/31

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0543),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0391/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0240/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek, 5. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0211

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij ║,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Dobro počutje živali je vrednota Skupnosti, ki je zajeta v Protokolu o zaščiti in dobrobiti živali, ki je priloga k Pogodbi. |
| --- | --- |

(1)

Dobro počutje živali je vrednota Skupnosti, ki je zajeta v Protokolu o zaščiti in dobrobiti živali, ki je priloga k Pogodbi.

| (2) | 23. marca 1998 je Svet sprejel Sklep 1999/575/ES o sklenitvi, s strani Skupnosti, Evropske konvencije za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene (3). Ko je Komisija postala pogodbenica te konvencije, je na mednarodni ravni priznala pomen zaščite in dobrega počutja živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene. |
| --- | --- |

(2)

23. marca 1998 je Svet sprejel Sklep 1999/575/ES o sklenitvi, s strani Skupnosti, Evropske konvencije za zaščito vretenčarjev, ki se uporabljajo v poskusne in druge znanstvene namene (3). Ko je Komisija postala pogodbenica te konvencije, je na mednarodni ravni priznala pomen zaščite in dobrega počutja živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene.

| (3) | 24. novembra 1986 je Svet sprejel Direktivo 86/609/EGS (4), da bi se odpravile razlike med zakoni, uredbami in drugimi predpisi držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene. Od sprejetja te direktive so se pojavile nadaljnje razlike med državami članicami. Nekatere države članice so sprejele nacionalne izvedbene ukrepe, ki zagotavljajo visoko raven varstva živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, medtem ko druge uporabljajo samo minimalne zahteve iz Direktive 86/609/EGS. Ta direktiva mora zato vsebovati podrobnejša pravila za zmanjšanje teh razlik in zagotavljanje pravilnega delovanja notranjega trga. |
| --- | --- |

(3)

24. novembra 1986 je Svet sprejel Direktivo 86/609/EGS (4), da bi se odpravile razlike med zakoni, uredbami in drugimi predpisi držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene. Od sprejetja te direktive so se pojavile nadaljnje razlike med državami članicami. Nekatere države članice so sprejele nacionalne izvedbene ukrepe, ki zagotavljajo visoko raven varstva živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, medtem ko druge uporabljajo samo minimalne zahteve iz Direktive 86/609/EGS. Ta direktiva mora zato vsebovati podrobnejša pravila za zmanjšanje teh razlik in zagotavljanje pravilnega delovanja notranjega trga.

| (4) | Evropski parlament je v poročilu z dne ║ 5. decembra ║ 2002 o Direktivi 86/609/EGS Komisijo pozval, naj pripravi predlog za spremembo te direktive s strožjimi in preglednejšimi ukrepi glede izvajanj poskusov na živalih. |
| --- | --- |

(4)

Evropski parlament je v poročilu z dne ║ 5. decembra ║ 2002 o Direktivi 86/609/EGS Komisijo pozval, naj pripravi predlog za spremembo te direktive s strožjimi in preglednejšimi ukrepi glede izvajanj poskusov na živalih.

| (5) | Na voljo so nova znanstvena dognanja o dejavnikih, ki vplivajo na dobro počutje živali, in zmožnosti živali, da čutijo in izražajo bolečino, trpljenje, stisko in trajno poškodbo. Zato je nujno treba izboljšati dobro počutje živali, ki se uporabljajo v znanstvenih postopkih, z zvišanjem minimalnih standardov za zaščito teh živali v skladu z najnovejšim razvojem znanosti. |
| --- | --- |

(5)

Na voljo so nova znanstvena dognanja o dejavnikih, ki vplivajo na dobro počutje živali, in zmožnosti živali, da čutijo in izražajo bolečino, trpljenje, stisko in trajno poškodbo. Zato je nujno treba izboljšati dobro počutje živali, ki se uporabljajo v znanstvenih postopkih, z zvišanjem minimalnih standardov za zaščito teh živali v skladu z najnovejšim razvojem znanosti.

| (6) | V področje uporabe te direktive je
  zaželeno
  vključiti nekatere vrste nevretenčarjev,
  kadar
  so na voljo znanstveni dokazi o mogoči zmožnosti teh vrst, da čutijo bolečino, trpljenje, stisko in trajno poškodbo. |
| --- | --- |

(6)

V področje uporabe te direktive je
  zaželeno
  vključiti nekatere vrste nevretenčarjev,
  kadar
  so na voljo znanstveni dokazi o mogoči zmožnosti teh vrst, da čutijo bolečino, trpljenje, stisko in trajno poškodbo.

| (7) | V tej direktivi bi morale biti zajete tudi embrionalne in fetalne oblike vretenčarjev,
  v primerih, ko
  obstajajo znanstveni dokazi, da je pri teh oblikah v zadnji tretjini njihovega razvoja povečana nevarnost čutenja bolečine, trpljenja in stiske, kar lahko tudi negativno vpliva na njihov nadaljnji razvoj. Znanstveni dokazi so pokazali tudi, da bi lahko postopki na embrionalnih in fetalnih oblikah
  vrst sesalcev
  na zgodnejši stopnji razvoja vodili do bolečine, trpljenja, stiske ali trajne poškodbe, če bi bilo razvojnim oblikam dovoljeno živeti po prvih dveh tretjinah njihovega razvoja. |
| --- | --- |

(7)

V tej direktivi bi morale biti zajete tudi embrionalne in fetalne oblike vretenčarjev,
  v primerih, ko
  obstajajo znanstveni dokazi, da je pri teh oblikah v zadnji tretjini njihovega razvoja povečana nevarnost čutenja bolečine, trpljenja in stiske, kar lahko tudi negativno vpliva na njihov nadaljnji razvoj. Znanstveni dokazi so pokazali tudi, da bi lahko postopki na embrionalnih in fetalnih oblikah
  vrst sesalcev
  na zgodnejši stopnji razvoja vodili do bolečine, trpljenja, stiske ali trajne poškodbe, če bi bilo razvojnim oblikam dovoljeno živeti po prvih dveh tretjinah njihovega razvoja.

| (8) | ▐ Uporaba živih živali
  ostaja
  v postopkih nadomestila z drugimi metodami, ki ne vključujejo uporabe živih živali, ostaja uporaba živih živali še naprej potrebna za varstvo zdravja ljudi in živali ter okolja
  , v okviru sedanjih znanstvenih omejitev. Vendar pa ta direktiva predstavlja pomemben korak k uresničevanju cilja popolne nadomestitve postopkov na živih živalih za znanstvene namene, takoj ko bo to z znanstvenega vidika mogoče. V ta namen poskuša direktiva olajšati in spodbujati napredek alternativnih metod in zagotoviti visoko raven varstva živali, uporabljenih v postopkih. To direktivo je treba redno pregledovati v skladu z razvojem znanstvenih ukrepov in ukrepov za varstvo živali. |
| --- | --- |

(8)

▐ Uporaba živih živali
  ostaja
  v postopkih nadomestila z drugimi metodami, ki ne vključujejo uporabe živih živali, ostaja uporaba živih živali še naprej potrebna za varstvo zdravja ljudi in živali ter okolja
  , v okviru sedanjih znanstvenih omejitev. Vendar pa ta direktiva predstavlja pomemben korak k uresničevanju cilja popolne nadomestitve postopkov na živih živalih za znanstvene namene, takoj ko bo to z znanstvenega vidika mogoče. V ta namen poskuša direktiva olajšati in spodbujati napredek alternativnih metod in zagotoviti visoko raven varstva živali, uporabljenih v postopkih. To direktivo je treba redno pregledovati v skladu z razvojem znanstvenih ukrepov in ukrepov za varstvo živali.

| (9) | Poskusi na živalih ostajajo pomemben pristop k znanstvenemu razvoju, ki zagotavlja zelo visok standard raziskav za javno zdravje. |
| --- | --- |

(9)

Poskusi na živalih ostajajo pomemben pristop k znanstvenemu razvoju, ki zagotavlja zelo visok standard raziskav za javno zdravje.

| (10) | Oskrba in uporaba živih živali, namenjenih uporabi v znanstvene namene, se urejata z mednarodno sprejetimi načeli nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja. Za zagotovitev, da je način vzreje, oskrbe in uporabe živali v postopkih v Skupnosti v skladu z načini iz drugih mednarodnih in nacionalnih standardov zunaj Skupnosti, je treba pri izvajanju te direktive sistematično upoštevati nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje.
  Komisija zagotovi visoko raven preglednosti glede uporabe živali in obveščanja javnosti o izvajanju ukrepov za varstvo živali ter napredku pri nadomeščanju metod z uporabo živali. |
| --- | --- |

(10)

Oskrba in uporaba živih živali, namenjenih uporabi v znanstvene namene, se urejata z mednarodno sprejetimi načeli nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja. Za zagotovitev, da je način vzreje, oskrbe in uporabe živali v postopkih v Skupnosti v skladu z načini iz drugih mednarodnih in nacionalnih standardov zunaj Skupnosti, je treba pri izvajanju te direktive sistematično upoštevati nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje.
  Komisija zagotovi visoko raven preglednosti glede uporabe živali in obveščanja javnosti o izvajanju ukrepov za varstvo živali ter napredku pri nadomeščanju metod z uporabo živali.

| (11) | Živali imajo same po sebi vrednost, ki jo je treba spoštovati. Obstajajo tudi etični pomisleki splošne javnosti o uporabi živali v postopkih. Zato je treba živali vedno obravnavati kot čuteča bitja, njihova uporaba v znanstvenih postopkih pa bi morala biti omejena na področja, ki pripomorejo k napredku znanosti in
  temeljnih dognanj, ker to lahko
  nazadnje
  koristi
  bodisi zdravju ljudi ali živali bodisi okolju.
  Zato mora biti uporaba živali v znanstvene namene mogoča le, ko nadomestne možnosti, ki ne vključujejo živali, niso na voljo.
  Uporaba živali v znanstvenih postopkih na drugih področjih, ki spadajo pod pristojnost Skupnosti, bi morala biti prepovedana. |
| --- | --- |

(11)

Živali imajo same po sebi vrednost, ki jo je treba spoštovati. Obstajajo tudi etični pomisleki splošne javnosti o uporabi živali v postopkih. Zato je treba živali vedno obravnavati kot čuteča bitja, njihova uporaba v znanstvenih postopkih pa bi morala biti omejena na področja, ki pripomorejo k napredku znanosti in
  temeljnih dognanj, ker to lahko
  nazadnje
  koristi
  bodisi zdravju ljudi ali živali bodisi okolju.
  Zato mora biti uporaba živali v znanstvene namene mogoča le, ko nadomestne možnosti, ki ne vključujejo živali, niso na voljo.
  Uporaba živali v znanstvenih postopkih na drugih področjih, ki spadajo pod pristojnost Skupnosti, bi morala biti prepovedana.

| (12) | Načela nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja bi bilo treba izvajati prek stroge hierarhije zahteve za uporabo alternativnih metod. Kadar zakonodaja Skupnosti ne priznava alternativne metode, je število živali mogoče zmanjšati z uporabo drugih metod, ki so sprejemljivo in praktično dostopne, ter z uvajanjem poskusnih strategij, na primer poskusov in vitro in drugih metod, s katerimi bi se zmanjšala in izboljšala uporaba živali. |
| --- | --- |

(12)

Načela nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja bi bilo treba izvajati prek stroge hierarhije zahteve za uporabo alternativnih metod. Kadar zakonodaja Skupnosti ne priznava alternativne metode, je število živali mogoče zmanjšati z uporabo drugih metod, ki so sprejemljivo in praktično dostopne, ter z uvajanjem poskusnih strategij, na primer poskusov in vitro in drugih metod, s katerimi bi se zmanjšala in izboljšala uporaba živali.

| (13) | Komisija si mora v skladu s cilji sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 23. januarja 2006 z naslovom „Akcijski načrt Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010“ prizadevati za mednarodno promocijo dobrega počutja živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, ter zlasti spodbujati nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje postopkov na živalih preko Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) in z zavzemanjem za vključitev standardov dobrega počutja živali med merila, ki se uporabljajo za oceno skladnosti z dobro laboratorijsko prakso. |
| --- | --- |

(13)

Komisija si mora v skladu s cilji sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 23. januarja 2006 z naslovom „Akcijski načrt Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali 2006–2010“ prizadevati za mednarodno promocijo dobrega počutja živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene, ter zlasti spodbujati nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje postopkov na živalih preko Svetovne organizacije za zdravje živali (OIE) in z zavzemanjem za vključitev standardov dobrega počutja živali med merila, ki se uporabljajo za oceno skladnosti z dobro laboratorijsko prakso.

| (14) | Izbira metod in vrst, ki bodo uporabljene, neposredno vpliva na število uporabljenih živali in njihovo dobro počutje. Pri izbiranju metod bi tako morala biti zagotovljena izbira metode, s katero se lahko zagotovijo najprimernejši dokazi in ki bo verjetno povzročila najmanj bolečin, trpljenja ali stiske. Take izbrane metode bi morale uporabljati najmanjše mogoče število živali, s katerim bi se zagotovili ▐ zanesljivi rezultati, in izbirati vrste z najnižjo stopnjo nevrofiziološke občutljivosti, ki so najboljše za ekstrapolacijo na ciljno vrsto. |
| --- | --- |

(14)

Izbira metod in vrst, ki bodo uporabljene, neposredno vpliva na število uporabljenih živali in njihovo dobro počutje. Pri izbiranju metod bi tako morala biti zagotovljena izbira metode, s katero se lahko zagotovijo najprimernejši dokazi in ki bo verjetno povzročila najmanj bolečin, trpljenja ali stiske. Take izbrane metode bi morale uporabljati najmanjše mogoče število živali, s katerim bi se zagotovili ▐ zanesljivi rezultati, in izbirati vrste z najnižjo stopnjo nevrofiziološke občutljivosti, ki so najboljše za ekstrapolacijo na ciljno vrsto.

| (15) | Izbrane metode bi se morale kolikor je mogoče izogibati smrti, ki nastopi po hudem trpljenju, kot končnemu rezultatu poskusa. Kadar je to mogoče, bi bilo treba izbrati bolj human konec, pri tem pa se ravnati po kliničnih znakih, ki kažejo na neizogibno smrt, s čimer se omogoči, da se žival ubije s humano metodo, ne da bi še naprej trpela. |
| --- | --- |

(15)

Izbrane metode bi se morale kolikor je mogoče izogibati smrti, ki nastopi po hudem trpljenju, kot končnemu rezultatu poskusa. Kadar je to mogoče, bi bilo treba izbrati bolj human konec, pri tem pa se ravnati po kliničnih znakih, ki kažejo na neizogibno smrt, s čimer se omogoči, da se žival ubije s humano metodo, ne da bi še naprej trpela.

| (16) | Uporaba neprimernih metod za ubijanje lahko živali povzroči veliko bolečino, stisko ali trpljenje. Stopnja usposobljenosti osebe, ki to nalogo izvaja, je prav tako pomembna. Živali bi tako smela ubijati samo
  usposobljena in
  pooblaščena oseba s humano metodo, ki se šteje za primerno glede na vrsto. |
| --- | --- |

(16)

Uporaba neprimernih metod za ubijanje lahko živali povzroči veliko bolečino, stisko ali trpljenje. Stopnja usposobljenosti osebe, ki to nalogo izvaja, je prav tako pomembna. Živali bi tako smela ubijati samo
  usposobljena in
  pooblaščena oseba s humano metodo, ki se šteje za primerno glede na vrsto.

| (17) | Nujno je treba zagotoviti, da uporaba živali v postopkih ne ogroža biološke raznovrstnosti. Zato bi morala biti uporaba ogroženih vrst v postopkih strogo omejena na minimum, s katerim se pokrivajo nujni biomedicinski razlogi in raziskavi, katerih cilj je ohranitev teh vrst. |
| --- | --- |

(17)

Nujno je treba zagotoviti, da uporaba živali v postopkih ne ogroža biološke raznovrstnosti. Zato bi morala biti uporaba ogroženih vrst v postopkih strogo omejena na minimum, s katerim se pokrivajo nujni biomedicinski razlogi in raziskavi, katerih cilj je ohranitev teh vrst.

| (18) | S sedanjimi znanstvenimi dognanji je uporaba primatov razen človeka v znanstvenih postopkih pri biomedicinskih raziskavah še vedno nujna. Zaradi njihove genetske podobnosti človeku in njihovih visoko razvitih družbenih veščin uporaba primatov razen človeka povzroča posebne etične in praktične težave v smislu izpolnjevanja njihovih vedenjskih, okoljskih in družbenih potreb v laboratorijskem okolju. Poleg tega uporaba primatov razen človeka javnost najbolj skrbi. Njihova uporaba bi morala biti zato dovoljena samo na tistih področjih biomedicine, ki so bistvena za korist ljudi in za katera še ni na voljo nobene druge nadomestne metode ▐ ali za ohranitev zadevne vrste primatov. S temeljnimi raziskavami na nekaterih področjih biomedicine lahko zagotovimo nove informacije, ki
  bodo v prihodnosti
  pomembne za veliko število smrtno nevarnih in izčrpavajočih kliničnih stanj pri človeku. ▐ |
| --- | --- |

(18)

S sedanjimi znanstvenimi dognanji je uporaba primatov razen človeka v znanstvenih postopkih pri biomedicinskih raziskavah še vedno nujna. Zaradi njihove genetske podobnosti človeku in njihovih visoko razvitih družbenih veščin uporaba primatov razen človeka povzroča posebne etične in praktične težave v smislu izpolnjevanja njihovih vedenjskih, okoljskih in družbenih potreb v laboratorijskem okolju. Poleg tega uporaba primatov razen človeka javnost najbolj skrbi. Njihova uporaba bi morala biti zato dovoljena samo na tistih področjih biomedicine, ki so bistvena za korist ljudi in za katera še ni na voljo nobene druge nadomestne metode ▐ ali za ohranitev zadevne vrste primatov. S temeljnimi raziskavami na nekaterih področjih biomedicine lahko zagotovimo nove informacije, ki
  bodo v prihodnosti
  pomembne za veliko število smrtno nevarnih in izčrpavajočih kliničnih stanj pri človeku. ▐

| (19) | Uporaba velikih opic kot človeku najbližje vrste z najbolj razvitimi družbenimi in vedenjskimi spretnostmi bi morala biti dovoljena samo pri raziskavah, katerih cilj je ohranitev teh vrst, ter ko je ukrepanje v zvezi s smrtno nevarnim in izčrpavajočim stanjem pri človeku upravičeno in cilja postopka ni mogoče doseči z nobeno drugo vrsto ali alternativno metodo. Države članice, ki uveljavljajo takšno potrebo, morajo Komisiji predložiti potrebne informacije, na podlagi katerih se lahko odloči. |
| --- | --- |

(19)

Uporaba velikih opic kot človeku najbližje vrste z najbolj razvitimi družbenimi in vedenjskimi spretnostmi bi morala biti dovoljena samo pri raziskavah, katerih cilj je ohranitev teh vrst, ter ko je ukrepanje v zvezi s smrtno nevarnim in izčrpavajočim stanjem pri človeku upravičeno in cilja postopka ni mogoče doseči z nobeno drugo vrsto ali alternativno metodo. Države članice, ki uveljavljajo takšno potrebo, morajo Komisiji predložiti potrebne informacije, na podlagi katerih se lahko odloči.

| (20) | ▐ Zaradi postopnega zmanjševanja lova na živali v divjini za potrebe vzreje bi bilo treba ▐ čim prej
  pripraviti obsežno znanstveno študijo o možnostih, da se uporaba živali omeji le na tiste iz samozadostnih kolonij
  . Enote, ki vzrejajo ali dobavljajo primate razen človeka bi zato morale imeti pripravljeno strategijo za podpiranje in lajšanje postopnega prehoda k temu cilju. |
| --- | --- |

(20)

▐ Zaradi postopnega zmanjševanja lova na živali v divjini za potrebe vzreje bi bilo treba ▐ čim prej
  pripraviti obsežno znanstveno študijo o možnostih, da se uporaba živali omeji le na tiste iz samozadostnih kolonij
  . Enote, ki vzrejajo ali dobavljajo primate razen človeka bi zato morale imeti pripravljeno strategijo za podpiranje in lajšanje postopnega prehoda k temu cilju.

| (21) | Pri nekaterih vrstah vretenčarjev, ki se uporabljajo v postopkih, obstaja potreba, da se vzrejajo posebej za uporabo v postopkih, tako da je njihovo genetsko, biološko in vedenjsko ozadje dobro znano osebam, ki izvajajo postopke. S takim znanjem se izboljšata znanstvena kakovost in zanesljivost rezultatov, zmanjša pa se spremenljivost, kar nazadnje pomeni manj postopkov in uporabljenih živali. Zaradi dobrega počutja in ohranjanja živali bi poleg tega morala biti uporaba živali iz divjine, uporabljenih v postopkih, omejena samo na primere, v katerih namena postopkov ni mogoče doseči z uporabo živali, vzrejenih posebno za uporabo v postopkih. |
| --- | --- |

(21)

Pri nekaterih vrstah vretenčarjev, ki se uporabljajo v postopkih, obstaja potreba, da se vzrejajo posebej za uporabo v postopkih, tako da je njihovo genetsko, biološko in vedenjsko ozadje dobro znano osebam, ki izvajajo postopke. S takim znanjem se izboljšata znanstvena kakovost in zanesljivost rezultatov, zmanjša pa se spremenljivost, kar nazadnje pomeni manj postopkov in uporabljenih živali. Zaradi dobrega počutja in ohranjanja živali bi poleg tega morala biti uporaba živali iz divjine, uporabljenih v postopkih, omejena samo na primere, v katerih namena postopkov ni mogoče doseči z uporabo živali, vzrejenih posebno za uporabo v postopkih.

| (22) | Ker ozadje potepuških in podivjanih domačih živali ni znano ter ker lovljenje in namestitev v enote poveča stisko teh živali, naj se v postopkih ne bi uporabljale. |
| --- | --- |

(22)

Ker ozadje potepuških in podivjanih domačih živali ni znano ter ker lovljenje in namestitev v enote poveča stisko teh živali, naj se v postopkih ne bi uporabljale.

| (23) | Za povečanje preglednosti, olajševanje odobritve projektov in zagotavljanje orodij za spremljanje skladnosti bi bilo treba uvesti razvrstitev postopkov glede na težo njihovih posledic, ki bi temeljila na ocenjeni stopnji bolečine, trpljenja, stiske in trajnosti poškodbe, ki se povzročijo živalim. ▐ |
| --- | --- |

(23)

Za povečanje preglednosti, olajševanje odobritve projektov in zagotavljanje orodij za spremljanje skladnosti bi bilo treba uvesti razvrstitev postopkov glede na težo njihovih posledic, ki bi temeljila na ocenjeni stopnji bolečine, trpljenja, stiske in trajnosti poškodbe, ki se povzročijo živalim. ▐

| (24) | Z etičnega vidika bi morala obstajati zgornja meja bolečine, trpljenja in stiske, ki pri živalih ▐ ne bi smela biti presežena med znanstvenimi postopki. Izvajanje postopkov, ki povzročajo hudo bolečino, trpljenje ali stisko in jih verjetno podaljšujejo, ▐ zato
  običajno ne bi smelo biti dovoljeno
  . Pri pripravi skupne oblike poročil bi bilo treba namesto teže posledic, ki je bila predvidena ob etičnem vrednotenju, upoštevati dejansko težo posledic, ki jih pretrpi žival. |
| --- | --- |

(24)

Z etičnega vidika bi morala obstajati zgornja meja bolečine, trpljenja in stiske, ki pri živalih ▐ ne bi smela biti presežena med znanstvenimi postopki. Izvajanje postopkov, ki povzročajo hudo bolečino, trpljenje ali stisko in jih verjetno podaljšujejo, ▐ zato
  običajno ne bi smelo biti dovoljeno
  . Pri pripravi skupne oblike poročil bi bilo treba namesto teže posledic, ki je bila predvidena ob etičnem vrednotenju, upoštevati dejansko težo posledic, ki jih pretrpi žival.

| (25) | Število živali, ki se uporabljajo v postopkih, bi bilo mogoče zmanjšati z večkratnim izvajanjem postopkov na živalih, če to ne odstopa od znanstvenega cilja ali poslabša dobrobiti živali. Kljub temu je treba vnovično uporabo živali pretehtati v primerjavi z zmanjševanjem morebitnih neželenih učinkov na njihovo dobro počutje, pri tem pa upoštevati življenjske izkušnje posamezne živali. Vnovično uporabo živali je zaradi tega mogočega navzkrižja treba obravnavati za vsak primer posebej in jo omejiti samo na postopke, pri katerih so
  skupne
  bolečine, stiska in trpljenje
  etično utemeljene
  . |
| --- | --- |

(25)

Število živali, ki se uporabljajo v postopkih, bi bilo mogoče zmanjšati z večkratnim izvajanjem postopkov na živalih, če to ne odstopa od znanstvenega cilja ali poslabša dobrobiti živali. Kljub temu je treba vnovično uporabo živali pretehtati v primerjavi z zmanjševanjem morebitnih neželenih učinkov na njihovo dobro počutje, pri tem pa upoštevati življenjske izkušnje posamezne živali. Vnovično uporabo živali je zaradi tega mogočega navzkrižja treba obravnavati za vsak primer posebej in jo omejiti samo na postopke, pri katerih so
  skupne
  bolečine, stiska in trpljenje
  etično utemeljene
  .

| (26) | Na koncu
  odobrenega
  postopka bi bilo treba na podlagi dobrega počutja živali in morebitnih tveganj za okolje sprejeti najprimernejšo odločitev o prihodnosti živali. Živali, katerih dobro počutje bi bilo ogroženo, bi bilo treba ubiti s humano metodo. V nekaterih primerih bi bilo treba živali spustiti na prostost, živalim, kot so psi in mačke, pa znova poiskati dom pri družinah, saj obstaja velika zaskrbljenost javnosti zaradi usode teh živali. Če bi enote omogočale vnovično nastanitev v domovih pri družinah, je zelo pomembno, da je vzpostavljena shema za ustrezno socializacijo teh živali za
  spodbujanje
  uspešne vnovične nastanitve, izogibanje nepotrebni stiski živali in zagotovitev javne varnosti |
| --- | --- |

(26)

Na koncu
  odobrenega
  postopka bi bilo treba na podlagi dobrega počutja živali in morebitnih tveganj za okolje sprejeti najprimernejšo odločitev o prihodnosti živali. Živali, katerih dobro počutje bi bilo ogroženo, bi bilo treba ubiti s humano metodo. V nekaterih primerih bi bilo treba živali spustiti na prostost, živalim, kot so psi in mačke, pa znova poiskati dom pri družinah, saj obstaja velika zaskrbljenost javnosti zaradi usode teh živali. Če bi enote omogočale vnovično nastanitev v domovih pri družinah, je zelo pomembno, da je vzpostavljena shema za ustrezno socializacijo teh živali za
  spodbujanje
  uspešne vnovične nastanitve, izogibanje nepotrebni stiski živali in zagotovitev javne varnosti

| (27) | Tkiva in organi živali se uporabljajo za razvijanje metod in vitro. Za uvajanje načela zmanjšanja bi
  bilo zaželeno, da
  države članice
  vzpostavijo
  programe za izmenjavo organov in tkiv živali, ki so bile ubite s humanimi metodami. |
| --- | --- |

(27)

Tkiva in organi živali se uporabljajo za razvijanje metod in vitro. Za uvajanje načela zmanjšanja bi
  bilo zaželeno, da
  države članice
  vzpostavijo
  programe za izmenjavo organov in tkiv živali, ki so bile ubite s humanimi metodami.

| (28) | Dobro počutje živali, uporabljenih v postopkih, je zelo odvisno od kakovosti in strokovne usposobljenosti osebja, ki postopke nadzoruje, in osebja, ki te postopke izvaja ali nadzira osebje, ki dnevno skrbi za živali. Za zagotavljanje zadostne stopnje usposobljenosti osebja, ki dela z živalmi in izvaja postopke, ki vključujejo živali, bi te dejavnosti lahko izvajale samo osebe, ki so jih za to pooblastili pristojni organi
  , v enotah s pooblastilom
  . Glavni poudarek bi moral biti na doseganju in vzdrževanju zadostne stopnje usposobljenosti, ki mora biti dokazana, preden te osebe dobijo pooblastilo ali se njihovo pooblastilo podaljša.
  Države članice medsebojno priznavajo odobritev pristojnega organa in dokazilo o uspešnem zaključku zadevnega izobraževalnega programa. |
| --- | --- |

(28)

Dobro počutje živali, uporabljenih v postopkih, je zelo odvisno od kakovosti in strokovne usposobljenosti osebja, ki postopke nadzoruje, in osebja, ki te postopke izvaja ali nadzira osebje, ki dnevno skrbi za živali. Za zagotavljanje zadostne stopnje usposobljenosti osebja, ki dela z živalmi in izvaja postopke, ki vključujejo živali, bi te dejavnosti lahko izvajale samo osebe, ki so jih za to pooblastili pristojni organi
  , v enotah s pooblastilom
  . Glavni poudarek bi moral biti na doseganju in vzdrževanju zadostne stopnje usposobljenosti, ki mora biti dokazana, preden te osebe dobijo pooblastilo ali se njihovo pooblastilo podaljša.
  Države članice medsebojno priznavajo odobritev pristojnega organa in dokazilo o uspešnem zaključku zadevnega izobraževalnega programa.

| (29) | Enote bi morale imeti primerno infrastrukturo in opremo, da izpolnjujejo zahteve za namestitev zadevnih živalskih vrst in omogočajo učinkovito izvajanje postopkov, pri tem pa
  neposredno vpletenim
  živalim
  in živalim, ki živijo z njimi,
  povzročajo najmanjšo mogočo stisko. Enote bi smele delovati samo, če imajo pooblastilo pristojnih organov. |
| --- | --- |

(29)

Enote bi morale imeti primerno infrastrukturo in opremo, da izpolnjujejo zahteve za namestitev zadevnih živalskih vrst in omogočajo učinkovito izvajanje postopkov, pri tem pa
  neposredno vpletenim
  živalim
  in živalim, ki živijo z njimi,
  povzročajo najmanjšo mogočo stisko. Enote bi smele delovati samo, če imajo pooblastilo pristojnih organov.

| (30) | Za zagotovitev nenehnega spremljanja živalskih potreb za dobro počutje bi morala biti nenehno na voljo ustrezna veterinarska nega, v vsaki enoti pa bi moral biti izbran član osebja, odgovoren za oskrbo in dobro počutje živali |
| --- | --- |

(30)

Za zagotovitev nenehnega spremljanja živalskih potreb za dobro počutje bi morala biti nenehno na voljo ustrezna veterinarska nega, v vsaki enoti pa bi moral biti izbran član osebja, odgovoren za oskrbo in dobro počutje živali

| (31) | Pri nastanitvi, vzreji in uporabi živali bi moralo biti dobro počutje živali najpomembnejše. Vsaka enota bi tako morala imeti ▐ stalni organ za etično presojo, katerega glavne naloge bi bile osredotočanje na etično razpravo na ravni enote, vzdrževanje ozračja oskrbe ter zagotavljanje orodij za praktično in pravočasno uporabo nedavnih tehničnih in znanstvenih odkritij v zvezi z načeli nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja za izboljšanje življenjskega izkustva živali. Odločitve stalnega organa za etično presojo bi morale biti ustrezno dokumentirane in na voljo za preučitev med pregledi. |
| --- | --- |

(31)

Pri nastanitvi, vzreji in uporabi živali bi moralo biti dobro počutje živali najpomembnejše. Vsaka enota bi tako morala imeti ▐ stalni organ za etično presojo, katerega glavne naloge bi bile osredotočanje na etično razpravo na ravni enote, vzdrževanje ozračja oskrbe ter zagotavljanje orodij za praktično in pravočasno uporabo nedavnih tehničnih in znanstvenih odkritij v zvezi z načeli nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja za izboljšanje življenjskega izkustva živali. Odločitve stalnega organa za etično presojo bi morale biti ustrezno dokumentirane in na voljo za preučitev med pregledi.

| (32) | Vsaka enota bi morala
  , kjer je to mogoče,
  hraniti natančne zapise o številu živali, njihovem izvoru in usodi, da se pristojnim organom omogoči spremljanje skladnosti s to direktivo. |
| --- | --- |

(32)

Vsaka enota bi morala
  , kjer je to mogoče,
  hraniti natančne zapise o številu živali, njihovem izvoru in usodi, da se pristojnim organom omogoči spremljanje skladnosti s to direktivo.

| (33) | Primati razen človeka z visoko razvitimi družbenimi veščinami
  ter psi in mačke
  bi morali imeti od rojstva osebno kartoteko o zgodovini, v kateri je opisano njihovo življenje, tako da bodo lahko dobili oskrbo, namestitev in zdravljenje, ki ustrezajo njihovim individualnim potrebam in značilnostim. |
| --- | --- |

(33)

Primati razen človeka z visoko razvitimi družbenimi veščinami
  ter psi in mačke
  bi morali imeti od rojstva osebno kartoteko o zgodovini, v kateri je opisano njihovo življenje, tako da bodo lahko dobili oskrbo, namestitev in zdravljenje, ki ustrezajo njihovim individualnim potrebam in značilnostim.

| (34) | Namestitev in oskrba živali morata temeljiti na posebnih potrebah in značilnostih vsake vrste. |
| --- | --- |

(34)

Namestitev in oskrba živali morata temeljiti na posebnih potrebah in značilnostih vsake vrste.

| (35) | 15. junija 2006 je bil na četrtem večstranskem posvetovanju držav podpisnic Evropske konvencije za zaščito vretenčarjev, ki jih uporabljamo za poskusne in druge znanstvene namene sprejet spremenjeni Dodatek A, v katerem so določene smernice za namestitev in oskrbo poskusnih živali. V Priporočilo Komisije 2007/526/ES z dne 18. junija 2007 o smernicah za bivališča in oskrbo živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (5) so bile te smernice vključene. |
| --- | --- |

(35)

15. junija 2006 je bil na četrtem večstranskem posvetovanju držav podpisnic Evropske konvencije za zaščito vretenčarjev, ki jih uporabljamo za poskusne in druge znanstvene namene sprejet spremenjeni Dodatek A, v katerem so določene smernice za namestitev in oskrbo poskusnih živali. V Priporočilo Komisije 2007/526/ES z dne 18. junija 2007 o smernicah za bivališča in oskrbo živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (5) so bile te smernice vključene.

| (36) | Med državami članicami obstajajo razlike pri zahtevah za namestitev in oskrbo živali, ki prispevajo k izkrivljanju razmer na notranjem trgu. Poleg tega nekatere od teh zahtev ne odražajo več najnovejših dognanj o vplivu razmer pri namestitvi in oskrbi na dobro počutje živali in znanstvene rezultate postopkov. V tej direktivi je treba zato nujno določiti minimalne zahteve za namestitev in oskrbo
  , vedno ob upoštevanju napredka na podlagi novih znanstvenih dokazov
  . |
| --- | --- |

(36)

Med državami članicami obstajajo razlike pri zahtevah za namestitev in oskrbo živali, ki prispevajo k izkrivljanju razmer na notranjem trgu. Poleg tega nekatere od teh zahtev ne odražajo več najnovejših dognanj o vplivu razmer pri namestitvi in oskrbi na dobro počutje živali in znanstvene rezultate postopkov. V tej direktivi je treba zato nujno določiti minimalne zahteve za namestitev in oskrbo
  , vedno ob upoštevanju napredka na podlagi novih znanstvenih dokazov
  .

| (37) | Države članice bi morale za spremljanje skladnosti s to direktivo v vsaki enoti izvesti vsaj en pregled na leto. Vsaj en pregled ║ mora biti nenapovedan, da se zagotovi javno zaupanje in spodbuja preglednost. Države članice bi morale vzpostaviti programe za skupne preglede, da spodbujajo okolje, v katerem se prenašajo dobre prakse in strokovno znanje. |
| --- | --- |

(37)

Države članice bi morale za spremljanje skladnosti s to direktivo v vsaki enoti izvesti vsaj en pregled na leto. Vsaj en pregled ║ mora biti nenapovedan, da se zagotovi javno zaupanje in spodbuja preglednost. Države članice bi morale vzpostaviti programe za skupne preglede, da spodbujajo okolje, v katerem se prenašajo dobre prakse in strokovno znanje.

| (38) | Za pomoč državam članicam pri uveljavljanju te direktive in na podlagi ugotovitev v poročilih o delovanju nacionalnih inšpekcijskih služb bi morala Komisija, kadar je to primerno, izvajati nadzor nad nacionalnimi inšpekcijskimi sistemi. Države članice bi morale odpraviti slabosti, ki so bile ugotovljene med temi pregledi. |
| --- | --- |

(38)

Za pomoč državam članicam pri uveljavljanju te direktive in na podlagi ugotovitev v poročilih o delovanju nacionalnih inšpekcijskih služb bi morala Komisija, kadar je to primerno, izvajati nadzor nad nacionalnimi inšpekcijskimi sistemi. Države članice bi morale odpraviti slabosti, ki so bile ugotovljene med temi pregledi.

| (39) | S celovitim etičnim vrednotenjem projektov, pri katerih se uporabljajo živali, ki je temelj za odobritev projekta, bi bilo treba zagotavljati izvajanje načel nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja pri teh projektih. |
| --- | --- |

(39)

S celovitim etičnim vrednotenjem projektov, pri katerih se uporabljajo živali, ki je temelj za odobritev projekta, bi bilo treba zagotavljati izvajanje načel nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja pri teh projektih.

| (40) | Bistveno je tudi zagotoviti na moralni in znanstveni podlagi, da so pri vsakršni uporabi živali skrbno ovrednoteni znanstvena veljavnost, uporabnost in pomen ▐. Verjetne poškodbe živali bi bilo treba pretehtati glede na pričakovane koristi projekta. Kot del postopka za odobritev projektov, ki vključujejo uporabo živih živali, bi zato morala biti izvedena ▐ etična ocena
  , neodvisna od zadolženih za študijo
  . Učinkovito izvajanje etičnega vrednotenja bi moralo omogočiti tudi ustrezno oceno uporabe morebitnih novih znanstvenih poskusnih tehnik, kot se pojavljajo. |
| --- | --- |

(40)

Bistveno je tudi zagotoviti na moralni in znanstveni podlagi, da so pri vsakršni uporabi živali skrbno ovrednoteni znanstvena veljavnost, uporabnost in pomen ▐. Verjetne poškodbe živali bi bilo treba pretehtati glede na pričakovane koristi projekta. Kot del postopka za odobritev projektov, ki vključujejo uporabo živih živali, bi zato morala biti izvedena ▐ etična ocena
  , neodvisna od zadolženih za študijo
  . Učinkovito izvajanje etičnega vrednotenja bi moralo omogočiti tudi ustrezno oceno uporabe morebitnih novih znanstvenih poskusnih tehnik, kot se pojavljajo.

| (41) | V nekaterih primerih je
  mogoče
  treba zaradi narave projekta, uporabljene vrste in verjetnosti doseganja želenih ciljev projekta izvesti naknadno oceno. Ker se lahko projekti med seboj bistveno razlikujejo glede na zapletenost, dolžino in zakasnitev pri dobivanju rezultatov, morajo biti pri odločitvi o tem, ali je naknadno oceno treba izvesti, ti vidiki v celoti upoštevani. |
| --- | --- |

(41)

V nekaterih primerih je
  mogoče
  treba zaradi narave projekta, uporabljene vrste in verjetnosti doseganja želenih ciljev projekta izvesti naknadno oceno. Ker se lahko projekti med seboj bistveno razlikujejo glede na zapletenost, dolžino in zakasnitev pri dobivanju rezultatov, morajo biti pri odločitvi o tem, ali je naknadno oceno treba izvesti, ti vidiki v celoti upoštevani.

| (42) | Da se zagotovi obveščenost javnosti, je pomembno, da so objektivni podatki o projektih, ki uporabljajo žive živali, na voljo javnosti. Oblika teh podatkov ne bi smela kršiti lastninskih pravic ali razkrivati zaupnih podatkov. Uporabniške enote bi morale zato
  pristojnemu organu posredovati podatke o uporabi živih živali, ki so lahko kakovostni in/ali količinski,
  ter
  takšne podatke
  dati na voljo javnosti. |
| --- | --- |

(42)

Da se zagotovi obveščenost javnosti, je pomembno, da so objektivni podatki o projektih, ki uporabljajo žive živali, na voljo javnosti. Oblika teh podatkov ne bi smela kršiti lastninskih pravic ali razkrivati zaupnih podatkov. Uporabniške enote bi morale zato
  pristojnemu organu posredovati podatke o uporabi živih živali, ki so lahko kakovostni in/ali količinski,
  ter
  takšne podatke
  dati na voljo javnosti.

| (43) | Za upravljanje tveganj za zdravje ljudi in živali ter okolje je v zakonodaji Skupnosti določeno, da je mogoče snovi in izdelke dati na trg šele, ko so bili predloženi ustrezni podatki o varnosti in učinkovitosti. Nekatere od teh zahtev je mogoče izpolniti samo z uporabo poskusov na živalih, v nadaljnjem besedilu navedenih kot „predpisano preskušanje“. Uvesti je treba posebne ukrepe, s katerimi se poveča uporaba alternativnih pristopov in odpravi nepotrebno podvajanje predpisanega preskušanja. Države članice bi zato morale priznati veljavnost poskusnih podatkov, ki so bili zbrani s poskusnimi metodami, določenimi v zakonodaji Skupnosti. |
| --- | --- |

(43)

Za upravljanje tveganj za zdravje ljudi in živali ter okolje je v zakonodaji Skupnosti določeno, da je mogoče snovi in izdelke dati na trg šele, ko so bili predloženi ustrezni podatki o varnosti in učinkovitosti. Nekatere od teh zahtev je mogoče izpolniti samo z uporabo poskusov na živalih, v nadaljnjem besedilu navedenih kot „predpisano preskušanje“. Uvesti je treba posebne ukrepe, s katerimi se poveča uporaba alternativnih pristopov in odpravi nepotrebno podvajanje predpisanega preskušanja. Države članice bi zato morale priznati veljavnost poskusnih podatkov, ki so bili zbrani s poskusnimi metodami, določenimi v zakonodaji Skupnosti.

| (44) | Za zmanjšanje upravne delovne obremenjenosti ter izboljšanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije Skupnosti bi moralo biti mogoče odobriti več postopkov predpisanega preskušanja z eno skupinsko odobritvijo, vendar pa ti postopki ne bi bili izvzeti iz etičnega vrednotenja. |
| --- | --- |

(44)

Za zmanjšanje upravne delovne obremenjenosti ter izboljšanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije Skupnosti bi moralo biti mogoče odobriti več postopkov predpisanega preskušanja z eno skupinsko odobritvijo, vendar pa ti postopki ne bi bili izvzeti iz etičnega vrednotenja.

| (45) | Za zagotovitev učinkovitega preučevanja vlog za odobritev ter izboljšanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije Skupnosti bi moral biti za pristojne organe opredeljen rok, v katerem bi morali oceniti predloge za projekte in sprejeti odločitve o odobritvi teh projektov. Morda bo potrebnega več časa za bolj zapletene predloge za projekte zaradi števila vključenih disciplin, novih značilnosti in bolj zapletenih tehnik pri predlaganem projektu, da ne bi ogrozili kakovosti etičnega vrednotenja. Kljub temu bi podaljševanje rokov za etično vrednotenje moralo ostati izjema. |
| --- | --- |

(45)

Za zagotovitev učinkovitega preučevanja vlog za odobritev ter izboljšanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije Skupnosti bi moral biti za pristojne organe opredeljen rok, v katerem bi morali oceniti predloge za projekte in sprejeti odločitve o odobritvi teh projektov. Morda bo potrebnega več časa za bolj zapletene predloge za projekte zaradi števila vključenih disciplin, novih značilnosti in bolj zapletenih tehnik pri predlaganem projektu, da ne bi ogrozili kakovosti etičnega vrednotenja. Kljub temu bi podaljševanje rokov za etično vrednotenje moralo ostati izjema.

| (46) | Dosegljivost alternativnih metod je zelo odvisna doseženega napredka raziskav za razvijanje alternativnih metod. Okvirni programi Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj so zagotovili povečano financiranje za projekte, s katerimi se pokuša nadomestiti, zmanjšati in izboljšati uporaba živali v postopkih. Komisija in države članice bi morale tako za povečanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije v Skupnosti prispevati k razvoju in potrjevanju alternativnih pristopov. |
| --- | --- |

(46)

Dosegljivost alternativnih metod je zelo odvisna doseženega napredka raziskav za razvijanje alternativnih metod. Okvirni programi Skupnosti za raziskave in tehnološki razvoj so zagotovili povečano financiranje za projekte, s katerimi se pokuša nadomestiti, zmanjšati in izboljšati uporaba živali v postopkih. Komisija in države članice bi morale tako za povečanje konkurenčnosti raziskovalne dejavnosti in industrije v Skupnosti prispevati k razvoju in potrjevanju alternativnih pristopov.

| (47) | Evropski center za validacijo alternativnih metod je bil ustanovljen znotraj Skupnega raziskovalnega središča Komisije, usklajuje pa potrjevanje alternativnih pristopov v Skupnosti. Vendar pa se povečuje potreba po razvijanju novih metod in njihovem predlaganju za potrditev. Za zagotovitev potrebnih mehanizmov na ravni držav članic bi morala vsaka država članica imenovati referenčni laboratorij za potrjevanje alternativnih metod. Države članice bi morale imenovati referenčne laboratorije, ki so akreditirani v skladu z Direktivo 2004/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi načel dobre laboratorijske prakse ter preverjanju njihove uporabe pri preskusih kemičnih snovi (6), da zagotovijo skladno in primerljivo kakovost rezultatov.
  Poleg tega je treba področje dela Evropskega centra za validacijo alternativnih metod razširiti, da bi vključili usklajevanje in spodbujanje razvoja ter uporaba alternativ poskusom na živalih. |
| --- | --- |

(47)

Evropski center za validacijo alternativnih metod je bil ustanovljen znotraj Skupnega raziskovalnega središča Komisije, usklajuje pa potrjevanje alternativnih pristopov v Skupnosti. Vendar pa se povečuje potreba po razvijanju novih metod in njihovem predlaganju za potrditev. Za zagotovitev potrebnih mehanizmov na ravni držav članic bi morala vsaka država članica imenovati referenčni laboratorij za potrjevanje alternativnih metod. Države članice bi morale imenovati referenčne laboratorije, ki so akreditirani v skladu z Direktivo 2004/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. februarja 2004 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi načel dobre laboratorijske prakse ter preverjanju njihove uporabe pri preskusih kemičnih snovi (6), da zagotovijo skladno in primerljivo kakovost rezultatov.
  Poleg tega je treba področje dela Evropskega centra za validacijo alternativnih metod razširiti, da bi vključili usklajevanje in spodbujanje razvoja ter uporaba alternativ poskusom na živalih.

| (48) | Obstaja potreba za zagotovitev skladnega pristopa k etičnemu vrednotenju in strategijam za etično presojo na nacionalni ravni. Države članice bi morale ustanoviti nacionalne odbore za dobro počutje živali in etiko, ki bi svetovali pristojnim organom in stalnim organom enot za etično presojo, da bi spodbujale načela nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja. Omrežje nacionalnih odborov za dobro počutje živali in etiko bi zato moralo sodelovati pri izmenjavi najboljših praks na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(48)

Obstaja potreba za zagotovitev skladnega pristopa k etičnemu vrednotenju in strategijam za etično presojo na nacionalni ravni. Države članice bi morale ustanoviti nacionalne odbore za dobro počutje živali in etiko, ki bi svetovali pristojnim organom in stalnim organom enot za etično presojo, da bi spodbujale načela nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja. Omrežje nacionalnih odborov za dobro počutje živali in etiko bi zato moralo sodelovati pri izmenjavi najboljših praks na ravni Skupnosti.

| (49) | Tehnični in znanstveni napredek pri biomedicinskih raziskavah je lahko zelo hiter in ravno tako hitro se lahko odkrivajo nova dognanja o dejavnikih, ki vplivajo na dobro počutje živali. Zato je treba predvideti pregledovanje te direktive. Tak pregled
  , ki naj temelji na rezultatih medsebojnih znanstvenih študije,
  bi moral prednostno preučiti morebitno nadomestitev uporabe živali in zlasti primatov razen človeka tam, kjer je to mogoče, pri tem pa upoštevati napredek znanosti. |
| --- | --- |

(49)

Tehnični in znanstveni napredek pri biomedicinskih raziskavah je lahko zelo hiter in ravno tako hitro se lahko odkrivajo nova dognanja o dejavnikih, ki vplivajo na dobro počutje živali. Zato je treba predvideti pregledovanje te direktive. Tak pregled
  , ki naj temelji na rezultatih medsebojnih znanstvenih študije,
  bi moral prednostno preučiti morebitno nadomestitev uporabe živali in zlasti primatov razen človeka tam, kjer je to mogoče, pri tem pa upoštevati napredek znanosti.

| (50) | Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7). |
| --- | --- |

(50)

Ukrepi, potrebni za izvajanje te direktive, bi morali biti sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (7).

| (51) | Komisiji bi bilo predvsem treba podeliti pooblastilo, da opredeli merila za razvrščanje postopkov in prilagodi priloge od II do IX znanstvenemu in tehničnemu napredku. Ker so taki ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim s tem, da jo dopolnjujejo z novimi nebistvenimi elementi, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(51)

Komisiji bi bilo predvsem treba podeliti pooblastilo, da opredeli merila za razvrščanje postopkov in prilagodi priloge od II do IX znanstvenemu in tehničnemu napredku. Ker so taki ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim s tem, da jo dopolnjujejo z novimi nebistvenimi elementi, morajo biti sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (52) | Države članice bi morale sprejeti predpise o kaznih za kršenje določb te direktive in zagotoviti, da se izvajajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. |
| --- | --- |

(52)

Države članice bi morale sprejeti predpise o kaznih za kršenje določb te direktive in zagotoviti, da se izvajajo. Te kazni bi morale biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

| (53) | Direktiva 86/609/EGS bi tako morala biti razveljavljena. |
| --- | --- |

(53)

Direktiva 86/609/EGS bi tako morala biti razveljavljena.

| (54) | Koristi za dobro počutje živali zaradi uporabe odobritve projekta za nazaj in povezane upravne stroške je mogoče upravičiti samo za dolgoročne projekte, ki že potekajo. Zato so potrebni tudi prehodni ukrepi za kratkoročne in srednjeročne projekte, ki že potekajo, da bi se tako izognili potrebi po naknadnih odobritvah, ki imajo le omejeno korist. |
| --- | --- |

(54)

Koristi za dobro počutje živali zaradi uporabe odobritve projekta za nazaj in povezane upravne stroške je mogoče upravičiti samo za dolgoročne projekte, ki že potekajo. Zato so potrebni tudi prehodni ukrepi za kratkoročne in srednjeročne projekte, ki že potekajo, da bi se tako izognili potrebi po naknadnih odobritvah, ki imajo le omejeno korist.

| (55) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev teh ukrepov – usklajevanja zakonodaje o uporabi živali v znanstvene namene – in ker se ti cilji torej zaradi obsega delovanja lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe skladno z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje ║ ciljev te direktive – |
| --- | --- |

(55)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev teh ukrepov – usklajevanja zakonodaje o uporabi živali v znanstvene namene – in ker se ti cilji torej zaradi obsega delovanja lažje dosežejo na ravni Skupnosti, lahko Skupnost sprejme ukrepe skladno z načelom subsidiarnosti, kakor je določeno v členu 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje ║ ciljev te direktive –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

V tej direktivi so opredeljeni ukrepi za varstvo živali, ki se uporabljajo ali so namenjene uporabi za znanstvene namene.

V ta namen so v njej določena pravila o:

| (1) | nadomestitvi in zmanjšanju uporabe živali v postopkih ter izboljšanju vzreje, namestitve, oskrbe in uporabe živali v postopkih; |
| --- | --- |

(1)

nadomestitvi in zmanjšanju uporabe živali v postopkih ter izboljšanju vzreje, namestitve, oskrbe in uporabe živali v postopkih;

| (2) | izvoru, vzreji, označevanju, oskrbi in namestitvi živali; |
| --- | --- |

(2)

izvoru, vzreji, označevanju, oskrbi in namestitvi živali;

| (3) | delovanju vzrejnih, dobavnih ali uporabniških enot |
| --- | --- |

(3)

delovanju vzrejnih, dobavnih ali uporabniških enot

| (4) | vrednotenju in odobritvi projektov, v katerih postopkih se uporabljajo živali. |
| --- | --- |

(4)

vrednotenju in odobritvi projektov, v katerih postopkih se uporabljajo živali.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja
  za namestitev in vzrejo
  živali
  , ki se
  uporabljajo v postopkih ali so namenjene uporabi v postopkih ali kadar se živali redijo predvsem z namenom, da bodo njihovi organi ali tkiva uporabljeni za znanstvene namene
  , ter ureja vse uporabe živali v postopkih, ki jim lahko povzročijo bolečino, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe
  .

Kjer obstajajo kakršna koli bolečina, trpljenje, stiska ali trajne poškodbe
  ,
  njihova odprava
  z uspešno uporabo anestezije, analgetikov ali drugih metod ne izključuje uporabe živali v poskusih ║ s področja uporabe te direktive.

2.   Ta direktiva se uporablja za naslednje živali:

| (a) | žive vretenčarje razen človeka, vključno z larvalnimi oblikami, ki se hranijo samostojno, in embrionalnimi ali fetalnimi oblikami
  vrst sesalcev
  od zadnje tretjine njihovega običajnega razvoja; |
| --- | --- |

(a)

žive vretenčarje razen človeka, vključno z larvalnimi oblikami, ki se hranijo samostojno, in embrionalnimi ali fetalnimi oblikami
  vrst sesalcev
  od zadnje tretjine njihovega običajnega razvoja;

| (b) | ▐ vrste živih nevretenčarjev
  iz tistih redov
  , ki so
  našteti
  v Prilogi I. |
| --- | --- |

(b)

▐ vrste živih nevretenčarjev
  iz tistih redov
  , ki so
  našteti
  v Prilogi I.

3.   Ta direktiva se uporablja za živali, ki se uporabljajo v postopkih in so na zgodnejši stopnji razvoja, kot je navedena v točki (a) odstavka 2, če bo živali dovoljeno živeti po tem razvojnem obdobju in bo verjetno čutila bolečino, trpljenje, stisko ali trajno poškodbo po tem, ko doseže to razvojno stopnjo.

4.   
  Razen za splošne preglede objektov za rejo se

  ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | neeksperimentalne, kmetijske ali klinične veterinarske prakse in poskuse; |
| --- | --- |

(a)

neeksperimentalne, kmetijske ali klinične veterinarske prakse in poskuse;

| (b) | prakse, ki se izvajajo za namene priznane vzreje živali; |
| --- | --- |

(b)

prakse, ki se izvajajo za namene priznane vzreje živali;

| (c) | prakse, ki se izvajajo predvsem za namene označevanja živali; |
| --- | --- |

(c)

prakse, ki se izvajajo predvsem za namene označevanja živali;

| (d) | prakse, ki
  ne povzročajo bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb
  . |
| --- | --- |

(d)

prakse, ki
  ne povzročajo bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb
  .

5.   Ta direktiva se uporablja brez poseganja v Direktivo Sveta 76/768/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kozmetičnimi izdelki (8).

Člen 3

Opredelitve

V tej direktivi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „postopek“ pomeni kakršno koli uporabo živali v poskusne ali druge znanstvene namene z znanimi ali neznanimi rezultati, ki
  živali
  lahko
  ali pa ne
  povzroči bolečino, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe,
  ter zajema vsako ukrepanje
  , ki povzroči ali lahko povzroči rojstvo živali v takih okoliščinah ali nastanek nove genetsko spremenjene linije živali; |
| --- | --- |

(1)

„postopek“ pomeni kakršno koli uporabo živali v poskusne ali druge znanstvene namene z znanimi ali neznanimi rezultati, ki
  živali
  lahko
  ali pa ne
  povzroči bolečino, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe,
  ter zajema vsako ukrepanje
  , ki povzroči ali lahko povzroči rojstvo živali v takih okoliščinah ali nastanek nove genetsko spremenjene linije živali;

| (2) | „projekt“ pomeni delovni program, ki ima določen znanstveni cilj in vključuje enega ali več postopkov; |
| --- | --- |

(2)

„projekt“ pomeni delovni program, ki ima določen znanstveni cilj in vključuje enega ali več postopkov;

| (3) | „enota“ pomeni vsak objekt, zgradbo, skupino zgradb ali drugih prostorov ter lahko vključuje prostor, ki ni popolnoma zaprt ali pokrit, ter premične objekte; |
| --- | --- |

(3)

„enota“ pomeni vsak objekt, zgradbo, skupino zgradb ali drugih prostorov ter lahko vključuje prostor, ki ni popolnoma zaprt ali pokrit, ter premične objekte;

| (4) | „vzrejna enota“ pomeni vsako enoto, v kateri živali redijo za uporabo v postopkih ali za uporabo njihovih tkiv ali organov za znanstvene namene; |
| --- | --- |

(4)

„vzrejna enota“ pomeni vsako enoto, v kateri živali redijo za uporabo v postopkih ali za uporabo njihovih tkiv ali organov za znanstvene namene;

| (5) | „dobavna enota“ pomeni vsako enoto razen vzrejne enote, od koder se živali dobavljajo za uporabo v postopkih ali za uporabo njihovih tkiv ali organov za znanstvene namene; |
| --- | --- |

(5)

„dobavna enota“ pomeni vsako enoto razen vzrejne enote, od koder se živali dobavljajo za uporabo v postopkih ali za uporabo njihovih tkiv ali organov za znanstvene namene;

| (6) | „uporabniška enota“ pomeni vsako enoto, v kateri se živali uporabljajo v postopkih; |
| --- | --- |

(6)

„uporabniška enota“ pomeni vsako enoto, v kateri se živali uporabljajo v postopkih;

| (7) | „pristojni organ“ pomeni organ ali organe, ki jih določi vsaka država članica kot pristojne za nadzorovanje izvajanja direktive; |
| --- | --- |

(7)

„pristojni organ“ pomeni organ ali organe, ki jih določi vsaka država članica kot pristojne za nadzorovanje izvajanja direktive;

| (8) | „etični pristop“ je pristop, ki se uporabi pred poskusi ter zajema oceno znanstvene in družbene utemeljenosti uporabe živali ob upoštevanju dejstva, da mora človek spoštovati živali kot živa in čuteča bitja; |
| --- | --- |

(8)

„etični pristop“ je pristop, ki se uporabi pred poskusi ter zajema oceno znanstvene in družbene utemeljenosti uporabe živali ob upoštevanju dejstva, da mora človek spoštovati živali kot živa in čuteča bitja;

| (9) | „pristojna oseba“ pomeni vsako osebo, ki v državi članici velja kot pristojna za opravljanje ustrezne funkcije, ki je opisana v tej direktivi; |
| --- | --- |

(9)

„pristojna oseba“ pomeni vsako osebo, ki v državi članici velja kot pristojna za opravljanje ustrezne funkcije, ki je opisana v tej direktivi;

| (10) | „vzreja“ pomeni vse tiste dejavnosti, ki so potrebne za rejo in ohranjanje fenotipsko normalnih živali za znanstvene ali druge namene, vendar same niso del poskusov; |
| --- | --- |

(10)

„vzreja“ pomeni vse tiste dejavnosti, ki so potrebne za rejo in ohranjanje fenotipsko normalnih živali za znanstvene ali druge namene, vendar same niso del poskusov;

| (11) | „praksa“ pomeni vsako neeksperimentalno ali vsako znanstveno dejavnost, ki ni del poskusa; |
| --- | --- |

(11)

„praksa“ pomeni vsako neeksperimentalno ali vsako znanstveno dejavnost, ki ni del poskusa;

| (12) | „primerno anesteziran“ pomeni omrtvičen s tako učinkovitimi anestezijskimi metodami, lokalnimi ali splošnimi, kot se uporabljajo v dobri veterinarski praksi; |
| --- | --- |

(12)

„primerno anesteziran“ pomeni omrtvičen s tako učinkovitimi anestezijskimi metodami, lokalnimi ali splošnimi, kot se uporabljajo v dobri veterinarski praksi;

| (13) | „protokol“ pomeni vrsto postopkov, ki so del poskusa z določenim ciljem; |
| --- | --- |

(13)

„protokol“ pomeni vrsto postopkov, ki so del poskusa z določenim ciljem;

| (14) | „regulativni postopek“ pomeni vsak poskusni ali drug znanstveni postopek, ki bo verjetno imel za posledico bolečino, trpljenje, stisko ali trajno poškodbo zaščitene živali; |
| --- | --- |

(14)

„regulativni postopek“ pomeni vsak poskusni ali drug znanstveni postopek, ki bo verjetno imel za posledico bolečino, trpljenje, stisko ali trajno poškodbo zaščitene živali;

| (15) | „vnovična uporaba“ pomeni uporabo živali, ki je že bila uporabljena v postopku, kadar je mogoče uporabiti drugo žival, na kateri prej ni bil izveden noben postopek; |
| --- | --- |

(15)

„vnovična uporaba“ pomeni uporabo živali, ki je že bila uporabljena v postopku, kadar je mogoče uporabiti drugo žival, na kateri prej ni bil izveden noben postopek;

| (16) | „zaupne informacije“ pomenijo informacije, katerih nesporazumna objava bi posegala v legitimne gospodarske ali druge interese njihovega lastnika ali tretje strani; |
| --- | --- |

(16)

„zaupne informacije“ pomenijo informacije, katerih nesporazumna objava bi posegala v legitimne gospodarske ali druge interese njihovega lastnika ali tretje strani;

Člen 4

Nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje

1.   Kadar
  obstajajo preskusne metode, poskusi ali druge znanstvene dejavnosti
  , ki ne
  vključujejo
  uporabe
  živih
  živali in
  so z znanstvenega vidika zadovoljive metode ali preskusne strategije za pridobivanje želenih rezultatov ter jih
  je mogoče uporabiti namesto postopka, države članice zagotovijo, da se uporabi alternativna metoda
  ob predpostavki, da v zadevni državi članici ni prepovedana. V okviru te direktive se preskusne metode, ki vključujejo uporabo celic človeškega zarodka in plodu, ne štejejo za alternativne, kar pomeni, da lahko države članice v zvezi z uporabo teh preskusnih metod sprejemajo lastne etične odločitve.

2.   Države članice zagotovijo, da se število živali, ki se uporabljajo v projektih, zmanjša na minimum, ne da bi pri tem bili ogroženi cilji projekta.

3.   Države članice zagotovijo izboljšanje vzreje, namestitve in oskrbe ter izboljšanje metod, ki se uporabljajo v postopkih, tako da se morebitne bolečine, trpljenje, stiska ali trajne poškodbe, povzročene živalim, odpravijo ali zmanjšajo na minimum.

4.
     
  Države članice zagotovijo sredstva za usposabljanje, raziskave in razvoj znanstveno zadovoljivih metod ali preskusnih strategij brez uporabe živali ter njihovo izvajanje.

5.
     
  Države članice zagotovijo, da pristojni organi pri obravnavi dovoljenj projektov sledijo cilju iz odstavka 1.

6.
     
  Države članice zagotovijo, da se ustreznim osebam in ustanovam zagotovi usposabljanje o uporabi znanstveno zadovoljivih metod ali preskusnih strategij brez uporabe živali, ter spodbujajo te metode oz. preskusne strategije.

Člen 5

Nameni postopkov

Postopki se lahko izvajajo samo za naslednje namene:

| (1) | temeljne raziskave za razvijanje znanja v bioloških ali vedenjskih vedah; |
| --- | --- |

(1)

temeljne raziskave za razvijanje znanja v bioloških ali vedenjskih vedah;

| (2) | prenosne ali uporabne raziskave z enim od naslednjih ciljev:






  (a) | izogibanje, preprečevanje, odkrivanje ali zdravljenje bolezni, bolehnosti, drugih nenormalnosti ali njihovih učinkov pri ljudeh, živalih ali rastlinah; |
| --- | --- | --- |

(2)

prenosne ali uporabne raziskave z enim od naslednjih ciljev:

(a)

izogibanje, preprečevanje, odkrivanje ali zdravljenje bolezni, bolehnosti, drugih nenormalnosti ali njihovih učinkov pri ljudeh, živalih ali rastlinah;

| (b) | ocena, odkrivanje, uravnavanje ali spreminjanje fizioloških razmer pri človeku, živalih ali rastlinah; |
| --- | --- |

(b)

ocena, odkrivanje, uravnavanje ali spreminjanje fizioloških razmer pri človeku, živalih ali rastlinah;

| (c) | izboljšanje proizvodnih pogojev in dobrega počutja živali iz vzreje za kmetijske namene. |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje proizvodnih pogojev in dobrega počutja živali iz vzreje za kmetijske namene.

| (3) | razvoj, proizvodnjo ali preskušanje kakovosti, učinkovitosti in varnosti zdravil, hrane za ljudi in živali ter drugih snovi ali izdelkov, ki imajo katerega od ciljev, navedenih v točki (2); |
| --- | --- |

(3)

razvoj, proizvodnjo ali preskušanje kakovosti, učinkovitosti in varnosti zdravil, hrane za ljudi in živali ter drugih snovi ali izdelkov, ki imajo katerega od ciljev, navedenih v točki (2);

| (4) | varstvo naravnega okolja, ki je v interesu zdravja ali dobrega počutja človeka ali živali; |
| --- | --- |

(4)

varstvo naravnega okolja, ki je v interesu zdravja ali dobrega počutja človeka ali živali;

| (5) | varstvo zdravja ljudi, ko gre za izpostavljenost kemikalijam delavcev ali potrošnikov; |
| --- | --- |

(5)

varstvo zdravja ljudi, ko gre za izpostavljenost kemikalijam delavcev ali potrošnikov;

| (6) | raziskave, usmerjene v ohranitev
  , zdravje in dobro počutje
  vrst; |
| --- | --- |

(6)

raziskave, usmerjene v ohranitev
  , zdravje in dobro počutje
  vrst;

| (7) | višje izobraževanje ali usposabljanje; |
| --- | --- |

(7)

višje izobraževanje ali usposabljanje;

| (8) | sodnomedicinske preiskave. |
| --- | --- |

(8)

sodnomedicinske preiskave.

Člen 6

Humane metode ubijanja

1.   Države članice zagotovijo, da živali pooblaščene osebe ubijajo v pooblaščenih ustanovah, tako da čutijo najmanj bolečine, trpljenja in stiske, in da se pri vrstah, naštetih v Prilogi VI, uporabi primerna humana metoda ubijanja, kot je določeno v tej prilogi
  , ali druge metode, za katere je znanstveno dokazano, da so vsaj enako humane
  .
  Kjer je možna in že razpoložljiva bolj humana metoda ubijanja, se lahko uporabi, tudi če ni vključena v Prilogo VI.

Kljub temu pa se pri terenski študiji žival lahko ubije zunaj pooblaščene enote.

2.   Pristojni organi lahko odobrijo izjeme od odstavka 1 na podlagi znanstvene utemeljitve, da namena postopka ni mogoče doseči s humano metodo ubijanja
  , ali če dokažejo, da so bile razvite metode, ki bolj spoštujejo varstvo živali
  .
  Živali se brez izjeme ubijejo tako, da čutijo najmanj bolečine, trpljenja in stiske.

3.   Odstavek 1 se ne uporablja v primerih, v katerih je žival treba ubiti v nujnih okoliščinah zaradi dobrobiti živali.

Nujne okoliščine iz prvega pododstavka določijo države članice.

Člen 7

Nacionalni ukrepi

Ta direktiva ne sme ovirati držav članic pri izvajanju ali sprejemanju bolj strogih nacionalnih ukrepov za izboljšanje dobrega počutja in varstva živali, ki se jih uporablja za znanstvene raziskave.

POGLAVJE II

DOLOČBE O UPORABI NEKATERIH ŽIVALI V POSTOPKIH

Člen 8

Ogrožene vrst, ki niso primati razen človeka

1.   Ogrožene vrste, ki so naštete v Prilogi A k Uredbi Sveta (ES) št. 338/97 (9), se v postopkih ne uporabljajo, razen v tistih postopkih, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | postopek ima enega od namenov, ki so navedeni v točki (2)(a) ali točkah (3) ali (6) člena 5; |
| --- | --- |

(a)

postopek ima enega od namenov, ki so navedeni v točki (2)(a) ali točkah (3) ali (6) člena 5;

| (b) | obstaja znanstvena utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo vrste, ki ni navedena v tej Prilogi; |
| --- | --- |

(b)

obstaja znanstvena utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo vrste, ki ni navedena v tej Prilogi;

| (c) | kolikor je le mogoče morajo biti uporabljene živali rejene posebej za namene preskušanja. |
| --- | --- |

(c)

kolikor je le mogoče morajo biti uporabljene živali rejene posebej za namene preskušanja.

2.   Ta člen se ne uporablja za nobeno vrsto primatov razen človeka.

Člen 9

Primati razen človeka

1.   Primati razen človeka se ne uporabljajo v postopkih
  zaradi njihove visoke ravni nevrofiziološke občutljivosti in kognitivnega razvoja
  , razen v tistih, ki izpolnjujejo naslednje pogoje:

| (a) | postopek ima enega od namenov iz
  točk
  (1), (2)(a)
  ,
  (3)
  ali (6) člena 5; |
| --- | --- |

(a)

postopek ima enega od namenov iz
  točk
  (1), (2)(a)
  ,
  (3)
  ali (6) člena 5;

| (b) | izvajalec postopka poda znanstveno in etično
  utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo vrste, ki ni vrsta primatov razen človeka. |
| --- | --- |

(b)

izvajalec postopka poda znanstveno in etično
  utemeljitev, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo vrste, ki ni vrsta primatov razen človeka.

2.   Ne glede na določbe odstavka 1 se velike opice ne uporabljajo v postopkih s pridržkom uporabe zaščitna klavzula iz člena 53.

3.
     
  Komisija vsaki dve leti, prvič ...

   (10)

  , po posvetovanju z državami članicami opravi pregled uporabe primatov razen človeka v postopkih in objavi njene ugotovitve. Pri pregledu preuči vpliv napredka v znanju glede tehnologije, znanosti in dobrega počutja živali ter postavi cilje za izvajanje potrjenih nadomestnih metod.

Člen 10

Živali iz divjine

1.   Živali iz divjine se ne uporabljajo v postopkih.

2.   Pristojni organi lahko odobrijo izjeme od odstavka 1 na podlagi znanstvene utemeljitve, da namena postopka ni mogoče doseči z uporabo živali, ki je bila vzrejena za uporabo v postopkih.

Člen 11

Živali, vzrejene za uporabo v postopkih

1.   
  Komisija ...

   (11)

  pripravi oceno dobrega počutja živali in oceno izvedljivosti izvajanja zahtev iz pododstavkov 2 in 3.

Države članice zagotovijo, da se živali, ki spadajo med vrste, navedene v Prilogi II, lahko uporabijo v postopkih samo takrat, kadar so bile te živali vzrejene za uporabo v postopkih.

Kjer je izvedljivost ugotovljena,
  bodo od datumov, določenih v Prilogi III,
  v skladu z oceno iz pododstavka 1
  države članice zagotovile, da se primati razen človeka, navedeni v tej prilogi, lahko uporabljajo v postopkih, samo kadar
  izvirajo iz samooskrbnih kolonij
  .

2.   Pristojni organi lahko odobrijo izjeme od pododstavkov 2 in 3 odstavka 1
  na podlagi veterinarske utemeljitve iz razlogov dobrega počutja živali ali
  na podlagi znanstvene utemeljitve.

Člen 12

Potepuške in podivjane domače živali

Potepuške in podivjane domače živali se ne uporabljajo v postopkih.

Člen 13

Uporaba trupel, tkiv in organov živali za usposabljanje

Za namene izobraževanja in usposabljanja se lahko trupla, tkivo in organe živali uporablja samo, če izhajajo iz živali, ubitih v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. .../2009 z dne ... [o zaščiti živali pri usmrtitvi]

   (12)

  .

POGLAVJE III

POSTOPKI

Člen 14

Postopki

1.   Države članice zagotovijo, da se postopki vedno izvajajo v ▐ enotah
  , opredeljenih v členu 3
  .

Pristojni organ lahko odobri izjemo od prvega pododstavka na podlagi znanstvene utemeljitve.

2.   Postopki se lahko izvajajo samo znotraj projekta.

Člen 15

Metode, uporabljene v postopkih

1.   Države članice zagotovijo, da se postopek ne izvaja, če se v zakonodaji Skupnosti priznava druga znanstveno zadovoljiva metoda ali poskusna strategija za pridobivanje želenih rezultatov, ki ne vključuje uporabe živali. Če takšna metoda ne obstaja, se postopek ne izvaja, če je razumno in praktično na voljo znanstveno zadovoljiva metoda ali poskusna strategija za pridobivanje želenih rezultatov, ki ne vključuje uporabe živali, vključno z računalniško podprto metodo in vitro ter drugimi metodami.

2.   Pri izbiranju med postopki se izberejo postopki, pri katerih je uporabljenih najmanj živali, vključujejo živali z najnižjo stopnjo nevrofiziološke občutljivosti, povzročajo najmanj bolečin, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb in bodo najverjetneje dali zadovoljive rezultate.

3.   Smrti kot končnemu rezultatu v postopku se je treba izogniti, kolikor je le mogoče, in jo zamenjati z zgodnjimi in humanimi končnimi rezultati. Če se smrti kot končnemu rezultatu ni mogoče izogniti, se postopek načrtuje tako, da umre najmanjše mogoče število živali.

Člen 16

Anestezija

1.   Države članice zagotovijo, da se
  po potrebi
  vsi postopki izvajajo pod splošno ali lokalno anestezijo
  ali z drugimi metodami, ki lahko blažijo bolečino ali zmanjšajo trpljenje
  .

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 se lahko postopki izvajajo brez anestezije pod naslednjimi pogoji:

| (a) | kadar se presodi, da je anestezija za žival bolj škodljiva kot sam postopek; |
| --- | --- |

(a)

kadar se presodi, da je anestezija za žival bolj škodljiva kot sam postopek;

| (b) | kjer so analgetiki uporabljeni za preprečitev ali nadzor potencialno hudih bolečin; |
| --- | --- |

(b)

kjer so analgetiki uporabljeni za preprečitev ali nadzor potencialno hudih bolečin;

| (c) | kadar je anestezija nezdružljiva z namenom postopka, razen če postopek vključuje resne poškodbe, ki lahko povzročijo hude bolečine. |
| --- | --- |

(c)

kadar je anestezija nezdružljiva z namenom postopka, razen če postopek vključuje resne poškodbe, ki lahko povzročijo hude bolečine.

3.   Če se postopek izvaja brez anestezije, se uporabijo analgetiki ali druge primerne metode,
  kadar koli bi to koristilo živalim,
  s katerimi se zagotovi, da bodo bolečine, trpljenje in stiska, ki se jim ni mogoče izogniti, omejeni na minimum.

4.   Države članice zagotovijo, da živali ne dobijo nobenega zdravila, ki bi jim preprečilo ali omejilo kazanje bolečine, brez zadostne ravni anestezije ali analgezije.

V teh primerih se poda znanstvena utemeljitev, ki jo spremljajo podrobnosti o sistemu dajanja anestetika ali analgetika.

5.   Žival, ki lahko trpi ▐ bolečine, ko anestezija preneha delovati, se pravočasno zdravi s preventivnimi in pooperacijskimi analgetiki ali drugimi primernimi metodami za lajšanje bolečin, če je to skladno z namenom postopka. Kadar zdravljenje z analgetiki ni mogoče, se žival takoj ubije s humano metodo.

Člen 17

Razvrstitev glede na težo posledic postopkov

1.   Države članice zagotovijo, da so vsi postopki ▐ stopenjsko razvrščeni kot „do vključno blagi“, „zmerni“ali„hudi“v skladu s Prilogo IX
  .

2.   Države članice zagotovijo, da
  so
  postopki, razvrščeni kot „hudi“,
  znanstveno utemeljeni, nadzoruje pa se tudi njihova etičnost
  , če ▐ bolečina, trpljenje ali stiska
  ne bodo zgolj prehodni
  .
  Ti postopki se dovolijo izjemoma in jih je treba analizirati na podlagi škode/koristi, pristojni organ pa jih nadzoruje.

3.   Postopki, ki se izvajajo pod splošno anestezijo in na koncu katerih se brez možnosti povrnitve zavesti žival ubije s humano metodo, se razvrstijo kot postopki „brez okrevanja“.

4.   Komisija
  v ...

   (13)

  dopolni
  merila za stopenjsko razvrstitev postopkov
  , kot so določena v Prilogi IX, na podlagi mednarodnih stopenjskih razvrstitev in v skladu z najboljšimi praksami, razvitimi v Evropski uniji
  .
  Takšna merila naj obsegajo zgornjo mejo teže posledic, ki je pri postopkih na živalih ne bo dovoljeno prekoračiti.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo ...
   (14) v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 54(4).

Člen 18

Vnovična uporaba

1.   Države članice zagotovijo, da se žival,
  na kateri je
  že
  bil izveden postopek
  , kadar je mogoče uporabiti drugo žival, na kateri prej ni bil izveden noben
  pripravljalni ali kateri drugi
  postopek, lahko znova uporabi v
  naslednjih in s tem nepovezanih novih postopkih
  samo takrat, ko so izpolnjeni vsi naslednji pogoji:

| (a) | predhodni postopek je bil razvrščen kot ║ do vključno „zmeren“; |
| --- | --- |

(a)

predhodni postopek je bil razvrščen kot ║ do vključno „zmeren“;

| (b) | dokazano je bilo, da je njeno splošno zdravstveno stanje in dobro počutje v celoti povrnjeno; |
| --- | --- |

(b)

dokazano je bilo, da je njeno splošno zdravstveno stanje in dobro počutje v celoti povrnjeno;

| (c) | nadaljnji postopek je razvrščen kot ║ do vključno „zmeren“ ali „brez okrevanja“.
  Žival se ponovno uporabi ob pregledu veterinarjev. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnji postopek je razvrščen kot ║ do vključno „zmeren“ ali „brez okrevanja“.
  Žival se ponovno uporabi ob pregledu veterinarjev.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ na podlagi znanstvene utemeljitve dovoli vnovično uporabo živali,
  če je postopek, ki je bil predhodno izveden na tej živali, razvrščen kot do vključno „zmeren“
  ter je nadaljnji postopek razvrščen kot ║ do vključno „zmeren“ ali „brez okrevanja“.

Člen 19

Konec postopka

1.   Za postopek se šteje, da se je končal, kadar nadaljnjih opažanj za ta postopek ne bo več, ali v povezavi z novimi linijami genetsko spremenjenih živali, kadar je mogoče znanstveno dokazati neobstoj škodljivih učinkov za živali.

2.   Na koncu postopka veterinar ali druga pristojna oseba sprejme odločitev o tem, ali se bo žival ohranila pri življenju ali bo ubita s humano metodo.

3.   
  Po koncu postopka se žival
  ubije s humano metodo, kadar obstaja verjetnost, da bo trpela trajne bolečine ali stisko.

4.   Kadar se žival ohrani pri življenju, prejme oskrbo in namestitev, ki sta ustrezni za njeno zdravstveno stanje, in je pod nadzorom veterinarja ali druge pristojne osebe.

Člen 20

Izmenjava organov in tkiv

Države članice
  spodbujajo uvedbo programov
  za izmenjavo organov in tkiv živali, ki so bile ubite s humano metodo.

Člen 21

Spuščanje živali na prostost in vnovična nastanitev v domovih

Države članice lahko dovolijo, da se živali, ki se uporabljajo v postopkih ali so namenjene uporabi v postopkih,
  spustijo v njihov izvorni habitat, vrnejo v vzrejni sistem, primeren za zadevno vrsto,
  ali znova nastanijo v domovih, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | zdravstveno stanje živali to omogoča; |
| --- | --- |

(a)

zdravstveno stanje živali to omogoča;

| (b) | ni nevarnosti za javno zdravje ali okolje; |
| --- | --- |

(b)

ni nevarnosti za javno zdravje ali okolje;

| (c) | kolikor je bilo mogoče, je bilo poskrbljeno za zaščito dobrega počutja živali
  , skupaj z oceno o vedenju živali in njeni zmožnosti, da se prilagodi razmeram v okolju, ki so zelo spremenljive; |
| --- | --- |

(c)

kolikor je bilo mogoče, je bilo poskrbljeno za zaščito dobrega počutja živali
  , skupaj z oceno o vedenju živali in njeni zmožnosti, da se prilagodi razmeram v okolju, ki so zelo spremenljive;

| (d) | zadevne živali niso genetsko spremenjene poskusne živali ali primati razen človeka. |
| --- | --- |

(d)

zadevne živali niso genetsko spremenjene poskusne živali ali primati razen človeka.

POGLAVJE IV

ODOBRITEV

Oddelek 1

Odobritev oseb

Člen 22

Odobritev oseb

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni
  ali pooblaščeni
  organ odobri osebe, preden začnejo izvajati katero koli od naslednjih nalog:

| (a) | izvajanje postopkov na živalih, vključno z ubijanjem živali s humano metodo; |
| --- | --- |

(a)

izvajanje postopkov na živalih, vključno z ubijanjem živali s humano metodo;

| (b) | nadzorovanje ali načrtovanje postopkov in projektov; |
| --- | --- |

(b)

nadzorovanje ali načrtovanje postopkov in projektov;

| (c) | nadzorovanje oseb, ki skrbijo za živali. |
| --- | --- |

(c)

nadzorovanje oseb, ki skrbijo za živali.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo osebe iz odstavka 1 za namene odobritve primerno
  veterinarsko ali znanstveno
  izobrazbo in usposobljenost in
  dokaz o potrebnem strokovnem znanju
  .

Osebe, ki izvajajo naloge iz točke (b) odstavka 1, morajo prejeti navodila iz znanstvene vede, ki je v zvezi z izvajanim delom, in morajo biti sposobne ravnati z zadevnimi vrstami in skrbeti zanje.

3.   Osebe se odobrijo za določen čas, ki ne sme presegati petih let. Države članice zagotovijo, da se podaljšanje dovoljenja oseb odobri samo na podlagi
  dokazil o potrebnem strokovnem znanju
  .
  Države članice zagotovijo vzajemno priznavanje izobrazbe in usposobljenosti ter odobritev za izvajanje določenih postopkov.

4.   Države članice na podlagi elementov iz Priloge VII objavijo minimalne zahteve v zvezi z izobrazbo, usposobljenostjo in zahtevami za pridobitev, vzdrževanje in dokazovanje potrebnega strokovnega znanja.

Oddelek 2

Zahteve za enote

Člen 23

Odobritev enot

1.   Države članice zagotovijo, da pristojni organ odobri in registrira vse vzrejne, dobavne in uporabniške enote.

Enota dobi pooblastilo samo, če jo je pristojni organ pregledal in ugotovil, da izpolnjuje zahteve te direktive.

2.   V odobritvi sta navedeni vrsta enote in oseba, ki je odgovorna za enoto in skladnost z določbami te direktive.

Člen 24

Mirovanje in umik odobritve

1.   Kadar enota ne izpolnjuje več zahtev te direktive,
  ima
  pristojni organ
  pristojnost, da
  začasno prekliče ali umakne njeno odobritev
  , sprejme ustrezne popravne ukrepe ali zahteva, da se takšni ukrepi izvedejo
  .
  Nosilcem licenc so na voljo ustrezni postopki za pritožbo proti tem odločitvam.

2.   Države članice zagotovijo, da kadar je odobritev začasno preklicana ali umaknjena, to ne vpliva neugodno na dobro počutje živali, ki so nastanjene v enoti.

Člen 25

Zahteve za objekte in opremo

1.   Države članice zagotovijo, da imajo vse vzrejne, dobavne in uporabniške enote objekte in opremo, ki so primerni za nastanjeno vrsto živali, v enotah, v katerih se izvajajo postopki, pa tudi za izvajanje postopkov.

2.   Oblika, zgradba in delovanje naprav in opreme iz odstavka 1 zagotavljajo čim učinkovitejše izvajanje postopkov ▐ z najmanjšim številom živali in najnižjo stopnjo bolečine, trpljenja, stiske ali trajnih poškodb.

Člen 26

Zahteve za osebje in enote

Vsaka vzrejna, dobavna in uporabniška enota mora imeti zadostno število usposobljenega osebja, vključno z najmanj:

| (1) | osebami, ki so na kraju samem odgovorne za dobro počutje in oskrbo živali, ki se redijo, so nastanjene ali se uporabljajo v enoti, ter zagotovijo, da:






  (a) | ima osebje, ki dela z živalmi, dostop do podatkov, ki so značilni za vrsto, nastanjeno v enoti; |
| --- | --- | --- |

(1)

osebami, ki so na kraju samem odgovorne za dobro počutje in oskrbo živali, ki se redijo, so nastanjene ali se uporabljajo v enoti, ter zagotovijo, da:

(a)

ima osebje, ki dela z živalmi, dostop do podatkov, ki so značilni za vrsto, nastanjeno v enoti;

| (b) | se projekti izvajajo v skladu z odobritvijo projekta; |
| --- | --- |

(b)

se projekti izvajajo v skladu z odobritvijo projekta;

| (c) | se vsak postopek, med katerim se živali povzroča nepotrebna stiska, bolečina ali trpljenje, ustavi; |
| --- | --- |

(c)

se vsak postopek, med katerim se živali povzroča nepotrebna stiska, bolečina ali trpljenje, ustavi;

| (d) | se v primeru neskladnosti z odobritvijo projekta sprejmejo ustrezni ukrepi za odpravljanje neskladnosti, se zapišejo in sporočijo stalnemu organu za etično presojo. |
| --- | --- |

(d)

se v primeru neskladnosti z odobritvijo projekta sprejmejo ustrezni ukrepi za odpravljanje neskladnosti, se zapišejo in sporočijo stalnemu organu za etično presojo.

| (2) | imenovanim veterinarjem s strokovnim znanjem na področju medicine laboratorijskih živali, ki je odgovoren za svetovanje v zvezi z dobrim počutjem in zdravljenjem živali. |
| --- | --- |

(2)

imenovanim veterinarjem s strokovnim znanjem na področju medicine laboratorijskih živali, ki je odgovoren za svetovanje v zvezi z dobrim počutjem in zdravljenjem živali.

Brez poseganja v splošnost točke 1, vsaka vzrejna, dobavna ali uporabniška enota zagotovi, da je vedno na voljo vsaj ena usposobljena oseba, ki skrbi za dobro počutje živali.

Člen 27

Stalni organ za etično presojo

1.   Države članice zagotovijo, da vsaka vzrejna, dobavna in uporabniška enota ustanovi stalni organ za etično presojo.

2.   Stalni organ za etično presojo vključuje
  vsaj
  imenovanega veterinarja, osebo ali osebe, odgovorne za dobro počutje in oskrbo živali v enoti, ter v uporabniški enoti tudi znanstvenika
  in izvedenca za izvajanje načel nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja
  .

Člen 28

Naloge stalnega organa za etično presojo

1.   
  Ob upoštevanju ciljev te direktive, zlasti člena 4, opravlja stalni organ za etično presojo opravlja naslednje naloge:

| (a) | osebju, ki dela z živalmi,, zagotavlja etično svetovanje o zadevah, ki so povezane z dobrim počutjem živali v zvezi z njihovim pridobivanjem, namestitvijo, oskrbo in uporabo; |
| --- | --- |

(a)

osebju, ki dela z živalmi,, zagotavlja etično svetovanje o zadevah, ki so povezane z dobrim počutjem živali v zvezi z njihovim pridobivanjem, namestitvijo, oskrbo in uporabo;

| (b) | osebju enote svetuje o uporabi zahtev za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje ter ga obvešča o najnovejših tehničnih in znanstvenih dognanjih o uporabi teh zahtev; |
| --- | --- |

(b)

osebju enote svetuje o uporabi zahtev za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje ter ga obvešča o najnovejših tehničnih in znanstvenih dognanjih o uporabi teh zahtev;

| (c) | uvaja in pregleduje notranje delovne postopke za spremljanje, poročanje in naknadno ukrepanje v zvezi z dobrim počutjem živali, ki so nastanjene ali se uporabljajo v enoti; |
| --- | --- |

(c)

uvaja in pregleduje notranje delovne postopke za spremljanje, poročanje in naknadno ukrepanje v zvezi z dobrim počutjem živali, ki so nastanjene ali se uporabljajo v enoti;

| (d) | enkrat na leto pregleda vse projekte,
  ki so razvrščeni kot „hudi“ ali vključujejo primate razen človeka, ter enkrat na tri leta vse ostale projekte,
  ki trajajo več kot 12 mesecev, pri tem se pa posebej osredotoči na:






  — | število, vrste in razvojne stopnje živali, ki so bile uporabljene v prejšnjem letu; |
| --- | --- | --- |

(d)

enkrat na leto pregleda vse projekte,
  ki so razvrščeni kot „hudi“ ali vključujejo primate razen človeka, ter enkrat na tri leta vse ostale projekte,
  ki trajajo več kot 12 mesecev, pri tem se pa posebej osredotoči na:

—

število, vrste in razvojne stopnje živali, ki so bile uporabljene v prejšnjem letu;

| — | utemeljitev števila, vrst in razvojnih stopenj živali, ki so potrebne za naslednje leto; |
| --- | --- |

—

utemeljitev števila, vrst in razvojnih stopenj živali, ki so potrebne za naslednje leto;

| — | znanstveni napredek projekta; |
| --- | --- |

—

znanstveni napredek projekta;

| — | uporabo humanih metod ubijanja in na to, kako so bili upoštevani novi razvojni dosežki v zvezi z uporabo živali v postopkih; |
| --- | --- |

—

uporabo humanih metod ubijanja in na to, kako so bili upoštevani novi razvojni dosežki v zvezi z uporabo živali v postopkih;

| (e) | na podlagi pregleda iz točke (d) ali v primeru odstopanj od odobritve projekta preuči, ali mora biti odobritev projekta predložena za spremembo ali podaljšanje; |
| --- | --- |

(e)

na podlagi pregleda iz točke (d) ali v primeru odstopanj od odobritve projekta preuči, ali mora biti odobritev projekta predložena za spremembo ali podaljšanje;

| (f) | svetuje o shemah za vnovično nastanitev v domovih, zlasti v zvezi s primerno socializacijo živali, ki bodo znova nastanjene v domovih. |
| --- | --- |

(f)

svetuje o shemah za vnovično nastanitev v domovih, zlasti v zvezi s primerno socializacijo živali, ki bodo znova nastanjene v domovih.

2.   Države članice zagotovijo, da se hranijo zapisi o vseh nasvetih, ki jih je stalni odbor za etično presojo dal enoti, in odločitve v zvezi s temi nasveti.

Zapisi
  so
  na zahtevo
  razpoložljivi
  pristojnemu organu.
  Države članice so zlasti pozorne pri zbiranju, primerjanju in objavljanju evidenc, povezanih s projekti z oznako „hudi“ ali s projekti na primatih razen človeka, da bi zagotovile informacije, ki lahko izboljšajo dobro počutje živali in spodbudijo izpolnjevanje načela nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja.

Člen 29

Strategija za vzrejo primatov razen človeka

1.   Države članice zagotovijo, da imajo enote za vzrejo in dobavo primatov razen človeka
  v EU
  vzpostavljeno strategijo za povečevanje deleža živali, ki so potomke primatov razen človeka, vzrejenih v ujetništvu.
  Kadar je odobrena uporaba primatov razen človeka, Komisija in države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev ustreznih pogojev pri prevozu.

2.   Enote
  EU
  , ki pridobivajo primate razen človeka, pristojnemu organu na zahtevo predložijo dokaze, da ima enota, iz katere so bile živali pridobljene, vzpostavljeno strategijo za vzrejo.

Člen 30

Shema za vnovično nastanitev v domovih

Kadar države članice dovoljujejo vnovično nastanitev v domovih, kot je navedeno v členu 21, mora imeti vzrejna, dobavna ali uporabniška enota, iz katere naj bi se živali znova nastanile v domovih, vzpostavljeno shemo za vnovično nastanitev v domovih, s katero se zagotavlja socializacija živali, ki bodo znova nastanjene v domovih.

Člen 31

Dokumentacija o živalih

1.   Države članice
  , kjer je to mogoče,
  zagotovijo, da vse vzrejne, dobavne in uporabniške enote hranijo dokumentacijo o:

| (a) | številu in vrstah
  vretenčarjev
  , ki so bili vzrejeni, pridobljeni, dobavljeni, spuščeni ali znova nastanjeni v domovih; |
| --- | --- |

(a)

številu in vrstah
  vretenčarjev
  , ki so bili vzrejeni, pridobljeni, dobavljeni, spuščeni ali znova nastanjeni v domovih;

| (b) | izvoru živali, vključno s podatkom o tem, ali se redijo za uporabo v postopkih; |
| --- | --- |

(b)

izvoru živali, vključno s podatkom o tem, ali se redijo za uporabo v postopkih;

| (c) | datumih, na katere so bile živali pridobljene, dobavljene, spuščene ali znova nastanjene v domovih; |
| --- | --- |

(c)

datumih, na katere so bile živali pridobljene, dobavljene, spuščene ali znova nastanjene v domovih;

| (d) | imenu in naslovu dobavne enote in datumu prihoda živali; |
| --- | --- |

(d)

imenu in naslovu dobavne enote in datumu prihoda živali;

| (e) | imenu in naslovu
  enote, ki prejme
  živali; |
| --- | --- |

(e)

imenu in naslovu
  enote, ki prejme
  živali;

| (f) | številu in vrstah živali, ki so poginile ali so bile ubite s humano metodo v enoti. |
| --- | --- |

(f)

številu in vrstah živali, ki so poginile ali so bile ubite s humano metodo v enoti.

2.   Dokumentacija iz odstavka 1 se hrani najmanj tri leta in se na zahtevo predloži pristojnemu organu.

Člen 32

Podatki o psih, mačkah in primatih razen človeka

1.   Države članice zagotovijo, da vse vzrejne, dobavne in uporabniške enote hranijo naslednje podatke o vsakem psu, mački in primatu razen človeka:

| (a) | identiteti; |
| --- | --- |

(a)

identiteti;

| (b) | kraju rojstva; |
| --- | --- |

(b)

kraju rojstva;

| (c) | ali je žival vzrejena za uporabo v postopkih; |
| --- | --- |

(c)

ali je žival vzrejena za uporabo v postopkih;

| (d) | v primeru primata razen človeka, ali je potomec primatov, ki sta bila vzrejena v ujetništvu. |
| --- | --- |

(d)

v primeru primata razen človeka, ali je potomec primatov, ki sta bila vzrejena v ujetništvu.

2.   Vsak
  pes, mačka in
  primat ima osebno kartoteko o zgodovini, v kateri živali se sledi skozi vse njeno življenje.
  Države članice morajo zagotoviti primerno in skladno izvajanje te direktive.

Kartoteka se ustvari ob rojstvu in vsebuje
  vse pomembne
  reproduktivne, medicinske in socialne podatke o posamezni živali.

3.   Podatki iz odstavka 1 se hranijo najmanj tri leta po smrti živali in se na zahtevo predložijo pristojnemu organu.

Člen 33

Označevanje

1.   Vsak pes, mačka ali primat razen človeka v kateri koli vzrejni, dobavni ali uporabniški enoti mora še pred odstavitvijo dobiti posebno identifikacijsko oznako na čim bolj neboleč način, razen v primerih, navedenih v odstavku 2.

2.   Kadar je iz ene enote v drugo prestavljen neki pes, mačka ali primat razen človeka, še preden je odstavljen, in ni izvedljivo, da bi ga vnaprej označili, mora enota, ki ga je sprejela, do tedaj, ko ga je mogoče označiti, vzdrževati popolno dokumentacijo, ki še zlasti navaja njegovo mater.

3.   Kadar je v enoto sprejet neoznačen pes, mačka ali primat razen človeka prvič, ga je treba označiti, kakor hitro je mogoče.

4.   Enota na zahtevo pristojnega organa poda razloge, zakaj žival ni označena.

Člen 34

Oskrba in namestitev

1.   Države članice v zvezi z oskrbo in namestitvijo živali zagotovijo naslednje:

| (a) | vse živali imajo zagotovljeno namestitev, okolje,
  svobodo
  gibanja, hrano, vodo in oskrbo, ki so primerne njihovemu zdravju in dobremu počutju
  in ki jim omogočajo, da zadovoljijo svoje etološke in telesne potrebe
  ; |
| --- | --- |

(a)

vse živali imajo zagotovljeno namestitev, okolje,
  svobodo
  gibanja, hrano, vodo in oskrbo, ki so primerne njihovemu zdravju in dobremu počutju
  in ki jim omogočajo, da zadovoljijo svoje etološke in telesne potrebe
  ;

| (b) | vse omejitve na obseg, do katerega lahko žival zadovolji svoje fiziološke in etološke potrebe, so zmanjšane na minimum; |
| --- | --- |

(b)

vse omejitve na obseg, do katerega lahko žival zadovolji svoje fiziološke in etološke potrebe, so zmanjšane na minimum;

| (c) | okoljske razmere, v katerih se živali redijo, so nastanjene ali se uporabljajo, se dnevno preverjajo; |
| --- | --- |

(c)

okoljske razmere, v katerih se živali redijo, so nastanjene ali se uporabljajo, se dnevno preverjajo;

| (d) | dobro počutje in zdravstveno stanje živali
  vsaj enkrat dnevno
  nadzoruje pristojna oseba, da se preprečijo bolečine ali trpljenje, stiska ali trajne poškodbe, ki se jim je mogoče izogniti; |
| --- | --- |

(d)

dobro počutje in zdravstveno stanje živali
  vsaj enkrat dnevno
  nadzoruje pristojna oseba, da se preprečijo bolečine ali trpljenje, stiska ali trajne poškodbe, ki se jim je mogoče izogniti;

| (e) | zagotovi se, da se morebitne odkrite napake ali trpljenje
  , ki jih je mogoče preprečiti,
  kar najhitreje odpravijo. |
| --- | --- |

(e)

zagotovi se, da se morebitne odkrite napake ali trpljenje
  , ki jih je mogoče preprečiti,
  kar najhitreje odpravijo.

2.   Za namene točk (a) in (b) odstavka 1 država članica uporablja standarde za oskrbo in namestitev, ki so določeni v Prilogi IV, od datumov, opredeljenih v tej prilogi.

3.   Države članice lahko zaradi dobrega počutja živali
  ter upravičenih znanstvenih ali veterinarskih razlogov
  dovolijo izjeme od določb odstavka 2.

4.
     
  V postopkih, katerih namen je opisan v členu 5(2)(c), se vrste agronomskega interesa, naštete v Prilogi V, lahko nastanijo v običajni vzreji, kot je opredeljena v skladu s sedanjimi kmetijskimi praksami v državah članicah in veljavnimi predpisi.

Oddelek 3

Pregledi

Člen 35

Nacionalni pregledi

1.   Države članice zagotovijo, da se v vseh vzrejnih, dobavnih in uporabniških enotah opravljajo pregledi skladnosti teh enot s to direktivo.

2.   Nacionalne preglede izvaja pristojni organ
  povprečno enkrat
  na leto
  , pri čemer pristojni organ prilagodi pogostost pregledov analizi tveganja za vsako enoto
  .

Vsaj en pregled je nenapovedan.

3.   Države članice zagotovijo, da sta pogostost in obseg pregledov primerna glede na število in vrsto nastanjenih živali, spoštovanje te direktive v enoti v preteklosti ter pri uporabniški enoti glede na število in vrste projektov, ki se izvajajo v teh enotah.
  Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, zato da inšpekcije ne ogrozijo znanstvene kakovosti projektov in dobrega počutja živali ter da ne potekajo v pogojih, ki niso v skladu z drugimi veljavnimi predpisi.

4.   Dokumentacija o vseh pregledih
  , vključno z dokumentacijo o kakršnem koli nespoštovanju zahtev iz te direktive,
  se hrani
  s strani pristojnega organa vsake države članice
  najmanj pet let.

5.   Države članice zagotovijo, da je vzpostavljena primerna infrastruktura z zadostnim številom usposobljenih inšpektorjev, ki izvajajo preglede.

6.   Države članice oblikujejo programe za skupne preglede, ki jih izvajajo države članice.

Člen 36

Nadzor nad nacionalnimi pregledi

1.   Komisija ▐ nadzoruje infrastrukturo in delovanje nacionalnih pregledov
  ter pravilno uporabo razvrstitve teže posledic
  v državah članicah.
  V ta namen Komisija vzpostavi sistem, po katerem spremlja preglede in izvajanje te direktive v vseh državah članicah povprečno enkrat na tri leta, kar bo zagotovilo uskladitev prakse za uporabo in oskrbo živali, ki se uporabljajo pri znanstvenih poskusih ali so temu namenjene.

2.   Država članica na območju, na katerem se izvaja nadzor, strokovnjakom Komisije pri izvajanju njihovih nalog zagotovi vso potrebno pomoč. Komisija obvesti pristojni organ zadevne države članice o rezultatu nadzora.

3.   Pristojni organ zadevne države članice sprejme vse ukrepe za upoštevanje rezultatov nadzora.

Oddelek 4

Zahteve za projekte

Člen 37

Odobritev projektov

1.   Države članice zagotovijo, da se projekti
  z oznako „zmerni“ ali „hudi“ ali projekti, ki vključujejo primate razen človeka,
  ne izvajajo brez predhodne odobritve pristojnega organa.
  Pristojni organ je po etični presoji stalnega organa za etično presojo ustanove vnaprej obveščen o vseh drugih projektih.

2.   Za izdajo odobritve je potrebna ugodna
  neodvisna
  etična
  in znanstvena
  ocena pristojnega organa.

Člen 38

Vloga za odobritev projekta

1.   Uporabniška enota
  ali oseba, ki je znanstveno odgovorna za projekt, na zahtevo
  predloži vlogo za odobritev projekta, ki vključuje:

| (a) | predlog projekta; |
| --- | --- |

(a)

predlog projekta;

| (b) | netehnični povzetek projekta; |
| --- | --- |

(b)

netehnični povzetek projekta;

| (c) | podatke o elementih iz Priloge VIII; |
| --- | --- |

(c)

podatke o elementih iz Priloge VIII;

| (d) | znanstveno utemeljeno obrazložitev, da je raziskovalni projekt nujen in etično sprejemljiv ter da njegovega namena ni mogoče doseči z drugimi metodami ali postopki. |
| --- | --- |

(d)

znanstveno utemeljeno obrazložitev, da je raziskovalni projekt nujen in etično sprejemljiv ter da njegovega namena ni mogoče doseči z drugimi metodami ali postopki.

2.   Države članice lahko odstopijo od zahteve iz odstavka 1(b) in uporabniški enoti dovolijo, da predloži skrajšan predlog projekta, ki zajema samo etično vrednotenje in elemente iz člena 43(2), če projekt zajema samo postopke, ki so razvrščeni kot „do vključno blagi“, in niso uporabljeni primati razen človeka.

Člen 39

Etično vrednotenje

1.   Pri etičnem vrednotenju se preveri, da projekt izpolnjuje naslednja merila:

| (a) | projekt je znanstveno utemeljen
  , nujen in etično sprejemljiv
  ; |
| --- | --- |

(a)

projekt je znanstveno utemeljen
  , nujen in etično sprejemljiv
  ;

| (b) | nameni projekta upravičujejo uporabo živali
  in jih ni mogoče doseči z drugimi metodami ali postopki
  ; |
| --- | --- |

(b)

nameni projekta upravičujejo uporabo živali
  in jih ni mogoče doseči z drugimi metodami ali postopki
  ;

| (c) | projekt je zasnovan tako, da
  se pri izvajanju postopkov v največji možni meri upoštevajo zaščita živali in okoljski vidiki
  . |
| --- | --- |

(c)

projekt je zasnovan tako, da
  se pri izvajanju postopkov v največji možni meri upoštevajo zaščita živali in okoljski vidiki
  .

2.   Etično vrednotenje zlasti vključuje:

| (a) | vrednotenje ciljev projekta, predvidenih znanstvenih koristi ali izobraževalne vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

vrednotenje ciljev projekta, predvidenih znanstvenih koristi ali izobraževalne vrednosti;

| (b) | oceno skladnosti projekta z zahtevami nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja; |
| --- | --- |

(b)

oceno skladnosti projekta z zahtevami nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja;

| (c) | oceno razvrstitve glede na težo posledic postopkov; |
| --- | --- |

(c)

oceno razvrstitve glede na težo posledic postopkov;

| (d) | analizo škode in koristi projekta, da se oceni, ali
  je škoda
  , povzročena živalim s trpljenjem, bolečino in stisko, ter kadar je to ustrezno, okolju
  , etično sprejemljiva glede na
  pričakovani napredek znanosti, ki
  lahko
  nazadnje koristi ljudem, živalim ali okolju; |
| --- | --- |

(d)

analizo škode in koristi projekta, da se oceni, ali
  je škoda
  , povzročena živalim s trpljenjem, bolečino in stisko, ter kadar je to ustrezno, okolju
  , etično sprejemljiva glede na
  pričakovani napredek znanosti, ki
  lahko
  nazadnje koristi ljudem, živalim ali okolju;

| (e) | oceno kakršnih koli znanstvenih utemeljitev iz členov 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 in 18. |
| --- | --- |

(e)

oceno kakršnih koli znanstvenih utemeljitev iz členov 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 in 18.

3.   Pristojni organ, ki izvaja etično vrednotenje, vključi
  ustrezno strokovno znanje
  zlasti z naslednjih področij:

| (a) | področja znanstvene uporabe, za katero se bo žival uporabila; |
| --- | --- |

(a)

področja znanstvene uporabe, za katero se bo žival uporabila;

| (b) | oblikovanja poskusov, vključno s statistiko, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(b)

oblikovanja poskusov, vključno s statistiko, kadar je to primerno;

| (c) | veterinarske prakse s področja znanosti o laboratorijskih živalih ali prakse s področja veterine prostoživečih živali, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

(c)

veterinarske prakse s področja znanosti o laboratorijskih živalih ali prakse s področja veterine prostoživečih živali, kadar je to primerno;

| (d) | reje in oskrbe živali v zvezi z vrsto, ki se namerava uporabiti; |
| --- | --- |

(d)

reje in oskrbe živali v zvezi z vrsto, ki se namerava uporabiti;

| (e) | praktične uporabe zahtev za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje; |
| --- | --- |

(e)

praktične uporabe zahtev za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje;

| (f) | uporabne etike; |
| --- | --- |

(f)

uporabne etike;

| (g) | ekologije, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(g)

ekologije, kadar je to primerno.

4.   Etično vrednotenje se izvaja pregledno z vključevanjem
  neodvisnega strokovnega znanja, ob varovanju intelektualne lastnine in zaupnih informacij ter varnosti za blago in ljudi
  .

Člen 40

Naknadna ocena

1.   
  Pristojni organ, ki izvaja etično vrednotenje,
  na podlagi analize škode in koristi iz točke (d) člena 39(2) ▐ določi, ali
  je treba
  naknadno
  oceniti
  projekt, ko je končan.

Če se naknadna ocena zdi primerna, se z etičnim vrednotenjem v zvezi z zadevnim projektom opredeli rok, do katerega je treba izvesti naknadno oceno.

2.   Z naknadno oceno se
  ugotovi
  :

| (a) | ali so bili cilji projekta doseženi; |
| --- | --- |

(a)

ali so bili cilji projekta doseženi;

| (b) | škoda, ki je bila povzročena živalim, vključno s številom in vrsto uporabljenih živali in težo posledic postopkov; |
| --- | --- |

(b)

škoda, ki je bila povzročena živalim, vključno s številom in vrsto uporabljenih živali in težo posledic postopkov;

| (c) | ali obstajajo
  elementi, ki lahko prispevajo k nadaljnji uporabi zahtev za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje. |
| --- | --- |

(c)

ali obstajajo
  elementi, ki lahko prispevajo k nadaljnji uporabi zahtev za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje.

3.   Naknadna ocena se izvede za vse projekte, v katerih so uporabljeni primati razen človeka.

4.   ▐ Vsi projekti, ki vključujejo samo postopke, ki so razvrščeni kot ║ do vključno „zmerni“,
  so
  izvzeti iz zahteve po naknadnem ocenjevanju.

Člen 41

Dokumentacija o etičnem vrednotenju

1.   Enota hrani dokumentacijo o etičnem vrednotenju vsaj tri leta od poteka odobritve projekta in to dokumentacijo na zahtevo predloži pristojnemu organu.

2.   Kljub temu se dokumentacija o etičnem vrednotenju za projekte, ki bodo naknadno ocenjeni, hrani do konca naknadnega ocenjevanja.

Člen 42

Netehnični povzetki projekta

1.   Ob upoštevanju varovanja zaupnih podatkov
  ter podrobnosti o enoti in osebju
  netehnični povzetek projekta vsebuje:

| (a) | podatke o ciljih projekta, vključno z verjetnostjo, da se dosežejo, morebitno škodo in podrobnostmi o številu in vrstah živali, ki bodo uporabljene; |
| --- | --- |

(a)

podatke o ciljih projekta, vključno z verjetnostjo, da se dosežejo, morebitno škodo in podrobnostmi o številu in vrstah živali, ki bodo uporabljene;

| (b) | dokaz
  , da so upoštevana načela
  nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja
  , kjer je to izvedljivo
  . |
| --- | --- |

(b)

dokaz
  , da so upoštevana načela
  nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja
  , kjer je to izvedljivo
  .

2.   Na podlagi rezultatov etičnega vrednotenje uporabniška enota v netehničnem povzetku projekta navede, ali naj se projekt naknadno oceni in do katerega roka naj se naknadna ocena izvede.

3.   Uporabniška enota netehnični povzetek projekta posodobi z rezultati naknadne ocene.

4.   Države članice dajo javnosti na voljo
  anonimne različice netehničnih povzetkov
  odobrenih projektov in njihove morebitne posodobitve.

5.
     
  Ob upoštevanju varovanja zaupnih in osebnih podatkov države članice javno objavijo neosebne podatke o kršitvah te direktive, nacionalne zakonodaje in dovoljenj.

Člen 43

Odobritev projekta

1.   Odobritev projektov je omejena na postopke, ki so bili etično ovrednoteni in razvrščeni glede na težo njihovih posledic.

2.   Z odobritvijo projekta se opredelijo:

| (a) | osebe v enoti, ki so odgovorne za celotno izvajanje projekta; |
| --- | --- |

(a)

osebe v enoti, ki so odgovorne za celotno izvajanje projekta;

| (b) | uporabniške enote, v katerih se bo projekt izvajal; |
| --- | --- |

(b)

uporabniške enote, v katerih se bo projekt izvajal;

| (c) | pri terenskih študijah uporabniška enota, ki je odgovorna za projekt; |
| --- | --- |

(c)

pri terenskih študijah uporabniška enota, ki je odgovorna za projekt;

| (d) | vsaj ena oseba, ki ima posebno znanje o vrsti. |
| --- | --- |

(d)

vsaj ena oseba, ki ima posebno znanje o vrsti.

3.   Odobritve projektov se dodelijo za obdobje, ki ne presega
  pet let
  .

4.   Države članice lahko dovolijo odobritev več projektov, kadar se ti projekti zahtevajo z zakonom
  ali kadar se uporabljajo standardizirani postopki, ki so že bili pozitivno ocenjeni pri etični presoji
  .

5.   Uporabniške enote hranijo dokumentacijo o vseh odobritvah projektov vsaj tri leta po poteku odobritve in to dokumentacijo na zahtevo predložijo organu.

Člen 44

Sprememba, podaljšanje in preklic odobritve projekta

1.   Pristojni organ lahko na zahtevo uporabniške enote
  ali osebe, odgovorne za projekt,
  spremeni ali podaljša odobritev projekta.

2.   Vsaka sprememba ali podaljšanje odobritve projekta je odvisno od dodatnega ▐ etičnega ovrednotenja.

3.
     
  Spremembe blagih ali zmernih postopkov, zaradi katerih se ne poveča teža posledic postopka, lahko izvede stalni organ za etično presojo, vendar mora o tem obvestiti pristojni organ v enem tednu po taki spremembi.

4.   Pristojni organ lahko prekliče odobritev projekta, kadar se projekt ne izvaja v skladu z odobritvijo projekta
  in lahko povzroči poslabšanje standardov za dobro počutje živali
  .

5.   Kadar se odobritev projekta prekliče, to ne vpliva neugodno na dobro počutje živali, ki se uporabljajo ali so se nameravale uporabiti v projektu.

6.   Države članice opredelijo in objavijo podrobne pogoje za spremembo in podaljšanje odobritev projektov.

Člen 45

Odločbe o odobritvi

║ Države članice zagotovijo, da se odločba o izdaji odobritve sprejme in sporoči uporabniški enoti najpozneje v 30 dneh od predložitve vloge. Če država članica ne sprejme odločbe v tem roku, se šteje, da je bila odobritev izdana, če zadevni projekt vključuje samo postopke, ki so razvrščeni kot „do vključno blagi“, in niso uporabljeni primati razen človeka. Ta predpostavka se ne uporablja v nobenem drugem primeru.

▐

POGLAVJE V

IZOGIBANJE PODVOJEVANJU IN ALTERNATIVNI PRISTOPI

Člen 46

Nepotrebno podvajanje postopkov

1.   Vsaka država članica
  iz druge države članice
  sprejme podatke ▐, ki so ▐ pridobljeni s postopki, ki so priznani z zakonodajo Skupnosti
  ali ki potekajo v skladu z njo
  .

║

2.
     
  Države članice ob upoštevanju varovanja zaupnih podatkov zagotovijo souporabo podatkov, pridobljenih s postopki, tudi s tistimi, ki so bili izvedeni v Evropski uniji pred začetkom veljavnosti te direktive. Kdor želi uporabiti podatke v lasti nekoga drugega, prispeva k notranjim stroškom takih podatkov, kjer je to ustrezno.

3.
     
  Preden oseba, ki namerava izvesti postopek, zaprosi za odobritev projekta, naredi vse potrebno, da ugotovi, ali že obstajajo podatki, ki zadevajo predlagani projekt, in jih v tem primeru pridobi, (to vključuje tudi prispevek k stroškom); ravno tako države članice pred odobritvijo preverijo, ali taki podatki obstajajo.

4.
     
  Države članice ne odobrijo postopka, kadar oseba ne stori vsega potrebnega za izpolnitev zahtev odstavka 3.

5.
     
  Če so ustrezni podatki dostopni pod razumnimi pogoji, države članice projekt odobrijo le, kadar je to potrebno za varovanje javnosti.

Člen 47

Alternativni pristopi

Komisija in države članice
  finančno in drugače
  prispevajo k razvoju in
  , kjer je to potrebno, k znanstvenemu
  potrjevanju alternativnih pristopov,
  namenjenih za zagotavljanje primerljive ravni
  podatkov, kot je pridobljena pri postopkih, v katerih so uporabljene živali, ampak ne vključujejo uporabe živali ali jih uporabljajo manj ali pa vključujejo manj boleče postopke, ter bodo naredile take druge korake, za katere menijo, da so primerni za spodbujanje raziskav na tem področju.
  Primerno je ustanoviti veterinarske biobanke velikega obsega, da bi podprli načela nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja z uporabo odvečnega tkiva, odvzetega med kliničnimi postopki.

Člen 48

Evropski center za validacijo alternativnih metod

Področje dela Evropskega centra za validacijo alternativnih metod se razširi na usklajevanje in spodbujanje razvoja in uporabe alternativ postopkom na živalih, vključno z uporabnimi in osnovnimi biomedicinskimi raziskavami, veterinarskimi raziskavami in predpisanim preskušanjem. V ta namen opravlja naslednje naloge:

| (a) | usklajevanje raziskav v nacionalnih centrih za alternativne metode iz člena 49, s katerimi bi olajšali razvoj alternativ postopkom na živalih; |
| --- | --- |

(a)

usklajevanje raziskav v nacionalnih centrih za alternativne metode iz člena 49, s katerimi bi olajšali razvoj alternativ postopkom na živalih;

| (b) | izvajanje raziskav, s katerimi bi omogočili razvoj alternativ postopkom na živalih; |
| --- | --- |

(b)

izvajanje raziskav, s katerimi bi omogočili razvoj alternativ postopkom na živalih;

| (c) | naročanje raziskav na področjih, kjer bi verjetno pridobili informacije, s katerimi bi pospešili nadomestitev, zmanjšanje ali izboljšanje postopkov na živalih; |
| --- | --- |

(c)

naročanje raziskav na področjih, kjer bi verjetno pridobili informacije, s katerimi bi pospešili nadomestitev, zmanjšanje ali izboljšanje postopkov na živalih;

| (d) | oblikovanje in izvajanje strategij za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje postopkov na živalih v posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi; |
| --- | --- |

(d)

oblikovanje in izvajanje strategij za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje postopkov na živalih v posvetovanju z ustreznimi zainteresiranimi stranmi;

| (e) | zagotavljanje informacij o alternativah postopkom na živalih prek rednega poročanja javnosti, zainteresiranim stranem in organom držav članic; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje informacij o alternativah postopkom na živalih prek rednega poročanja javnosti, zainteresiranim stranem in organom držav članic;

| (f) | zagotavljanje baz podatkov za lažjo izmenjavo pomembnih informacij, vključno z informacijami o alternativnih metodah in informacijami, ki so jih prostovoljno prispevali raziskovalci in bi bile sicer neobjavljene, vendar bi lahko z njimi preprečili podvajanje neuspešnih študij na živalih; |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje baz podatkov za lažjo izmenjavo pomembnih informacij, vključno z informacijami o alternativnih metodah in informacijami, ki so jih prostovoljno prispevali raziskovalci in bi bile sicer neobjavljene, vendar bi lahko z njimi preprečili podvajanje neuspešnih študij na živalih;

| (g) | usklajevanje študij predhodnega potrjevanja in potrjevanja, ki jih izvajajo nacionalni centri za alternativne metode v skladu s členom 49 te direktive; |
| --- | --- |

(g)

usklajevanje študij predhodnega potrjevanja in potrjevanja, ki jih izvajajo nacionalni centri za alternativne metode v skladu s členom 49 te direktive;

| (h) | izvajanje študij potrjevanja in predhodnega potrjevanja, kjer je ustrezno; |
| --- | --- |

(h)

izvajanje študij potrjevanja in predhodnega potrjevanja, kjer je ustrezno;

| (i) | v posvetovanju z ustreznimi regulativnimi organi in zainteresiranimi stranmi oblikovanje in izvajanje strategij za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje poskusov na živalih, ki se uporabljajo za regulativne namene; |
| --- | --- |

(i)

v posvetovanju z ustreznimi regulativnimi organi in zainteresiranimi stranmi oblikovanje in izvajanje strategij za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje poskusov na živalih, ki se uporabljajo za regulativne namene;

| (j) | pospeševanje znanstvenega potrjevanja in regulativnega sprejemanja alternativ poskusom na živalih, ki se uporabljajo za regulativne namene; |
| --- | --- |

(j)

pospeševanje znanstvenega potrjevanja in regulativnega sprejemanja alternativ poskusom na živalih, ki se uporabljajo za regulativne namene;

| (k) | obveščanje ustreznih regulativnih organov o začetku študij predhodnega potrjevanja in potrjevanja ter o znanstveni potrditvi in regulativnem sprejetju alternativnih metod poskusov, ter omogočanje dostopa javnosti in zainteresiranih strani do teh informacij na posebnih spletnih straneh. |
| --- | --- |

(k)

obveščanje ustreznih regulativnih organov o začetku študij predhodnega potrjevanja in potrjevanja ter o znanstveni potrditvi in regulativnem sprejetju alternativnih metod poskusov, ter omogočanje dostopa javnosti in zainteresiranih strani do teh informacij na posebnih spletnih straneh.

Člen 49

Nacionalni referenčni laboratoriji za alternativne metode

1.   Vsaka država članica do ...
   (15)

  imenuje center, pristojen za podporo razvoju, potrjevanju in spodbujanju alternativ poskusom na živalih, ki se uporabljajo za regulativne namene, ter ustanove, ki naj razvijajo in spodbujajo uporabo alternativ postopkom na živalih, ki se izvajajo za druge namene, na primer za osnovne in uporabne biomedicinske in veterinarske raziskave
  .

2.   Države članice lahko za nacionalne referenčne laboratorije določijo samo laboratorije, ki so akreditirani v skladu z Direktivo 2004/10/ES.

3.   Nacionalni referenčni laboratoriji izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | imajo primerno usposobljeno osebje z ustrezno izobrazbo na področju alternativnih metod in postopka potrjevanja ter tehnik, ki se uporabljajo na njihovem področju pristojnosti; |
| --- | --- |

(a)

imajo primerno usposobljeno osebje z ustrezno izobrazbo na področju alternativnih metod in postopka potrjevanja ter tehnik, ki se uporabljajo na njihovem področju pristojnosti;

| (b) | imajo opremo in izdelke, ki so potrebni za izvajanje osebju dodeljenih nalog; |
| --- | --- |

(b)

imajo opremo in izdelke, ki so potrebni za izvajanje osebju dodeljenih nalog;

| (c) | imajo primerno upravno infrastrukturo; |
| --- | --- |

(c)

imajo primerno upravno infrastrukturo;

| (d) | zagotavljajo, da njihovo osebje spoštuje predpise o zaupnosti. |
| --- | --- |

(d)

zagotavljajo, da njihovo osebje spoštuje predpise o zaupnosti.

4.   Nacionalni referenčni laboratoriji izvajajo naslednje naloge:

| (a) | sodelujejo s Komisijo na svojem področju pristojnosti
  ter izvajajo naloge, s katerimi se pospešijo strategije za nadomestitev postopkov na živalih
  ; |
| --- | --- |

(a)

sodelujejo s Komisijo na svojem področju pristojnosti
  ter izvajajo naloge, s katerimi se pospešijo strategije za nadomestitev postopkov na živalih
  ;

| (b) | sodelujejo pri predhodnem potrjevanju in potrjevanju alternativnih metod
  , kjer je ustrezno,
  pod usklajevanjem Komisije; |
| --- | --- |

(b)

sodelujejo pri predhodnem potrjevanju in potrjevanju alternativnih metod
  , kjer je ustrezno,
  pod usklajevanjem Komisije;

| (c) | ustreznim organom držav članic sporočajo podatke o dosegljivosti in uporabi alternativnih metod, ki jih prejmejo od Komisije; |
| --- | --- |

(c)

ustreznim organom držav članic sporočajo podatke o dosegljivosti in uporabi alternativnih metod, ki jih prejmejo od Komisije;

| (d) | ustreznim organom
  in uporabniškim enotam v državah članicah in med njimi
  zagotavljajo znanstveno in tehnično pomoč pri sprejemanju in izvajanju alternativnih metod; |
| --- | --- |

(d)

ustreznim organom
  in uporabniškim enotam v državah članicah in med njimi
  zagotavljajo znanstveno in tehnično pomoč pri sprejemanju in izvajanju alternativnih metod;

| (e) | osebam iz člena 22(1) in, če se zahteva, uporabniškim enotam
  zagotavljajo usposabljanje o uporabi alternativnih metod; |
| --- | --- |

(e)

osebam iz člena 22(1) in, če se zahteva, uporabniškim enotam
  zagotavljajo usposabljanje o uporabi alternativnih metod;

| (f) | sporočajo o razvoju alternativnih metod in javnost obveščajo o pozitivnih in negativnih rezultatih. |
| --- | --- |

(f)

sporočajo o razvoju alternativnih metod in javnost obveščajo o pozitivnih in negativnih rezultatih.

5.
     
  Nacionalni centri sodelujejo z vsemi ustreznimi zainteresiranimi stranmi in tako podprejo cilj za nadomestitev vseh postopkov na živalih.

6.   Nacionalni referenčni laboratoriji podajo izjavo o kakršnem koli navzkrižju interesov pri nalogah, ki jih izvajajo.

7.   Vsa država članica sporoči Komisiji imena in naslove svojih referenčnih laboratorijev. Komisija seznam nacionalnih referenčnih laboratorijev javno objavi.

8.   Po posvetu z nacionalnimi referenčnimi laboratoriji Komisija določi prednostne naloge za validacijske študije in med te laboratorije razdeli sredstva za izvajanje teh študij.

Člen 50

Nacionalni odbor za dobro počutje živali in etiko

1.   Vsaka država članica ustanovi nacionalni odbor za dobro počutje živali in etiko, ki svetuje pristojnim organom in stalnim organom za etično presojo pri zadevah, v katerih se obravnavajo pridobivanje, vzreja, namestitev, oskrba in uporaba živali v postopkih, ter zagotavljajo izmenjevanje najboljših praks.

2.   Nacionalni odbori za dobro počutje živali in etiko si izmenjujejo podatke o delovanju stalnih organov za etično presojo in etičnem vrednotenju ter najboljše prakse znotraj Skupnosti.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

Člen 51

Prilagoditve prilog tehničnemu napredku

Komisija lahko priloge od II do IX prilagodi tehničnemu in znanstvenemu napredku.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 54(4).

Člen 52

Poročanje

1.   Države članice do ...
   (16) in vsakih pet let po tem Komisiji pošljejo podatke o izvajanju te direktive in zlasti členov 11(1), 27, 29, 35, 39, 40, 42 in 46 te direktive.

2.   Države članice letno zberejo in javno objavijo statistične podatke o uporabi živali v postopkih, vključno s podatki o dejanski teži postopkov ter izvoru in vrstah primatov razen človeka, ki se uporabljajo v postopkih.

Države članice
  te statistične podatke objavijo in jih
  predložijo Komisiji te statistične podatke do ...
   (17) in nato
  v presledkih, ki niso daljši od dveh let
  .

3.   Komisija do ...
   (18) uvede skupno obliko za predložitev podatkov iz odstavka 2 v skladu z regulativnim postopkom iz člena 54(2).

Člen 53

Zaščitna klavzula

1.   Če ima država članica upravičene razloge, da verjame, da je ukrepanje bistveno za ohranitev vrst ali v zvezi z nepričakovanim izbruhom smrtno nevarnih ali izčrpavajočih kliničnih stanj pri človeku, lahko odobri uporabo velikih opic v postopkih, ki imajo enega od namenov iz člena 5(2)(a), (3) ali (6), če namena postopka ni mogoče doseči z uporabo drugih vrst razen velikih opic ali z uporabo alternativnih metod. Vendar sklic na člen 5(2)(a) ne vključuje živali ali rastlin.

2.   Država članica o tem takoj obvesti Komisijo in druge države članice, navede razloge za svojo odločitev in predloži dokaze o stanju, kakor je opisano v odstavku 1, na katerih temelji začasni ukrep.

3.   Komisija sprejme odločbo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 54(2) v 60 dneh od prejema informacij od države članice. Ta odločba:

| (a) | odobri začasni ukrep za obdobje, ki je določeno v odločbi, ali |
| --- | --- |

(a)

odobri začasni ukrep za obdobje, ki je določeno v odločbi, ali

| (b) | zahteva od države članice, da začasni ukrep razveljavi. |
| --- | --- |

(b)

zahteva od države članice, da začasni ukrep razveljavi.

Člen 54

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 55

Poročilo Komisije

1.   Komisija do ...
   (19) in vsakih pet let po tem na podlagi podatkov, ki jih prejme od držav članic na podlagi člena 52(1), Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju te direktive.

2.   Komisija do ...
   (19) in vsaka tri leta po tem na podlagi statističnih podatkov, ki jih prejme od držav članic na podlagi člena 52(2), Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zbirno poročilo o teh podatkih.

Člen 56

Pregled

Komisija pregleda to direktivo do ... (20), pri tem pa upošteva napredek pri razvoju alternativnih metod, ki ne vključujejo uporabe živali in zlasti primatov razen človeka, ter predlaga morebitne spremembe, kadar je to primerno.

Člen 57

Tematski pregled

Komisija v posvetovanju z državami članicami in ustreznimi zainteresiranimi stranmi opravi tematski pregled uporabe živali v postopkih vsaki dve leti, začenši ....

   (21)

  . V pregledu preuči vpliv napredka v znanju na področju tehnologije, znanosti in dobrega počutja živali ter določi cilje za izvajanje potrjenih nadomestnih metod.

Komisija pri rednih pregledih daje prednost zmanjšanju in odpravi postopkov, ki povzročajo največjo dopustno bolečino, trpljenje, stisko ali trajne poškodbe in ki niso namenjeni blažitvi smrtno nevarnih ali izčrpavajočih kliničnih stanj pri človeku, z namenom odpraviti vse postopke. Komisija pri rednih pregledih upošteva spreminjanje javnega mnenja o uporabi živalih v postopkih.

Člen 58

Pristojni organi

1.   Vsaka država članica imenuje enega ali več pristojnih organov, ki so odgovorni za izvajanje te direktive.

Države članice lahko za izvajanje te direktive imenujejo tudi organe, ki niso državni organi. Tako imenovani organi se za namene te direktive štejejo za pristojne organe.

2.   Države članice obvestijo Komisijo o imenih in naslovih pristojnih organov najpozneje do ...
   (22). Države članice obvestijo Komisijo o vseh spremembah imen in naslovov pristojnih organov.

Komisija seznam pristojnih organov javno objavi.

Člen 59

Kazni

Države članice določijo predpise o kaznih za kršenje določb državne zakonodaje, sprejetih v skladu s to direktivo, in sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo njihovo izvajanje. Te kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice obvestijo Komisijo o teh določbah najpozneje do ...
   (23) in brez odlašanja tudi o vseh nadaljnjih spremembah, ki vplivajo na te določbe.

Člen 60

Prenos

1.   Države članice najpozneje do ...
   (24) sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Besedilo teh predpisov nemudoma sporočijo Komisiji skupaj s korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Te predpise začnejo uporabljati ...
   (25).

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedilo temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki se ureja s to direktivo.

Člen 61

Razveljavitev

Direktiva 86/609/EGS se razveljavi z učinkom od ...
   (26).

Sklicevanje na razveljavljeno Direktivo se razume kot sklicevanje na to direktivo.

Člen 62

Prehodne določbe

1.   Države članice ne uporabljajo zakonov, uredb in upravnih predpisov, sprejetih v skladu s členi 37 do 45 za projekte, ki so se začeli pred ...
   (26) in ki ne trajajo dlje kot do ║ tri leta po ...
   (26).

2.   Projekti, ki so se začeli pred ...
   (26) in ki trajajo dlje kot do ...
   (26), pridobijo odobritev projekta do ║ tri leta po ...
   (26).

Člen 63

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 64

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 13. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

Mnenje z dne 13. maja 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009.

2

Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009.

(3)  UL L 222, 24.8.1999, str. 29.

3

(4)  UL L 358, 18.12.1986, str. 1. ║.

4

(5)  UL L 197, 30.7.2007, str. 1.

5

(6)  UL L 50, 20.2.2004, str. 44.

6

(7)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23. ║.

7

(8)  
  UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

8

UL L 262, 27.9.1976, str. 169.

(9)  UL L 61, 3.3.1997, str. 1.

9

(10)  
  Dve leti po začetku veljave te direktive.

10

Dve leti po začetku veljave te direktive.

(11)  
  Pet let po začetku veljavnosti te direktive.

11

Pet let po začetku veljavnosti te direktive.

(12)  
  UL L ...

12

UL L ...

(13)  
  12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te direktive.

13

12 mesecev od datuma začetka veljavnosti te direktive.

(14)  18 mesecev od začetka veljavnosti te direktive.

14

18 mesecev od začetka veljavnosti te direktive.

(15)  Eno leto po začetku veljavnosti te direktive.

15

Eno leto po začetku veljavnosti te direktive.

(16)  Najpozneje šest let po datumu prenosa v zakonodajo.

16

Najpozneje šest let po datumu prenosa v zakonodajo.

(17)  Tri leta po dnevu prenosa v zakonodajo.

17

Tri leta po dnevu prenosa v zakonodajo.

(18)  Najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

18

Najpozneje 18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(19)  Najpozneje sedem let po datumu prenosa v zakonodajo.

19

Najpozneje sedem let po datumu prenosa v zakonodajo.

(20)  
  Pet let po datumu začetka veljavnosti te direktive.

20

Pet let

(21)  
  Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

21

Dve leti po začetku veljavnosti te direktive.

(22)  Tri mesece po začetku veljavnosti te direktive.

22

Tri mesece po začetku veljavnosti te direktive.

(23)  Datum iz prvega pododstavka člena 60(1).

23

Datum iz prvega pododstavka člena 60(1).

(24)  18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

24

18 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(25)  1. januar leta po datumu prenosa, kakor je določeno v prvem pododstavku člena 60(1).

25

1. januar leta po datumu prenosa, kakor je določeno v prvem pododstavku člena 60(1).

(26)  Datum iz drugega pododstavka člena 60(1).

26

Datum iz drugega pododstavka člena 60(1).

Torek, 5. maja 2009PRILOGA I

Redovi
  nevretenčarjev iz člena 2(2)(b)

▐

| — | glavonožci; |
| --- | --- |

—

glavonožci;

| — | deseteronožci
  nižjih redov rakovic in košarjev
  . |
| --- | --- |

—

deseteronožci
  nižjih redov rakovic in košarjev
  .

Torek, 5. maja 2009PRILOGA II

Seznam živali iz drugega pododstavka člena 11(1)

| 1. | žaba (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)); |
| --- | --- |

1.

žaba (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens));

| 2. | miš (Mus musculus); |
| --- | --- |

2.

miš (Mus musculus);

| 3. | podgana (Rattus norvegicus); |
| --- | --- |

3.

podgana (Rattus norvegicus);

| 4. | morski prašiček (Cavia porcellus); |
| --- | --- |

4.

morski prašiček (Cavia porcellus);

| 5. | sirski (zlati) hrček (Mesocricetus auratus); |
| --- | --- |

5.

sirski (zlati) hrček (Mesocricetus auratus);

| 6. | kitajski hrček (Cricetulus griseus); |
| --- | --- |

6.

kitajski hrček (Cricetulus griseus);

| 7. | mongolska puščavska podgana (mongolski skakač) (Meriones unguiculatus);
  ▐ |
| --- | --- |

7.

mongolska puščavska podgana (mongolski skakač) (Meriones unguiculatus);

▐

| 8. | pes (Canis familiaris); |
| --- | --- |

8.

pes (Canis familiaris);

| 9. | mačka (Felis catus); |
| --- | --- |

9.

mačka (Felis catus);

| 10. | vse vrste primatov razen človeka; |
| --- | --- |

10.

vse vrste primatov razen človeka;

| 11. | cebrica (Danio danio) |
| --- | --- |

11.

cebrica (Danio danio)

Torek, 5. maja 2009PRILOGA III

Seznam primatov razen človeka in datumov iz tretjega pododstavka člena 11(1)

| Vrste | Datumi |
| --- | --- |
| Navadna čopičarka (Callithrix jacchus) | [datum uporabe iz drugega pododstavka prvega odstavka člena o prenosu] |
| Javanski makak (Macaca fascicularis) | [
  deset let
  po prenosu Direktive] |
| Rezus (Macace mulatta) | [
  deset let
  po prenosu Direktive] |
| Druge vrste primatov razen človeka | [deset let po prenosu Direktive] |

Vrste

Datumi

Navadna čopičarka (Callithrix jacchus)

[datum uporabe iz drugega pododstavka prvega odstavka člena o prenosu]

Javanski makak (Macaca fascicularis)

[
  deset let
  po prenosu Direktive]

Rezus (Macace mulatta)

[
  deset let
  po prenosu Direktive]

Druge vrste primatov razen človeka

[deset let po prenosu Direktive]

Torek, 5. maja 2009PRILOGA IV

Standardi za namestitev in oskrbo iz člena 34

ODDELEK A:   SPLOŠNO

Oskrba in pogoji za namestitev morajo biti prilagojeni znanstvenemu cilju.

1.   FIZIČNI OBJEKTI

Pogoji za namestitev so prilagojeni znanstvenemu cilju.

1.1.   Funkcije in splošni načrt

| (a) | Vsi objekti se zgradijo tako, da zagotavljajo okolje, ki upošteva fiziološke in etološke potrebe vrst, ki bodo tam nastanjene. Objekti morajo biti načrtovani in vodeni tako, da se preprečijo dostop nepooblaščenim osebam ter prihajanje ali pobeg živali. |
| --- | --- |

(a)

Vsi objekti se zgradijo tako, da zagotavljajo okolje, ki upošteva fiziološke in etološke potrebe vrst, ki bodo tam nastanjene. Objekti morajo biti načrtovani in vodeni tako, da se preprečijo dostop nepooblaščenim osebam ter prihajanje ali pobeg živali.

| (b) | Enote morajo imeti dejaven program za vzdrževanje, da se preprečijo ali odpravijo vse okvare v zgradbi ali na opremi. |
| --- | --- |

(b)

Enote morajo imeti dejaven program za vzdrževanje, da se preprečijo ali odpravijo vse okvare v zgradbi ali na opremi.

1.2.   Nastanitveni prostori za poskusne živali

| (a) | Enote morajo imeti reden in učinkovit razpored čiščenja prostorov ter vzdrževanja zadovoljivih higienskih standardov. |
| --- | --- |

(a)

Enote morajo imeti reden in učinkovit razpored čiščenja prostorov ter vzdrževanja zadovoljivih higienskih standardov.

| (b) | Kadar se živali lahko prosto gibajo, morajo biti stene in tla prekriti z materialom, ki je odporen proti hujši obrabi in praskam, ki nastanejo zaradi gibanja živali in čiščenja. Material ne sme škoditi zdravju živali in mora biti takšen, da se živali ne morejo poškodovati. Zagotoviti je treba dodatno zaščito za vso opremo ali naprave, da jih živali ne morejo poškodovati ali se zaradi njih poškodovati. |
| --- | --- |

(b)

Kadar se živali lahko prosto gibajo, morajo biti stene in tla prekriti z materialom, ki je odporen proti hujši obrabi in praskam, ki nastanejo zaradi gibanja živali in čiščenja. Material ne sme škoditi zdravju živali in mora biti takšen, da se živali ne morejo poškodovati. Zagotoviti je treba dodatno zaščito za vso opremo ali naprave, da jih živali ne morejo poškodovati ali se zaradi njih poškodovati.

| (c) | Vrste, ki so nezdružljive, na primer plenilec in plen, ali živali, ki potrebujejo različne okoljske razmere, ne smejo biti nameščene v skupen prostor niti, v primeru plenilca in plena, v prostor, v katerem se lahko vidijo, vohajo ali slišijo. |
| --- | --- |

(c)

Vrste, ki so nezdružljive, na primer plenilec in plen, ali živali, ki potrebujejo različne okoljske razmere, ne smejo biti nameščene v skupen prostor niti, v primeru plenilca in plena, v prostor, v katerem se lahko vidijo, vohajo ali slišijo.

1.3.   Prostori za splošne in posebne postopke

| (a) | Vse enote morajo imeti laboratorij za opravljanje preprostih diagnostičnih preskusov, obdukcij in/ali zbiranja vzorcev, na katerih se drugje opravijo natančnejše laboratorijske preiskave. |
| --- | --- |

(a)

Vse enote morajo imeti laboratorij za opravljanje preprostih diagnostičnih preskusov, obdukcij in/ali zbiranja vzorcev, na katerih se drugje opravijo natančnejše laboratorijske preiskave.

| (b) | Zagotoviti je treba objekte, da se omogoči osamitev na novo pridobljenih živali, dokler se ne ugotovi njihovo zdravstveno stanje ter oceni in zmanjša možno zdravstveno tveganje za že nastanjene živali. |
| --- | --- |

(b)

Zagotoviti je treba objekte, da se omogoči osamitev na novo pridobljenih živali, dokler se ne ugotovi njihovo zdravstveno stanje ter oceni in zmanjša možno zdravstveno tveganje za že nastanjene živali.

| (C) | Zagotoviti je treba namestitev za bolne ali poškodovane poskusne živali. |
| --- | --- |

(C)

Zagotoviti je treba namestitev za bolne ali poškodovane poskusne živali.

1.4.   Delovni prostori

| (a) | Skladišča morajo biti zasnovana, uporabljena in vzdrževana tako, da se zavaruje kakovost hrane in stelje. V teh prostorih ne sme biti mrčesa in žuželk. Druge materiale, ki so lahko okuženi ali predstavljajo nevarnost za živali ali osebje, je treba shranjevati ločeno. |
| --- | --- |

(a)

Skladišča morajo biti zasnovana, uporabljena in vzdrževana tako, da se zavaruje kakovost hrane in stelje. V teh prostorih ne sme biti mrčesa in žuželk. Druge materiale, ki so lahko okuženi ali predstavljajo nevarnost za živali ali osebje, je treba shranjevati ločeno.

| (b) | Prostori za čiščenje in pranje morajo biti dovolj veliki, da se vanje namestijo vse naprave, ki so potrebne za razkuževanje in čiščenje rabljene opreme. Postopek čiščenja mora biti urejen tako, da se loči pretok čiste in umazane opreme, zato da se prepreči okužba na novo očiščene opreme. |
| --- | --- |

(b)

Prostori za čiščenje in pranje morajo biti dovolj veliki, da se vanje namestijo vse naprave, ki so potrebne za razkuževanje in čiščenje rabljene opreme. Postopek čiščenja mora biti urejen tako, da se loči pretok čiste in umazane opreme, zato da se prepreči okužba na novo očiščene opreme.

| (c) | Enote morajo zagotoviti higiensko shranjevanje in odstranjevanje trupel živali in živalskih odpadkov. Ustanove morajo uvesti posebne ukrepe za ravnanje s strupenimi, radioaktivnimi in kužnimi odpadki, njihovo shranjevanje in odstranjevanje. |
| --- | --- |

(c)

Enote morajo zagotoviti higiensko shranjevanje in odstranjevanje trupel živali in živalskih odpadkov. Ustanove morajo uvesti posebne ukrepe za ravnanje s strupenimi, radioaktivnimi in kužnimi odpadki, njihovo shranjevanje in odstranjevanje.

2.   OKOLJE IN NADZOR NAD OKOLJEM

2.1.   Prezračevanje

| (a) | Zagotoviti je treba prezračevanje nastanitvenih prostorov in ograjenih prostorov za živali, da se izpolnijo zahteve za nastanjeno vrsto. |
| --- | --- |

(a)

Zagotoviti je treba prezračevanje nastanitvenih prostorov in ograjenih prostorov za živali, da se izpolnijo zahteve za nastanjeno vrsto.

| (b) | Prostore je treba redno prezračevati. |
| --- | --- |

(b)

Prostore je treba redno prezračevati.

| (c) | Sistem prezračevanja mora biti zasnovan tako, da se preprečita škodljiv prepih in hrup. |
| --- | --- |

(c)

Sistem prezračevanja mora biti zasnovan tako, da se preprečita škodljiv prepih in hrup.

| (d) | V prostorih, v katerih so živali, mora biti kajenje prepovedano. |
| --- | --- |

(d)

V prostorih, v katerih so živali, mora biti kajenje prepovedano.

2.2.   Temperatura

| (a) | Temperatura v nastavitvenih prostorih mora biti prilagojeno nastanjeni vrsti. Temperaturo v nastanitvenih prostorih je treba vsak dan meriti in zapisovati. |
| --- | --- |

(a)

Temperatura v nastavitvenih prostorih mora biti prilagojeno nastanjeni vrsti. Temperaturo v nastanitvenih prostorih je treba vsak dan meriti in zapisovati.

| (b) | Živalim se gibanja ne sme omejiti na zunanja območja s klimatskimi pogoji, ki so lahko nevarni zanje. |
| --- | --- |

(b)

Živalim se gibanja ne sme omejiti na zunanja območja s klimatskimi pogoji, ki so lahko nevarni zanje.

2.3.   Vlažnost

Vlažnost v nastavitvenih prostorih mora biti prilagojena nastanjeni vrsti.

2.4.   Razsvetljava

| (a) | Kadar naravna svetloba ne zagotavlja ustreznega cikla svetloba/tema, je treba zagotoviti nadzorovano razsvetljavo, da se izpolnijo biološke zahteve živali in zagotovi zadovoljivo delovno okolje. |
| --- | --- |

(a)

Kadar naravna svetloba ne zagotavlja ustreznega cikla svetloba/tema, je treba zagotoviti nadzorovano razsvetljavo, da se izpolnijo biološke zahteve živali in zagotovi zadovoljivo delovno okolje.

| (b) | Razsvetljava mora zadovoljiti potrebe pri izvajanju postopkov vzreje živali in njihovem pregledovanju. |
| --- | --- |

(b)

Razsvetljava mora zadovoljiti potrebe pri izvajanju postopkov vzreje živali in njihovem pregledovanju.

| (c) | Zagotovijo se redna obdobja osvetlitve in moč svetlobe, prilagojena vrsti. |
| --- | --- |

(c)

Zagotovijo se redna obdobja osvetlitve in moč svetlobe, prilagojena vrsti.

| (d) | Pri albinih živalih je treba osvetlitev prilagoditi tako, da se upošteva njihova občutljivost na svetlobo. |
| --- | --- |

(d)

Pri albinih živalih je treba osvetlitev prilagoditi tako, da se upošteva njihova občutljivost na svetlobo.

2.5.   Hrup

| (a) | Stopnje hrupa v slišnem območju živali, vključno z ultrazvokom je treba zmanjšati zlasti med njihovim počitkom. |
| --- | --- |

(a)

Stopnje hrupa v slišnem območju živali, vključno z ultrazvokom je treba zmanjšati zlasti med njihovim počitkom.

| (b) | Enote morajo imeti alarmne sisteme, ki se oglašajo zunaj občutljivega slušnega območja živali, kadar to ni v nasprotju z njihovo slišnostjo za ljudi. |
| --- | --- |

(b)

Enote morajo imeti alarmne sisteme, ki se oglašajo zunaj občutljivega slušnega območja živali, kadar to ni v nasprotju z njihovo slišnostjo za ljudi.

| (c) | Nastanitveni prostori za poskusne živali morajo biti zvočno izolirani z absorpcijskimi materiali. |
| --- | --- |

(c)

Nastanitveni prostori za poskusne živali morajo biti zvočno izolirani z absorpcijskimi materiali.

2.6.   Alarmni sistemi

| (a) | Enote, ki se zanašajo na električno ali mehansko opremo za nadzor in varstvo okolja, morajo imeti sistem v pripravljenosti, da vzdržujejo osnovne storitve, in sistem za zasilno razsvetljavo ter zagotovijo, da se alarmni sistemi ne pokvarijo. |
| --- | --- |

(a)

Enote, ki se zanašajo na električno ali mehansko opremo za nadzor in varstvo okolja, morajo imeti sistem v pripravljenosti, da vzdržujejo osnovne storitve, in sistem za zasilno razsvetljavo ter zagotovijo, da se alarmni sistemi ne pokvarijo.

| (b) | Sistemi za ogrevanje in prezračevanje morajo imeti naprave za nadzorovanje in alarme. |
| --- | --- |

(b)

Sistemi za ogrevanje in prezračevanje morajo imeti naprave za nadzorovanje in alarme.

| (c) | Jasna navodila za postopke v sili morajo biti navedena na vidnem mestu. |
| --- | --- |

(c)

Jasna navodila za postopke v sili morajo biti navedena na vidnem mestu.

3.   OSKRBA

Oskrba je prilagojena znanstvenemu cilju.

3.1.   Zdravje

| (a) | Enote morajo imeti vzpostavljeno strategijo, da se zagotovi vzdrževanje zdravstvenih razmer, ki varujejo dobro počutje živali in izpolnjujejo znanstvene zahteve. Ta strategija mora vključevati program mikrobiološkega nadzora, načrte za obravnavo zdravstvenih težav ter mora določiti zdravstvene parametre in postopke za uvajanje novih živali. |
| --- | --- |

(a)

Enote morajo imeti vzpostavljeno strategijo, da se zagotovi vzdrževanje zdravstvenih razmer, ki varujejo dobro počutje živali in izpolnjujejo znanstvene zahteve. Ta strategija mora vključevati program mikrobiološkega nadzora, načrte za obravnavo zdravstvenih težav ter mora določiti zdravstvene parametre in postopke za uvajanje novih živali.

| (b) | Pregled živali vsaj enkrat na dan opravi oseba, ki je v enoti odgovorna za dobro počutje in oskrbo živali. Pregledi vključujejo spremljanje zdravja živali, da se odkrijejo vse bolne ali poškodovane živali in sprejmejo ustrezni ukrepi. |
| --- | --- |

(b)

Pregled živali vsaj enkrat na dan opravi oseba, ki je v enoti odgovorna za dobro počutje in oskrbo živali. Pregledi vključujejo spremljanje zdravja živali, da se odkrijejo vse bolne ali poškodovane živali in sprejmejo ustrezni ukrepi.

3.2.   Ujetje v divjini

| (a) | Če je treba živali ujeti v divjini, morajo to izvesti pristojne osebe s humanimi metodami. Vpliv postopkov ujetja na preostale prostoživeče živali in rastline ter habitate mora biti čim manjši. |
| --- | --- |

(a)

Če je treba živali ujeti v divjini, morajo to izvesti pristojne osebe s humanimi metodami. Vpliv postopkov ujetja na preostale prostoživeče živali in rastline ter habitate mora biti čim manjši.

| (b) | Katero koli žival, za katero se pri ujetju ali po njem ugotovi, da je poškodovana ali slabega zdravja, čim prej pregleda pristojna oseba, sprejeti pa je treba tudi ustrezne ukrepe za zmanjšanje njenega trpljenja, pri čemer ima prednost obnovitev zdravja živali. |
| --- | --- |

(b)

Katero koli žival, za katero se pri ujetju ali po njem ugotovi, da je poškodovana ali slabega zdravja, čim prej pregleda pristojna oseba, sprejeti pa je treba tudi ustrezne ukrepe za zmanjšanje njenega trpljenja, pri čemer ima prednost obnovitev zdravja živali.

| (c) | Če je treba živali zaradi pregleda ali zdravljenja premestiti, morajo biti na kraju ujetja na voljo prevozni zabojniki in prevozna sredstva, ki so prilagojeni zadevni vrsti. |
| --- | --- |

(c)

Če je treba živali zaradi pregleda ali zdravljenja premestiti, morajo biti na kraju ujetja na voljo prevozni zabojniki in prevozna sredstva, ki so prilagojeni zadevni vrsti.

| (d) | Sprejmejo se posebni ukrepi za prilagoditev, karanteno, nastanitev, vzrejo in oskrbo živali, ujetih v divjini. |
| --- | --- |

(d)

Sprejmejo se posebni ukrepi za prilagoditev, karanteno, nastanitev, vzrejo in oskrbo živali, ujetih v divjini.

3.3.   Nastanitev in opremljenost

(a)   Nastanitev

Živali razen tistih, ki naravno živijo same, je treba nastaniti z drugimi živalmi v stalne skupine združljivih posameznih živali. V primerih, ko je posamična nastanitev dovoljena na podlagi utemeljitve z izjemnimi znanstvenimi razlogi in/ali zaradi dobrega počutja, ki jo podpira ugodna etična ocena, se trajanje posamične nastanitve omeji na najkrajše potrebno obdobje, živalim pa se zagotovi, da lahko ena drugo vidijo, slišijo, vohajo in/ali se dotikajo. Novo nastanitev in vnovično nastanitev živali v oblikovane skupine je treba pazljivo spremljati, da se preprečijo težave z nezdružljivostjo in motenimi družbenimi razmerji.

(b)   Opremljenost

Vsem živalim je treba zagotoviti dovolj razgiban prostor, v katerem imajo možnost živeti v skladu z običajnimi vedenjskimi vzorci. Zagotoviti jim je treba nekaj nadzora nad okoljem in izbiro ter tako zmanjšati moteno vedenje, ki ga povzroča stres. Enote morajo biti primerno opremljene, da se živalim omogoči veliko dejavnosti ter se izboljšujejo njihove sposobnosti, vključno s telesno vadbo, nabiranjem hrane, manipulativnimi in kognitivnimi dejavnostmi, ki so primerne za vrsto. Opremljanje okolja v ograjenih prostorih za živali mora ustrezati vrsti in posameznim potrebam zadevnih živali. Strategije opremljanja v enotah je treba redno pregledovati in posodabljati.

(c)   Ograjeni prostori za živali

Ograjeni prostori za živali ne smejo biti zgrajeni iz materialov, ki škodijo zdravju živali. Zasnova in konstrukcija prostorov morata biti taki, da se živali ne morejo poškodovati. Zgrajeni morajo biti iz odpornega materiala, prilagojenega tehnikam čiščenja in dekontaminacije, razen če so namenjeni enkratni uporabi. Zasnova tal v ograjenih prostorih za živali mora ustrezati vrsti in starosti živali ter omogočati odstranjevanje izločkov.

3.4.   Hranjenje

| (a) | Pri izbiri vrste, vsebine in razdeljevanja krme je treba upoštevati prehrambne in vedenjske potrebe živali. |
| --- | --- |

(a)

Pri izbiri vrste, vsebine in razdeljevanja krme je treba upoštevati prehrambne in vedenjske potrebe živali.

| (b) | Živalska krma mora biti okusna in nekontaminirana. Pri izbiri surovih sestavin, pridelavi, pripravi in razdeljevanju krme morajo enote sprejeti ukrepe za zmanjšanje kemične, fizikalne in mikrobiološke kontaminacije. |
| --- | --- |

(b)

Živalska krma mora biti okusna in nekontaminirana. Pri izbiri surovih sestavin, pridelavi, pripravi in razdeljevanju krme morajo enote sprejeti ukrepe za zmanjšanje kemične, fizikalne in mikrobiološke kontaminacije.

| (c) | Pakiranje, prevoz in skladiščenje morajo biti izvedeni tako, da se preprečijo kontaminacija, kvarjenje ali uničenje. Vse naprave za odmerjanje hrane, korita ali druge pripomočke, ki se uporabljajo za hranjenje, je treba redno čistiti in po potrebi sterilizirati. |
| --- | --- |

(c)

Pakiranje, prevoz in skladiščenje morajo biti izvedeni tako, da se preprečijo kontaminacija, kvarjenje ali uničenje. Vse naprave za odmerjanje hrane, korita ali druge pripomočke, ki se uporabljajo za hranjenje, je treba redno čistiti in po potrebi sterilizirati.

| (d) | Vsaka žival mora imeti dostop do krme, zagotoviti pa je treba tudi dovolj velik prostor za hranjenje, da se omeji tekmovalnost. |
| --- | --- |

(d)

Vsaka žival mora imeti dostop do krme, zagotoviti pa je treba tudi dovolj velik prostor za hranjenje, da se omeji tekmovalnost.

3.5.   Oskrba z vodo

| (a) | Vsem živalim mora biti vedno na voljo nekontaminirana pitna voda. |
| --- | --- |

(a)

Vsem živalim mora biti vedno na voljo nekontaminirana pitna voda.

| (b) | Če se uporabljajo sistemi samodejnega dovajanja vode, jih je treba redno preverjati, servisirati in izpirati, da se preprečijo nezgode. Če se uporabljajo kletke s trdnim dnom, je treba poskrbeti za čim manjše tveganje poplav. |
| --- | --- |

(b)

Če se uporabljajo sistemi samodejnega dovajanja vode, jih je treba redno preverjati, servisirati in izpirati, da se preprečijo nezgode. Če se uporabljajo kletke s trdnim dnom, je treba poskrbeti za čim manjše tveganje poplav.

| (c) | Poskrbeti je treba za prilagoditev oskrbe z vodo za akvarije in bazene glede na potrebe in tolerančne meje posameznih vrst rib, dvoživk in plazilcev. |
| --- | --- |

(c)

Poskrbeti je treba za prilagoditev oskrbe z vodo za akvarije in bazene glede na potrebe in tolerančne meje posameznih vrst rib, dvoživk in plazilcev.

3.6.   Tla, podlaga, stelja, materiali za ležišča in gnezda

| (a) | Vedno je treba zagotoviti ustrezne materiale za ležišča ali strukture za spanje, ki so prilagojeni vrsti, vključno z materiali za gnezda ali strukturami za parjenje živali. |
| --- | --- |

(a)

Vedno je treba zagotoviti ustrezne materiale za ležišča ali strukture za spanje, ki so prilagojeni vrsti, vključno z materiali za gnezda ali strukturami za parjenje živali.

| (b) | Tla v ograjenem prostoru za živali morajo vsem živalim zagotavljati trden in udoben prostor za počitek. Vsi prostori za spanje morajo biti čisti in suhi. |
| --- | --- |

(b)

Tla v ograjenem prostoru za živali morajo vsem živalim zagotavljati trden in udoben prostor za počitek. Vsi prostori za spanje morajo biti čisti in suhi.

3.7.   Ravnanje

Enote oblikujejo programe urjenja za spodbujanje sodelovanja živali med postopki. Programi urjenja morajo biti prilagojeni vrstam in njihovemu izvoru, postopkom in dolžini trajanja projekta. Družabni stik z ljudmi mora imeti prednost ter mora biti prilagojen vrstam in njihovemu izvoru, postopkom in dolžini trajanja projekta.

ODDELEK B:   ODDELEK ZA POSAMEZNE VRSTE

1.   Miši, podgane, peščene podgane, hrčki in morski prašički

V tej in naslednjih tabelah za miši, podgane, peščene podgane, hrčke in morske prašičke „višina ograjenega prostora“ pomeni navpično razdaljo med tlemi in vrhom ograjenega prostora, preden se doda oprema, pa mora biti ta višina zagotovljena v več kot 50 % najmanjše površine tal ograjenega prostora

Pri načrtovanju postopkov je treba upoštevati prihodnjo rast živali, da se zagotovi primeren prostor (kot je opisano v tabelah od 1.1 do 1.5) za trajanje študije.

Tabela 1.1.   Miši

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (cm2) | Površina tal na žival
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pri vzreji in med postopki | do 20 | 330 | 60 | 12 | [januar 2012] |
| med 20 in 25 | 330 | 70 | 12 |
| med 25 in 30 | 330 | 80 | 12 |
| nad 30 | 330 | 100 | 12 |
| Vzreja | | 330
  Za monogamni par (križani/pasemski) ali trio (pasemski). Za vsako dodatno samico z zarodom je treba dodati 180 cm2. | | 12 |
| Vzreja pri rejcih (1)

  Velikost ograjenega prostora 950 cm2 | manj kot 20 | 950 | 40 | 12 |
| Velikost ograjenega prostora 1 500 cm2 | manj kot 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(cm2)

Površina tal na žival

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(cm)

Datum iz člena 34(2)

Pri vzreji in med postopki

do 20

330

60

12

[januar 2012]

med 20 in 25

330

70

12

med 25 in 30

330

80

12

nad 30

330

100

12

Vzreja

330

Za monogamni par (križani/pasemski) ali trio (pasemski). Za vsako dodatno samico z zarodom je treba dodati 180 cm2.

12

Vzreja pri rejcih (1)

Velikost ograjenega prostora 950 cm2

manj kot 20

950

40

12

Velikost ograjenega prostora 1 500 cm2

manj kot 20

1 500

30

12

Tabela 1.2.   Podgane

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (cm2) | Površina tal na žival
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pri vzreji in med postopki (2) | do 200 | 800 | 200 | 18 | [januar 2012] |
| med 200 in 300 | 800 | 250 | 18 |
| med 300 in 400 | 800 | 350 | 18 |
| med 400 in 600 | 800 | 450 | 18 |
| nad 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Vzreja | | 800
  Mati in zarod. Za vsako dodatno odraslo žival je treba v ograjen prostor vedno dodati 400 cm2. | | 18 |
| Vzreja pri rejcih (3)

  Velikost ograjenega prostora 1 500 cm2 | do 50 | 1 500 | 100 | 18 |
| med 50 in 100 | 1 500 | 125 | 18 |
| med 100 in 150 | 1 500 | 150 | 18 |
| med 150 in 200 | 1 500 | 175 | 18 |
| Vzreja pri rejcih (3)

  Velikost ograjenega prostora 2 500 cm2 | do 100 | 2 500 | 100 | 18 |
| med 100 in 150 | 2 500 | 125 | 18 |
| med 150 in 200 | 2 500 | 150 | 18 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(cm2)

Površina tal na žival

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(cm)

Datum iz člena 34(2)

Pri vzreji in med postopki (2)

do 200

800

200

18

[januar 2012]

med 200 in 300

800

250

18

med 300 in 400

800

350

18

med 400 in 600

800

450

18

nad 600

1 500

600

18

Vzreja

800

Mati in zarod. Za vsako dodatno odraslo žival je treba v ograjen prostor vedno dodati 400 cm2.

18

Vzreja pri rejcih (3)

Velikost ograjenega prostora 1 500 cm2

do 50

1 500

100

18

med 50 in 100

1 500

125

18

med 100 in 150

1 500

150

18

med 150 in 200

1 500

175

18

Vzreja pri rejcih (3)

Velikost ograjenega prostora 2 500 cm2

do 100

2 500

100

18

med 100 in 150

2 500

125

18

med 150 in 200

2 500

150

18

Tabela 1.3.   Peščene podgane

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (cm2) | Površina tal na žival
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pri vzreji in med postopki | do 40 | 1 200 | 150 | 18 | [januar 2012] |
| nad 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Vzreja | | 1 200 Monogamni par ali trio s potomcem | | 18 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(cm2)

Površina tal na žival

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(cm)

Datum iz člena 34(2)

Pri vzreji in med postopki

do 40

1 200

150

18

[januar 2012]

nad 40

1 200

250

18

Vzreja

1 200 Monogamni par ali trio s potomcem

18

Tabela 1.4.   Hrčki

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (cm2) | Površina tal na žival
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pri vzreji in med postopki | do 60 | 800 | 150 | 14 | [januar 2012] |
| med 60 in 100 | 800 | 200 | 14 |
| nad 100 | 800 | 250 | 14 |
| Vzreja | | 800
  Mati ali monogamni par z zarodom | | 14 |
| Vzreja pri rejcih (4) | manj kot 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(cm2)

Površina tal na žival

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(cm)

Datum iz člena 34(2)

Pri vzreji in med postopki

do 60

800

150

14

[januar 2012]

med 60 in 100

800

200

14

nad 100

800

250

14

Vzreja

800

Mati ali monogamni par z zarodom

14

Vzreja pri rejcih (4)

manj kot 60

1 500

100

14

Tabela 1.5.   Morski prašički

| | Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (cm2) | Površina tal na žival
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pri vzreji in med postopki | do 200 | 1 800 | 200 | 23 | [januar 2012] |
| med 200 in 300 | 1 800 | 350 | 23 |
| med 300 in 450 | 1 800 | 500 | 23 |
| med 450 in 700 | 2 500 | 700 | 23 |
| nad 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Vzreja | | 2 500
  Par z zarodom. Za vsako dodatno plemensko samico je treba dodati 1 000 cm2. | | 23 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(cm2)

Površina tal na žival

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(cm)

Datum iz člena 34(2)

Pri vzreji in med postopki

do 200

1 800

200

23

[januar 2012]

med 200 in 300

1 800

350

23

med 300 in 450

1 800

500

23

med 450 in 700

2 500

700

23

nad 700

2 500

900

23

Vzreja

2 500

Par z zarodom. Za vsako dodatno plemensko samico je treba dodati 1 000 cm2.

23

2.   Kunci

Znotraj ograjenega prostora je treba zagotoviti dvignjeno območje. Dvignjeno območje mora živali omogočati, da leži, sedi in se brez težav premika pod njim, pokrivati pa ne sme več kot 40 % tal. Če iz izjemnih znanstvenih ali veterinarskih razlogov police ni mogoče uporabljati, mora biti ograjen prostor za enega kunca večji za 33 %, za dva kunca pa za 60 %. Kadar se zagotovi dvignjeno območje za kunce, ki so mlajši od 10 tednov, mora biti velikost dvignjenega območja vsaj 55 x 25 cm, višina nad tlemi pa mora biti taka, da jo živali lahko izkoristijo.

Tabela 2.1.   Kunci, starejši od 10 tednov

Tabela 2.1 se uporablja za kletke in staje. Za tretjega, četrtega, petega in šestega kunca je dodatna površina tal najmanj 3 000 cm2 na kunca, za vsakega dodatnega kunca po številu šest pa je treba dodati najmanj 2 500 cm2.

| Končna telesna teža
  (kg) | Najmanjša površina tal za eno ali dve družbeno usklajeni živali
  (cm2) | Najmanjša višina
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- |
| do 3 | 3 500 | 45 | [januar 2012] |
| med 3 in 5 | 4 200 | 45 |
| nad 5 | 5 400 | 60 |

Končna telesna teža

(kg)

Najmanjša površina tal za eno ali dve družbeno usklajeni živali

(cm2)

Najmanjša višina

(cm)

Datum iz člena 34(2)

do 3

3 500

45

[januar 2012]

med 3 in 5

4 200

45

nad 5

5 400

60

Tabela 2.2   Samica kunca in zarod

| Teža samice kunca
  (kg) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (cm2) | Dodatek za gnezdišče
  (cm2) | Najmanjša višina
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | [januar 2012] |
| med 3 in 5 | 4 200 | 1 200 | 45 |
| nad 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Teža samice kunca

(kg)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(cm2)

Dodatek za gnezdišče

(cm2)

Najmanjša višina

(cm)

Datum iz člena 34(2)

do 3

3 500

1 000

45

[januar 2012]

med 3 in 5

4 200

1 200

45

nad 5

5 400

1 400

60

Tabela 2.3.   Kunci, mlajši od 10 tednov

Tabela 2.3 se uporablja za kletke in staje.

| Starost | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (cm2) | Najmanjša površina tal na žival
  (cm2) | Najmanjša višina
  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| od odstavitve do 7 tednov | 4 000 | 800 | 40 |
| od 7 do 10 tednov | 4 000 | 1 200 | 40 |

Starost

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(cm2)

Najmanjša površina tal na žival

(cm2)

Najmanjša višina

(cm)

od odstavitve do 7 tednov

4 000

800

40

od 7 do 10 tednov

4 000

1 200

40

Tabela 2.4.   Kunci: Optimalne mere za dvignjena območja za zaprte prostore z merami iz tabele 2.1.

| Starost v tednih | Končna telesna teža
  (kg) | Optimalna velikost
  (cm x cm) | Optimalna višina od tal ograjenega prostora
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| nad 10 | do 3 | 55 x 25 | 25 | [januar 2012] |
| od 3 do 5 | 55 x 30 | 25 |
| nad 5 | 60 x 35 | 30 |

Starost v tednih

Končna telesna teža

(kg)

Optimalna velikost

(cm x cm)

Optimalna višina od tal ograjenega prostora

(cm)

Datum iz člena 34(2)

nad 10

do 3

55 x 25

25

[januar 2012]

od 3 do 5

55 x 30

25

nad 5

60 x 35

30

3.   Mačke

Tabela 3.1.   Mačke

Najmanjši prostor, v katerega lahko namestimo mater in mladiče, je prostor za eno mačko, ki ga je treba postopoma povečevati, mladiče po četrtem mesecu starosti pa je treba premestiti in upoštevati prostorske zahteve za odrasle živali.

Območja za hranjenje in podloge s steljo ne smejo biti med seboj oddaljene več kot 0,5 m in se ne smejo menjati.

| | Tla (5)

  (m2) | Police
  (m2) | Višina
  (m) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Najmanjša mera za eno odraslo žival | 1,5 | 0,5 | 2 | [januar 2017] |
| Za vsako dodatno žival je treba dodati | 0,75 | 0,25 | – |

Tla (5)

(m2)

Police

(m2)

Višina

(m)

Datum iz člena 34(2)

Najmanjša mera za eno odraslo žival

1,5

0,5

2

[januar 2017]

Za vsako dodatno žival je treba dodati

0,75

0,25

–

4.   Psi

Notranji ograjeni prostori ne smejo zajemati manj kot 50 % najmanjšega prostora, ki mora biti na voljo psom, kot je določeno v tabeli 4.1.

Zahteve za prostor, ki so podrobno opisane spodaj, temeljijo na zahtevah za pasmo beagle, vendar je treba za večje pasme, kot so bernardinci ali irski volčji hrti, zagotoviti znatno več prostora, kot je navedeno v tabeli 4.1. Za druge pasme razen za laboratorijske beagle je treba prostorske zmogljivosti določiti po posvetovanju z veterinarji.

Tabela 4.1.   Psi

Vsak pes, ki je nameščen v paru ali skupini, se lahko omeji na polovico celotnega zagotovljenega prostora (2 m2 za pse pod 20 kg, 4 m2 za pse nad 20 kg), kadar se na njih izvajajo postopki, kot je določeno v tej direktivi, če je taka ločitev bistvena za znanstvene namene.

Doječa psica in zarod morata imeti na voljo enak prostor kot samska psica enake teže. Staja za kotitev mladičev mora biti zasnovana tako, da se lahko psica pred mladiči umakne v dodatni prostor ali na dvignjeno območje.

| Teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjša površina tal za eno ali dve živali
  (m2) | Za vsako dodatno žival je treba dodati najmanj
  (m2) | Najmanjša višina
  (m) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 20 nad 20 | 48 | 48 | 24 | 22 | [januar 2017] |
| nad 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Teža

(kg)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjša površina tal za eno ali dve živali

(m2)

Za vsako dodatno žival je treba dodati najmanj

(m2)

Najmanjša višina

(m)

Datum iz člena 34(2)

do 20 nad 20

48

48

24

22

[januar 2017]

nad 20

8

8

4

2

Tabela 4.2.   Psi – živali po odstavitvi

| Teža psa
  (kg) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjša površina tal/žival
  (m2) | Najmanjša višina
  (m) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5 | 4 | 0,5 | 2 | [januar 2017] |
| med 5 in 10 | 4 | 1,0 | 2 |
| med 10 in 15 | 4 | 1,5 | 2 |
| med 15 in 20 | 4 | 2 | 2 |
| nad 20 | 8 | 4 | 2 |

Teža psa

(kg)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjša površina tal/žival

(m2)

Najmanjša višina

(m)

Datum iz člena 34(2)

do 5

4

0,5

2

[januar 2017]

med 5 in 10

4

1,0

2

med 10 in 15

4

1,5

2

med 15 in 20

4

2

2

nad 20

8

4

2

5.   Beli dihurji

Tabela 5.   Beli dihurji

| | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (cm2) | Najmanjša površina tal na žival
  (cm2) | Najmanjša višina
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Živali do 600 g | 4 500 | 1 500 | 50 | [januar 2012] |
| Živali nad 600 g | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Odrasli samci | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Samica in zarod | 5 400 | 5 400 | 50 |

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(cm2)

Najmanjša površina tal na žival

(cm2)

Najmanjša višina

(cm)

Datum iz člena 34(2)

Živali do 600 g

4 500

1 500

50

[januar 2012]

Živali nad 600 g

4 500

3 000

50

Odrasli samci

6 000

6 000

50

Samica in zarod

5 400

5 400

50

6.   Primati razen človeka

Tabela 6.1.   Marmozetke in tamarinke

| | Najmanjša površina tal ograjenih prostorov za 1 (6) ali 2 živali in mladiče do 5 mesecev starosti
  (m2) | Najmanjša prostornina za dodatno žival nad 5 meseci starosti
  (m3) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (m) (7) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marmozetke | 0,5 | 0,2 | 1,5 | [januar 2017] |
| Tamarinke | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Najmanjša površina tal ograjenih prostorov za 1 (6) ali 2 živali in mladiče do 5 mesecev starosti

(m2)

Najmanjša prostornina za dodatno žival nad 5 meseci starosti

(m3)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(m) (7)

Datum iz člena 34(2)

Marmozetke

0,5

0,2

1,5

[januar 2017]

Tamarinke

1,5

0,2

1,5

Tabela 6.2.   Veveričje opice

| Najmanjša površina tal za 1 (8) ali 2 živali
  (m2) | Najmanjša prostornina za dodatno žival nad 6 meseci
  (m3) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (m) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | [januar 2017] |

Najmanjša površina tal za 1 (8) ali 2 živali

(m2)

Najmanjša prostornina za dodatno žival nad 6 meseci

(m3)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(m)

Datum iz člena 34(2)

2,0

0,5

1,8

[januar 2017]

Tabela 6.3.   Makaki in zamorske mačke (9)

| | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjša prostornina ograjenega prostora
  (m3) | Najmanjša prostornina na žival
  (m3) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (m) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Živali, mlajše od 3 let (10) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | [januar 2017] |
| Živali, starejše od 3 let (11) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Živali za vzrejo (12) | | | 3,5 | 2,0 |

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjša prostornina ograjenega prostora

(m3)

Najmanjša prostornina na žival

(m3)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(m)

Datum iz člena 34(2)

Živali, mlajše od 3 let (10)

2,0

3,6

1,0

1,8

[januar 2017]

Živali, starejše od 3 let (11)

2,0

3,6

1,8

1,8

Živali za vzrejo (12)

3,5

2,0

Tabela 6.4.   Pavijani (13)

| | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjša prostornina ograjenega prostora
  (m3) | Najmanjša prostornina na žival
  (m3) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (m) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Živali (14), mlajše od 4 let | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | [januar 2017] |
| Živali (14), starejše od 4 let | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Živali za vzrejo (15) | | | 12,0 | 2,0 |

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjša prostornina ograjenega prostora

(m3)

Najmanjša prostornina na žival

(m3)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(m)

Datum iz člena 34(2)

Živali (14), mlajše od 4 let

4,0

7,2

3,0

1,8

[januar 2017]

Živali (14), starejše od 4 let

7,0

12,6

6,0

1,8

Živali za vzrejo (15)

12,0

2,0

7.   Domače živali

Tabela 7.1.   Govedo

| Telesna teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjša površina tal/žival
  (m2/žival) | Velikost korita za hranjenje goveda brez rogov po želji
  (m/žival) | Velikost korita za omejeno hranjenje goveda brez rogov
  (m/žival) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 100 | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | [januar 2017] |
| med 100 in 200 | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| med 200 in 400 | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| med 400 in 600 | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| med 600 in 800 | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| nad 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Telesna teža

(kg)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjša površina tal/žival

(m2/žival)

Velikost korita za hranjenje goveda brez rogov po želji

(m/žival)

Velikost korita za omejeno hranjenje goveda brez rogov

(m/žival)

Datum iz člena 34(2)

do 100

2,50

2,30

0,10

0,30

[januar 2017]

med 100 in 200

4,25

3,40

0,15

0,50

med 200 in 400

6,00

4,80

0,18

0,60

med 400 in 600

9,00

7,50

0,21

0,70

med 600 in 800

11,00

8,75

0,24

0,80

nad 800

16,00

10,00

0,30

1,00

Tabela 7.2.   Ovce in koze

| Telesna teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograjenega
  prostora (m2) | Najmanjša površina tal/žival
  (m2/žival) | Najmanjša višina pregrade
  (m) | Velikost korita za hranjenje po želji
  (m/žival) | Velikost korita za omejeno hranjenje
  (m/žival) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | [januar 2017] |
| med 20 in 35 | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| med 35 in 60 | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| nad 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Telesna teža

(kg)

Najmanjša velikost ograjenega

prostora (m2)

Najmanjša površina tal/žival

(m2/žival)

Najmanjša višina pregrade

(m)

Velikost korita za hranjenje po želji

(m/žival)

Velikost korita za omejeno hranjenje

(m/žival)

Datum iz člena 34(2)

do 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

[januar 2017]

med 20 in 35

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

med 35 in 60

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

nad 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

Tabela 7.3.   Svinje in pritlikave svinje

| Živa teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograjenega prostora (16)

  (m2) | Najmanjša površina tal na žival
  (m2/žival) | Najmanjša površina ležišča na žival (v temperaturno nevtralnih razmerah)
  (m2/žival) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5 | 2,0 | 0,20 | 0,10 | [januar 2017] |
| med 5 in 10 | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| med 10 in 20 | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| med 20 in 30 | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| med 30 in 50 | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| med 50 in 70 | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| med 70 in 100 | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| med 100 in 150 | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| nad 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| odrasli (konvencionalni) prašiči | 7,5 | | 1,30 |

Živa teža

(kg)

Najmanjša velikost ograjenega prostora (16)

(m2)

Najmanjša površina tal na žival

(m2/žival)

Najmanjša površina ležišča na žival (v temperaturno nevtralnih razmerah)

(m2/žival)

Datum iz člena 34(2)

do 5

2,0

0,20

0,10

[januar 2017]

med 5 in 10

2,0

0,25

0,11

med 10 in 20

2,0

0,35

0,18

med 20 in 30

2,0

0,50

0,24

med 30 in 50

2,0

0,70

0,33

med 50 in 70

3,0

0,80

0,41

med 70 in 100

3,0

1,00

0,53

med 100 in 150

4,0

1,35

0,70

nad 150

5,0

2,50

0,95

odrasli (konvencionalni) prašiči

7,5

1,30

Tabela 7.4.   Živali iz družine konjev

Najkrajša stranica mora meriti najmanj 1,5 x višina vihra živali. Višina notranjega ograjenega prostora mora živalim omogočati, da se popolnoma dvignejo.

| Višina vihra
  (m) | Najmanjša površina tal/žival
  (m2/žival) | Najmanjša višina ograjenega prostora
  (m) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Za vsako posamezno nameščeno žival ali skupine do 3 živali | Za vsako žival v skupini 4 ali več živali | Boks za žrebitev/kobila z žrebetom |
| od 1,00 do 1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | [januar 2017] |
| med 1,40 in 1,60 | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| nad 1,60 | 16,0 | (2 x VV)2
   (17) | 20 | 3,00 |

Višina vihra

(m)

Najmanjša površina tal/žival

(m2/žival)

Najmanjša višina ograjenega prostora

(m)

Datum iz člena 34(2)

Za vsako posamezno nameščeno žival ali skupine do 3 živali

Za vsako žival v skupini 4 ali več živali

Boks za žrebitev/kobila z žrebetom

od 1,00 do 1,40

9,0

6,0

16

3,00

[januar 2017]

med 1,40 in 1,60

12,0

9,0

20

3,00

nad 1,60

16,0

(2 x VV)2
   (17)

20

3,00

8.   Ptice

Tabela 8.1.   Domača kokoš

Kadar ni mogoče zagotoviti najmanjših mer iz znanstvenih razlogov, mora vodja poskusa utemeljiti trajanje omejitve in jo določiti po posvetovanju z veterinarji. V takih okoliščinah se lahko ptice nastanijo v manjše ograjene prostore, ki so primerno opremljeni in imajo najmanjšo površino tal 0,75 m2.

| Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjše območje za ptico
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina korita za hrano na ptico
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 200 | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | [januar 2012] |
| med 200 in 300 | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| med 300 in 600 | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| med 600 in 1 200 | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| med 1 200 in 1 800 | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| med 1 800 in 2 400 | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| nad 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjše območje za ptico

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina korita za hrano na ptico

(cm)

Datum iz člena 34(2)

do 200

1,00

0,025

30

3

[januar 2012]

med 200 in 300

1,00

0,03

30

3

med 300 in 600

1,00

0,05

40

7

med 600 in 1 200

2,00

0,09

50

15

med 1 200 in 1 800

2,00

0,11

75

15

med 1 800 in 2 400

2,00

0,13

75

15

nad 2 400

2,00

0,21

75

15

Tabela 8.2.   Domači puran

Vse stranice ograjenega prostora morajo biti dolge vsaj 1,5 m. Kadar ni mogoče zagotoviti najmanjših mer iz znanstvenih razlogov, mora vodja poskusa utemeljiti trajanje omejitve in jo določiti po posvetovanju z veterinarji. V takih okoliščinah se lahko ptice nastanijo v manjših ograjenih prostorih, ki so ustrezno opremljeni in imajo najmanjšo površino tal 0,75 m2 ter najmanjšo višino 50 cm za ptice pod 0,6 kg, 75 cm za ptice pod 4 kg in 100 cm nad 4 kg. Ti prostori se lahko uporabljajo za nastanitev manjših skupin ptic v skladu s prostorskimi zmogljivostmi iz tabele 8.2.

| Telesna teža
  (kg) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjše območje za ptico
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina korita za hrano na ptico
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 0,3 | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | [januar 2012] |
| med 0,3 in 0,6 | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| med 0,6 in 1 | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| med 1 in 4 | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| med 4 in 8 | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| med 8 in 12 | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| med 12 in 16 | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| med 16 in 20 | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| nad 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Telesna teža

(kg)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjše območje za ptico

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina korita za hrano na ptico

(cm)

Datum iz člena 34(2)

do 0,3

2,00

0,13

50

3

[januar 2012]

med 0,3 in 0,6

2,00

0,17

50

7

med 0,6 in 1

2,00

0,30

100

15

med 1 in 4

2,00

0,35

100

15

med 4 in 8

2,00

0,40

100

15

med 8 in 12

2,00

0,50

150

20

med 12 in 16

2,00

0,55

150

20

med 16 in 20

2,00

0,60

150

20

nad 20

3,00

1,00

150

20

Tabela 8.3.   Prepelice

| Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjše območje za par ptic
  (m2) | Dodaten prostor za skupino ptic
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina korita na ptico
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 150 | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | [januar 2012] |
| nad 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjše območje za par ptic

(m2)

Dodaten prostor za skupino ptic

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina korita na ptico

(cm)

Datum iz člena 34(2)

do 150

1,00

0,5

0,10

20

4

[januar 2012]

nad 150

1,00

0,6

0,15

30

4

Tabela 8.4.   Race in gosi

Kadar ni mogoče zagotoviti najmanjših mer iz znanstvenih razlogov, mora vodja poskusa utemeljiti trajanje omejitve in jo določiti po posvetovanju z veterinarji. V takih okoliščinah se lahko ptice nastanijo v manjše ograjene prostore, ki so ustrezno opremljeni in imajo najmanjšo površino tal 0,75 m2. Ti prostori se lahko uporabljajo za nastanitev manjših skupin ptic v skladu s prostorskimi zmogljivostmi, ki so navedene v tabeli 8.4.

| Telesna teža
  (g) | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Območje na ptico
  (m2) (18) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina korita za hrano na ptico
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Race | | [januar 2012] |
| do 300 | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| med 300 in 1 200 (19) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| med 1 200 in 3 500 | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| nad 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Gosi | |
| do 500 | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| med 500 in 2 000 | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| nad 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Telesna teža

(g)

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Območje na ptico

(m2) (18)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina korita za hrano na ptico

(cm)

Datum iz člena 34(2)

Race

[januar 2012]

do 300

2,00

0,10

50

10

med 300 in 1 200 (19)

2,00

0,20

200

10

med 1 200 in 3 500

2,00

0,25

200

15

nad 3 500

2,00

0,50

200

15

Gosi

do 500

2,00

0,20

200

10

med 500 in 2 000

2,00

0,33

200

15

nad 2 000

2,00

0,50

200

15

Tabela 8.5.   Race in gosi: Najmanjše velikosti ribnika (20)

| | Površina
  (m2) | Globina
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Race | 0,5 | 30 |
| Gosi | 0,5 | od 10 do 30 |

Površina

(m2)

Globina

(cm)

Race

0,5

30

Gosi

0,5

od 10 do 30

Tabela 8.6.   Golobi

Ograjeni prostor mora biti dolg in ozek (na primer 2 m x 1 m) in ne kvadraten, da se pticam omogočijo krajši leti.

| Velikost skupine | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjša dolžina korita za hrano na ptico
  (cm) | Najmanjša dolžina gredi na ptico
  (cm) | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 6 | 2 | 200 | 5 | 30 | [januar 2012] |
| med 7 in 12 | 3 | 200 | 5 | 30 |
| za vsako dodatno ptico nad 12 | 0,15 | | 5 | 30 |

Velikost skupine

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjša dolžina korita za hrano na ptico

(cm)

Najmanjša dolžina gredi na ptico

(cm)

Datum iz člena 34(2)

do 6

2

200

5

30

[januar 2012]

med 7 in 12

3

200

5

30

za vsako dodatno ptico nad 12

0,15

5

30

Tabela 8.7.   Avstralske zebrice

Ograjeni prostor mora biti dolg in ozek (na primer 2 m x 1 m), da se pticam omogočijo krajši leti. Za študije o parjenju se lahko ptice nastanijo v manjše ograjene prostore, ki so ustrezno opremljeni in imajo najmanjšo površino tal 0,5 m2 ter višino 40 cm. Trajanje omejitve mora utemeljiti vodja poskusa in jo določiti po posvetovanju z veterinarji.

| Velikost skupine | Najmanjša velikost ograjenega prostora
  (m2) | Najmanjša višina
  (cm) | Najmanjše število krmilnikov | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| do 6 | 1,0 | 100 | 2 | [januar 2012] |
| med 7 in 12 | 1,5 | 200 | 2 |
| med 13 in 20 | 2,0 | 200 | 3 |
| za vsako dodatno ptico nad 20 | 0,05 | | 1 na 6 ptic |

Velikost skupine

Najmanjša velikost ograjenega prostora

(m2)

Najmanjša višina

(cm)

Najmanjše število krmilnikov

Datum iz člena 34(2)

do 6

1,0

100

2

[januar 2012]

med 7 in 12

1,5

200

2

med 13 in 20

2,0

200

3

za vsako dodatno ptico nad 20

0,05

1 na 6 ptic

9.   Dvoživke

Tabela 9.1.   Vodne repate dvoživke

| Dolžina telesa (21)

  (cm) | Najmanjša vodna površina
  (cm2) | Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša globina vode
  (cm) | Najugodnejša temperatura | Relativna vlažnost | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 10 | 262,5 | 50 | 13 | 15 oC–22 °C | 100 % | [januar 2012] |
| med 10 in 15 | 525 | 110 | 13 |
| med 15 in 20 | 875 | 200 | 15 |
| med 20 in 30 | 1 837,5 | 440 | 15 |
| nad 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Dolžina telesa (21)

(cm)

Najmanjša vodna površina

(cm2)

Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša globina vode

(cm)

Najugodnejša temperatura

Relativna vlažnost

Datum iz člena 34(2)

do 10

262,5

50

13

15 oC–22 °C

100 %

[januar 2012]

med 10 in 15

525

110

13

med 15 in 20

875

200

15

med 20 in 30

1 837,5

440

15

nad 30

3 150

800

20

Tabela 9.2.   Vodne brezrepe dvoživke (22)

| Dolžina telesa (23)

  (cm) | Najmanjša vodna površina
  (cm2) | Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najnižja globina vode
  (cm) | Najugodnejša temperatura | Relativna vlažnost | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 6 | 160 | 40 | 6 | 18 oC–22 °C | 100 % | [januar 2012] |
| med 6 in 9 | 300 | 75 | 8 |
| med 9 in 12 | 600 | 150 | 10 |
| nad 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Dolžina telesa (23)

(cm)

Najmanjša vodna površina

(cm2)

Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najnižja globina vode

(cm)

Najugodnejša temperatura

Relativna vlažnost

Datum iz člena 34(2)

do 6

160

40

6

18 oC–22 °C

100 %

[januar 2012]

med 6 in 9

300

75

8

med 9 in 12

600

150

10

nad 12

920

230

12,5

Tabela 9.3.   Semiakvatične brezrepe dvoživke

| Dolžina telesa (24)

  (cm) | Najmanjša velikost zaprtega prostora (25)

  (cm2) | Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša višina zaprtega prostora (26)

  (cm) | Najnižja globina vode
  (cm) | Najugodnejša temperatura | Relativna vlažnost | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 10 oC – 15 oC | 50 – 80 % | [januar 2012] |
| med 5,0 in 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| nad 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Dolžina telesa (24)

(cm)

Najmanjša velikost zaprtega prostora (25)

(cm2)

Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša višina zaprtega prostora (26)

(cm)

Najnižja globina vode

(cm)

Najugodnejša temperatura

Relativna vlažnost

Datum iz člena 34(2)

do 5,0

1 500

200

20

10

10 oC – 15 oC

50 – 80 %

[januar 2012]

med 5,0 in 7,5

3 500

500

30

10

nad 7,5

4 000

700

30

15

Tabela 9.4.   Semiterestrične brezrepe dvoživke

| Dolžina telesa (27)

  (cm) | Najmanjša velikost ograjenega prostora (28)

  (cm2) | Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša višina zaprtega prostora (29)

  (cm) | Najmanjša globina vode
  (cm) | Najugodnejša temperatura | Relativna vlažnost | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 23 oC–27 oC | 50–80 % | [januar 2012] |
| med 5,0 in 7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| nad 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Dolžina telesa (27)

(cm)

Najmanjša velikost ograjenega prostora (28)

(cm2)

Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša višina zaprtega prostora (29)

(cm)

Najmanjša globina vode

(cm)

Najugodnejša temperatura

Relativna vlažnost

Datum iz člena 34(2)

do 5,0

1 500

200

20

10

23 oC–27 oC

50–80 %

[januar 2012]

med 5,0 in 7,5

3 500

500

30

10

nad 7,5

4 000

700

30

15

Tabela 9.5.   Drevesne brezrepe dvoživke

| Dolžina telesa (30)

  (cm) | Najmanjša velikost ograjenega prostora (31)

  (cm2) | Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora (32)

  (cm) | Najugodnejša temperatura | Relativna vlažnost | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 3,0 | 900 | 100 | 30 | 18 oC–25 oC | 50–70 % | [januar 2012] |
| nad 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Dolžina telesa (30)

(cm)

Najmanjša velikost ograjenega prostora (31)

(cm2)

Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora (32)

(cm)

Najugodnejša temperatura

Relativna vlažnost

Datum iz člena 34(2)

do 3,0

900

100

30

18 oC–25 oC

50–70 %

[januar 2012]

nad 3,0

1 500

200

30

10.   Plazilci

Tabela 10.1.   Vodne želve

| Dolžina telesa (33)

  (cm) | Najmanjša vodna površina
  (cm2) | Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša globina vode
  (cm) | Najugodnejša temperatura | Relativna vlažnost | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 5 | 600 | 100 | 10 | 20 oC–25 oC | 80–70 % | [januar 2012] |
| med 5 in 10 | 1 600 | 300 | 15 |
| med 10 in 15 | 3 500 | 600 | 20 |
| med 15 in 20 | 6 000 | 1 200 | 30 |
| med 20 in 30 | 10 000 | 2 000 | 35 |
| nad 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Dolžina telesa (33)

(cm)

Najmanjša vodna površina

(cm2)

Najmanjša vodna površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša globina vode

(cm)

Najugodnejša temperatura

Relativna vlažnost

Datum iz člena 34(2)

do 5

600

100

10

20 oC–25 oC

80–70 %

[januar 2012]

med 5 in 10

1 600

300

15

med 10 in 15

3 500

600

20

med 15 in 20

6 000

1 200

30

med 20 in 30

10 000

2 000

35

nad 30

20 000

5 000

40

Tabela 10.2.   Kopenske kače

| Dolžina telesa (34)

  (cm) | Najmanjša površina tal
  (cm2) | Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini
  (cm2) | Najmanjša višina ograjenega prostora (35)

  (cm) | Najugodnejša temperatura | Relativna vlažnost | Datum iz člena 34(2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| do 30 | 300 | 150 | 10 | 22 oC–27 oC | 60–80 % | [januar 2012] |
| med 30 in 40 | 400 | 200 | 12 |
| med 40 in 50 | 600 | 300 | 15 |
| med 50 in 75 | 1 200 | 600 | 20 |
| nad 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Dolžina telesa (34)

(cm)

Najmanjša površina tal

(cm2)

Najmanjša površina za vsako dodatno žival v skupini

(cm2)

Najmanjša višina ograjenega prostora (35)

(cm)

Najugodnejša temperatura

Relativna vlažnost

Datum iz člena 34(2)

do 30

300

150

10

22 oC–27 oC

60–80 %

[januar 2012]

med 30 in 40

400

200

12

med 40 in 50

600

300

15

med 50 in 75

1 200

600

20

nad 75

2 500

1 200

28

---

(1)  Odstavljene miši so lahko nastanjene pri tej gostoti naseljenosti za kratko dobo od odstavitve do odhoda, če so živali nastanjene v večjih ograjenih prostorih z ustrezno opremo. Te bivalne razmere ne smejo povzročiti slabšega počutja živali, kot so: povečana raven napadalnosti, razširjenost bolezni in umrljivosti, stereotipija in druge vedenjske motnje, izguba teže ali drugi psihološki ali vedenjski odzivi na stres.

(2)  Pri študijah življenjskega obdobja je treba živalim zagotoviti ograjene prostore primerne velikosti, ki omogočajo nastanitev z drugimi živalmi. Kadar so prostorske zmogljivosti za posamezno žival manjše od navedenih, je treba dati prednost ohranjanju stabilnih družbenih struktur.

(3)  Odstavljene podgane so lahko pri tej gostoti naseljenosti nastanjene za kratko dobo od odstavitve do odhoda, če so živali nastanjene v večjih ograjenih prostorih z ustrezno opremo. Te bivalne razmere ne smejo povzročiti slabšega počutja živali, kot so: povečana raven napadalnosti, razširjenost bolezni in umrljivosti, stereotipija in druge vedenjske motnje, izguba teže ali drugi psihološki ali vedenjski odzivi na stres.

(4)  Odstavljeni hrčki so lahko nastanjeni pri tej gostoti naselitve za kratko dobo od odstavitve do odhoda, če so živali nameščene v večjih zaprtih prostorih z ustrezno opremo. Te bivalne razmere ne smejo povzročiti slabšega počutja živali, kot so: povečana raven napadalnosti, razširjenosti bolezni in umrljivosti, stereotipija in druge vedenjske motnje, izguba teže ali drugi psihološki ali vedenjski odzivi na stres.

(5)  Opomba: Površina tal, ki ne vključuje polic.

(6)  Živali so lahko nameščene posamezno le v izjemnih okoliščinah.

(7)  Streha ograjenega prostora mora biti vsaj 1,8 m nad tlemi.

(8)  Živali so lahko nameščene posamezno le v izjemnih okoliščinah.

(9)  Živali so lahko nameščene posamezno le v izjemnih okoliščinah.

(10)  V ograjenem prostoru najmanjših mer so lahko do tri živali.

(11)  V ograjenem prostoru najmanjših mer sta lahko do dve živali.

(12)  V kolonijah za vzrejo ni potreben dodatni prostor/prostornina za mlade živali do dveh let, nameščene z materami.

(13)  Živali so lahko nameščene posamezno le v izjemnih okoliščinah.

(14)  V ograjenem prostoru najmanjših mer sta lahko do dve živali.

(15)  V kolonijah za vzrejo ni potreben dodatni prostor/prostornina za mlade živali do dveh let, nameščene z materami.

(16)  Prašiči so lahko za kratka obdobja zaprti v manjših ograjenih prostorih, npr. z razdelitvijo celotnega ograjenega prostora s pregradami, če to utemeljujejo veterinarski ali poskusni razlogi, npr. če je potrebno ločeno hranjenje.

(17)  Za zagotovitev ustreznega prostora morajo prostorske zmogljivosti za vsako posamezno žival temeljiti na višini vihra (VV).

(18)  To vključuje ribnik, velik vsaj 0,5 m2, na 2 m2 ograjenega prostora z najmanjšo globino 30 cm. Ribnik lahko obsega največ 50 % najmanjše velikosti ograjenega prostora.

(19)  Prej operjene ptice so lahko v ograjenih prostorih z najmanjšo višino 75 cm.

(20)  Velikosti ribnika na 2 m2 ograjenega prostora. Ribnik lahko obsega največ 50 % najmanjše velikosti ograjenega prostora.

(21)  Izmerjena od glave do zadnjične odprtine.

(22)  Ti pogoji veljajo za zbirne bazene (npr. za vzrejo), vendar ne za bazene, ki se uporabljajo za naravno parjenje in superovulacijo zaradi učinkovitosti, ker slednji postopki zahtevajo manjše ločene bazene. Prostorske zahteve za odrasle živali v označeni kategoriji za velikost; mlajše živali in paglavce je treba izločiti ali prilagoditi mere načelu merjenja.

(23)  Izmerjena od glave do zadnjične odprtine.

(24)  Izmerjena od glave do zadnjične odprtine.

(25)  Ena tretjina kopnega in dve tretjini vode, kar omogoča živalim, da se potapljajo.

(26)  Izmerjena od površine kopnega do notranjega dela vrha terarija; poleg tega je treba višino ograjenih prostorov prilagoditi notranji opremi.

(27)  Izmerjena od glave do zadnjične odprtine.

(28)  Dve tretjini kopnega in ena tretjina vode, kar omogoča živalim, da se potapljajo.

(29)  Izmerjena od površine kopnega do notranjega dela vrha terarija; poleg tega je treba višino ograjenih prostorov prilagoditi notranji opremi.

(30)  Izmerjena od glave do zadnjične odprtine.

(31)  Dve tretjini kopnega in ena tretjina bazena, kar omogoča živalim, da se potapljajo.

(32)  Izmerjena od površine kopnega do notranjega dela vrha terarija; poleg tega je treba višino ograjenih prostorov prilagoditi notranji opremi.

(33)  Izmerjena v ravni črti od sprednjega roba do zadnjega roba oklepa.

(34)  Izmerjena od glave do repa.

(35)  Izmerjena od površine kopnega do notranjega dela vrha terarija; poleg tega je treba višino ograjenega prostora prilagoditi notranji opremi.

Torek, 5. maja 2009PRILOGA V

Seznam živali iz člena 34(4)

| (1) | Govedo (Bos taurus in Bos indicus); |
| --- | --- |

(1)

Govedo (Bos taurus in Bos indicus);

| (2) | Ovce in koze (Ovis aries in Capra hircus); |
| --- | --- |

(2)

Ovce in koze (Ovis aries in Capra hircus);

| (3) | Prašiči (Sus scrofa); |
| --- | --- |

(3)

Prašiči (Sus scrofa);

| (4) | Živali iz družine konjev (Equus caballus in Equus asinus); |
| --- | --- |

(4)

Živali iz družine konjev (Equus caballus in Equus asinus);

| (5) | Domače kokoši (Gallus gallus domesticus); |
| --- | --- |

(5)

Domače kokoši (Gallus gallus domesticus);

| (6) | Domači purani (Meleagris gallopavo); |
| --- | --- |

(6)

Domači purani (Meleagris gallopavo);

| (7) | Race in gosi (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata); |
| --- | --- |

(7)

Race in gosi (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata);

| (8) | Prepelice (Coturnix spp); |
| --- | --- |

(8)

Prepelice (Coturnix spp);

| (9) | Golobi (Colombia livia); |
| --- | --- |

(9)

Golobi (Colombia livia);

| (10) | Kunci (Oryctolagus cuniculus). |
| --- | --- |

(10)

Kunci (Oryctolagus cuniculus).

Torek, 5. maja 2009PRILOGA VI

Humane metode ubijanja živali

Tabela 1 –   Humane metode ubijanja rib, vključno s čeljustnicami in obloustkami

| Agent | Hitrost delovanja | Učinkovitost | Preprostost uporabe | Varnost udeleženca | Estetska vrednost | Skupna ocena
  (1–5) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevelik odmerek anestetika | ++ | ++ | ++ | + do ++ | ++ | 4 do 5 (1) | Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali. |
| Električno omamljanje | ++ | + | + | + | ++ | 4 | Potrebna je posebna oprema.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Maceracija | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Samo za ribe, ki so krajše od 2 cm. |
| Udarec po glavi | ++ | + | + | ++ | – | 3 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Izpah vratu | ++ | ++ | + | ++ | – | 2 – če je žival pri zavesti
  5 – če je žival nezavestna | Se ne uporablja pri ribah > 500 g. Slediti mora uničenje možganov. |

Agent

Hitrost delovanja

Učinkovitost

Preprostost uporabe

Varnost udeleženca

Estetska vrednost

Skupna ocena

(1–5)

Opombe

Prevelik odmerek anestetika

++

++

++

- do ++

++

4 do 5 (1)

Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali.

Električno omamljanje

++

+

+

+

++

4

Potrebna je posebna oprema.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Maceracija

++

++

++

++

+

4

Samo za ribe, ki so krajše od 2 cm.

Udarec po glavi

++

+

+

++

–

3

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Izpah vratu

++

++

+

++

–

2 – če je žival pri zavesti

5 – če je žival nezavestna

Se ne uporablja pri ribah > 500 g. Slediti mora uničenje možganov.

Na nezavestnih ribah se lahko uporabijo druge metode, če se žival pred smrtjo ne zbudi iz nezavesti.

Hitrost delovanja: ++ zelo hitro, + hitro, – počasno. Učinkovitost: ++ zelo učinkovito, + učinkovito, – neučinkovito. Preprostost uporabe: ++ preprosta uporaba, + zahteva strokovno znanje, – zahteva specialistično usposabljanje. Varnost uporabnika: ++ ni nevarnosti, + majhna nevarnost, – nevarno. Estetska vrednost: ++ estetsko dobro, + sprejemljivo za večino ljudi, – nesprejemljivo za veliko ljudi. Ocena: 1–5, pri čemer je 5 opredeljena kot najbolj zadovoljiva.

Tabela 2 –   Humane metode ubijanja dvoživk

| Agent | Hitrost delovanja | Učinkovitost | Preprostost uporabe | Varnost udeleženca | Estetska vrednost | Skupna ocena
  (1–5) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevelik odmerek anestetika | ++ | ++ | ++ | ++ | ++ | 5 | Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali. |
| Udarec po glavi | ++ | ++ | + | ++ | – | 3 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi (2) | + | ++ | – | + | + | 3 | Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje. |
| Mikrovalovno obsevanje | ++ | ++ | – | + | ++ | 3 | Potrebna je posebna oprema.
  Za majhne dvoživke. |
| Električno omamljanje | + | + | + | – | – | 2 | Potrebna je posebna oprema.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |

Agent

Hitrost delovanja

Učinkovitost

Preprostost uporabe

Varnost udeleženca

Estetska vrednost

Skupna ocena

(1–5)

Opombe

Prevelik odmerek anestetika

++

++

++

++

++

5

Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali.

Udarec po glavi

++

++

+

++

–

3

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi (2)

+

++

–

+

+

3

Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje.

Mikrovalovno obsevanje

++

++

–

+

++

3

Potrebna je posebna oprema.

Za majhne dvoživke.

Električno omamljanje

+

+

+

–

–

2

Potrebna je posebna oprema.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Na nezavestnih dvoživkah se lahko uporabijo druge metode, če se žival pred smrtjo ne zbudi iz nezavesti.

Hitrost delovanja: ++ zelo hitro, + hitro, - počasno. Učinkovitost: ++ zelo učinkovito, + učinkovito, – neučinkovito. Preprostost uporabe: ++ preprosta uporaba, + zahteva strokovno znanje, – zahteva specialistično usposabljanje. Varnost uporabnika: ++ ni nevarnosti, + majhna nevarnost, – nevarno. Estetska vrednost: ++ estetsko dobro, + sprejemljivo za večino ljudi, – nesprejemljivo za veliko ljudi. Ocena: 1–5, pri čemer je 5 opredeljena kot najbolj zadovoljiva.

Tabela 3 –   Humane metode ubijanja plazilcev

| Agent | Hitrost delovanja | Učinkovitost | Preprostost uporabe | Varnost udeleženca | Estetska vrednost | Skupna ocena
  (1–5) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevelik odmerek anestetika | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali. |
| Penetrantni klin | ++ | ++ | ++ | + | + | 5 | Za velike plazilce.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Streljanje | ++ | ++ | ++ | – | + | 4 | Metodo lahko uporabijo samo izkušeni strelci. Morda je potrebna metoda za zagotovitev smrti. Za uporabo na terenu. |
| Udarec po glavi | + | + | + | ++ | – | 3 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |

Agent

Hitrost delovanja

Učinkovitost

Preprostost uporabe

Varnost udeleženca

Estetska vrednost

Skupna ocena

(1–5)

Opombe

Prevelik odmerek anestetika

++

++

++

+

++

5

Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali.

Penetrantni klin

++

++

++

+

+

5

Za velike plazilce.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Streljanje

++

++

++

–

+

4

Metodo lahko uporabijo samo izkušeni strelci. Morda je potrebna metoda za zagotovitev smrti. Za uporabo na terenu.

Udarec po glavi

+

+

+

++

–

3

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Na nezavestnih plazilcih se lahko uporabijo druge metode, če se žival pred smrtjo ne zbudi iz nezavesti.

Hitrost delovanja: ++ zelo hitro, + hitro, - počasno. Učinkovitost: ++ zelo učinkovito, + učinkovito, – neučinkovito. Preprostost uporabe: ++ preprosta uporaba, + zahteva strokovno znanje, – zahteva specialistično usposabljanje. Varnost uporabnika: ++ ni nevarnosti, + majhna nevarnost, – nevarno. Estetska vrednost: ++ estetsko dobro, + sprejemljivo za večino ljudi, – nesprejemljivo za veliko ljudi. Ocena: 1–5, pri čemer je 5 opredeljena kot najbolj zadovoljiva.

Tabela 4 –   Humane metode ubijanja ptic

| Agent | Hitrost delovanja | Učinkovitost | Preprostost uporabe | Varnost udeleženca | Estetska vrednost | Skupna ocena
  (1–5) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi | ++ | ++ | + | + | ++ | 4 | Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje. |
| Inertni plini (Ar, N2) | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Maceracija | ++ | ++ | ++ | ++ | – | 4 | Za piščance, stare do 72 h. |
| Izpah vratu | ++ | ++ | – | ++ | – | 1/3 – če je žival pri zavesti
  5 – če je žival nezavestna | Za majhne in mlade ptice (< 250 g).
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Mikrovalovno obsevanje | ++ | ++ | – | ++ | + | 3 | Potrebna je posebna oprema. |
| Udarec po glavi | ++ | ++ | – | ++ | – | 3 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Električno omamljanje | ++ | ++ | + | – | – | 3 | Potrebna je posebna oprema.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Ogljikov monoksid | + | + | ++ | – | – | 1 | Nevarnost za udeleženca. |

Agent

Hitrost delovanja

Učinkovitost

Preprostost uporabe

Varnost udeleženca

Estetska vrednost

Skupna ocena

(1–5)

Opombe

Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi

++

++

+

+

++

4

Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje.

Inertni plini (Ar, N2)

++

++

++

++

+

4

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Maceracija

++

++

++

++

–

4

Za piščance, stare do 72 h.

Izpah vratu

++

++

–

++

–

1/3 – če je žival pri zavesti

5 – če je žival nezavestna

Za majhne in mlade ptice (< 250 g).

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Mikrovalovno obsevanje

++

++

–

++

+

3

Potrebna je posebna oprema.

Udarec po glavi

++

++

–

++

–

3

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Električno omamljanje

++

++

+

–

–

3

Potrebna je posebna oprema.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Ogljikov monoksid

+

+

++

–

–

1

Nevarnost za udeleženca.

Na nezavestnih pticah se lahko uporabijo druge metode, če se žival pred smrtjo ne zbudi iz nezavesti.

Hitrost delovanja: ++ zelo hitro, + hitro, – počasno. Učinkovitost: ++ zelo učinkovito, + učinkovito, – neučinkovito. Preprostost uporabe: ++ preprosta uporaba, + zahteva strokovno znanje, – zahteva specialistično usposabljanje. Varnost uporabnika: ++ ni nevarnosti, + majhna nevarnost, – nevarno. Estetska vrednost: ++ estetsko dobro, + sprejemljivo za večino ljudi, – nesprejemljivo za veliko ljudi. Ocena: 1–5, pri čemer je 5 opredeljena kot najbolj zadovoljiva.

Tabela 5 –   Humane metode ubijanja glodavcev

| Agent | Hitrost delovanja | Učinkovitost | Preprostost uporabe | Varnost udeleženca | Estetska vrednost | Skupna ocena
  (1–5) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevelik odmerek anestetika | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali. |
| Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi | ++ | ++ | – | + | ++ | 4 | Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje. |
| Inertni plini (Ar) | ++ | + | ++ | + | + | 4 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo navedeno metodo. |
| Udarec po glavi | ++ | ++ | + | ++ | – | 3 | Za glodavce s težo pod 1 kg. Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Izpah vratu | ++ | ++ | + | ++ | – | 2/3 – če je žival pri zavesti
  5 – če je žival nezavestna | Za glodavce s težo pod 150 g.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Mikrovalovno obsevanje | ++ | ++ | – | ++ | + | 3 | Potrebna je posebna oprema. |
| Obglavljenje | + | + | + | ++ | – | 1/2 – če je žival pri zavesti
  5 – če je žival nezavestna | |
| Ogljikov dioksid | + | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Samo za uporabo s postopnim nasičenjem. |
| Ogljikov monoksid | + | + | + | – | ++ | 1 | Nevarnost za udeleženca. |

Agent

Hitrost delovanja

Učinkovitost

Preprostost uporabe

Varnost udeleženca

Estetska vrednost

Skupna ocena

(1–5)

Opombe

Prevelik odmerek anestetika

++

++

++

+

++

5

Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali.

Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi

++

++

–

+

++

4

Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje.

Inertni plini (Ar)

++

+

++

+

+

4

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo navedeno metodo.

Udarec po glavi

++

++

+

++

–

3

Za glodavce s težo pod 1 kg. Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Izpah vratu

++

++

+

++

–

2/3 – če je žival pri zavesti

5 – če je žival nezavestna

Za glodavce s težo pod 150 g.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Mikrovalovno obsevanje

++

++

–

++

+

3

Potrebna je posebna oprema.

Obglavljenje

+

+

+

++

–

1/2 – če je žival pri zavesti

5 – če je žival nezavestna

Ogljikov dioksid

+

++

++

+

++

5

Samo za uporabo s postopnim nasičenjem.

Ogljikov monoksid

+

+

+

–

++

1

Nevarnost za udeleženca.

Na nezavestnih glodavcih se lahko uporabijo druge metode, če se žival pred smrtjo ne zbudi iz nezavesti.

Hitrost delovanja: ++ zelo hitro, + hitro, – počasno. Učinkovitost: ++ zelo učinkovito, + učinkovito, – neučinkovito. Preprostost uporabe: ++ preprosta uporaba, + zahteva strokovno znanje, – zahteva specialistično usposabljanje. Varnost uporabnika: ++ ni nevarnosti, + majhna nevarnost, – nevarno. Estetska vrednost: ++ estetsko dobro, + sprejemljivo za večino ljudi, – nesprejemljivo za veliko ljudi. Ocena: 1–5, pri čemer je 5 opredeljena kot najbolj zadovoljiva.

Tabela 6 –   Humane metode ubijanja kuncev

| Agent | Hitrost delovanja | Učinkovitost | Preprostost uporabe | Varnost udeleženca | Estetska vrednost | Skupna ocena
  (1–5) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevelik odmerek anestetika | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali. |
| Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi | ++ | ++ | – | + | ++ | 4 | Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje. |
| Penetrantni klin | ++ | ++ | – | + | + | 4 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Izpah vratu | ++ | ++ | – | ++ | – | 3 – če je žival pri zavesti
  5 – če je žival nezavestna | Sprejemljivo za kunce s težo pod 1 kg.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Udarec po glavi | ++ | + | – | ++ | – | 3 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Električno omamljanje | ++ | + | ++ | – | + | 3 | Potrebna je posebna oprema.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Mikrovalovno obsevanje | ++ | ++ | – | ++ | + | 3 | Potrebna je posebna oprema. |
| Obglavljenje | + | + | + | – | – | 1 – če je žival pri zavesti
  5 – če je žival nezavestna | Za kunce s težo pod 1 kg. |
| Ogljikov monoksid | + | + | ++ | – | ++ | 1 | Nevarnost za udeleženca. |
| Hitro zamrzovanje | + | + | ++ | ++ | + | 1 | Za uporabo pri fetusih s težo pod 4 g. |

Agent

Hitrost delovanja

Učinkovitost

Preprostost uporabe

Varnost udeleženca

Estetska vrednost

Skupna ocena

(1–5)

Opombe

Prevelik odmerek anestetika

++

++

++

+

++

5

Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali.

Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi

++

++

–

+

++

4

Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje.

Penetrantni klin

++

++

–

+

+

4

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Izpah vratu

++

++

–

++

–

3 – če je žival pri zavesti

5 – če je žival nezavestna

Sprejemljivo za kunce s težo pod 1 kg.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Udarec po glavi

++

+

–

++

–

3

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Električno omamljanje

++

+

++

–

+

3

Potrebna je posebna oprema.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Mikrovalovno obsevanje

++

++

–

++

+

3

Potrebna je posebna oprema.

Obglavljenje

+

+

+

–

–

1 – če je žival pri zavesti

5 – če je žival nezavestna

Za kunce s težo pod 1 kg.

Ogljikov monoksid

+

+

++

–

++

1

Nevarnost za udeleženca.

Hitro zamrzovanje

+

+

++

++

+

1

Za uporabo pri fetusih s težo pod 4 g.

Na nezavestnih kuncih se lahko uporabijo druge metode, če se žival pred smrtjo ne zbudi iz nezavesti.

Hitrost delovanja: ++ zelo hitro, + hitro, – počasno. Učinkovitost: ++ zelo učinkovito, + učinkovito, – neučinkovito. Preprostost uporabe: ++ preprosta uporaba, + zahteva strokovno znanje, – zahteva specialistično usposabljanje. Varnost uporabnika: ++ ni nevarnosti, + majhna nevarnost, – nevarno. Estetska vrednost: ++ estetsko dobro, + sprejemljivo za večino ljudi, – nesprejemljivo za veliko ljudi. Ocena: 1–5, pri čemer je 5 opredeljena kot najbolj zadovoljiva.

Tabela 7 –   Humane metode ubijanja psov, mačk, belih dihurjev in lisic

| Agent | Hitrost delovanja | Učinkovitost | Preprostost uporabe | Varnost udeleženca | Estetska vrednost | Skupna ocena
  (1–5) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevelik odmerek anestetika | ++ | ++ | – | + | ++ | 5 | Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali. |
| Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi | ++ | ++ | – | + | + | 4 | Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje. |
| Streljanje s prostim projektilom s primernimi puškami, pištolami in strelivom | ++ | ++ | – | – | - | 4 | Metodo lahko uporabijo samo izkušeni strelci. Morda je potrebna metoda za zagotovitev smrti. |
| Penetrantni klin | ++ | ++ | – | ++ | + | 3 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Električno omamljanje | ++ | ++ | – | – | – | 3 | Potrebna je posebna oprema.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Udarec po glavi | ++ | ++ | + | ++ | – | 2 | Za uporabo na novorojencih.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |

Agent

Hitrost delovanja

Učinkovitost

Preprostost uporabe

Varnost udeleženca

Estetska vrednost

Skupna ocena

(1–5)

Opombe

Prevelik odmerek anestetika

++

++

–

+

++

5

Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali.

Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi

++

++

–

+

+

4

Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje.

Streljanje s prostim projektilom s primernimi puškami, pištolami in strelivom

++

++

–

–

-

4

Metodo lahko uporabijo samo izkušeni strelci. Morda je potrebna metoda za zagotovitev smrti.

Penetrantni klin

++

++

–

++

+

3

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Električno omamljanje

++

++

–

–

–

3

Potrebna je posebna oprema.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Udarec po glavi

++

++

+

++

–

2

Za uporabo na novorojencih.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Na nezavestnih psih, mačkah, belih dihurjih ali lisicah se lahko uporabijo druge metode, če se žival pred smrtjo ne zbudi iz nezavesti.

Hitrost delovanja: ++ zelo hitro, + hitro, – počasno. Učinkovitost: ++ zelo učinkovito, + učinkovito, – neučinkovito. Preprostost uporabe: ++ preprosta uporaba, + zahteva strokovno znanje, – zahteva specialistično usposabljanje. Varnost uporabnika: ++ ni nevarnosti, + majhna nevarnost, – nevarno. Estetska vrednost: ++ estetsko dobro, + sprejemljivo za večino ljudi, – nesprejemljivo za veliko ljudi. Ocena: 1–5, pri čemer je 5 opredeljena kot najbolj zadovoljiva.

Tabela 8 -   Humane metode ubijanja večjih sesalcev

| Agent | Hitrost delovanja | Učinkovitost | Preprostost uporabe | Varnost udeleženca | Estetska vrednost | Skupna ocena
  (1–5) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevelik odmerek anestetika | ++ | ++ | – | + | ++ | 5 | Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali. |
| Penetrantni klin | ++ | ++ | + | + | + | 5 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Streljanje s prostim projektilom s primernimi puškami, pištolami in strelivom. | ++ | ++ | + | – | + | 4 | Metodo lahko uporabijo samo izkušeni strelci. Morda je potrebna metoda za zagotovitev smrti. Za uporabo na terenu. |
| Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi | ++ | ++ | – | + | ++ | 4 | Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje. |
| Inertni plini (Ar) | ++ | ++ | + | + | + | 4 | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.
  Sprejemljivo za prašiče. |
| Električno omamljanje | ++ | ++ | + | – | – | 3 | Potrebna je posebna oprema.
  Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |
| Udarec po glavi | ++ | + | – | + | + | 3 – če je žival pri zavesti
  5 – če je žival nezavestna | Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo. |

Agent

Hitrost delovanja

Učinkovitost

Preprostost uporabe

Varnost udeleženca

Estetska vrednost

Skupna ocena

(1–5)

Opombe

Prevelik odmerek anestetika

++

++

–

+

++

5

Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali.

Penetrantni klin

++

++

+

+

+

5

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Streljanje s prostim projektilom s primernimi puškami, pištolami in strelivom.

++

++

+

–

+

4

Metodo lahko uporabijo samo izkušeni strelci. Morda je potrebna metoda za zagotovitev smrti. Za uporabo na terenu.

Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado/anestezijske zmesi

++

++

–

+

++

4

Vbrizga se intravenozno, zato zahteva strokovno znanje.

Inertni plini (Ar)

++

++

+

+

+

4

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Sprejemljivo za prašiče.

Električno omamljanje

++

++

+

–

–

3

Potrebna je posebna oprema.

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Udarec po glavi

++

+

–

+

+

3 – če je žival pri zavesti

5 – če je žival nezavestna

Slediti mora takojšnja eksangvinacija ali takojšnje uničenje možganov, ali pa se smrt zagotovi z drugo metodo.

Na drugih večjih nezavestnih sesalcih se lahko uporabijo druge metode, če se žival pred smrtjo ne zbudi iz nezavesti.

Hitrost delovanja: ++ zelo hitro, + hitro, – počasno. Učinkovitost: ++ zelo učinkovito, + učinkovito, – neučinkovito. Preprostost uporabe: ++ preprosta uporaba, + zahteva strokovno znanje, – zahteva specialistično usposabljanje. Varnost uporabnika: ++ ni nevarnosti, + majhna nevarnost, – nevarno. Estetska vrednost: ++ estetsko dobro, + sprejemljivo za večino ljudi, – nesprejemljivo za veliko ljudi. Ocena: 1–5, pri čemer je 5 opredeljena kot najbolj zadovoljiva.

Tabela 9 –   Humane metode ubijanja primatov razen človeka

| Agent | Hitrost delovanja | Učinkovitost | Preprostost uporabe | Varnost udeleženca | Estetska vrednost | Skupna ocena
  (1–5) | Opombe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prevelik odmerek anestetika | ++ | ++ | - | + | ++ | 5 | Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali. |

Agent

Hitrost delovanja

Učinkovitost

Preprostost uporabe

Varnost udeleženca

Estetska vrednost

Skupna ocena

(1–5)

Opombe

Prevelik odmerek anestetika

++

++

-

+

++

5

Lahko se uporablja po predhodnemu dajanju pomirjevala živali.

Na nezavestnih primatih razen človeka se lahko uporabijo druge metode, če se žival pred smrtjo ne zbudi iz nezavesti.

Hitrost delovanja: ++ zelo hitro, + hitro, – počasno. Učinkovitost: ++ zelo učinkovito, + učinkovito, – neučinkovito. Preprostost uporabe: ++ preprosta uporaba, + zahteva strokovno znanje, – zahteva specialistično usposabljanje. Varnost uporabnika: ++ ni nevarnosti, + majhna nevarnost, – nevarno. Estetska vrednost: ++ estetsko dobro, + sprejemljivo za večino ljudi, – nesprejemljivo za veliko ljudi. Ocena: 1–5, pri čemer je 5 opredeljena kot najbolj zadovoljiva.

---

(1)  Nekateri anestetiki lahko povzročijo draženje kože, kadar se uporabljajo pri ribah.

(2)  Nevromuskularna snov, ki povzroči blokado

Torek, 5. maja 2009PRILOGA VII

Seznam elementov iz člena 22(4)

| 1. | Veljavna nacionalna zakonodaja, ki je pomembna za pridobivanje,vzrejo in uporabo živali v znanstvenih postopkih. |
| --- | --- |

1.

Veljavna nacionalna zakonodaja, ki je pomembna za pridobivanje,vzrejo in uporabo živali v znanstvenih postopkih.

| 2. | Etika v zvezi z odnosom med človekom in živalmi, pomenom življenja in argumenti za uporabo živali v znanstvenih postopkih in proti njej. |
| --- | --- |

2.

Etika v zvezi z odnosom med človekom in živalmi, pomenom življenja in argumenti za uporabo živali v znanstvenih postopkih in proti njej.

| 3. | Osnovna biologija v zvezi z anatomijo, fiziološkimi lastnostmi, parjenjem, genetiko in genetskim spreminjanjem. |
| --- | --- |

3.

Osnovna biologija v zvezi z anatomijo, fiziološkimi lastnostmi, parjenjem, genetiko in genetskim spreminjanjem.

| 4. | Obnašanje živali, vzreja in oprema. |
| --- | --- |

4.

Obnašanje živali, vzreja in oprema.

| 5. | Upravljanje zdravja živali in higiena. |
| --- | --- |

5.

Upravljanje zdravja živali in higiena.

| 6. | Prepoznavanje stiske, bolečine in trpljenja, posebnih za vrsto, pri večini običajnih laboratorijskih živali. |
| --- | --- |

6.

Prepoznavanje stiske, bolečine in trpljenja, posebnih za vrsto, pri večini običajnih laboratorijskih živali.

| 7. | Anestezija, metode za lajšanje bolečin in evtanazija. |
| --- | --- |

7.

Anestezija, metode za lajšanje bolečin in evtanazija.

| 8. | Uporaba humanih rezultatov. |
| --- | --- |

8.

Uporaba humanih rezultatov.

| 9. | Zahteve za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje. |
| --- | --- |

9.

Zahteve za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje.

Torek, 5. maja 2009PRILOGA VIII

Seznam elementov iz člena 38(1)(c)

| 1. | Pomen in utemeljitev:







  (a) | uporabe živali, vključno z njihovim izvorom, ocenjenim številom, vrstami in razvojnimi stopnjami; |
| --- | --- | --- |

1.

Pomen in utemeljitev:

(a)

uporabe živali, vključno z njihovim izvorom, ocenjenim številom, vrstami in razvojnimi stopnjami;

| (b) | postopkov. |
| --- | --- |

(b)

postopkov.

| 2. | Dokaz, da so bile uporabljene obstoječe metode za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje uporabe živali v postopkih. |
| --- | --- |

2.

Dokaz, da so bile uporabljene obstoječe metode za nadomestitev, zmanjšanje in izboljšanje uporabe živali v postopkih.

| 3. | Dokazovanje usposobljenosti oseb, ki so vključene v projekt. |
| --- | --- |

3.

Dokazovanje usposobljenosti oseb, ki so vključene v projekt.

| 4. | Načrtovana uporaba anestezije, analgetikov in drugih metod za lajšanje bolečin. |
| --- | --- |

4.

Načrtovana uporaba anestezije, analgetikov in drugih metod za lajšanje bolečin.

| 5. | Zmanjšanje, izogibanje in lajšanje vseh oblik trpljenja živali od rojstva do smrti. |
| --- | --- |

5.

Zmanjšanje, izogibanje in lajšanje vseh oblik trpljenja živali od rojstva do smrti.

| 6. | Okoliščine nastanitve, vzreje in oskrbe živali. |
| --- | --- |

6.

Okoliščine nastanitve, vzreje in oskrbe živali.

| 7. | Uporaba zgodnjih in humanih rezultatov. |
| --- | --- |

7.

Uporaba zgodnjih in humanih rezultatov.

| 8. | Poskusna in opazovalna strategija ter statistični načrt za zmanjšanje števila živali, trpljenja in vpliva na okolje. |
| --- | --- |

8.

Poskusna in opazovalna strategija ter statistični načrt za zmanjšanje števila živali, trpljenja in vpliva na okolje.

| 9. | Življenjska izkustva in vnovična uporaba živali. |
| --- | --- |

9.

Življenjska izkustva in vnovična uporaba živali.

| 10. | Izogibanje nepotrebnemu podvajanju postopkov. |
| --- | --- |

10.

Izogibanje nepotrebnemu podvajanju postopkov.

Torek, 5. maja 2009PRILOGA IX

Splošne opredelitve stopenj glede na težo posledic iz člena 17(1)

Splošno:

Predpostavlja se, da postopki, ki povzročajo bolečine ljudem, povzročajo bolečine tudi živalim, razen če je znano ali ugotovljeno drugače.

Brez bolečin ali blaga bolečina: stopnja teže posledic 1

Posegi na živalih in ravnanje z njimi za namene poskusa, zaradi katerih živali ne izkusijo bolečine ali za kratek čas izkusijo blago bolečino, trpljenje, poškodbo ali blago stisko, njihovo splošno stanje pa se bistveno ne poslabša.

Primeri:

| — | študije z različno sestavo krme ali nefiziološko prehrano z blagimi kliničnimi znaki ali simptomi; |
| --- | --- |

—

študije z različno sestavo krme ali nefiziološko prehrano z blagimi kliničnimi znaki ali simptomi;

| — | odvzem vzorcev krvi ali injekcija zdravila (s.c., i.m., i.p. i.v.); |
| --- | --- |

—

odvzem vzorcev krvi ali injekcija zdravila (s.c., i.m., i.p. i.v.);

| — | biopsija površinskega tkiva v anesteziji; |
| --- | --- |

—

biopsija površinskega tkiva v anesteziji;

| — | nevsiljive tehnike slikanja, z uporabo pomirjeval ali anestezije pri živalih ali brez njih; |
| --- | --- |

—

nevsiljive tehnike slikanja, z uporabo pomirjeval ali anestezije pri živalih ali brez njih;

| — | študije tolerance, ki pričakovano povzročijo kratkotrajne, blage, lokalne ali sistemske reakcije; |
| --- | --- |

—

študije tolerance, ki pričakovano povzročijo kratkotrajne, blage, lokalne ali sistemske reakcije;

| — | snemanje elektrokardiograma (EKG) pri živalih pri zavesti; |
| --- | --- |

—

snemanje elektrokardiograma (EKG) pri živalih pri zavesti;

| — | opazovalne študije, kot so test odprtega polja, testi z labirinti ali test stopnic; |
| --- | --- |

—

opazovalne študije, kot so test odprtega polja, testi z labirinti ali test stopnic;

| — | poskusi v splošni anesteziji brez okrevanja. |
| --- | --- |

—

poskusi v splošni anesteziji brez okrevanja.

Zmerna: stopnja teže posledic 2

Posegi na živalih in ravnanje z njimi za namene poskusa, pri katerih živali za kratek čas izkusijo zmerno stisko ali srednje dolgo ali dolgo izkusijo blago stisko, bolečino, trpljenje ali poškodbo ali bistveno poslabšanje splošnega stanja.

Primeri:

| — | operacija v splošni anesteziji in z ustrezno analgezijo; |
| --- | --- |

—

operacija v splošni anesteziji in z ustrezno analgezijo;

| — | vstavljanje naprav, kot so katetri, telemetrijski oddajniki in miničrpalke v splošni anesteziji; |
| --- | --- |

—

vstavljanje naprav, kot so katetri, telemetrijski oddajniki in miničrpalke v splošni anesteziji;

| — | študije z nefiziološko prehrano s kliničnimi znaki ali simptomi nezdravljenega diabetes mellitus |
| --- | --- |

—

študije z nefiziološko prehrano s kliničnimi znaki ali simptomi nezdravljenega diabetes mellitus

| — | pogosti ponovljeni odvzemi vzorcev krvi ali dajanje snovi; |
| --- | --- |

—

pogosti ponovljeni odvzemi vzorcev krvi ali dajanje snovi;

| — | povzročanje strahu pri živalskih modelih; |
| --- | --- |

—

povzročanje strahu pri živalskih modelih;

| — | testi akutne strupenosti, študije akutne tolerance; študije za ugotavljanje odmerkov, testi kronične strupenosti/kancerogenosti brez smrtnega izida; |
| --- | --- |

—

testi akutne strupenosti, študije akutne tolerance; študije za ugotavljanje odmerkov, testi kronične strupenosti/kancerogenosti brez smrtnega izida;

| — | modeli krčev, npr. študije epilepsije; |
| --- | --- |

—

modeli krčev, npr. študije epilepsije;

| — | živalski modeli nesmrtonosnih oblik raka, npr. študije ksenograftov; |
| --- | --- |

—

živalski modeli nesmrtonosnih oblik raka, npr. študije ksenograftov;

Huda: stopnja teže posledic 3

Posegi na živalih in ravnanje z njimi za namene poskusa, ki živalim povzročijo hudo do zelo hudo stisko ali pri katerih živali srednje dolgo do dolgo občutijo zmerno stisko, hudo bolečino, dolgotrajno trpljenje ali hudo poškodbo ali bistveno in trajno poslabšanje splošnega stanja.

Primeri:

| — | smrtne bakterijske ali virusne okužbe; |
| --- | --- |

—

smrtne bakterijske ali virusne okužbe;

| — | kronični modeli revmatoidnega artritisa; |
| --- | --- |

—

kronični modeli revmatoidnega artritisa;

| — | gensko spremenjene živali s smrtnimi fenotipi (npr. onkogeni), brez zgodnje prekinitve poskusa; |
| --- | --- |

—

gensko spremenjene živali s smrtnimi fenotipi (npr. onkogeni), brez zgodnje prekinitve poskusa;

| — | presaditev organov (npr. ledvic, trebušne slinavke); |
| --- | --- |

—

presaditev organov (npr. ledvic, trebušne slinavke);

| — | kronični modeli hudih nevroloških bolezni, npr. Parkinsonove bolezni. |
| --- | --- |

—

kronični modeli hudih nevroloških bolezni, npr. Parkinsonove bolezni.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/228 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/228

---

Torek, 5. maja 2009Onesnaževanje morja z ladij in uvedba kazni za kršitve ***I

P6_TA(2009)0344

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2005/35/ES o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

2010/C 212 E/32

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0134),

ob upoštevanju členov 251(2) in 80(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0142/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za pravne zadeve (A6-0080/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Torek, 5. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0055

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2005/35/ES o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/123/ES.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/229

---

Torek, 5. maja 2009Navajanje porabe energije s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) ***I

P6_TA(2009)0345

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

2010/C 212 E/33

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0778),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0412/2008),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju pisma z dne 11. marca 2009 Odbora za pravne zadeve Odboru za industrijo, raziskave in energetiko v skladu s členom 80a(3) Poslovnika,

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0146/2009),

| A. | ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne delovne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne delovne skupine pravnih služb Parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Torek, 5. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0222

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 5. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske ║ skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | ║ Direktiva Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (4)
  je bila bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne nadaljnje bistvene spremembe, bi ║ bilo treba navedeno direktivo zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

║ Direktiva Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku (4)
  je bila bistveno spremenjena (5). Ker so potrebne nadaljnje bistvene spremembe, bi ║ bilo treba navedeno direktivo zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Področje uporabe Direktive ║ 92/75/EGS je omejeno na gospodinjske aparate. Sporočilo Komisije z dne 16. julija 2008 o akcijskem načrtu za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter trajnostno industrijsko politiko pa je pokazal, da bi razširitev področja uporabe Direktive 92/75/EGS na izdelke, ki
  pomembno neposredno ali posredno
  vplivajo na rabo energije,
  vključno z gradbenimi proizvodi,
  lahko okrepila morebitne sinergije med obstoječimi zakonodajnimi ukrepi, predvsem z Direktivo ║ 2005/32/ES z dne 6. julija 2005Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (6)║.
  Ta direktiva bi morala dopolnjevati Direktivo 2005/32/ES in nikakor ne bi smela posegati v njeno uporabo. To direktivo z njenim holističnim pristopom ter doseganjem dodatnih prihrankov energije in okoljskih koristi bi bilo treba obravnavati kot del širšega pravnega okvira, ki vključuje Uredbo (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje

   (7)

  ter Direktivo 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb

   (8)

  . |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe Direktive ║ 92/75/EGS je omejeno na gospodinjske aparate. Sporočilo Komisije z dne 16. julija 2008 o akcijskem načrtu za trajnostno potrošnjo in proizvodnjo ter trajnostno industrijsko politiko pa je pokazal, da bi razširitev področja uporabe Direktive 92/75/EGS na izdelke, ki
  pomembno neposredno ali posredno
  vplivajo na rabo energije,
  vključno z gradbenimi proizvodi,
  lahko okrepila morebitne sinergije med obstoječimi zakonodajnimi ukrepi, predvsem z Direktivo ║ 2005/32/ES z dne 6. julija 2005Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo (6)║.
  Ta direktiva bi morala dopolnjevati Direktivo 2005/32/ES in nikakor ne bi smela posegati v njeno uporabo. To direktivo z njenim holističnim pristopom ter doseganjem dodatnih prihrankov energije in okoljskih koristi bi bilo treba obravnavati kot del širšega pravnega okvira, ki vključuje Uredbo (ES) št. 1980/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. julija 2000 o spremenjenem sistemu Skupnosti za podeljevanje znaka za okolje

   (7)

  ter Direktivo 2002/91/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o energetski učinkovitosti stavb

   (8)

  .

| (3) | Predsedstvo Evropskega sveta je v svojih sklepih z dne 8. in 9. marca 2007 poudarilo potrebo po večji energetski učinkovitosti v Skupnosti, da bi dosegli ciljno zmanjšanje porabe energije v Skupnosti za 20 odstotkov do leta 2020, ter pozvalo k temeljitemu in hitremu izvajanju na ključnih področjih, ki jih je opredelila Komisija v svojem sporočilu z dne 19. oktobra 2006 z naslovom Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti. Akcijski načrt je izpostavil velike možnosti za prihranek energije v sektorju izdelkov. |
| --- | --- |

(3)

Predsedstvo Evropskega sveta je v svojih sklepih z dne 8. in 9. marca 2007 poudarilo potrebo po večji energetski učinkovitosti v Skupnosti, da bi dosegli ciljno zmanjšanje porabe energije v Skupnosti za 20 odstotkov do leta 2020, ter pozvalo k temeljitemu in hitremu izvajanju na ključnih področjih, ki jih je opredelila Komisija v svojem sporočilu z dne 19. oktobra 2006 z naslovom Akcijski načrt za energetsko učinkovitost: uresničitev možnosti. Akcijski načrt je izpostavil velike možnosti za prihranek energije v sektorju izdelkov.

| (4) | Za spodbujanje energetske učinkovitosti in prihrankov energije je prav tako bistveno, da EU in države članice določijo pravno zavezujoč cilj 20 % prihranka energije do leta 2020 ter predlagajo in izvajajo usklajene ukrepe za njegovo uresničevanje. |
| --- | --- |

(4)

Za spodbujanje energetske učinkovitosti in prihrankov energije je prav tako bistveno, da EU in države članice določijo pravno zavezujoč cilj 20 % prihranka energije do leta 2020 ter predlagajo in izvajajo usklajene ukrepe za njegovo uresničevanje.

| (5) | Povečevanje učinkovitosti izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, bi s premišljeno izbiro potrošnikov koristilo tako celotnemu gospodarstvu EU kot proizvodni industriji, saj bo zmanjšalo ceno emisij ogljika v sistemu za trgovanje z emisijami. |
| --- | --- |

(5)

Povečevanje učinkovitosti izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, bi s premišljeno izbiro potrošnikov koristilo tako celotnemu gospodarstvu EU kot proizvodni industriji, saj bo zmanjšalo ceno emisij ogljika v sistemu za trgovanje z emisijami.

| (6) | ▐ Zagotavljanje točnih, ustreznih in primerljivih podatkov o specifični porabi energije izdelkov, ki vplivajo na rabo energije,
  bi moralo vplivati
  na končne uporabnike, da se odločijo za izdelke, ki med uporabo porabijo ali posredno porabijo manj energije in drugih bistvenih virov, kar spodbuja proizvajalce, da sprejmejo ukrepe za zmanjšanje porabe energije in drugih bistvenih virov izdelkov, ki jih izdelujejo. ║ To bi moralo posredno spodbujati tudi učinkovito uporabo teh izdelkov
  , da bi tako prispevali k doseganju 20 % energetske učinkovitosti, kar je cilj EU. Samo delovanje tržnih sil brez teh podatkov ne bo spodbudilo smotrne porabe energije in drugih bistvenih virov za te izdelke. |
| --- | --- |

(6)

▐ Zagotavljanje točnih, ustreznih in primerljivih podatkov o specifični porabi energije izdelkov, ki vplivajo na rabo energije,
  bi moralo vplivati
  na končne uporabnike, da se odločijo za izdelke, ki med uporabo porabijo ali posredno porabijo manj energije in drugih bistvenih virov, kar spodbuja proizvajalce, da sprejmejo ukrepe za zmanjšanje porabe energije in drugih bistvenih virov izdelkov, ki jih izdelujejo. ║ To bi moralo posredno spodbujati tudi učinkovito uporabo teh izdelkov
  , da bi tako prispevali k doseganju 20 % energetske učinkovitosti, kar je cilj EU. Samo delovanje tržnih sil brez teh podatkov ne bo spodbudilo smotrne porabe energije in drugih bistvenih virov za te izdelke.

| (7) | Glede na to, da stavbe predstavljajo 40 % skupne porabe energije v EU in ker je revizija Direktive 2002/91/ES namenjena spodbujanju stroškovno učinkovitega izboljšanja splošne energetske učinkovitosti stavb, bi morala vključitev nekaterih gradbenih proizvodov, ki vplivajo na rabo energije, v področje uporabe te direktive gospodinjstvom pri obnovi njihovih stavb omogočiti lažjo izbiro energetsko in stroškovno najučinkovitejšega proizvoda. |
| --- | --- |

(7)

Glede na to, da stavbe predstavljajo 40 % skupne porabe energije v EU in ker je revizija Direktive 2002/91/ES namenjena spodbujanju stroškovno učinkovitega izboljšanja splošne energetske učinkovitosti stavb, bi morala vključitev nekaterih gradbenih proizvodov, ki vplivajo na rabo energije, v področje uporabe te direktive gospodinjstvom pri obnovi njihovih stavb omogočiti lažjo izbiro energetsko in stroškovno najučinkovitejšega proizvoda.

| (8) | Komisija bi morala, da bi se proizvajalcem zagotovila predvidljivost, končnim porabnikom pa jasnost, pripraviti prednostni seznam z energijo povezanih izdelkov, tudi gradbenih, ki sodijo na področje uporabe te direktive ter bodo zato vključeni v izvedbene ukrepe držav članic in Komisije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija bi morala, da bi se proizvajalcem zagotovila predvidljivost, končnim porabnikom pa jasnost, pripraviti prednostni seznam z energijo povezanih izdelkov, tudi gradbenih, ki sodijo na področje uporabe te direktive ter bodo zato vključeni v izvedbene ukrepe držav članic in Komisije.

| (9) | Podatki imajo ključno vlogo pri delovanju tržnih sil in je zato treba uvesti enotno nalepko za vse izdelke istega tipa, da bi se morebitnim kupcem zagotovili dodatni standardizirani podatki o stroških teh izdelkov, kar zadeva energijo in porabo drugih bistvenih virov, in da bi se sprejeli ukrepi, da bi se morebitnim končnim uporabnikom, ki ne vidijo razstavljenega izdelka in tako nimajo priložnosti, da bi videli nalepko, prav tako zagotovili ti podatki. Zaradi učinkovitosti in uporabnosti bi morala biti nalepka preprosta, jedrnata in lahko prepoznavna za končne uporabnike. ▐ V ta namen
  bi bilo treba obdržati obstoječo obliko nalepke kot osnovo za obveščanje končnih uporabnikov o energetski učinkovitosti izdelkov. Porabo energije in druge podatke v zvezi z izdelki bi bilo treba izmeriti v skladu z usklajenimi standardi in metodami. |
| --- | --- |

(9)

Podatki imajo ključno vlogo pri delovanju tržnih sil in je zato treba uvesti enotno nalepko za vse izdelke istega tipa, da bi se morebitnim kupcem zagotovili dodatni standardizirani podatki o stroških teh izdelkov, kar zadeva energijo in porabo drugih bistvenih virov, in da bi se sprejeli ukrepi, da bi se morebitnim končnim uporabnikom, ki ne vidijo razstavljenega izdelka in tako nimajo priložnosti, da bi videli nalepko, prav tako zagotovili ti podatki. Zaradi učinkovitosti in uporabnosti bi morala biti nalepka preprosta, jedrnata in lahko prepoznavna za končne uporabnike. ▐ V ta namen
  bi bilo treba obdržati obstoječo obliko nalepke kot osnovo za obveščanje končnih uporabnikov o energetski učinkovitosti izdelkov. Porabo energije in druge podatke v zvezi z izdelki bi bilo treba izmeriti v skladu z usklajenimi standardi in metodami.

| (10) | Komisija je v oceni učinka, priloženi predlogu te direktive, poudarila, da so prvotno, uspešno nalepko z lestvico od A do G kot model uporabile tudi druge države po vsem svetu, na primer Argentina, Brazilija, Čile, Iran, Izrael, Južna Afrika in Kitajska. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v oceni učinka, priloženi predlogu te direktive, poudarila, da so prvotno, uspešno nalepko z lestvico od A do G kot model uporabile tudi druge države po vsem svetu, na primer Argentina, Brazilija, Čile, Iran, Izrael, Južna Afrika in Kitajska.

| (11) | Države članice bi morale redno
  spremljati upoštevanje te direktive
  in ustrezne podatke vključiti v dvoletno poročilo, ki so ga obvezane predložiti Komisiji v skladu s to direktivo,
  s posebnim poudarkom na odgovornosti dobaviteljev in trgovcev. |
| --- | --- |

(11)

Države članice bi morale redno
  spremljati upoštevanje te direktive
  in ustrezne podatke vključiti v dvoletno poročilo, ki so ga obvezane predložiti Komisiji v skladu s to direktivo,
  s posebnim poudarkom na odgovornosti dobaviteljev in trgovcev.

| (12) | Popolnoma neobvezen sistem bi povzročil, da se samo nekateri izdelki označujejo ali opremijo s standardnimi podatki o izdelku, pri čemer bi obstajala nevarnost, da bi to pri nekaterih končnih uporabnikih povzročilo zmedo
  ali jim celo posredovalo napačne informacije.

  Zato bi moral pričujoči sistem zagotoviti, da je z
  obvezno
  nalepko in standardnimi podatki za izdelke navedena poraba energije in drugih bistvenih virov za vse zadevne izdelke. |
| --- | --- |

(12)

Popolnoma neobvezen sistem bi povzročil, da se samo nekateri izdelki označujejo ali opremijo s standardnimi podatki o izdelku, pri čemer bi obstajala nevarnost, da bi to pri nekaterih končnih uporabnikih povzročilo zmedo
  ali jim celo posredovalo napačne informacije.

  Zato bi moral pričujoči sistem zagotoviti, da je z
  obvezno
  nalepko in standardnimi podatki za izdelke navedena poraba energije in drugih bistvenih virov za vse zadevne izdelke.

| (13) | Izdelki, ki vplivajo na rabo energije, med uporabo
  neposredno ali posredno
  vplivajo na rabo veliko oblik energije, od katerih sta najpomembnejši elektrika in plin. Ta direktiva bi zato morala zajemati izdelke, ki vplivajo na rabo energije in med uporabo
  neposredno ali posredno
  vplivajo na rabo katere koli oblike energije
  , v skladu s cilji EU za izboljšave energetske učinkovitosti, spodbujanje rabe obnovljivih virov energije in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(13)

Izdelki, ki vplivajo na rabo energije, med uporabo
  neposredno ali posredno
  vplivajo na rabo veliko oblik energije, od katerih sta najpomembnejši elektrika in plin. Ta direktiva bi zato morala zajemati izdelke, ki vplivajo na rabo energije in med uporabo
  neposredno ali posredno
  vplivajo na rabo katere koli oblike energije
  , v skladu s cilji EU za izboljšave energetske učinkovitosti, spodbujanje rabe obnovljivih virov energije in zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.

| (14) | V izvedbeni ukrep bi bilo treba vključiti ▐ izdelke, ki vplivajo na rabo energije in med uporabo znatno
  neposredno ali posredno
  vplivajo na porabo energije ali, kjer je ustrezno, bistvenih virov ▐, če lahko zagotovitev podatkov z nalepkami spodbudi končne uporabnike k nakupu učinkovitejših izdelkov. |
| --- | --- |

(14)

V izvedbeni ukrep bi bilo treba vključiti ▐ izdelke, ki vplivajo na rabo energije in med uporabo znatno
  neposredno ali posredno
  vplivajo na porabo energije ali, kjer je ustrezno, bistvenih virov ▐, če lahko zagotovitev podatkov z nalepkami spodbudi končne uporabnike k nakupu učinkovitejših izdelkov.

| (15) | Glede na to, da stavbe predstavljajo 40 % skupne porabe energije v EU in ker si je EU v okviru svojih zavez iz Kjotskega protokola zastavila cilj, da do leta 2020 izboljša svojo energetsko učinkovitost za 20 %, je nujno dati prednost oblikovanju izvedbenih ukrepov za gradbene proizvode, kot so npr. okna. |
| --- | --- |

(15)

Glede na to, da stavbe predstavljajo 40 % skupne porabe energije v EU in ker si je EU v okviru svojih zavez iz Kjotskega protokola zastavila cilj, da do leta 2020 izboljša svojo energetsko učinkovitost za 20 %, je nujno dati prednost oblikovanju izvedbenih ukrepov za gradbene proizvode, kot so npr. okna.

| (16) | Število držav članic, v katerih
  veljajo pravila o javnih naročilih, ki naročnike obvezujejo k zagotovitvi energetsko učinkovitih izdelkov
  , bi bilo treba stalno povečevati, dokler ne bo pokrito celotno ozemlje Evropske unije. Enako bi moralo veljati tudi za število držav članic, ki
  so ▐ uvedle ukrepe za spodbujanje energetsko učinkovitih izdelkov.
  Da bi se izognili izkrivljanju trga in čeprav se lahko merila za določitev, ali so izdelki upravičeni do javnega naročila ali spodbud, ▐ med državami članicami zelo razlikujejo
  , bi morala biti skladna s strateškimi cilji Evropske unije glede energetske učinkovitosti.
  Sklicevanje na razrede ali ravni učinkovitosti za določene izdelke v skladu z izvedbenimi ukrepi te direktive bi lahko zmanjšalo fragmentacijo javnih naročil in spodbud ter olajšalo sprejetje učinkovitih izdelkov. |
| --- | --- |

(16)

Število držav članic, v katerih
  veljajo pravila o javnih naročilih, ki naročnike obvezujejo k zagotovitvi energetsko učinkovitih izdelkov
  , bi bilo treba stalno povečevati, dokler ne bo pokrito celotno ozemlje Evropske unije. Enako bi moralo veljati tudi za število držav članic, ki
  so ▐ uvedle ukrepe za spodbujanje energetsko učinkovitih izdelkov.
  Da bi se izognili izkrivljanju trga in čeprav se lahko merila za določitev, ali so izdelki upravičeni do javnega naročila ali spodbud, ▐ med državami članicami zelo razlikujejo
  , bi morala biti skladna s strateškimi cilji Evropske unije glede energetske učinkovitosti.
  Sklicevanje na razrede ali ravni učinkovitosti za določene izdelke v skladu z izvedbenimi ukrepi te direktive bi lahko zmanjšalo fragmentacijo javnih naročil in spodbud ter olajšalo sprejetje učinkovitih izdelkov.

| (17) | Pri oblikovanju določb o javnih naročilih iz izvedbenih ukrepov te direktive bi bilo treba določiti sorazmeren prag za vrednost in količino javnih naročil z upoštevanjem upravnega bremena in sposobnosti v državah članicah za izvajanje pravil v zvezi z javnimi naročili. |
| --- | --- |

(17)

Pri oblikovanju določb o javnih naročilih iz izvedbenih ukrepov te direktive bi bilo treba določiti sorazmeren prag za vrednost in količino javnih naročil z upoštevanjem upravnega bremena in sposobnosti v državah članicah za izvajanje pravil v zvezi z javnimi naročili.

| (18) | Spodbude, ki jih morda zagotovijo države članice za uveljavljanje učinkovitih izdelkov, bi lahko predstavljale državno pomoč. Ta direktiva ne vpliva na izid prihodnjih postopkov glede državnih pomoči, ki bi se lahko začeli v skladu s členoma 87 in 88 Pogodbe
  . Vendar je državna pomoč za varstvo okolja, zlasti za prihranke energije, ki je v skupnem evropskem interesu, izvzeta v skladu z različnimi instrumenti Skupnosti in pod pogoji iz navedenih instrumentov, kakor je določeno v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja

   (9)

  . |
| --- | --- |

(18)

Spodbude, ki jih morda zagotovijo države članice za uveljavljanje učinkovitih izdelkov, bi lahko predstavljale državno pomoč. Ta direktiva ne vpliva na izid prihodnjih postopkov glede državnih pomoči, ki bi se lahko začeli v skladu s členoma 87 in 88 Pogodbe
  . Vendar je državna pomoč za varstvo okolja, zlasti za prihranke energije, ki je v skupnem evropskem interesu, izvzeta v skladu z različnimi instrumenti Skupnosti in pod pogoji iz navedenih instrumentov, kakor je določeno v Smernicah Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja

   (9)

  .

| (19) | Spodbujanje energetsko učinkovitih izdelkov z označevanjem z nalepkami, javnimi naročili in spodbudami, ne bi smelo škoditi njihovi splošni okoljski učinkovitosti takšnih izdelkov. |
| --- | --- |

(19)

Spodbujanje energetsko učinkovitih izdelkov z označevanjem z nalepkami, javnimi naročili in spodbudami, ne bi smelo škoditi njihovi splošni okoljski učinkovitosti takšnih izdelkov.

| (20) | Določbe te direktive glede vsebine oglasov bi bilo treba upoštevati zgolj kot izredni ukrep. Te določbe zato ne bi smele kako drugače omejevati oglaševanja v skladu s katerim koli drugim delom zakonodaje Skupnosti. |
| --- | --- |

(20)

Določbe te direktive glede vsebine oglasov bi bilo treba upoštevati zgolj kot izredni ukrep. Te določbe zato ne bi smele kako drugače omejevati oglaševanja v skladu s katerim koli drugim delom zakonodaje Skupnosti.

| (21) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10)
  . |
| --- | --- |

(21)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (10)
  .

| (22) | Z lasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov v zvezi z navajanjem porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku
  med njihovo uporabo
  .
  Da bo mogoče vzpostaviti sistem, ki bo predvidljiv za proizvajalce in razumljiv potrošnikom, bi morala Komisija določiti fiksno obdobje trajanja za energetske nalepke ter v rednih intervalih posodabljati pragove za indeks razvrstitve glede na energetsko učinkovitost.
  Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

  Komisija bi morala vsaki dve leti Evropskemu parlamentu predložiti poročilo, ki ločeno obravnava EU in posamezne države članice ter vsebuje podrobne podatke o sprejetju izvedbenih ukrepov in standardizirane podatke o izdelkih. |
| --- | --- |

(22)

Z lasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov v zvezi z navajanjem porabe energije in drugih virov izdelkov, ki vplivajo na rabo energije, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku
  med njihovo uporabo
  .
  Da bo mogoče vzpostaviti sistem, ki bo predvidljiv za proizvajalce in razumljiv potrošnikom, bi morala Komisija določiti fiksno obdobje trajanja za energetske nalepke ter v rednih intervalih posodabljati pragove za indeks razvrstitve glede na energetsko učinkovitost.
  Ker so navedeni ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

  Komisija bi morala vsaki dve leti Evropskemu parlamentu predložiti poročilo, ki ločeno obravnava EU in posamezne države članice ter vsebuje podrobne podatke o sprejetju izvedbenih ukrepov in standardizirane podatke o izdelkih.

| (23) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, v katere so bile vnesene velike spremembe v primerjavi s prejšnjo direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz prejšne direktive. |
| --- | --- |

(23)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, v katere so bile vnesene velike spremembe v primerjavi s prejšnjo direktivo. Obveznost prenosa nespremenjenih določb izhaja iz prejšne direktive.

| (24) | Države članice bi se morale pri izvajanju ustreznih določb te direktive vzdržati ukrepov, ki bi lahko malim in srednje velikim podjetjem (MSP) po nepotrebnem naložili birokratske in toge obveznosti, ter, kolikor je mogoče, upoštevati posebne potrebe ter finančne in upravne omejitve MSP. |
| --- | --- |

(24)

Države članice bi se morale pri izvajanju ustreznih določb te direktive vzdržati ukrepov, ki bi lahko malim in srednje velikim podjetjem (MSP) po nepotrebnem naložili birokratske in toge obveznosti, ter, kolikor je mogoče, upoštevati posebne potrebe ter finančne in upravne omejitve MSP.

| (25) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno zakonodajo in izvajanje te direktive, ki so določeni v delu B Priloge I – |
| --- | --- |

(25)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno zakonodajo in izvajanje te direktive, ki so določeni v delu B Priloge I –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Področje uporabe

1.   Ta direktiva določa okvir za uskladitev nacionalnih ukrepov v zvezi z informacijami za končnega uporabnika, zlasti z nalepkami in podatki o izdelku, porabo energije ter drugih bistvenih virov
  med uporabo
  in dodatnih podatkov v zvezi z izdelki, ki vplivajo na rabo energije, s čimer se končnim uporabnikom omogoči, da izberejo učinkovitejše izdelke.

2.   Ta direktiva se uporablja za izdelke,
  vključno z gradbenimi proizvodi,
  ki vplivajo na rabo energije in med uporabo znatno
  neposredno ali posredno
  vplivajo na porabo energije, in kjer je to ustrezno, na druge bistvene vire.

3.   Ta direktiva se ne uporablja za:

| (a) | rabljene izdelke; |
| --- | --- |

(a)

rabljene izdelke;

| (b) | potniška ali tovorna prevozna sredstva; |
| --- | --- |

(b)

potniška ali tovorna prevozna sredstva;

| (c) | opozorilno tablico ali njej ustrezno tablico, ki je pritrjena na izdelke zaradi varnosti. |
| --- | --- |

(c)

opozorilno tablico ali njej ustrezno tablico, ki je pritrjena na izdelke zaradi varnosti.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namen te direktive:

| — | „izdelek, ki vpliva na rabo energije(izdelek)“ pomeni vsak izdelek, ki med uporabo vpliva na rabo energije in je dan v promet ter/ali se uporablja v Skupnosti, vključno z deli, namenjenimi vključitvi v izdelke, ki vplivajo na rabo energije in ki jih zajema ta direktiva ter so dani v promet in/ali se uporabljajo kot posamezni deli, namenjeni končnim uporabnikom, in katerih okoljsko učinkovitost se lahko oceni neodvisno, |
| --- | --- |

—

„izdelek, ki vpliva na rabo energije(izdelek)“ pomeni vsak izdelek, ki med uporabo vpliva na rabo energije in je dan v promet ter/ali se uporablja v Skupnosti, vključno z deli, namenjenimi vključitvi v izdelke, ki vplivajo na rabo energije in ki jih zajema ta direktiva ter so dani v promet in/ali se uporabljajo kot posamezni deli, namenjeni končnim uporabnikom, in katerih okoljsko učinkovitost se lahko oceni neodvisno,

| — | „gradbeni proizvod“ pomeni proizvod, ki vpliva na rabo energije in se uporablja pri gradnji ali obnovi stavb, |
| --- | --- |

—

„gradbeni proizvod“ pomeni proizvod, ki vpliva na rabo energije in se uporablja pri gradnji ali obnovi stavb,

| — | „standardni podatki o izdelku“ pomenijo standardno preglednico podatkov v zvezi z izdelkom, |
| --- | --- |

—

„standardni podatki o izdelku“ pomenijo standardno preglednico podatkov v zvezi z izdelkom,

| — | „drugi bistveni viri“ pomenijo vodo,
  surovine,
  ali katero koli drugo snov, ki jo izdelek porabi pri normalnem delovanju, |
| --- | --- |

—

„drugi bistveni viri“ pomenijo vodo,
  surovine,
  ali katero koli drugo snov, ki jo izdelek porabi pri normalnem delovanju,

| — | „dodatne informacije“ pomenijo druge podatke o učinkovitosti in lastnostih izdelka v zvezi z njegovo porabo energije
  na časovno enoto
  ali drugih bistvenih virov ali tistih, ki pomagajo oceniti njegovo porabo energije
  na časovno enoto
  ali drugih bistvenih virov
  , na podlagi izmerljivih podatkov, vključno s tistimi v zvezi z izdelavo izdelka ali drugimi pomembnimi okoljskimi vidiki te izdelave
  , |
| --- | --- |

—

„dodatne informacije“ pomenijo druge podatke o učinkovitosti in lastnostih izdelka v zvezi z njegovo porabo energije
  na časovno enoto
  ali drugih bistvenih virov ali tistih, ki pomagajo oceniti njegovo porabo energije
  na časovno enoto
  ali drugih bistvenih virov
  , na podlagi izmerljivih podatkov, vključno s tistimi v zvezi z izdelavo izdelka ali drugimi pomembnimi okoljskimi vidiki te izdelave
  ,

| — | „pomembni okoljski vidiki“ pomenijo tiste vidike, ki so opredeljeni kot pomembni za izdelek, ki vpliva na rabo energije, v izvedbenem ukrepu, sprejetem v skladu z Direktivo 2005/32/ES v zvezi z navedenim izdelkom, |
| --- | --- |

—

„pomembni okoljski vidiki“ pomenijo tiste vidike, ki so opredeljeni kot pomembni za izdelek, ki vpliva na rabo energije, v izvedbenem ukrepu, sprejetem v skladu z Direktivo 2005/32/ES v zvezi z navedenim izdelkom,

| — | „neposredni vpliv“ pomeni vpliv izdelkov, ki dejansko porabljajo energijo, |
| --- | --- |

—

„neposredni vpliv“ pomeni vpliv izdelkov, ki dejansko porabljajo energijo,

| — | „posredni vpliv“ pomeni vpliv izdelkov, ki ne porabljajo energije, ampak prispevajo k porabi energije, pri čemer ocena učinkovitosti teh izdelkov temelji na objektivnih in neodvisnih parametrih, ki niso odvisni od podnebja, |
| --- | --- |

—

„posredni vpliv“ pomeni vpliv izdelkov, ki ne porabljajo energije, ampak prispevajo k porabi energije, pri čemer ocena učinkovitosti teh izdelkov temelji na objektivnih in neodvisnih parametrih, ki niso odvisni od podnebja,

| — | „trgovec“ pomeni prodajalca na drobno ali drugo osebo, ki izdelke prodaja, oddaja v najem, ponuja na obroke ali razstavlja za končnega uporabnika, |
| --- | --- |

—

„trgovec“ pomeni prodajalca na drobno ali drugo osebo, ki izdelke prodaja, oddaja v najem, ponuja na obroke ali razstavlja za končnega uporabnika,

| — | „dobavitelj“ pomeni proizvajalca, uvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika v Skupnosti, ali osebo, ki prodaja izdelek na trgu Skupnosti, |
| --- | --- |

—

„dobavitelj“ pomeni proizvajalca, uvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika v Skupnosti, ali osebo, ki prodaja izdelek na trgu Skupnosti,

| — | „končni uporabnik“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki uporablja izdelek v poklicne ali zasebne namene. Ta oseba je končni potrošnik izdelka, zlasti oseba, za katero je bil izdelek oblikovan, in ni nujno oseba, ki je izdelek kupila. Ta opredelitev obsega zasebne potrošnike in skupine potrošnikov. Za namene te direktive so „končni uporabniki“ tudi javni organi, kadar kupujejo izdelke, ki vplivajo na rabo energije. |
| --- | --- |

—

„končni uporabnik“ pomeni pravno ali fizično osebo, ki uporablja izdelek v poklicne ali zasebne namene. Ta oseba je končni potrošnik izdelka, zlasti oseba, za katero je bil izdelek oblikovan, in ni nujno oseba, ki je izdelek kupila. Ta opredelitev obsega zasebne potrošnike in skupine potrošnikov. Za namene te direktive so „končni uporabniki“ tudi javni organi, kadar kupujejo izdelke, ki vplivajo na rabo energije.

Člen3

Odgovornosti držav članic

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile, da:

| (a) | vsi dobavitelji in trgovci, ki imajo sedež na njihovem ozemlju, izpolnjujejo svoje obveznosti iz členov 5 in 6
  ter člena 10(3) in (4)
  te direktive; |
| --- | --- |

(a)

vsi dobavitelji in trgovci, ki imajo sedež na njihovem ozemlju, izpolnjujejo svoje obveznosti iz členov 5 in 6
  ter člena 10(3) in (4)
  te direktive;

| (b) | za izdelke, ki jih zajema ta direktiva, je prepovedano prikazovanje drugih nalepk, znakov, simbolov ali napisov, ki niso skladni z zahtevami te direktive in ustreznih izvedbenih ukrepov, če tako prikazovanje lahko zmede končne uporabnike v zvezi s porabo energije in, kjer je ustrezno, drugih bistvenih virov
  med uporabo
  ; |
| --- | --- |

(b)

za izdelke, ki jih zajema ta direktiva, je prepovedano prikazovanje drugih nalepk, znakov, simbolov ali napisov, ki niso skladni z zahtevami te direktive in ustreznih izvedbenih ukrepov, če tako prikazovanje lahko zmede končne uporabnike v zvezi s porabo energije in, kjer je ustrezno, drugih bistvenih virov
  med uporabo
  ;

| (c) | uvedbo sistema nalepk in standardnih podatkov o izdelku, ki zadevajo porabo energije, spremljajo izobraževalne in promocijske informativne akcije, katerih cilj je
  podpirati energetsko učinkovitost in
  spodbuditi končne uporabnike, da odgovorneje porabljajo energijo; |
| --- | --- |

(c)

uvedbo sistema nalepk in standardnih podatkov o izdelku, ki zadevajo porabo energije, spremljajo izobraževalne in promocijske informativne akcije, katerih cilj je
  podpirati energetsko učinkovitost in
  spodbuditi končne uporabnike, da odgovorneje porabljajo energijo;

| (d) | se sprejmejo primerni ukrepi za spodbuditev
  organov Komisije in nacionalnih
  organov, pristojnih za izvajanje te direktive, da ║ sodelujejo in drug drugemu zagotovijo podatke, s čimer bodo pomagali pri uporabi te direktive;

  Pri upravnem sodelovanju in izmenjavi podatkov se v čim večji meri uporabljajo elektronska sredstva za komuniciranje in zadevni programi Skupnosti. Takšno sodelovanje zagotavlja varnost in zaupnost obdelovanja in zaščite občutljivih podatkov, zagotovljenih v okviru navedenega postopka, kjer je potrebno. Komisija sprejme primerne ukrepe, s katerimi bo spodbudila sodelovanje med državami članicami ║ in k njemu prispevala. |
| --- | --- |

(d)

se sprejmejo primerni ukrepi za spodbuditev
  organov Komisije in nacionalnih
  organov, pristojnih za izvajanje te direktive, da ║ sodelujejo in drug drugemu zagotovijo podatke, s čimer bodo pomagali pri uporabi te direktive;

Pri upravnem sodelovanju in izmenjavi podatkov se v čim večji meri uporabljajo elektronska sredstva za komuniciranje in zadevni programi Skupnosti. Takšno sodelovanje zagotavlja varnost in zaupnost obdelovanja in zaščite občutljivih podatkov, zagotovljenih v okviru navedenega postopka, kjer je potrebno. Komisija sprejme primerne ukrepe, s katerimi bo spodbudila sodelovanje med državami članicami ║ in k njemu prispevala.

2.   Če država članica ugotovi, da izdelek ne izpolnjuje vseh zadevnih zahtev iz te direktive in njenih izvedbenih ukrepov v zvezi z nalepkami in standardnimi podatki o izdelku, ║ dobavitelj zagotovi skladnost izdelka z navedenimi zahtevami
  ter z učinkovitimi in sorazmernimi
  pogoji, ki jih določi država članica.
  V zvezi z že kupljenimi izdelki imajo potrošniki pravice, ki so že določene v zakonodaji Skupnosti in nacionalni zakonodaji o varstvu potrošnikov, vključno z nadomestilom za izdelek ali zamenjavo izdelka.

Če so dokazi, da izdelek ni v skladu z zahtevami, zadostni, ║ zadevne države članice
  v določenem časovnem okviru

  sprejmejo potrebne preventivne ukrepe
  , da bi zagotovile skladnost z zahtevami te direktive, ob upoštevanju škode, povzročene zaradi neskladnosti
  .

V primeru trajne neskladnosti
  država članica sprejme odločitev o omejitvi ali prepovedi dajanja v promet in/ali v uporabo zadevnega izdelka, ali zagotovi, da se ga umakne s trga. V primeru, da se izdelek umakne s trga ali da se
  omeji ali
  prepove uvajanje izdelka na trg, se o tem takoj obvesti Komisijo in druge države članice.

3.   Države članice Komisiji vsaki dve leti predložijo poročilo, v katerem podrobno navedejo izvajalne dejavnosti in raven upoštevanja ║ na njihovem ozemlju.

Komisija lahko
  prek določitve minimalnih zahtev za usklajeno predlogo
  določi podrobnosti o skupni vsebini teh poročil. Ti ukrepi, ║ namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2).

Člen4

Zahteve v zvezi s podatki

Države članice zagotovijo, da:

| (1) | so končni uporabniki o podatkih v zvezi s porabo električne energije, drugih oblik energije in drugih bistvenih virov
  med uporabo
  ter o dodatnih podatkih v skladu z izvedbenimi ukrepi v skladu s to direktivo║ obveščeni s standardnimi podatki o izdelku in z nalepko, ki se nanaša na izdelke, ki se dajo v prodajo, najem, nakup s posojilom ali se razstavijo za končne uporabnike neposredno ali posredno prek sredstev za prodajo na daljavo, vključno z internetom; |
| --- | --- |

(1)

so končni uporabniki o podatkih v zvezi s porabo električne energije, drugih oblik energije in drugih bistvenih virov
  med uporabo
  ter o dodatnih podatkih v skladu z izvedbenimi ukrepi v skladu s to direktivo║ obveščeni s standardnimi podatki o izdelku in z nalepko, ki se nanaša na izdelke, ki se dajo v prodajo, najem, nakup s posojilom ali se razstavijo za končne uporabnike neposredno ali posredno prek sredstev za prodajo na daljavo, vključno z internetom;

| (2) | podatki iz točke 1 se zagotovijo za vgrajene izdelke ▐, če tako zahteva veljavni izvedbeni ukrep; |
| --- | --- |

(2)

podatki iz točke 1 se zagotovijo za vgrajene izdelke ▐, če tako zahteva veljavni izvedbeni ukrep;

| (3) | vsi oglasi za specifičen model izdelkov, ki vplivajo na rabo energije in jih zajema izvedbeni ukrep v skladu s to direktivo ter pri katerih so objavljene tehnične specifikacije, končnim uporabnikom zagotovijo potrebne podatke o porabi energije ali prihrankih energije ali pa vključujejo sklic na energijski razred izdelka; |
| --- | --- |

(3)

vsi oglasi za specifičen model izdelkov, ki vplivajo na rabo energije in jih zajema izvedbeni ukrep v skladu s to direktivo ter pri katerih so objavljene tehnične specifikacije, končnim uporabnikom zagotovijo potrebne podatke o porabi energije ali prihrankih energije ali pa vključujejo sklic na energijski razred izdelka;

| (4) | vsa tehnična promocijska literatura o izdelkih, ki vplivajo na rabo energije, v kateri so opisani specifični tehnični parametri izdelka, kot so tehnični priročniki in prospekti proizvajalcev v tiskani obliki ali dostopni na spletu, končnim uporabnikom zagotovi potrebne podatke o energetski porabi ali vključuje sklic na energijsko nalepko izdelka. |
| --- | --- |

(4)

vsa tehnična promocijska literatura o izdelkih, ki vplivajo na rabo energije, v kateri so opisani specifični tehnični parametri izdelka, kot so tehnični priročniki in prospekti proizvajalcev v tiskani obliki ali dostopni na spletu, končnim uporabnikom zagotovi potrebne podatke o energetski porabi ali vključuje sklic na energijsko nalepko izdelka.

Člen5

Odgovornost dobaviteljev

Države članice zagotovijo, da:

| (1) | dobavitelji, ki dajejo v promet ali začnejo z uporabo izdelkov, ki jih zajema izvedbeni ukrep, zagotovijo nalepko in standardne podatke o izdelku v skladu s to direktivo in takim izvedbenim ukrepom; |
| --- | --- |

(1)

dobavitelji, ki dajejo v promet ali začnejo z uporabo izdelkov, ki jih zajema izvedbeni ukrep, zagotovijo nalepko in standardne podatke o izdelku v skladu s to direktivo in takim izvedbenim ukrepom;

| (2) | dobavitelji pripravijo tehnično dokumentacijo, ki zadostuje za oceno točnosti podatkov, ki jih vsebujeta nalepka in standardni podatki o izdelku. Navedena tehnična dokumentacija vsebuje:






  (a) | splošen opis izdelka, |
| --- | --- | --- |

(2)

dobavitelji pripravijo tehnično dokumentacijo, ki zadostuje za oceno točnosti podatkov, ki jih vsebujeta nalepka in standardni podatki o izdelku. Navedena tehnična dokumentacija vsebuje:

(a)

splošen opis izdelka,

| (b) | kadar je ustrezno, rezultate opravljenih projektnih izračunov, ║ |
| --- | --- |

(b)

kadar je ustrezno, rezultate opravljenih projektnih izračunov, ║

| (c) | poročila o preskusih, kadar so razpoložljiva, skupaj s preskusi, ki jih opravijo ustrezne priglašene organizacije, kakor je določeno z drugo zakonodajo Skupnosti, |
| --- | --- |

(c)

poročila o preskusih, kadar so razpoložljiva, skupaj s preskusi, ki jih opravijo ustrezne priglašene organizacije, kakor je določeno z drugo zakonodajo Skupnosti,

| (d) | sklice, ki omogočajo identifikacijo modelov, kadar se uporabijo vrednosti za podobne modele. |
| --- | --- |

(d)

sklice, ki omogočajo identifikacijo modelov, kadar se uporabijo vrednosti za podobne modele.

V ta namen lahko dobavitelji uporabijo dokumentacijo, ki je že pripravljena v skladu z zahtevami iz ustrezne zakonodaje Skupnosti;

| (3) | dobavitelji dajo v petih letih po izdelavi zadnjega zadevnega izdelka to tehnično dokumentacijo na razpolago za pregledovanje.
  Na zahtevo dajo dobavitelji organom tržnega nadzora držav članic in Komisiji na razpolago elektronsko različico tehnične dokumentacije; |
| --- | --- |

(3)

dobavitelji dajo v petih letih po izdelavi zadnjega zadevnega izdelka to tehnično dokumentacijo na razpolago za pregledovanje.

Na zahtevo dajo dobavitelji organom tržnega nadzora držav članic in Komisiji na razpolago elektronsko različico tehnične dokumentacije;

| (4) | v zvezi z označevanjem z nalepkami in podatki o izdelku dobavitelji trgovcem brezplačno zagotovijo potrebne nalepke. Brez poseganja v izbiro sistema za dobavo nalepk dobaviteljev, ti na zahtevo trgovcev pravočasno dobavijo nalepke; |
| --- | --- |

(4)

v zvezi z označevanjem z nalepkami in podatki o izdelku dobavitelji trgovcem brezplačno zagotovijo potrebne nalepke. Brez poseganja v izbiro sistema za dobavo nalepk dobaviteljev, ti na zahtevo trgovcev pravočasno dobavijo nalepke;

| (5) | razen nalepk dobavitelji ▐ zagotovijo tudi standardne podatke o izdelku; |
| --- | --- |

(5)

razen nalepk dobavitelji ▐ zagotovijo tudi standardne podatke o izdelku;

| (6) | dobavitelji vključijo standardne podatke o izdelku v vse prospekte o izdelkih. Kadar dobavitelj ne zagotovi prospektov o izdelku, zagotovi standardne podatke o izdelku z drugo literaturo, ki je priložena izdelku; |
| --- | --- |

(6)

dobavitelji vključijo standardne podatke o izdelku v vse prospekte o izdelkih. Kadar dobavitelj ne zagotovi prospektov o izdelku, zagotovi standardne podatke o izdelku z drugo literaturo, ki je priložena izdelku;

| (7) | dobavitelji so odgovorni za točnost nalepke in standardnih podatkov o izdelku, ki jih zagotavljajo; |
| --- | --- |

(7)

dobavitelji so odgovorni za točnost nalepke in standardnih podatkov o izdelku, ki jih zagotavljajo;

| (8) | za dobavitelje velja, da so odobrili objavo podatkov, ki jih vsebujejo nalepka ali standardni podatki o izdelku. |
| --- | --- |

(8)

za dobavitelje velja, da so odobrili objavo podatkov, ki jih vsebujejo nalepka ali standardni podatki o izdelku.

Člen6

Odgovornosti trgovcev

Države članice zagotovijo, da:

| (1) | trgovci jasno
  , na viden in čitljiv način
  prikažejo nalepke in standardne podatke o izdelku vključijo v prospekt o izdelku ali drugo literaturo, ki je priložena izdelku in se proda končnemu uporabniku; |
| --- | --- |

(1)

trgovci jasno
  , na viden in čitljiv način
  prikažejo nalepke in standardne podatke o izdelku vključijo v prospekt o izdelku ali drugo literaturo, ki je priložena izdelku in se proda končnemu uporabniku;

| (2) | v zvezi z o
  značevanjem in podatki o izdelkih, kadarkoli je izdelek, določen v izvedbenem ukrepu, razstavljen, trgovci
  ob izteku obdobja veljavnosti stare nalepke
  pritrdijo
  najnovejšo različico

  ustrezne nalepke v ustrezni jezikovni različici na jasno vidno mesto, ki je določeno v ustreznem izvedbenem ukrepu. |
| --- | --- |

(2)

v zvezi z o
  značevanjem in podatki o izdelkih, kadarkoli je izdelek, določen v izvedbenem ukrepu, razstavljen, trgovci
  ob izteku obdobja veljavnosti stare nalepke
  pritrdijo
  najnovejšo različico

  ustrezne nalepke v ustrezni jezikovni različici na jasno vidno mesto, ki je določeno v ustreznem izvedbenem ukrepu.

Člen7

Prodaja na daljavo

Kadar so izdelki ponujeni v prodajo, najem ali nakup na obroke po pošti, s kataloško prodajo, prek interneta
  , telefonske prodaje
  ali na kak drug način, kar pomeni, da se od morebitnega končnega uporabnika ne more pričakovati, da vidi razstavljen izdelek, se v izvedbenih ukrepih poskrbi za zagotovitev, da imajo morebitni končni uporabniki na razpolago podatke, navedene na
  najnovejši različici

  nalepke

  izdelka
  in v standardnih podatkih o izdelku, preden izdelek kupijo.
  Pri prodaji na daljavo je način prikaza nalepke in standardnih podatkov o izdelku določen v izvedbenih ukrepih.

Člen 8

Prosti pretok

1.   Države članice ne prepovejo, omejijo ali ovirajo dajanja na trg izdelkov, ki jih
  zajemajo ta direktiva in
  veljavni izvedbeni
  ukrepi
  in ki so
  popolnoma
  v skladu z
  njimi
  .

2.   
  Če
  države članice
  redno nadzirajo trg in dokler nimajo dokaza o nasprotnem,
  velja, da nalepke in standardni podatki o izdelku ustrezajo določbam te direktive in izvedbenih ukrepov ▐. Države članice lahko od dobavitelja zahtevajo, da zagotovi dokazila v skladu s členom 5 v zvezi s točnostjo podatkov, ki jih vsebujejo njegove nalepke ali standardni podatki o izdelku, kadar upravičeno dvomijo ║ točnosti teh podatkov.

Člen 9

Javna naročila in spodbude

1.   Naročniki, ki sklenejo javna naročila gradnje, blaga ali storitve iz Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki niso izvzeta v skladu s členoma 12 in 18 navedene direktive, ne smejo nabaviti izdelkov, ki ne dosegajo minimalnih ravni zmogljivosti, določenih z veljavnim izvedbenim ukrepom
  , in ne ustrezajo merilom, kot so določena v odstavku 2, da bi zagotovili najvišji razred učinkovitosti
  .

2.   Merila za določitev minimalnih ravni zmogljivosti za javna naročila v izvedbenih ukrepih so naslednja:

| (a) | stroškovna učinkovitost v zvezi z javnimi financami; |
| --- | --- |

(a)

stroškovna učinkovitost v zvezi z javnimi financami;

| (b) | primernost izdelkov za javna naročila; |
| --- | --- |

(b)

primernost izdelkov za javna naročila;

| (c) | možnosti varčevanja z energijo; |
| --- | --- |

(c)

možnosti varčevanja z energijo;

| (d) | spodbujanje inovativnosti v skladu z lizbonsko strategijo; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje inovativnosti v skladu z lizbonsko strategijo;

| (e) | sposobnost za spodbuditev preobrazbe trga tako, da bo vključeval učinkovitejše izdelke; |
| --- | --- |

(e)

sposobnost za spodbuditev preobrazbe trga tako, da bo vključeval učinkovitejše izdelke;

| (f) | potreba po zagotovitvi zadovoljive ravni konkurence. |
| --- | --- |

(f)

potreba po zagotovitvi zadovoljive ravni konkurence.

3.   Odstavek 1 velja za pogodbe, katerih ocenjena vrednost brez davka na dodano vrednost (DDV) znaša 15 000 EUR ali več. Izvedbeni ukrepi lahko določijo prag z ║ vrednostjo višjo od 15 000 EUR brez DDV z upoštevanjem običajnih nakupnih cen in količine.

4.   Države članice ne zagotovijo ukrepov za spodbude v zvezi z izdelki, ki ne dosegajo minimalnih ravni učinkovitosti, določenih v veljavnem izvedbenem ukrepu.

5.   Ko države članice javno zagotovijo spodbude v zvezi z izdelki, določijo ravni učinkovitosti z razredi, kot so določeni v veljavnem izvedbenem ukrepu.

Spodbude lahko med drugim vključujejo davčne kredite tako za končne uporabnike, ki uporabljajo visoko energetsko učinkovite izdelke, kot za industrijske sektorje, ki podpirajo in proizvajajo takšne izdelke, ter znižani DDV za materiale in sestavne dele, ki izboljšujejo energetsko učinkovitost. Spodbude držav članic morajo biti uspešne in učinkovite.

Člen 10

Revizija razvrstitve energetskih nalepk

1.
     
  Komisija v rednih intervalih opravlja revizije razvrstitve energetskih nalepk v skladu s fiksnim trajanjem razvrstitve, kakor je določeno z izvedbenimi ukrepi iz člena 12.

2.
     
  Komisija pri reviziji pragov za indeks razvrstitve glede na energetsko učinkovitost uporabi najnovejše podatke, pri tem pa upošteva hitrost tehnološkega razvoja za zadevni izdelek in se bistveno prej, preden opravi revizijo, ustrezno posvetuje z zainteresiranimi skupinami v skladu s členom 12(3).

3.
     
  Dobavitelji so trgovcem dolžni dostaviti najnovejšo različico nalepke najpozneje ob izteku obdobja veljavnosti stare nalepke.

4.
     
  Trgovci so dolžni staro nalepko zamenjati z energetsko nalepko s popravljeno razvrstitvijo za zadevni izdelek na dan, ko se izteče obdobje veljavnosti stare nalepke v skladu s členom 6(2).

Člen 11

Postopek odbora

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabi člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 12

Izvedbeni ukrepi

1.   Podrobnosti o nalepki in standardnih podatkih o izdelku so določene v izvedbenih ukrepih. Navedeni izvedbeni ukrepi, namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 11(2) za vsak tip izdelka v skladu s tem členom.

Če izdelek izpolnjuje merila, navedena v odstavku 2, se vključi v izvedbeni ukrep v skladu z odstavkom 4.

Na podlagi določb izvedbenih ukrepov v zvezi s podatki na nalepki in standardnimi podatki o izdelku glede porabe energije in drugih bistvenih virov med uporabo se lahko končni uporabniki odločajo o nakupu na podlagi zadovoljivih podatkov, organi tržnega nadzora pa preverijo, ali so izdelki v skladu z zagotovljenimi podatki.

Če izvedbeni ukrep vsebuje določbe v zvezi z energetsko učinkovitostjo in porabo bistvenih virov izdelka, mora biti z obliko in vsebino nalepke poudarjena energetska učinkovitost izdelka.

Veljavni izvedbeni ukrepi, sprejeti pred začetkom veljavnosti te direktive, se najpozneje ...

   (12)

  uskladijo z določbami te direktive, zlasti kar zadeva postavitev, obliko, razrede in druge lastnosti energetske nalepke.

2.   Merila iz odstavka 1 so naslednja:

| (a) | ob upoštevanju večine najnovejših podatkov, ki so na voljo, in količine izdelkov, danih na trg, imajo izdelki veliko zmožnost za prihranek energije in, kjer je primerno, drugih bistvenih virov; |
| --- | --- |

(a)

ob upoštevanju večine najnovejših podatkov, ki so na voljo, in količine izdelkov, danih na trg, imajo izdelki veliko zmožnost za prihranek energije in, kjer je primerno, drugih bistvenih virov;

| (b) | znatne razlike med zadevnimi ravnmi učinkovitosti teh izdelkov v primerjavi z izdelki, ki so na trgu in so enakovredni po učinkovitosti; |
| --- | --- |

(b)

znatne razlike med zadevnimi ravnmi učinkovitosti teh izdelkov v primerjavi z izdelki, ki so na trgu in so enakovredni po učinkovitosti;

| (c) | Komisija upošteva zadevno zakonodajo in samourejevalne ukrepe Skupnosti, kot so neobvezni dogovori,
  ko
  naj bi cilje politike izpolnili hitreje in z manjšimi stroški kot obvezujoče zahteve. |
| --- | --- |

(c)

Komisija upošteva zadevno zakonodajo in samourejevalne ukrepe Skupnosti, kot so neobvezni dogovori,
  ko
  naj bi cilje politike izpolnili hitreje in z manjšimi stroški kot obvezujoče zahteve.

3.   Komisija pri pripravi osnutka izvedbenega ukrepa:

| (a) | upošteva okoljske parametre iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2005/32/ES, ki so opredeljeni kot pomembni v zadevnem izvedbenem ukrepu iz Direktive 2005/32/ES in bi jih moral končni uporabnik poznati, ko izdelek uporablja; |
| --- | --- |

(a)

upošteva okoljske parametre iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2005/32/ES, ki so opredeljeni kot pomembni v zadevnem izvedbenem ukrepu iz Direktive 2005/32/ES in bi jih moral končni uporabnik poznati, ko izdelek uporablja;

| (b) | oceni vpliv ukrepa na okolje, končne uporabnike in proizvajalce ter MSP na področju konkurenčnosti, tudi zunaj Skupnosti, inovacije, dostop do trga ter stroške in koristi; |
| --- | --- |

(b)

oceni vpliv ukrepa na okolje, končne uporabnike in proizvajalce ter MSP na področju konkurenčnosti, tudi zunaj Skupnosti, inovacije, dostop do trga ter stroške in koristi;

| (c) | organizira posvetovanja z zainteresiranimi stranmi
  , vključno s proizvajalci in njihovimi dobavitelji
  ; |
| --- | --- |

(c)

organizira posvetovanja z zainteresiranimi stranmi
  , vključno s proizvajalci in njihovimi dobavitelji
  ;

| (d) | določi datum(-e) uveljavitve, morebitne postopne ali prehodne ukrepe ali obdobja in pri tem posebej upošteva možne vplive na MSP ali na določene skupine izdelkov, ki jih izdelujejo predvsem MSP. |
| --- | --- |

(d)

določi datum(-e) uveljavitve, morebitne postopne ali prehodne ukrepe ali obdobja in pri tem posebej upošteva možne vplive na MSP ali na določene skupine izdelkov, ki jih izdelujejo predvsem MSP.

4.   Izvedbeni ukrepi podrobno določajo predvsem:

| (a) | natančno definicijo obravnavanih tipov izdelkov; |
| --- | --- |

(a)

natančno definicijo obravnavanih tipov izdelkov;

| (b) | merilne standarde in postopke, ki jih je treba uporabiti za pridobitev podatkov, navedenih v členu 1(1); |
| --- | --- |

(b)

merilne standarde in postopke, ki jih je treba uporabiti za pridobitev podatkov, navedenih v členu 1(1);

| (c) | podrobnosti o tehnični dokumentaciji, ki jo zahteva člen 5; |
| --- | --- |

(c)

podrobnosti o tehnični dokumentaciji, ki jo zahteva člen 5;

| (d) | obliko in vsebino nalepke, navedene v členu 4, ki mora imeti, kolikor je mogoče, enotne oblikovne značilnosti za vse skupine izdelkov
  in je v vsakem primeru jasno vidna in čitljiva, hkrati pa kot osnovo ohrani glavne elemente sedanje nalepke (razvrstitev z zaprto lestvico od A do G), ki so preprosti in prepoznavni
  ;
  na nalepki se navede tudi obdobje veljavnosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

obliko in vsebino nalepke, navedene v členu 4, ki mora imeti, kolikor je mogoče, enotne oblikovne značilnosti za vse skupine izdelkov
  in je v vsakem primeru jasno vidna in čitljiva, hkrati pa kot osnovo ohrani glavne elemente sedanje nalepke (razvrstitev z zaprto lestvico od A do G), ki so preprosti in prepoznavni
  ;
  na nalepki se navede tudi obdobje veljavnosti
  ;

| (e) | mesto, kamor se nalepka pritrdi na razstavljen izdelek ter podatki in način, kako se zagotovijo nalepka in/ali podatki v primeru ponudb za prodajo, kot določa člen 7. Kadar je primerno, lahko izvedbeni ukrepi določajo, da se nalepka pritrdi na izdelek ali natisne na embalažo, ali podrobnosti zahtev za tiskanje nalepk v katalogih ter njihovo uporabo pri prodaji na daljavo in prek interneta; |
| --- | --- |

(e)

mesto, kamor se nalepka pritrdi na razstavljen izdelek ter podatki in način, kako se zagotovijo nalepka in/ali podatki v primeru ponudb za prodajo, kot določa člen 7. Kadar je primerno, lahko izvedbeni ukrepi določajo, da se nalepka pritrdi na izdelek ali natisne na embalažo, ali podrobnosti zahtev za tiskanje nalepk v katalogih ter njihovo uporabo pri prodaji na daljavo in prek interneta;

| (f) | vsebino, in po potrebi, velikost ter druge podrobnosti v zvezi s standardnimi podatki o izdelku ali drugimi podatki, določenimi v členih 4 in 5(3). Podatke z nalepke morajo zajemati tudi standardni podatki o izdelku; |
| --- | --- |

(f)

vsebino, in po potrebi, velikost ter druge podrobnosti v zvezi s standardnimi podatki o izdelku ali drugimi podatki, določenimi v členih 4 in 5(3). Podatke z nalepke morajo zajemati tudi standardni podatki o izdelku;

| (g) | za zadevne izdelke minimalne ravni učinkovitosti in, kadar je primerno, prag, ki je višji od 15 000 EUR brez DDV za namene člena 9(1) in (3); |
| --- | --- |

(g)

za zadevne izdelke minimalne ravni učinkovitosti in, kadar je primerno, prag, ki je višji od 15 000 EUR brez DDV za namene člena 9(1) in (3);

| (h) | za zadevne izdelke minimalne ravni učinkovitosti za namene člena 9(4); |
| --- | --- |

(h)

za zadevne izdelke minimalne ravni učinkovitosti za namene člena 9(4);

| (i) | določeno vsebino nalepke za oglaševanje, ki mora biti čitljiva in vidna, vključno z, kadar je primerno, energijskim razredom in drugimi zadevnimi ravnmi učinkovitosti zadevnega izdelka; |
| --- | --- |

(i)

določeno vsebino nalepke za oglaševanje, ki mora biti čitljiva in vidna, vključno z, kadar je primerno, energijskim razredom in drugimi zadevnimi ravnmi učinkovitosti zadevnega izdelka;

| (j) | fiksno
  trajanje razvrstitve nalepk,
  in sicer obdobje najmanj treh let in največ petih let, pri čemer se upošteva hitrost razvoja inovacij v zvezi z izdelkom, in datum naslednje revizije navedene razvrstitve nalepk na podlagi fiksnega obdobja trajanja
  ; |
| --- | --- |

(j)

fiksno
  trajanje razvrstitve nalepk,
  in sicer obdobje najmanj treh let in največ petih let, pri čemer se upošteva hitrost razvoja inovacij v zvezi z izdelkom, in datum naslednje revizije navedene razvrstitve nalepk na podlagi fiksnega obdobja trajanja
  ;

| (k) | raven točnosti podatkov na nalepki in standardnih podatkov o izdelku; |
| --- | --- |

(k)

raven točnosti podatkov na nalepki in standardnih podatkov o izdelku;

| (l) | datum za ocenitev in morebitno revizijo izvedbenega ukrepa z upoštevanjem hitrosti tehnološkega napredka. |
| --- | --- |

(l)

datum za ocenitev in morebitno revizijo izvedbenega ukrepa z upoštevanjem hitrosti tehnološkega napredka.

Člen 13

Prednostni seznam izvajanja

Komisija najpozneje ...

   (13)

  Evropskemu parlamentu in državam članicam pošlje seznam prednostnih izdelkov, vključno z gradbenimi proizvodi, za katere se predlaga označevanje z nalepkami na podlagi njihovih možnosti varčevanja z energijo.

Člen 14

Izvedljivost razširitve področja uporabe

Komisija najpozneje do leta 2010 opravi študijo o izvedljivosti, s katero prouči, ali naj nalepka prek sprejetja izvedbenih ukrepov končnim uporabnikom zagotavlja tudi informacije o vplivu izdelka na pomembne vire energije in druge bistvene vire v njegovem celotnem življenjskem ciklusu.

Člen 15

Kazni

Države članice določijo pravila o kaznih, ki se uporabljajo pri kršitvah nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo in izvedbenimi ukrepi, ter sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev njihovega izvajanja. Tako predpisane kazni so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Države članice sprejmejo tudi potrebne ukrepe za krepitev pravne zaščite proti nedovoljeni rabi nalepk.
  Države članice Komisijo uradno obvestijo o teh določbah najpozneje do datuma iz člena 16(1) ter jo nemudoma uradno obvestijo o kakršnih koli naknadnih spremembah, ki vplivajo nanje.

Člen16

Prenos

1.   Države članice ║ sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ...
   (14). Komisiji nemudoma sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Navedene določbe se začnejo uporabljati od [...].

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklicevanje nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Vključiti morajo tudi izjavo, da se sklicevanja na direktivo, ki se razveljavi s to direktivo, v obstoječih zakonih in drugih predpisih štejejo za sklicevanja na to direktivo. Države članice določijo način sklicevanja in obliko izjave.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 17

Razveljavitev

Direktiva Sveta 92/75/EGS, kakor je bila spremenjena z Uredbo ║ (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
   (15), navedeno v delu A ║ Priloge I, se razveljavi z učinkom od ...
   (16) brez poseganja v obveznosti držav članic v zvezi z roki za prenos v nacionalno zakonodajo in izvajanje direktive, navedene v delu B ║ Priloge I.

Sklicevanja na razveljavljeno Direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 18

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi ...
   (17) se uporabljajo od ...
   (18)
  .

Člen19

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 24. marca 2009.

1

Mnenje z dne 24. marca 2009

(2)  UL C ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009.

(4)  UL L 297, 13.10.1992, str. 16.

4

(5)  Glej del A Priloge I.

5

del

(6)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

6

(7)  

  UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

7

UL L 237, 21.9.2000, str. 1.

(8)  

  UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

8

UL L 1, 4.1.2003, str. 65.

(9)  

  UL C 82, 1.4.2008, str. 1.

9

UL C 82, 1.4.2008, str. 1.

(10)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

10

(11)  UL L 134, 30.4.2004, str. 114.

11

(12)  
  Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

12

Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(13)  
  Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive

13

Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive

(14)  12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

14

12 mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(15)  UL L 284, 31.10.2003, str. 1.

15

(16)  Dan po datumu, določenem v drugem pododstavku člena 16(1) te direktive.

16

člena 16(1)

(17)  Členi, za katere velja, da se s prenovitvijo v končni različici ne spremenijo.

17

Členi, za katere velja, da se s prenovitvijo v končni različici ne spremenijo.

(18)  Dan po datumu, določenem v drugem pododstavku člena 16(1) te direktive.

18

člena 16(1)

Torek, 5. maja 2009PRILOGA I

Del A

Razveljavljena direktiva in njena zaporedna sprememba

(iz člena 17)

| Direktiva Sveta 92/75/EGS
  (UL L 297, 13.10.1992, str. 16) | |
| --- | --- |
| Uredba (ES) št. 1882/2003
  (UL L 284, 31.10.2003, str. 1) | Samo točka (32) v Prilogi III |

Direktiva Sveta 92/75/EGS

(UL L 297, 13.10.1992, str. 16)

Uredba (ES) št. 1882/2003

(UL L 284, 31.10.2003, str. 1)

Samo točka (32) v Prilogi III

Del B

║ Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 17)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 92/75/EGS | 1. januar 1994 |
| ║ | |

Direktiva

Rok za prenos

92/75/EGS

1. januar 1994

║

Torek, 5. maja 2009PRILOGA II

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 92/75/EGS | ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(1), uvodno besedilo, prvi stavek | Člen 1(1) |
| Člen 1(1), uvodno besedilo, drugi stavek | Člen 1(2) |
| Člen 1(1), prva do sedma alinea | — |
| Člen 1(2) | — |
| — | Člen 1(3)(a) in (b) |
| Člen 1(3) | Člen 1(3)(c) |
| — | Člen 2, prva in tretja alinea |
| Člen 1(4), prva in druga alinea | Člen 2, šesta in deseta alinea |
| — | Člen 2, prva alinea |
| Člen 1(4), tretja alinea | — |
| Člen 1(4), četrta alinea | Člen 2, četrta alinea |
| Člen 1(4), peta alinea | Člen 2, peta alinea |
| Člen 1(5) | — |
| Člen 2(1) | Člen 4(1) |
| Člen 2(2) | — |
| Člen 2(3) | Člen 5(2) |
| Člen 2(4) | Člen 5(2) in (3) |
| Člen 3(1) | Člen 5(1) |
| Člen 3(2) | Člen 5(5) in (6) |
| Člen 3(3) | Člen 5(7) |
| Člen 3(4) | Člen 5(8) |
| Člen 4(a) | Člen 5(4) in člen 6(2) |
| Člen 4(b) | — |
| Člen 5 | Člen 7 |
| Člen 6 | — |
| Člen 7(a) | Člen 3(1)(a) |
| Člen 7(b) | Člen 3(1)(b) |
| Člen 7(c) | Člen 3(1)(c) |
| Člen 8(1) | Člen 8(1) |
| Člen 8(2) | Člen 8(2) |
| Člen 9(a) | — |
| Člen 9(b) | — |
| Člen 10(1) | Člen 11(1) |
| Člen 10(2) | Člen 11(2) |
| Člen 10(3) | — |
| Člen 11 | — |
| Člen 12(a) | Člen 12(4)(a) |
| Člen 12(b) | Člen 12(4)(b) |
| Člen 12(c) | Člen 12(4)(c) |
| Člen 12(d) | Člen 12(4)(d) |
| Člen 12(e) | Člen 12(4)(e) |
| Člen 12(f) | Člen 12(4)(f) |
| Člen 12(g) | — |
| Člen 13 | Člen 17 |
| Člen 14 | Člen 16 |
| Člen 15 | Člen 19 |
| — | Člen 3(1)(d) |
| — | Člen 3(2) |
| — | Člen 3(3) |
| — | Člen 4(2) |
| — | Člen 6(1) |
| — | Člen 9 |
| — | Člen 12(1) do (3) |
| — | Člen 12(4)(g) do (l) |
| — | Člen 15 |
| — | Člen 18 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |

Direktiva 92/75/EGS

ta direktiva

Člen 1(1), uvodno besedilo, prvi stavek

Člen 1(1)

Člen 1(1), uvodno besedilo, drugi stavek

Člen 1(2)

Člen 1(1), prva do sedma alinea

—

Člen 1(2)

—

—

Člen 1(3)(a) in (b)

Člen 1(3)

Člen 1(3)(c)

—

Člen 2, prva in tretja alinea

Člen 1(4), prva in druga alinea

Člen 2, šesta in deseta alinea

—

Člen 2, prva alinea

Člen 1(4), tretja alinea

—

Člen 1(4), četrta alinea

Člen 2, četrta alinea

Člen 1(4), peta alinea

Člen 2, peta alinea

Člen 1(5)

—

Člen 2(1)

Člen 4(1)

Člen 2(2)

—

Člen 2(3)

Člen 5(2)

Člen 2(4)

Člen 5(2) in (3)

Člen 3(1)

Člen 5(1)

Člen 3(2)

Člen 5(5) in (6)

Člen 3(3)

Člen 5(7)

Člen 3(4)

Člen 5(8)

Člen 4(a)

Člen 5(4) in člen 6(2)

Člen 4(b)

—

Člen 5

Člen 7

Člen 6

—

Člen 7(a)

Člen 3(1)(a)

Člen 7(b)

Člen 3(1)(b)

Člen 7(c)

Člen 3(1)(c)

Člen 8(1)

Člen 8(1)

Člen 8(2)

Člen 8(2)

Člen 9(a)

—

Člen 9(b)

—

Člen 10(1)

Člen 11(1)

Člen 10(2)

Člen 11(2)

Člen 10(3)

—

Člen 11

—

Člen 12(a)

Člen 12(4)(a)

Člen 12(b)

Člen 12(4)(b)

Člen 12(c)

Člen 12(4)(c)

Člen 12(d)

Člen 12(4)(d)

Člen 12(e)

Člen 12(4)(e)

Člen 12(f)

Člen 12(4)(f)

Člen 12(g)

—

Člen 13

Člen 17

Člen 14

Člen 16

Člen 15

Člen 19

—

Člen 3(1)(d)

—

Člen 3(2)

—

Člen 3(3)

—

Člen 4(2)

—

Člen 6(1)

—

Člen 9

—

Člen 12(1) do (3)

—

Člen 12(4)(g) do (l)

—

Člen 15

—

Člen 18

—

Priloga I

—

Priloga II

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/244 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/244

---

Torek, 5. maja 2009Načrt prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2010

P6_TA(2009)0346

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. maja 2009 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2010 (2009/2006(BUD))

2010/C 212 E/34

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 272(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti člena 31,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o smernicah za proračunski postopek za leto 2010 – oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII in IX (3),

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja predsedstvu glede priprave predhodnega predloga načrta odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2010,

ob upoštevanju predhodnega predloga načrta odhodkov, ki ga je pripravilo predsedstvo dne 21. aprila 2009 v skladu s členoma 22(6) in 73(1) Poslovnika Parlamenta,

ob upoštevanju predloga načrta prihodkov in odhodkov, ki ga je pripravil Odbor za proračun v skladu s členom 73(2) Poslovnika Parlamenta,

ob upoštevanju člena 73 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0275/2009),

| A. | ker je bil lani sprejet dogovor o poskusnem procesu, po katerem bo v celotnem proračunskem postopku za leto 2010 uporabljeno okrepljeno sodelovanje med predsedstvom in Odborom za proračun ter zgodnje sodelovanje v vseh zadevah s proračunskimi posledicami, |
| --- | --- |

A.

ker je bil lani sprejet dogovor o poskusnem procesu, po katerem bo v celotnem proračunskem postopku za leto 2010 uporabljeno okrepljeno sodelovanje med predsedstvom in Odborom za proračun ter zgodnje sodelovanje v vseh zadevah s proračunskimi posledicami,

| B. | ker bodo pristojnosti plenarnega zasedanja pri sprejemu načrta prihodkov in odhodkov ter proračuna v skladu z določbami Pogodbe in Poslovnika v celoti ohranjene, |
| --- | --- |

B.

ker bodo pristojnosti plenarnega zasedanja pri sprejemu načrta prihodkov in odhodkov ter proračuna v skladu z določbami Pogodbe in Poslovnika v celoti ohranjene,

| C. | ker sta 25. marca 2009 in 16. aprila 2009 potekali predhodni usklajevalni srečanji delegacij predsedstva in Odbora za proračun, na katerih so bila obravnavana številna bistvena vprašanja, |
| --- | --- |

C.

ker sta 25. marca 2009 in 16. aprila 2009 potekali predhodni usklajevalni srečanji delegacij predsedstva in Odbora za proračun, na katerih so bila obravnavana številna bistvena vprašanja,

| 1. | opozarja, da je v omenjeni resoluciji o smernicah za proračunski postopek z dne 10. marca 2009 očrtal splošne smernice za proračun 2010 in izzive, na katere mora ta odgovoriti; poudarja, da bodo zlasti enak dostop do jezikovnih storitev za poslance in ukrepi v zvezi s povečano zakonodajno vlogo Parlamenta temeljni elementi proračuna 2010; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je v omenjeni resoluciji o smernicah za proračunski postopek z dne 10. marca 2009 očrtal splošne smernice za proračun 2010 in izzive, na katere mora ta odgovoriti; poudarja, da bodo zlasti enak dostop do jezikovnih storitev za poslance in ukrepi v zvezi s povečano zakonodajno vlogo Parlamenta temeljni elementi proračuna 2010;

Splošni okvir

| 2. | ugotavlja, da skupni proračun Parlamenta za leto 2010, kot ga je predlagalo predsedstvo, ne bo presegel običajnega deleža, ki znaša 20 % razdelka 5 (upravni odhodki) večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da stopnja povečanja znaša 3,98 % in da bo zato skupni delež nekoliko višji kot v letu 2009, in sicer bo znašal 19,67 % sredstev v tem razdelku; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da skupni proračun Parlamenta za leto 2010, kot ga je predlagalo predsedstvo, ne bo presegel običajnega deleža, ki znaša 20 % razdelka 5 (upravni odhodki) večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da stopnja povečanja znaša 3,98 % in da bo zato skupni delež nekoliko višji kot v letu 2009, in sicer bo znašal 19,67 % sredstev v tem razdelku;

| 3. | je sklenil, da v tej fazi skupni proračun znaša 1 590 012 726 EUR, kar je 3,92 % več v primerjavi s preteklim letom, da bo imela nova sestava Parlamenta jeseni večji manevrski prostor, hkrati pa si bo prizadeval za čim večje prihranke; je sklenil, da ohrani enako rezervo za nepredvidene izdatke kot v letu 2009 (10 milijonov EUR); |
| --- | --- |

3.

je sklenil, da v tej fazi skupni proračun znaša 1 590 012 726 EUR, kar je 3,92 % več v primerjavi s preteklim letom, da bo imela nova sestava Parlamenta jeseni večji manevrski prostor, hkrati pa si bo prizadeval za čim večje prihranke; je sklenil, da ohrani enako rezervo za nepredvidene izdatke kot v letu 2009 (10 milijonov EUR);

| 4. | meni, da je treba zaradi večletnega značaja večine odhodkov in glavnih projektov v institucijah razmisliti o boljšem srednjeročnem načrtovanju proračuna Parlamenta, ki mora biti preglednejši; meni, da je zelo pomembno, da se v fazi načrta prihodkov in odhodkov spomladi predstavi predlog za celoten proračun oziroma vsaj njegovo večino, ter da je treba tako imenovane pisne predloge sprememb v jeseni omejiti na resnično nepredvidene dogodke in/ali tehnične posodobitve; |
| --- | --- |

4.

meni, da je treba zaradi večletnega značaja večine odhodkov in glavnih projektov v institucijah razmisliti o boljšem srednjeročnem načrtovanju proračuna Parlamenta, ki mora biti preglednejši; meni, da je zelo pomembno, da se v fazi načrta prihodkov in odhodkov spomladi predstavi predlog za celoten proračun oziroma vsaj njegovo večino, ter da je treba tako imenovane pisne predloge sprememb v jeseni omejiti na resnično nepredvidene dogodke in/ali tehnične posodobitve;

| 5. | poudarja, da bi moralo biti pravočasno sodelovanje med predsedstvom in Odborom za proračun pri skupnem pojasnjevanju proračunskih posledic odločitev, ki bodo sprejete, temeljni način obravnavanja glavnih vprašanj, ob ohranjanju formalnih pristojnosti obeh organov; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi moralo biti pravočasno sodelovanje med predsedstvom in Odborom za proračun pri skupnem pojasnjevanju proračunskih posledic odločitev, ki bodo sprejete, temeljni način obravnavanja glavnih vprašanj, ob ohranjanju formalnih pristojnosti obeh organov;

| 6. | pozdravlja nadaljevanje poskusnega projekta o okrepljenem sodelovanju med predsedstvom in Odborom za proračun tudi v drugem letu ter opominja, da sta načeli zaupanja in preglednosti bistveni; svari pred težnjami, da takšno sodelovanje postane zgolj formalnost, ne resničen dialog, in da se temeljne odločitve sprejemajo prenagljeno; vztraja, da se duh vzajemnega sodelovanja ohrani in v prihodnje okrepi, pri čemer se spoštuje pristojnosti obeh organov; ponavlja, da je predhodno posvetovanje o vprašanjih, ki bi lahko imela občutne finančne posledice, ključni vidik poskusnega projekta; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja nadaljevanje poskusnega projekta o okrepljenem sodelovanju med predsedstvom in Odborom za proračun tudi v drugem letu ter opominja, da sta načeli zaupanja in preglednosti bistveni; svari pred težnjami, da takšno sodelovanje postane zgolj formalnost, ne resničen dialog, in da se temeljne odločitve sprejemajo prenagljeno; vztraja, da se duh vzajemnega sodelovanja ohrani in v prihodnje okrepi, pri čemer se spoštuje pristojnosti obeh organov; ponavlja, da je predhodno posvetovanje o vprašanjih, ki bi lahko imela občutne finančne posledice, ključni vidik poskusnega projekta;

| 7. | meni, da je raven finančnih sredstev, potrebnih za osrednja vprašanja, vključno z razmerjem med notranjimi in zunanjimi sredstvi za glavne službe in projekte, ključni element, ki ga je treba pozorno pretehtati iz proračunskega vidika; poziva svoje izvršilne organe, naj to upoštevajo in ustrezno ukrepajo, da bodo poiskali stroškovno učinkovite rešitve, se izognili podvajanju dela in elemente politike utemeljili na predhodni analizi; |
| --- | --- |

7.

meni, da je raven finančnih sredstev, potrebnih za osrednja vprašanja, vključno z razmerjem med notranjimi in zunanjimi sredstvi za glavne službe in projekte, ključni element, ki ga je treba pozorno pretehtati iz proračunskega vidika; poziva svoje izvršilne organe, naj to upoštevajo in ustrezno ukrepajo, da bodo poiskali stroškovno učinkovite rešitve, se izognili podvajanju dela in elemente politike utemeljili na predhodni analizi;

Posebna vprašanja

Delovna mesta in prestrukturiranje

| 8. | ob upoštevanju precejšnjega povečanja, ki je bilo odobreno za leto 2009, je seznanjen s predlogi predsedstva za prestrukturiranje služb in spremembo kadrovskega načrta; poudarja, da želi razmisliti o proračunskih sredstvih za ta namen, ko bodo popolnoma znane vse zahteve, vključno z zahtevami političnih skupin, in da bo pripravljen paket pozorno proučiti takrat, ob upoštevanju potrebe po okrepitvi zakonodajne vloge Parlamenta; zato je sklenil, da zaenkrat ne bo odobril odprtja 30 novih delovnih mest; ugotavlja, da je predlagana stopnja prerazporeditev zelo nizka, in spodbuja nadaljnje ukrepe v zvezi s tem vprašanjem; |
| --- | --- |

8.

ob upoštevanju precejšnjega povečanja, ki je bilo odobreno za leto 2009, je seznanjen s predlogi predsedstva za prestrukturiranje služb in spremembo kadrovskega načrta; poudarja, da želi razmisliti o proračunskih sredstvih za ta namen, ko bodo popolnoma znane vse zahteve, vključno z zahtevami političnih skupin, in da bo pripravljen paket pozorno proučiti takrat, ob upoštevanju potrebe po okrepitvi zakonodajne vloge Parlamenta; zato je sklenil, da zaenkrat ne bo odobril odprtja 30 novih delovnih mest; ugotavlja, da je predlagana stopnja prerazporeditev zelo nizka, in spodbuja nadaljnje ukrepe v zvezi s tem vprašanjem;

| 9. | v zvezi s tem je seznanjen, da je predsedstvo na seji 1. aprila 2009 soglasno potrdilo načrt prestrukturiranja GD INLO v povezavi z vzdrževanjem in upravljanjem stavb Parlamenta ter oblikovanje posebne centralne službe za izboljšanje kakovosti proračunskega nadzora in postopkov javnih naročil; poudarja, da so končne odločitve o primernih sredstvih za GD INLO ter druge službe del prve obravnave proračuna jeseni v skladu z običajnimi postopki; poudarja, da je tudi s proračunskega vidika potrebna odločitev, koliko strokovnjakov za nepremičnine naj politični organ, kot je Parlament, zaposli, da bo lahko ustrezno opredeljeval naloge, zaupane zunanjim izvajalcem, in nadziral njihovo izvajanje; v zvezi s tem ugotavlja, da se edino citirano zunanje poročilo ukvarja zlasti z varnostjo, pa tudi z vzdrževanjem in upravljanjem stavb ter možnostmi za njihovo izboljšanje; |
| --- | --- |

9.

v zvezi s tem je seznanjen, da je predsedstvo na seji 1. aprila 2009 soglasno potrdilo načrt prestrukturiranja GD INLO v povezavi z vzdrževanjem in upravljanjem stavb Parlamenta ter oblikovanje posebne centralne službe za izboljšanje kakovosti proračunskega nadzora in postopkov javnih naročil; poudarja, da so končne odločitve o primernih sredstvih za GD INLO ter druge službe del prve obravnave proračuna jeseni v skladu z običajnimi postopki; poudarja, da je tudi s proračunskega vidika potrebna odločitev, koliko strokovnjakov za nepremičnine naj politični organ, kot je Parlament, zaposli, da bo lahko ustrezno opredeljeval naloge, zaupane zunanjim izvajalcem, in nadziral njihovo izvajanje; v zvezi s tem ugotavlja, da se edino citirano zunanje poročilo ukvarja zlasti z varnostjo, pa tudi z vzdrževanjem in upravljanjem stavb ter možnostmi za njihovo izboljšanje;

| 10. | meni, da je nujno, da se srednje- in dolgoročni nepremičninski strateški načrt predstavi pravočasno za prvo jesensko obravnavo, da bo mogoče sprejemati proračunske odločitve; zato pozdravlja zavezo generalnega sekretarja, da predsedstvu v novem obdobju čim prej predstavi osnutek; soglaša s predsedstvom glede zmanjšanja rezerve za nepremičnine v tej fazi proračunskega postopka na 18 500 000 EUR, dokler ne bodo predvidena ustrezna proračunska sredstva, ko bo strategija na tem področju jasneje opredeljena; |
| --- | --- |

10.

meni, da je nujno, da se srednje- in dolgoročni nepremičninski strateški načrt predstavi pravočasno za prvo jesensko obravnavo, da bo mogoče sprejemati proračunske odločitve; zato pozdravlja zavezo generalnega sekretarja, da predsedstvu v novem obdobju čim prej predstavi osnutek; soglaša s predsedstvom glede zmanjšanja rezerve za nepremičnine v tej fazi proračunskega postopka na 18 500 000 EUR, dokler ne bodo predvidena ustrezna proračunska sredstva, ko bo strategija na tem področju jasneje opredeljena;

| 11. | pripisuje precejšen pomen novi varnostni politiki, ki jo je treba oblikovati, in ciljem, ki jih je treba uresničevati, v tem sektorju, pri tem pa seveda upošteva poseben značaj Parlamenta kot institucije in potrebo po njegovi odprtosti, ne samo varnosti; meni, da je mogoče v proračunskem postopku za leto 2010 razmisliti o ustreznih proračunskih sredstvih za te strateške in operativne potrebe; pozdravlja izjavo predsedstva o optimalni uporabi sredstev in zlasti njegove namige o stroškovno učinkovitem ravnotežju med zaposlenimi uslužbenci in zunanjim osebjem; je kljub temu v skrbeh, da operativne in finančne srednje- in dolgoročne posledice ustanovitve novega direktorata s štirimi oddelki niso jasno predstavljene; |
| --- | --- |

11.

pripisuje precejšen pomen novi varnostni politiki, ki jo je treba oblikovati, in ciljem, ki jih je treba uresničevati, v tem sektorju, pri tem pa seveda upošteva poseben značaj Parlamenta kot institucije in potrebo po njegovi odprtosti, ne samo varnosti; meni, da je mogoče v proračunskem postopku za leto 2010 razmisliti o ustreznih proračunskih sredstvih za te strateške in operativne potrebe; pozdravlja izjavo predsedstva o optimalni uporabi sredstev in zlasti njegove namige o stroškovno učinkovitem ravnotežju med zaposlenimi uslužbenci in zunanjim osebjem; je kljub temu v skrbeh, da operativne in finančne srednje- in dolgoročne posledice ustanovitve novega direktorata s štirimi oddelki niso jasno predstavljene;

| 12. | hkrati pričakuje načrt zmanjšanja stroškov, ki ga je pripravil direktorat predsedstva, kot je bilo zahtevano leta 2008, in je še vedno zaskrbljen zaradi naraščanja stroškov v operativnih proračunskih vrsticah za varnost in varnostno opremo; |
| --- | --- |

12.

hkrati pričakuje načrt zmanjšanja stroškov, ki ga je pripravil direktorat predsedstva, kot je bilo zahtevano leta 2008, in je še vedno zaskrbljen zaradi naraščanja stroškov v operativnih proračunskih vrsticah za varnost in varnostno opremo;

| 13. | pozdravlja predlog za reorganizacijo kadrovske službe in izraža zadovoljstvo, ker bodo vodilna načela pri tem večja jasnost, prepoznavno poslanstvo in ustvarjanje kohezij; toplo pozdravlja dejstvo, da naj bi bilo to doseženo z obstoječimi sredstvi, vključno z notranjo prerazporeditvijo, vendar si želi nadaljnja zagotovila glede srednje- in dolgoročnih posledic; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja predlog za reorganizacijo kadrovske službe in izraža zadovoljstvo, ker bodo vodilna načela pri tem večja jasnost, prepoznavno poslanstvo in ustvarjanje kohezij; toplo pozdravlja dejstvo, da naj bi bilo to doseženo z obstoječimi sredstvi, vključno z notranjo prerazporeditvijo, vendar si želi nadaljnja zagotovila glede srednje- in dolgoročnih posledic;

Večjezičnost

| 14. | ponavlja željo, da bi bil enak dostop do jezikovnih storitev za poslance eden osrednjih elementov proračuna za leto 2010; je zadovoljen, ker si je uprava prizadevala ustreči tej želji, vendar ocenjuje, da je treba hkrati zagotoviti najboljšo možno uporabo sredstev; |
| --- | --- |

14.

ponavlja željo, da bi bil enak dostop do jezikovnih storitev za poslance eden osrednjih elementov proračuna za leto 2010; je zadovoljen, ker si je uprava prizadevala ustreči tej želji, vendar ocenjuje, da je treba hkrati zagotoviti najboljšo možno uporabo sredstev;

| 15. | poziva predsedstvo in Odbor za proračun, naj se takoj obrneta na medinstitucionalno delovno skupino za večjezičnost, da se pripravi predlog (tehnična raven) o boljšem medinstitucionalnem sodelovanju na tem področju, zlasti kar zadeva uporabo razpoložljivih zmogljivosti; je denimo razočaran, da obstoječega sistema za boljšo skupno rabo storitev prevajanja med institucijami skoraj nihče ne uporablja; pričakuje predlog o možnostih za izboljšanje še pred prvo obravnavo; se tudi zelo zanima za nova tehnična prevajalska orodja za svoje prevajalske službe in prosi za informacije o njihovem razvoju ter s tem povezanih finančnih posledicah v letu 2010, vključno s študijo o prevajalskem orodju Euramis; v okviru te študije bi pozdravil pripravo ocene o tem, ali lahko Euramis izboljša medinstitucionalno sodelovanje na področju prevajanja ter kako lahko prispeva k povečanju učinkovitosti in zmanjšanju stroškov, kar bi lahko zmanjšalo odvisnost od zunanjih ponudnikov prevajalskih storitev; |
| --- | --- |

15.

poziva predsedstvo in Odbor za proračun, naj se takoj obrneta na medinstitucionalno delovno skupino za večjezičnost, da se pripravi predlog (tehnična raven) o boljšem medinstitucionalnem sodelovanju na tem področju, zlasti kar zadeva uporabo razpoložljivih zmogljivosti; je denimo razočaran, da obstoječega sistema za boljšo skupno rabo storitev prevajanja med institucijami skoraj nihče ne uporablja; pričakuje predlog o možnostih za izboljšanje še pred prvo obravnavo; se tudi zelo zanima za nova tehnična prevajalska orodja za svoje prevajalske službe in prosi za informacije o njihovem razvoju ter s tem povezanih finančnih posledicah v letu 2010, vključno s študijo o prevajalskem orodju Euramis; v okviru te študije bi pozdravil pripravo ocene o tem, ali lahko Euramis izboljša medinstitucionalno sodelovanje na področju prevajanja ter kako lahko prispeva k povečanju učinkovitosti in zmanjšanju stroškov, kar bi lahko zmanjšalo odvisnost od zunanjih ponudnikov prevajalskih storitev;

| 16. | poziva generalnega sekretarja, naj opravi analizo stroškov in koristi prevajanja v času najhujših obremenitev, vključno z zunanjih prevajanjem in analizo možnosti za uvedbo alternativnih načinov dela; |
| --- | --- |

16.

poziva generalnega sekretarja, naj opravi analizo stroškov in koristi prevajanja v času najhujših obremenitev, vključno z zunanjih prevajanjem in analizo možnosti za uvedbo alternativnih načinov dela;

| 17. | zahteva najnovejše podatke o tem, kako bi bilo mogoče podobno souporabo virov izvesti na vseh področjih, kjer imajo institucije začasno neizrabljene zmogljivosti (tolmačenje, oddaja prostorov v najem, storitve kopiranja itd.), ne da bi s tem zmanjšali njihovo neodvisnost in operativne zmogljivosti; |
| --- | --- |

17.

zahteva najnovejše podatke o tem, kako bi bilo mogoče podobno souporabo virov izvesti na vseh področjih, kjer imajo institucije začasno neizrabljene zmogljivosti (tolmačenje, oddaja prostorov v najem, storitve kopiranja itd.), ne da bi s tem zmanjšali njihovo neodvisnost in operativne zmogljivosti;

Zakonodaja

| 18. | pozdravlja dejstvo, da predlog predsedstva sloni na lanski prednostni nalogi, namreč zakonodajnem delu, vendar meni, da je treba predlagana delovna mesta nadalje preučiti in, kot je navedeno že zgoraj, pretehtati v okviru celotnega kadrovskega paketa; pozdravlja dejstvo, da so bile postavke, povezane z zakonodajo, zlasti postopkom soodločanja, v letu 2009 med postavkami, ki so se najbolj povečale; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da predlog predsedstva sloni na lanski prednostni nalogi, namreč zakonodajnem delu, vendar meni, da je treba predlagana delovna mesta nadalje preučiti in, kot je navedeno že zgoraj, pretehtati v okviru celotnega kadrovskega paketa; pozdravlja dejstvo, da so bile postavke, povezane z zakonodajo, zlasti postopkom soodločanja, v letu 2009 med postavkami, ki so se najbolj povečale;

Informacijske in komunikacijske tehnologije

| 19. | opominja, da je zahteval pojasnila glede področja informacijske tehnologije, in pričakuje načrt za celovito informacijsko in komunikacijsko strategijo Parlamenta, ki je izjemnega pomena za čim boljšo izrabo razpoložljivih virov; je trdno prepričan, da mora biti ta načrt jasen in da mora skrbno predvideti ravnotežje med potrebno centralizacijo in ekonomijo obsega, ki jo že implicira ustanovitev ločenega generalnega direktorata na tem področju, pa tudi ohraniti potrebno prilagodljivost na ravni drugih generalnih direktoratov; želi, da predsedstvo prepreči podvajanje dela in izdatkov; poziva predsedstvo, naj zagotovi, da bo ta načrt vključeval varnost informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter potrebe političnih skupin; |
| --- | --- |

19.

opominja, da je zahteval pojasnila glede področja informacijske tehnologije, in pričakuje načrt za celovito informacijsko in komunikacijsko strategijo Parlamenta, ki je izjemnega pomena za čim boljšo izrabo razpoložljivih virov; je trdno prepričan, da mora biti ta načrt jasen in da mora skrbno predvideti ravnotežje med potrebno centralizacijo in ekonomijo obsega, ki jo že implicira ustanovitev ločenega generalnega direktorata na tem področju, pa tudi ohraniti potrebno prilagodljivost na ravni drugih generalnih direktoratov; želi, da predsedstvo prepreči podvajanje dela in izdatkov; poziva predsedstvo, naj zagotovi, da bo ta načrt vključeval varnost informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter potrebe političnih skupin;

| 20. | je seznanjen s predlogom o zadnji fazi triletnega načrta za pridobivanje strokovnega znanja na tem področju, s čimer bi zmanjšali odvisnost od zunanjih svetovalcev, in s predlogom o povečanju števila delovnih mest v tem sektorju; znova poudarja, da bi moralo občutno povečanje števila zaposlenih voditi k zmanjšanju stroškov za svetovanje, ter pričakuje triletni pregled teh stroškov in odobrenih in/ali predlaganih novih delovnih mest; |
| --- | --- |

20.

je seznanjen s predlogom o zadnji fazi triletnega načrta za pridobivanje strokovnega znanja na tem področju, s čimer bi zmanjšali odvisnost od zunanjih svetovalcev, in s predlogom o povečanju števila delovnih mest v tem sektorju; znova poudarja, da bi moralo občutno povečanje števila zaposlenih voditi k zmanjšanju stroškov za svetovanje, ter pričakuje triletni pregled teh stroškov in odobrenih in/ali predlaganih novih delovnih mest;

| 21. | je dobro seznanjen z načrtom upravljanja informacijske tehnologije, ki ga je sprejelo predsedstvo, in poudarja, da pripisuje velik pomen dejstvu, da je treba zagotoviti jasno in korektno opredeljevanje prednostnih nalog, da se Parlamentu kot celoti omogoči uporaba omejenih finančnih sredstev na najboljši možen način; v zvezi s tem zahteva tudi pojasnilo, kakšni so odnosi med ponudnikom in stranko na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij in do katere mere lahko stranke opredelijo, katere projekte bi rade izvedle, kako se zagotovi financiranje za izvedbo teh projektov ter navsezadnje kako je zagotovljeno, da so ti projekti usklajeni s skupno strategijo; |
| --- | --- |

21.

je dobro seznanjen z načrtom upravljanja informacijske tehnologije, ki ga je sprejelo predsedstvo, in poudarja, da pripisuje velik pomen dejstvu, da je treba zagotoviti jasno in korektno opredeljevanje prednostnih nalog, da se Parlamentu kot celoti omogoči uporaba omejenih finančnih sredstev na najboljši možen način; v zvezi s tem zahteva tudi pojasnilo, kakšni so odnosi med ponudnikom in stranko na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij in do katere mere lahko stranke opredelijo, katere projekte bi rade izvedle, kako se zagotovi financiranje za izvedbo teh projektov ter navsezadnje kako je zagotovljeno, da so ti projekti usklajeni s skupno strategijo;

Večletni projekti

| 22. | ponavlja, da so mnoge pomembne pobude in projekti na področju informiranja in analize v korist poslancev in zaposlenih, na primer nova analitična služba v knjižnici ali oddelki odborov za politike, skupaj s številnimi drugimi razpoložljivimi informativnimi viri oziroma sistemi pomemben korak pri parlamentarnem delu in zahtevajo tudi vse večja proračunska sredstva; zato meni, da je proračunski pregled in pregled delovanja, da se zagotovi jasnost in dobra uporaba virov, lahko edino koristen, in v zvezi s tem ponavlja svojo predhodno odločitev v zvezi s predstavitvijo tega vprašanja; pozdravlja prizadevanja uprave za uvedbo sistema za upravljanje znanja; |
| --- | --- |

22.

ponavlja, da so mnoge pomembne pobude in projekti na področju informiranja in analize v korist poslancev in zaposlenih, na primer nova analitična služba v knjižnici ali oddelki odborov za politike, skupaj s številnimi drugimi razpoložljivimi informativnimi viri oziroma sistemi pomemben korak pri parlamentarnem delu in zahtevajo tudi vse večja proračunska sredstva; zato meni, da je proračunski pregled in pregled delovanja, da se zagotovi jasnost in dobra uporaba virov, lahko edino koristen, in v zvezi s tem ponavlja svojo predhodno odločitev v zvezi s predstavitvijo tega vprašanja; pozdravlja prizadevanja uprave za uvedbo sistema za upravljanje znanja;

| 23. | je seznanjen z dejstvom, da je projekt spletne televizije v predlogu predsedstva vključen v že predvidena sredstva; kljub temu želi nadaljnje informacije o „donosnosti“ te naložbe, zlasti kar zadeva statistične podatke o gledanosti in obete za prihodnost; cenil bi tudi okvirne podatke o tem, ali so oziroma bodo zaradi spletne televizije potrebne manjše količine tiskanih informacij; |
| --- | --- |

23.

je seznanjen z dejstvom, da je projekt spletne televizije v predlogu predsedstva vključen v že predvidena sredstva; kljub temu želi nadaljnje informacije o „donosnosti“ te naložbe, zlasti kar zadeva statistične podatke o gledanosti in obete za prihodnost; cenil bi tudi okvirne podatke o tem, ali so oziroma bodo zaradi spletne televizije potrebne manjše količine tiskanih informacij;

| 24. | je seznanjen s predlogom predsedstva, da predvidi posebna sredstva za izvedenske študije o hiši evropske zgodovine; pričakuje jasen pregled stroškov, predvidenih za celoten projekt, vključno z upravnimi stroški, najkasneje v predhodnem osnutku načrta prihodkov in odhodkov za proračunski postopek za leto 2011; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen s predlogom predsedstva, da predvidi posebna sredstva za izvedenske študije o hiši evropske zgodovine; pričakuje jasen pregled stroškov, predvidenih za celoten projekt, vključno z upravnimi stroški, najkasneje v predhodnem osnutku načrta prihodkov in odhodkov za proračunski postopek za leto 2011;

| 25. | želi centru za obiskovalce resnično omogočiti, da nadaljuje delo in čim prej odpre svoja vrata, nikakor pa ne pozneje kot v začetku leta 2010; zato pričakuje dokončno odločitev o konceptu upravljanja, da se izpolnijo navedeni cilji, temelječo na dejanski analizi stroškov in koristi obstoječih možnosti, kar je zelo pomembno; poudarja, da bi morala imeti na primer rešitev, temelječa na zunanjem izvajanju, zelo omejen učinek – ali sploh nobenega – na interni kadrovski načrt in obratno; |
| --- | --- |

25.

želi centru za obiskovalce resnično omogočiti, da nadaljuje delo in čim prej odpre svoja vrata, nikakor pa ne pozneje kot v začetku leta 2010; zato pričakuje dokončno odločitev o konceptu upravljanja, da se izpolnijo navedeni cilji, temelječo na dejanski analizi stroškov in koristi obstoječih možnosti, kar je zelo pomembno; poudarja, da bi morala imeti na primer rešitev, temelječa na zunanjem izvajanju, zelo omejen učinek – ali sploh nobenega – na interni kadrovski načrt in obratno;

Končne ugotovitve

| 26. | poudarja, da je treba pred prvo jesensko obravnavo podrobneje preučiti posamezne proračunske postavke; zato bo opravil ta pregled in takrat sprejel dokončne proračunske odločitve; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba pred prvo jesensko obravnavo podrobneje preučiti posamezne proračunske postavke; zato bo opravil ta pregled in takrat sprejel dokončne proračunske odločitve;

| 27. | na podlagi tega sprejema načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto in opominja, da bo predlog proračuna sprejet na prvi obravnavi oktobra 2009, v skladu s postopkom glasovanja, ki ga določa Pogodba; |
| --- | --- |

27.

na podlagi tega sprejema načrt prihodkov in odhodkov za proračunsko leto in opominja, da bo predlog proračuna sprejet na prvi obravnavi oktobra 2009, v skladu s postopkom glasovanja, ki ga določa Pogodba;

*

* *

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in načrt odhodkov posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo in načrt odhodkov posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0096.

---

Sreda, 6. maja 2009

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/249

---

Sreda, 6. maja 2009Razveljavitev Direktive 83/515/EGS in 11 zastarelih odločb s področja skupne ribiške politike *

P6_TA(2009)0350

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Odločbe Sveta o razveljavitvi Direktive 83/515/EGS in 11 zastarelih odločb s področja skupne ribiške politike (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

2010/C 212 E/35

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0088),

ob upoštevanju člena 37 in drugega odstavka ter prve alinee tretjega odstavka člena 300 Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je posvetoval s Svetom (C6-0094/2009),

ob upoštevanju člena 51 in prvega odstavka člena 43 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0203/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/249

---

Sreda, 6. maja 2009Razveljavitev 14 zastarelih uredb na področju skupne ribiške politike *

P6_TA(2009)0351

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o razveljavitvi 14 zastarelih uredb s področja skupne ribiške politike (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

2010/C 212 E/36

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0089),

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0095/2009),

ob upoštevanju členov 51 in 43(1) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A6-0202/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/250 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/250

---

Sreda, 6. maja 2009Podpora za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) *

P6_TA(2009)0352

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

2010/C 212 E/37

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2009)0038),

ob upoštevanju členov 36 in 37 Pogodbe ES, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0051/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za regionalni razvoj, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za proračun (A6-0259/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | priznava, da obstaja negotovost glede razpoložljivih rezerv iz razdelka 2; poudarja, da financiranje načrta za oživitev gospodarstva ne bi smelo ogroziti potreb v tej kategoriji odhodkov v prihodnje; daje prednost uporabi rezerv iz proračunskih let, ki se zaključujejo; |
| --- | --- |

2.

priznava, da obstaja negotovost glede razpoložljivih rezerv iz razdelka 2; poudarja, da financiranje načrta za oživitev gospodarstva ne bi smelo ogroziti potreb v tej kategoriji odhodkov v prihodnje; daje prednost uporabi rezerv iz proračunskih let, ki se zaključujejo;

| 3. | opozarja, da se bo o letnem znesku odločalo v okviru letnega proračunskega postopka v skladu z določbami točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (1); |
| --- | --- |

3.

opozarja, da se bo o letnem znesku odločalo v okviru letnega proračunskega postopka v skladu z določbami točke 38 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 (1);

| 4. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 5. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

5.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 6. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

6.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe – akt o spremembi


  Uvodna izjava 1 a (novo) |
| | (1a) | Evropski načrt za oživitev gospodarstva bi bilo treba financirati v skladu z določbami Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2). |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 1 a (novo)

(1a)

Evropski načrt za oživitev gospodarstva bi bilo treba financirati v skladu z določbami Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (2).

Sprememba 2

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 1 b (novo)

| (1b) | Na sedanje postavke v razdelku 2 naj se ne bi zanašalo in noben sporazum o načrtu za oživitev gospodarstva ne bi smel ogroziti prihodnjih potreb v kateri koli kategoriji izdatkov. |
| --- | --- |

(1b)

Na sedanje postavke v razdelku 2 naj se ne bi zanašalo in noben sporazum o načrtu za oživitev gospodarstva ne bi smel ogroziti prihodnjih potreb v kateri koli kategoriji izdatkov.

Sprememba 3

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 2

| (2) | Od zgornjega zneska bi bilo treba
  1,5 milijarde EUR
  dati na razpolago državam članicam prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) z namenom razvijanja širokopasovnega interneta na podeželskih območjih in krepitve dejavnosti, povezanih s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v členu 16a(1)(a)–(f) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (v nadaljevanju „novi izzivi“). |
| --- | --- |

(2)

Od zgornjega zneska bi bilo treba
  1,5 milijarde EUR
  dati na razpolago državam članicam prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) z namenom razvijanja širokopasovnega interneta na podeželskih območjih in krepitve dejavnosti, povezanih s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v členu 16a(1)(a)–(f) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (v nadaljevanju „novi izzivi“).

| (2) | Od zgornjega zneska bi bilo treba
  1 020 milijonov EUR
  dati na razpolago državam članicam prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) z namenom razvijanja širokopasovnega interneta na podeželskih območjih in krepitve dejavnosti, povezanih s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v členu 16a(1)(a) do (f) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (v nadaljevanju „novi izzivi“).
  Od tega zneska bi moralo biti 850 milijonov EUR na razpolago leta 2009, 170 milijonov EUR pa se zagotovi z mehanizmom nadomestil ob usklajevanju proračuna za leto 2010 in bi moralo biti na razpolago leta 2010. |
| --- | --- |

(2)

Od zgornjega zneska bi bilo treba
  1 020 milijonov EUR
  dati na razpolago državam članicam prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) z namenom razvijanja širokopasovnega interneta na podeželskih območjih in krepitve dejavnosti, povezanih s prednostnimi nalogami, opredeljenimi v členu 16a(1)(a) do (f) Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 (v nadaljevanju „novi izzivi“).
  Od tega zneska bi moralo biti 850 milijonov EUR na razpolago leta 2009, 170 milijonov EUR pa se zagotovi z mehanizmom nadomestil ob usklajevanju proračuna za leto 2010 in bi moralo biti na razpolago leta 2010.

Sprememba 4

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 2 a (novo)

| (2a) | Proračunski organ je v proračunu za leto 2009 povečal proračunsko vrstico za razvoj podeželja za 249 840 000 milijonov EUR. Ta dodatna sredstva bi morala biti na voljo za ukrepe, ki se v evropskem načrtu za oživitev gospodarstva financirajo iz EKSRP. |
| --- | --- |

(2a)

Proračunski organ je v proračunu za leto 2009 povečal proračunsko vrstico za razvoj podeželja za 249 840 000 milijonov EUR. Ta dodatna sredstva bi morala biti na voljo za ukrepe, ki se v evropskem načrtu za oživitev gospodarstva financirajo iz EKSRP.

Sprememba 5

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4

| (4) | Za zagotovitev, da je razdelitev dodatnega prispevka Skupnosti v vsaki državi članici uporabljena skladno s cilji obeh sklopov politik (novi izzivi in širokopasovni internet), bi morale države članice v svojih nacionalnih strateških načrtih navesti okvirni znesek, ki izhaja iz obvezne modulacije in neporabljenih virov, ustvarjenih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. ..., ter povečanje skupnih obveznosti, določenih v Sklepu Sveta 2006/493/ES, kot je bil spremenjen s Sklepom ... Ti zneski bodo namenjeni
  tako
  vzpostavitvi infrastrukture širokopasovnega interneta na podeželskih območjih
  kot
  „novim izzivom“. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev, da je razdelitev dodatnega prispevka Skupnosti v vsaki državi članici uporabljena skladno s cilji obeh sklopov politik (novi izzivi in širokopasovni internet), bi morale države članice v svojih nacionalnih strateških načrtih navesti okvirni znesek, ki izhaja iz obvezne modulacije in neporabljenih virov, ustvarjenih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. ..., ter povečanje skupnih obveznosti, določenih v Sklepu Sveta 2006/493/ES, kot je bil spremenjen s Sklepom ... Ti zneski bodo namenjeni
  tako
  vzpostavitvi infrastrukture širokopasovnega interneta na podeželskih območjih
  kot
  „novim izzivom“.

| (4) | Za zagotovitev, da je razdelitev dodatnega prispevka Skupnosti v vsaki državi članici uporabljena skladno s cilji obeh sklopov politik (novi izzivi in širokopasovni internet), bi morale države članice v svojih nacionalnih strateških načrtih navesti okvirni znesek, ki izhaja iz obvezne modulacije in neporabljenih virov, ustvarjenih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. ..., ter povečanje skupnih obveznosti, določenih v Sklepu Sveta 2006/493/ES, kot je bil spremenjen s Sklepom ... Ti zneski bodo namenjeni vzpostavitvi infrastrukture širokopasovnega interneta na podeželskih območjih, „novim izzivom“
  ter drugim ukrepom, katerih namen je izboljšati uporabo sredstev in ustvarjati nova delovna mesta
  . |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev, da je razdelitev dodatnega prispevka Skupnosti v vsaki državi članici uporabljena skladno s cilji obeh sklopov politik (novi izzivi in širokopasovni internet), bi morale države članice v svojih nacionalnih strateških načrtih navesti okvirni znesek, ki izhaja iz obvezne modulacije in neporabljenih virov, ustvarjenih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. ..., ter povečanje skupnih obveznosti, določenih v Sklepu Sveta 2006/493/ES, kot je bil spremenjen s Sklepom ... Ti zneski bodo namenjeni vzpostavitvi infrastrukture širokopasovnega interneta na podeželskih območjih, „novim izzivom“
  ter drugim ukrepom, katerih namen je izboljšati uporabo sredstev in ustvarjati nova delovna mesta
  .

Sprememba 6

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Države članice lahko uporabijo ta dodatna sredstva za jamstveni in posojilni sklad, da bi se njihovi programi bolje izkoristili. |
| --- | --- |

(4a)

Države članice lahko uporabijo ta dodatna sredstva za jamstveni in posojilni sklad, da bi se njihovi programi bolje izkoristili.

Sprememba 7

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 6

| (6) | V sklepih Evropskega sveta z dne 12. decembra 2008 je zabeleženo, da Evropski svet v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva zlasti podpira razvijanje širokopasovnega interneta, tudi na območjih, kjer je ta storitev slabo zastopana. Podeželska območja imajo pogosto nezadosten dostop do interneta, zato bi bilo treba podporo širokopasovnim infrastrukturam na podeželskih območjih okrepiti s podporo EKSRP. Ker gre za pomembno prednostno nalogo, bi morale države članice v svoje programe vključiti dejavnosti, povezane s to prednostno nalogo, do konca leta 2009. Predvideti je treba seznam vrst dejavnosti, povezanih s širokopasovnimi infrastrukturami, da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti na področju pravnega okvira za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(6)

V sklepih Evropskega sveta z dne 12. decembra 2008 je zabeleženo, da Evropski svet v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva zlasti podpira razvijanje širokopasovnega interneta, tudi na območjih, kjer je ta storitev slabo zastopana. Podeželska območja imajo pogosto nezadosten dostop do interneta, zato bi bilo treba podporo širokopasovnim infrastrukturam na podeželskih območjih okrepiti s podporo EKSRP. Ker gre za pomembno prednostno nalogo, bi morale države članice v svoje programe vključiti dejavnosti, povezane s to prednostno nalogo, do konca leta 2009. Predvideti je treba seznam vrst dejavnosti, povezanih s širokopasovnimi infrastrukturami, da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti na področju pravnega okvira za razvoj podeželja.

| (6) | V sklepih Evropskega sveta z dne 12. decembra 2008 je zabeleženo, da Evropski svet v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva zlasti podpira razvijanje širokopasovnega interneta, tudi na območjih, kjer je ta storitev slabo zastopana. Podeželska območja imajo pogosto nezadosten dostop do interneta, zato bi bilo treba podporo širokopasovnim infrastrukturam
  in s tem povezanim zmogljivostim
  na podeželskih območjih okrepiti s podporo EKSRP. Ker gre za pomembno prednostno nalogo, bi morale države članice v svoje programe vključiti dejavnosti, povezane s to prednostno nalogo, do konca leta 2009. Predvideti je treba seznam vrst dejavnosti, povezanih s širokopasovnimi infrastrukturami
  in zmogljivostmi
  , da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti na področju pravnega okvira za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(6)

V sklepih Evropskega sveta z dne 12. decembra 2008 je zabeleženo, da Evropski svet v okviru Evropskega načrta za oživitev gospodarstva zlasti podpira razvijanje širokopasovnega interneta, tudi na območjih, kjer je ta storitev slabo zastopana. Podeželska območja imajo pogosto nezadosten dostop do interneta, zato bi bilo treba podporo širokopasovnim infrastrukturam
  in s tem povezanim zmogljivostim
  na podeželskih območjih okrepiti s podporo EKSRP. Ker gre za pomembno prednostno nalogo, bi morale države članice v svoje programe vključiti dejavnosti, povezane s to prednostno nalogo, do konca leta 2009. Predvideti je treba seznam vrst dejavnosti, povezanih s širokopasovnimi infrastrukturami
  in zmogljivostmi
  , da bi državam članicam pomagali opredeliti ustrezne dejavnosti na področju pravnega okvira za razvoj podeželja.

Sprememba 8

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 10

| (10) | Na podeželskih območjih je infrastruktura širokopasovnega interneta manjšega in večjega obsega pogosto pomanjkljiva. Infrastruktura večjega obsega je
  lahko
  ključna za zagotavljanje storitev na manj dostopnih podeželskih območjih. Da bi zagotovili čim bolj učinkovito uporabo razpoložljivih sredstev in omogočili znaten razvoj širokopasovnega interneta na podeželskih območjih, bi bilo treba ustrezne dejavnosti šteti za upravičene brez omejitev velikosti zadevne infrastrukture. Zato se obstoječa omejitev velikosti, ki velja za infrastrukturo osnovnih storitev za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, ne bi smela uporabljati za dejavnosti, povezane s širokopasovnimi infrastrukturami. |
| --- | --- |

(10)

Na podeželskih območjih je infrastruktura širokopasovnega interneta manjšega in večjega obsega pogosto pomanjkljiva. Infrastruktura večjega obsega je
  lahko
  ključna za zagotavljanje storitev na manj dostopnih podeželskih območjih. Da bi zagotovili čim bolj učinkovito uporabo razpoložljivih sredstev in omogočili znaten razvoj širokopasovnega interneta na podeželskih območjih, bi bilo treba ustrezne dejavnosti šteti za upravičene brez omejitev velikosti zadevne infrastrukture. Zato se obstoječa omejitev velikosti, ki velja za infrastrukturo osnovnih storitev za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, ne bi smela uporabljati za dejavnosti, povezane s širokopasovnimi infrastrukturami.

| (10) | Na podeželskih območjih je infrastruktura širokopasovnega interneta manjšega in večjega obsega pogosto pomanjkljiva. Infrastruktura večjega obsega je ključna za zagotavljanje storitev na manj dostopnih podeželskih območjih,
  kot so otoki in gorska območja
  . Da bi zagotovili čim bolj učinkovito uporabo razpoložljivih sredstev in
  obstoječe infrastrukture ter
  omogočili znaten razvoj širokopasovnega interneta
  in zmogljivosti
  na podeželskih območjih, bi bilo treba ustrezne dejavnosti šteti za upravičene brez omejitev velikosti zadevne
  aktivne ali pasivne
  infrastrukture
  ali njenih delov
  . Zato se obstoječa omejitev velikosti, ki velja za infrastrukturo osnovnih storitev za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, ne bi smela uporabljati za dejavnosti, povezane s širokopasovnimi infrastrukturami. |
| --- | --- |

(10)

Na podeželskih območjih je infrastruktura širokopasovnega interneta manjšega in večjega obsega pogosto pomanjkljiva. Infrastruktura večjega obsega je ključna za zagotavljanje storitev na manj dostopnih podeželskih območjih,
  kot so otoki in gorska območja
  . Da bi zagotovili čim bolj učinkovito uporabo razpoložljivih sredstev in
  obstoječe infrastrukture ter
  omogočili znaten razvoj širokopasovnega interneta
  in zmogljivosti
  na podeželskih območjih, bi bilo treba ustrezne dejavnosti šteti za upravičene brez omejitev velikosti zadevne
  aktivne ali pasivne
  infrastrukture
  ali njenih delov
  . Zato se obstoječa omejitev velikosti, ki velja za infrastrukturo osnovnih storitev za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo, ne bi smela uporabljati za dejavnosti, povezane s širokopasovnimi infrastrukturami.

Sprememba 9

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 11 a (novo)

| (11a) | Ker je potreben hiter odziv na sedanjo gospodarsko krizo, je ustrezno predvideti plačila, ki se lahko izvedejo v proračunu za leto 2009. |
| --- | --- |

(11a)

Ker je potreben hiter odziv na sedanjo gospodarsko krizo, je ustrezno predvideti plačila, ki se lahko izvedejo v proračunu za leto 2009.

Sprememba 10

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Države članice bi morale zagotoviti, da bodo regionalnim in lokalnim organom ter morebitnim upravičencem na voljo posebne informacije o novih možnostih v dopolnjenih programih za razvoj podeželja. |
| --- | --- |

(13a)

Države članice bi morale zagotoviti, da bodo regionalnim in lokalnim organom ter morebitnim upravičencem na voljo posebne informacije o novih možnostih v dopolnjenih programih za razvoj podeželja.

Sprememba 11

Predlog uredbe – akt o spremembi

Uvodna izjava 13 b (novo)

| (13b) | Uvesti bi bilo treba posebne ukrepe, ki bodo omogočali programe izobraževanja in usposabljanja za uporabo širokopasovnih infrastruktur in zmogljivosti v podeželskih skupnostih, ter pri tem nameniti posebno pozornost poklicnemu usposabljanju kmetijskih strokovnjakov, katerih praktična znanja bi potem lahko uporabili. Pri tem bi moralo imeti prednost spodbujanje raziskovalnega sektorja. |
| --- | --- |

(13b)

Uvesti bi bilo treba posebne ukrepe, ki bodo omogočali programe izobraževanja in usposabljanja za uporabo širokopasovnih infrastruktur in zmogljivosti v podeželskih skupnostih, ter pri tem nameniti posebno pozornost poklicnemu usposabljanju kmetijskih strokovnjakov, katerih praktična znanja bi potem lahko uporabili. Pri tem bi moralo imeti prednost spodbujanje raziskovalnega sektorja.

Sprememba 12

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16a – odstavek 1 – točka g

| (g) | infrastruktura širokopasovnega interneta na podeželskih območjih
  . |
| --- | --- |

(g)

infrastruktura širokopasovnega interneta na podeželskih območjih
  .

| (g) | infrastruktura širokopasovnega interneta na podeželskih območjih
  in zmogljivosti za javni internetni dostop v podeželskih skupnostih; |
| --- | --- |

(g)

infrastruktura širokopasovnega interneta na podeželskih območjih
  in zmogljivosti za javni internetni dostop v podeželskih skupnostih;

Sprememba 13

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16a – odstavek 1 – točka g a (novo)

| (ga) | premagovanje gospodarske krize v kmetijskem sektorju, zlasti s podporo za infrastrukturo ter vzpostavitev mreže proizvajalcev in organizacij; |
| --- | --- |

(ga)

premagovanje gospodarske krize v kmetijskem sektorju, zlasti s podporo za infrastrukturo ter vzpostavitev mreže proizvajalcev in organizacij;

Sprememba 14

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16a – odstavek 1 – točka g b (novo)

| (gb) | ukrepi za ohranjanje ali ustvarjanje delovnih mest na podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(gb)

ukrepi za ohranjanje ali ustvarjanje delovnih mest na podeželskih območjih;

Sprememba 15

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16a – odstavek 1 – točka g c (novo)

| (gc) | podporni ukrepov za mlade kmete. |
| --- | --- |

(gc)

podporni ukrepov za mlade kmete.

Sprememba 16

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 16a – odstavek 3 – točka b

| (b) | tabelo, ki za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013 prikazuje skupno višino prispevka Skupnosti za vrste dejavnosti iz točk (a) do (f) odstavka 1 in prispevek Skupnosti za vrste dejavnosti iz točke (g) odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

tabelo, ki za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013 prikazuje skupno višino prispevka Skupnosti za vrste dejavnosti iz točk (a) do (f) odstavka 1 in prispevek Skupnosti za vrste dejavnosti iz točke (g) odstavka 1.

| (b) | tabelo, ki za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013 prikazuje skupno višino prispevka Skupnosti za vrste dejavnosti iz točk (a) do (f)
  in (ga) do (gc)
  odstavka 1 in prispevek Skupnosti za vrste dejavnosti iz točke (g) odstavka 1. |
| --- | --- |

(b)

tabelo, ki za obdobje od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013 prikazuje skupno višino prispevka Skupnosti za vrste dejavnosti iz točk (a) do (f)
  in (ga) do (gc)
  odstavka 1 in prispevek Skupnosti za vrste dejavnosti iz točke (g) odstavka 1.

Sprememba 17

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 6 – podtočka a

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 69 – odstavek 2a

„2a.   Del zneska iz odstavka 1 tega člena, ki je nastal kot posledica povišanja skupnih obveznosti, kot določa Sklep Sveta 2006/493/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom ..., je na voljo od 1. januarja 2009. Namenjen bo vrstam dejavnosti, ki so povezane s prednostnimi nalogami, določenimi v členu 16a(1),
  in porabljen na naslednji način
  :

| (a) | ena tretjina (0,5 milijarde EUR) za vrste dejavnosti, povezane s prednostnimi nalogami iz člena 16(1)(a) do (f); |
| --- | --- |

(a)

ena tretjina (0,5 milijarde EUR) za vrste dejavnosti, povezane s prednostnimi nalogami iz člena 16(1)(a) do (f);

| (b) | dve tretjini (1 milijarda EUR) za vrste dejavnosti, povezane s prednostnimi nalogami iz člena 16a(1)(g).“ |
| --- | --- |

(b)

dve tretjini (1 milijarda EUR) za vrste dejavnosti, povezane s prednostnimi nalogami iz člena 16a(1)(g).“

„2a.   Del zneska iz odstavka 1 tega člena, ki je nastal kot posledica povišanja skupnih obveznosti, kot določa Sklep Sveta 2006/493/ES, kakor je bil spremenjen s Sklepom ...
  in znesek v višini 249 840 000 EUR, dodan v proračunski vrstici 05 04 05 01 v proračunskem letu 2009
  , je na voljo od 1. januarja 2009. Namenjen bo vrstam dejavnosti, ki so povezane s prednostnimi nalogami, določenimi v členu 16a(1):“

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 6 – podtočka a a (novo)

Člen 1 – točka 6 – podtočka a a (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 69 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| (aa) | V odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:




  „Komisija pri znesku, navedenem v odstavku 2a(b), upošteva razlike med obstoječo širokopasovno pokritostjo v državah članicah, zlasti na težje dostopnih območjih, in različne potrebe, ki izhajajo iz tega.“ |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

V odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

V odstavku 4 se doda naslednji pododstavek:

„Komisija pri znesku, navedenem v odstavku 2a(b), upošteva razlike med obstoječo širokopasovno pokritostjo v državah članicah, zlasti na težje dostopnih območjih, in različne potrebe, ki izhajajo iz tega.“

„Komisija pri znesku, navedenem v odstavku 2a(b), upošteva razlike med obstoječo širokopasovno pokritostjo v državah članicah, zlasti na težje dostopnih območjih, in različne potrebe, ki izhajajo iz tega.“

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 6 – podtočka b

Člen 1 – točka 6 – podtočka b

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 69 – odstavek 5 a – pododstavek 1 a (novo)

V vsakoletnem poročilu Komisije o razvoju podeželja je posebno poglavje namenjeno spremljanju ukrepov, povezanih s prednostnimi nalogami iz člena 16a(1)(g).

V vsakoletnem poročilu Komisije o razvoju podeželja je posebno poglavje namenjeno spremljanju ukrepov, povezanih s prednostnimi nalogami iz člena 16a(1)(g).

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 6 – podtočka b

Člen 1 – točka 6 – podtočka b

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 69 – odstavek 5 b

„5b.   Če je ob zaključku programa dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti iz člena 16a(1), nižji od vsote zneskov iz odstavka 5a tega člena, država članica v
  splošni
  proračun
  Skupnosti povrne
  razliko do zneska, za katerega so bila presežena skupna dodeljena sredstva na voljo za dejavnosti, razen za dejavnosti iz člena 16a(1).

Če je poleg tega ob zaključku programa dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti iz člena 16a(1)(a) do (f), nižji od zneska iz odstavka 5a tega člena za navedene vrste dejavnosti, država članica v splošni proračun Evropskih skupnosti povrne razliko do zneska, za katerega so bila presežena razpoložljiva dodeljena sredstva za dejavnosti iz člena 16a(1)(g). Toda če je dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti, ki niso tiste iz člena 16a(1), nižji od razpoložljivih dodeljenih sredstev za navedene vrste dejavnosti, se znesek, ki ga je treba povrniti, zmanjša za navedeno razliko.

Vzporedno s tem, če je ob zaključku programa dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti iz člena 16a(1)(g), nižji od zneska iz odstavka 5a tega člena za navedene vrste dejavnosti, država članica v splošni proračun Evropskih skupnosti povrne razliko do zneska, za katerega so bila presežena razpoložljiva dodeljena sredstva za dejavnosti iz člena 16a(1)(a) do (f). Toda če je dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti, ki niso tiste iz člena 16a(1), nižji od razpoložljivih dodeljenih sredstev za navedene vrste dejavnosti, se znesek, ki ga je treba povrniti, zmanjša za navedeno razliko.’

5b.   Če je ob zaključku programa dejanski znesek prispevka Skupnosti, porabljen za dejavnosti iz člena 16a(1), nižji od vsote zneskov iz odstavka 5a tega člena, država članica
  vključi
  v
  svoj
  proračun
  za razvoj kmetijstva
  razliko do zneska, za katerega so bila presežena skupna dodeljena sredstva na voljo za dejavnosti, razen za dejavnosti iz člena 16a(1).

vključi

svoj

za razvoj kmetijstva

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 6 – podtočka b a (novo)

Člen 1 – točka 6 – podtočka b a (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 69 – odstavek 6 a (novo)

| (ba) | Doda se naslednji odstavek:


  „6a.   
  Od zneska iz odstavka 2a se v proračunskem letu 2009 dodeli 250 milijonov EUR za plačila.“ |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

Doda se naslednji odstavek:

Doda se naslednji odstavek:

„6a.   
  Od zneska iz odstavka 2a se v proračunskem letu 2009 dodeli 250 milijonov EUR za plačila.“

Od zneska iz odstavka 2a se v proračunskem letu 2009 dodeli 250 milijonov EUR za plačila.“

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 2 – točka 6 a (novo)

Člen 2 – točka 6 a (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 69 a (novo)

| (6a) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 69a


  Jamstveni in posojilni skladi



  Ne glede na določbe člena 69 lahko države članice uporabijo zneske iz člena 69(2a) za jamstveni in posojilni sklad. Za izvajanje tega člena se uporabljajo določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 z dne 15. decembra 2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3), zlasti členi 50, 51 in 52. |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

Vstavi se naslednji člen:

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 69a

„Člen 69a

Jamstveni in posojilni skladi

Jamstveni in posojilni skladi

Ne glede na določbe člena 69 lahko države članice uporabijo zneske iz člena 69(2a) za jamstveni in posojilni sklad. Za izvajanje tega člena se uporabljajo določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 z dne 15. decembra 2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3), zlasti členi 50, 51 in 52.

Ne glede na določbe člena 69 lahko države članice uporabijo zneske iz člena 69(2a) za jamstveni in posojilni sklad. Za izvajanje tega člena se uporabljajo določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 1974/2006 z dne 15. decembra 2006 o podrobnih pravilih glede uporabe Uredbe Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) (3

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 7

Člen 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 70 – odstavek 4 – pododstavek 2

„Ne glede na zgornje meje, določene v odstavku 3, se lahko prispevek EKSRP poveča do
  90 %
  za konvergenčne in do 75 % za nekonvergenčne regije za vrste dejavnosti iz člena 16a(1) te uredbe, do zneska, ki je posledica uporabe obvezne modulacije iz členov 9(4) in 10(3) Uredbe (ES) št ..., zneska iz člena 69(2a) te uredbe in od leta 2011 dalje zneskov, nastalih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. ...“

90 %

„Ne glede na zgornje meje, določene v odstavku 3, se lahko prispevek EKSRP poveča do
  100 %
  za konvergenčne in do 75 % za nekonvergenčne regije za vrste dejavnosti iz člena 16a(1) te uredbe, do zneska, ki je posledica uporabe obvezne modulacije iz členov 9(4) in 10(3) Uredbe (ES) št ..., zneska iz člena 69(2a) te uredbe in od leta 2011 dalje zneskov, nastalih na podlagi člena 136 Uredbe (ES) št. ...“

100 %

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Člen 1 – točka 8 a (novo)

Člen 1 – točka 8 a (novo)

Uredba (ES) št. 1698/2005

Člen 76 – odstavek 2 a (novo)

| (8a) | V členu 76 se doda naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Države članice zagotovijo posebne informacije o novih prednostnih nalogah, povzetih v členu 16a. Takšne informacije se zagotovijo za regionalne in lokalne organe ter potencialne upravičence ukrepov.“ |
| --- | --- |

(8a)

(8a)

V členu 76 se doda naslednji odstavek:

V členu 76 se doda naslednji odstavek:

„2a.
     
  Države članice zagotovijo posebne informacije o novih prednostnih nalogah, povzetih v členu 16a. Takšne informacije se zagotovijo za regionalne in lokalne organe ter potencialne upravičence ukrepov.“

„2a.

Države članice zagotovijo posebne informacije o novih prednostnih nalogah, povzetih v členu 16a. Takšne informacije se zagotovijo za regionalne in lokalne organe ter potencialne upravičence ukrepov.“

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Priloga

Priloga

Uredba (ES) št. 1698/2005

Priloga III – naslov

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Priloga

Priloga

Uredba (ES) št. 1698/2005

Priloga III – stolpec 1 – vrstica 1

Vzpostavitev nove širokopasovne infrastrukture, vključno z zalednimi napravami (npr. fiksna, prizemna brezžična ali satelitska tehnologija ali kombinacija različnih tehnologij)

Vzpostavitev nove širokopasovne infrastrukture, vključno z zalednimi napravami
  in opremo na tleh
  (npr. fiksna, prizemna brezžična ali satelitska tehnologija ali kombinacija različnih tehnologij)
  in drugimi potrebnimi oblikami podpore (npr. namestitev in vzdrževanje)

in opremo na tleh

in drugimi potrebnimi oblikami podpore (npr. namestitev in vzdrževanje)

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe – akt o spremembi

Predlog uredbe – akt o spremembi

Priloga

Priloga

Uredba (ES) št. 1698/2005

Priloga III – vrstica 3 a (novo)

Zagotovitev javnega dostopa do širokopasovnih zmogljivosti

Zagotovitev javnega dostopa do širokopasovnih zmogljivosti

Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo

Člen 56: osnovne storitve za gospodarstvo in podeželsko prebivalstvo

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  

  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

2

UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(3)  

  UL L 368, 23.12.2006, str. 15.“

3

UL L 368, 23.12.2006, str. 15.“

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/258 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/258

---

Sreda, 6. maja 2009Sprememba proračuna št. 4/2009

P6_TA(2009)0355

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2009 za proračunsko leto 2009 (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

2010/C 212 E/38

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38,

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, kot je bil dokončno sprejet dne 18. decembra 2008 (2),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 4/2009 za proračunsko leto 2009, ki ga je Komisija predložila dne 8. aprila 2009 (SEK(2009)0496),

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 4/2009, ki ga je Svet pripravil dne 27. aprila 2009 (9126/2009 – C6-0156/2009),

ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0281/2009),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za leto 2009 pokriva revizijo zgornjih meja večletnega finančnega okvira za razdelka 1a in 2, |
| --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 4 k splošnemu proračunu za leto 2009 pokriva revizijo zgornjih meja večletnega finančnega okvira za razdelka 1a in 2,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 4/2009 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2009, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 4/2009 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2009,

| 1. | je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 4/2009; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 4/2009;

| 2. | odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 4/2009; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 4/2009;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 69, 13.3.2009.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/259 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/259

---

Sreda, 6. maja 2009Sprememba proračuna št. 5/2009

P6_TA(2009)0356

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu spremembe proračuna št. 5/2009 Evropske unije za proračunsko leto 2009, Oddelek III – Komisija(9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

2010/C 212 E/39

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 272 Pogodbe ES in člena 177 Pogodbe Euratom,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti členov 37 in 38,

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2009, ki je bil dokončno sprejet dne 18. decembra 2008 (2),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (3),

ob upoštevanju predhodnega predloga spremembe proračuna Evropske unije št. 5/2009 za proračunsko leto 2009, ki ga je Komisija predložila dne 15. aprila 2009 (KOM(2009)0177),

ob upoštevanju predloga spremembe proračuna št. 5/2009, ki ga je Svet pripravil dne 27. aprila 2009 (9127/2009 – C6-0157/2009),

ob upoštevanju člena 69 in Priloge IV svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A6-0282/2009),

| A. | ker predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za leto 2009 zajema vključitev presežka, ki izhaja iz izvrševanja proračuna za leto 2008, |
| --- | --- |

A.

ker predlog spremembe proračuna št. 5 k splošnemu proračunu za leto 2009 zajema vključitev presežka, ki izhaja iz izvrševanja proračuna za leto 2008,

| B. | ker je namen predloga spremembe proračuna št. 5/2009 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2009, |
| --- | --- |

B.

ker je namen predloga spremembe proračuna št. 5/2009 uradna vključitev teh proračunskih sprememb v proračun za leto 2009,

| 1. | je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 5/2009; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen s predhodnim predlogom spremembe proračuna št. 5/2009;

| 2. | odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 5/2009; |
| --- | --- |

2.

odobri nespremenjeni predlog spremembe proračuna št. 5/2009;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(2)  UL L 69, 13.3.2009.

(3)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/260 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/260

---

Sreda, 6. maja 2009Elektronska komunikacijska omrežja in storitve, varstvo zasebnosti in pravice uporabnikov ***II

P6_TA(2009)0360

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

2010/C 212 E/40

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (16497/1/2008 – C6-0068/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0698),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0723),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A6-0257/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | upošteva izjavi Komisije, priložene tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavi Komisije, priložene tej resoluciji;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, 24.9.2008, P6_TA(2008)0452.

---

Sreda, 6. maja 2009P6_TC2-COD(2007)0248

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive 2002/22/ES o univerzalnih storitvah in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami, Direktive 2002/58/ES o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij in Uredbe (ES) št. 2006/2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/136/ES.)

Sreda, 6. maja 2009PRILOGA

Izjava Komisije o univerzalnih storitvah

Uvodna izjava (3a) - Univerzalne storitve

Komisija upošteva besedilo uvodne izjave (3a), o katerem sta se dogovorila Evropski parlament in Svet.

Komisija želi v tem okviru ponovno zagotoviti, kot je opredelila v svojem sporočilu KOM (2008)0572 z dne 25. septembra 2008 o področju uporabe univerzalne storitve v elektronskih komunikacijskih omrežjih in storitvah, da bo v letu 2009 spodbudila obsežno razpravo na ravni EU, ki bo preučila širok razpon alternativnih pristopov in vsem zainteresiranim skupinam omogočila, da izrazijo svoje mnenje.

Komisija bo razpravo povzela v sporočilu, naslovljenem na Evropski parlament in Svet, in bo do 1. maja 2010 predlagala takšne predloge glede Direktive o univerzalni storitvi, kot so potrebni.

Izjava Komisije o obveščanju o kršitvi varnosti osebnih podatkov

Člena 2(h) in 4(3) – Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah

Prenova regulativnega okvira za elektronske komunikacije v pravila EU o varstvu podatkov in zasebnosti uvaja nov koncept: obvezno obveščanje s strani ponudnikov storitev elektronskih komunikacij in omrežij o kršitvah varnosti osebnih podatkov. To je pomemben korak k povečanju varnosti in varstvu zasebnosti, čeprav na tej stopnji ostaja omejen na področje elektronskih komunikacij.

Komisija upošteva željo Evropskega parlamenta, da bi se obveznost poročanja o kršitvah varnosti osebnih podatkov ne omejila le na sektor elektronskih komunikacij, ampak bi veljala tudi za subjekte, kot so ponudniki storitev informacijske družbe. Tak pristop bi bil v celoti usklajen s splošnim ciljem javnega reda, ki pomeni boljše varstvo osebnih podatkov državljanov EU in možnost, da v primeru ogrožanja takšnih podatkov ukrepajo.

Komisija želi v tem okviru ponoviti svoje stališče, kot ga je opredelila v pogajanjih o prenovi regulativnega okvira, da je primerno, da se obveznost obveščanja o kršitvah varnosti osebnih podatkov, ki velja za ponudnike javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, razširi v razpravo o splošno veljavnih zahtevah po obveščanju o kršitvah.

Komisija bo nemudoma začela z ustreznimi pripravljalnimi deli, vključno s posvetovanji z interesnimi skupinami, z namenom predstavitve primernih predlogov za to področje do konca leta 2011. Poleg tega se bo Komisija posvetovala z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov glede možnosti takojšnje uporabe načel, ki jih zajemajo pravila o priglasitvi kršitve varnosti podatkov v Direktivi 2002/58/ES, v drugih sektorjih ne glede na sektor ali vrsto podatkov.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/262 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/262

---

Sreda, 6. maja 2009Elektronska komunikacijska omrežja in storitve ***II

P6_TA(2009)0361

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 212 E/41

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (16496/1/2008 – C6-0066/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0697),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0724),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0272/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila z dne 24. septembra 2008, P6_TA(2008)0449.

---

Sreda, 6. maja 2009P6_TC2-COD(2007)0247

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na drugi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2002/21/ES o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, 2002/19/ES o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju in 2002/20/ES o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA —

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija redno pregleduje delovanje petih direktiv, ki sestavljajo obstoječi regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Direktiva 2002/21/ES (Okvirna direktiva) (4), Direktiva 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) (5), Direktiva 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi) (6), Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (7) in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (8) (skupaj „Okvirna direktiva in posebne direktive“)), da bi zlasti ugotovila, ali jih je treba glede na razvoj tehnologije in trga spremeniti. |
| --- | --- |

(1)

Komisija redno pregleduje delovanje petih direktiv, ki sestavljajo obstoječi regulativni okvir za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (Direktiva 2002/21/ES (Okvirna direktiva) (4), Direktiva 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) (5), Direktiva 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi) (6), Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah) (7) in Direktiva 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (8) (skupaj „Okvirna direktiva in posebne direktive“)), da bi zlasti ugotovila, ali jih je treba glede na razvoj tehnologije in trga spremeniti.

| (2) | V zvezi s tem je Komisija predstavila svoje prve ugotovitve v Sporočilu z dne 29. junija 2006 o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Na podlagi teh prvih ugotovitev je bilo organizirano javno posvetovanje, v okviru katerega je bilo opredeljeno, da je najpomembnejši vidik, ki ga je treba obravnavati, vzpostavitev še vedno nedelujočega notranjega trga za elektronske komunikacije. Zlasti regulativna razdrobljenost in neskladja med dejavnostmi nacionalnih regulativnih organov so tisti dejavniki, ki ogrožajo konkurenčnost sektorja in znatne koristi, ki jih imajo potrošniki od čezmejne konkurence. |
| --- | --- |

(2)

V zvezi s tem je Komisija predstavila svoje prve ugotovitve v Sporočilu z dne 29. junija 2006 o pregledu regulativnega okvira EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve. Na podlagi teh prvih ugotovitev je bilo organizirano javno posvetovanje, v okviru katerega je bilo opredeljeno, da je najpomembnejši vidik, ki ga je treba obravnavati, vzpostavitev še vedno nedelujočega notranjega trga za elektronske komunikacije. Zlasti regulativna razdrobljenost in neskladja med dejavnostmi nacionalnih regulativnih organov so tisti dejavniki, ki ogrožajo konkurenčnost sektorja in znatne koristi, ki jih imajo potrošniki od čezmejne konkurence.

| (3) | Regulativni okvir EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve bi bilo treba zato preoblikovati, da bi se dokončno vzpostavil notranji trg za elektronske komunikacije, in sicer z okrepitvijo mehanizma Skupnosti za regulacijo obratovalcev s pomembno tržno močjo na ključnih trgih. To dopolnjuje Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi
  Organa
  evropskih regulatorjev za
  elektronske komunikacije (BEREC) in Urada
  ] (9). Reforma vključuje tudi opredelitev učinkovite in usklajene strategije upravljanja spektra, da se vzpostavi enotni evropski informacijski prostor in izboljšajo določbe za uporabnike invalide ter tako doseže vključujoča informacijska družba. |
| --- | --- |

(3)

Regulativni okvir EU za elektronska komunikacijska omrežja in storitve bi bilo treba zato preoblikovati, da bi se dokončno vzpostavil notranji trg za elektronske komunikacije, in sicer z okrepitvijo mehanizma Skupnosti za regulacijo obratovalcev s pomembno tržno močjo na ključnih trgih. To dopolnjuje Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi
  Organa
  evropskih regulatorjev za
  elektronske komunikacije (BEREC) in Urada
  ] (9). Reforma vključuje tudi opredelitev učinkovite in usklajene strategije upravljanja spektra, da se vzpostavi enotni evropski informacijski prostor in izboljšajo določbe za uporabnike invalide ter tako doseže vključujoča informacijska družba.

| (4) | Upoštevajoč dejstvo, da je internet nujen za izobraževanje in dejansko uveljavljanje svobode izražanja in dostopa do informacij, bi moralo biti kakršno koli omejevanje teh temeljnih pravic v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Komisija bi morala o tem sprožiti široko javno razpravo. |
| --- | --- |

(4)

Upoštevajoč dejstvo, da je internet nujen za izobraževanje in dejansko uveljavljanje svobode izražanja in dostopa do informacij, bi moralo biti kakršno koli omejevanje teh temeljnih pravic v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Komisija bi morala o tem sprožiti široko javno razpravo.

| (5) | Cilj je, da bi ob razvoju konkurence na trgu postopno odpravili ex ante pravila, specifična za ta sektor, tako da bi elektronske komunikacije nazadnje urejalo le konkurenčno pravo. Zaradi močne konkurenčne dinamike na trgih elektronskih komunikacij v zadnjih letih je nujno zagotoviti, da se ex ante regulativne obveznosti naložijo le, če ni učinkovite in trajnostne konkurence. |
| --- | --- |

(5)

Cilj je, da bi ob razvoju konkurence na trgu postopno odpravili ex ante pravila, specifična za ta sektor, tako da bi elektronske komunikacije nazadnje urejalo le konkurenčno pravo. Zaradi močne konkurenčne dinamike na trgih elektronskih komunikacij v zadnjih letih je nujno zagotoviti, da se ex ante regulativne obveznosti naložijo le, če ni učinkovite in trajnostne konkurence.

| (6) | Pri ocenjevanju učinkovanja Okvirne direktive in posebnih direktiv bi Komisija morala oceniti, ali so ob upoštevanju razvoja na trgu in glede na konkurenco in varstvo potrošnikov še potrebne določbe o ureditvi ex ante za posamezne sektorje iz členov 8 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) ter člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), ali bi bilo navedene določbe treba spremeniti ali razveljaviti. |
| --- | --- |

(6)

Pri ocenjevanju učinkovanja Okvirne direktive in posebnih direktiv bi Komisija morala oceniti, ali so ob upoštevanju razvoja na trgu in glede na konkurenco in varstvo potrošnikov še potrebne določbe o ureditvi ex ante za posamezne sektorje iz členov 8 do 13a Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) ter člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), ali bi bilo navedene določbe treba spremeniti ali razveljaviti.

| (7) | Da bi se lahko na spreminjajoče se konkurenčne razmere odzivali sorazmerno in prilagojeno, bi bilo treba nacionalnim regulativnim organom
  omogočiti
  , da opredelijo trge na podnacionalni ravni in/ali odpravijo regulativne obveznosti na trgih in/ali geografskih območjih, na katerih obstaja učinkovita infrastrukturna konkurenca. |
| --- | --- |

(7)

Da bi se lahko na spreminjajoče se konkurenčne razmere odzivali sorazmerno in prilagojeno, bi bilo treba nacionalnim regulativnim organom
  omogočiti
  , da opredelijo trge na podnacionalni ravni in/ali odpravijo regulativne obveznosti na trgih in/ali geografskih območjih, na katerih obstaja učinkovita infrastrukturna konkurenca.

| (8) | Za doseganje
  ciljev lizbonske agende
  je treba zagotoviti ustrezne pobude za naložbe
  v nova visokohitrostna omrežja, ki bodo podpirale inovacije v internetnih storitvah z bogato vsebino in okrepile mednarodno konkurenčnost Evropske unije. Taka omrežja lahko zelo koristijo potrošnikom in podjetjem v celotni Evropski uniji. Zato je bistveno spodbujati trajne naložbe v razvoj teh novih omrežij, pri tem pa je treba zagotoviti regulativno predvidljivost in skladnost ter tako varovati konkurenco in povečevati možnost izbire za potrošnike. |
| --- | --- |

(8)

Za doseganje
  ciljev lizbonske agende
  je treba zagotoviti ustrezne pobude za naložbe
  v nova visokohitrostna omrežja, ki bodo podpirale inovacije v internetnih storitvah z bogato vsebino in okrepile mednarodno konkurenčnost Evropske unije. Taka omrežja lahko zelo koristijo potrošnikom in podjetjem v celotni Evropski uniji. Zato je bistveno spodbujati trajne naložbe v razvoj teh novih omrežij, pri tem pa je treba zagotoviti regulativno predvidljivost in skladnost ter tako varovati konkurenco in povečevati možnost izbire za potrošnike.

| (9) | Komisija v svojem sporočilu z dne 20. marca 2006 z naslovom „Premoščanje širokopasovne vrzeli“ ugotavlja, da v Evropski uniji obstaja teritorialna vrzel pri dostopu do širokopasovnih storitev z visoko hitrostjo prenosa. Lažji dostop do radijskega spektra bo v oddaljenih regijah pospešil razvoj širokopasovnih storitev z visoko hitrostjo prenosa. Kljub splošnemu povečanju števila širokopasovnih priključkov je dostop v različnih regijah omejen zaradi visokih stroškov, ki so posledica nizke gostote prebivalstva in oddaljenosti. Za zagotovitev naložb v nove tehnologije v manj razvitih regijah bi morala biti ureditev na področju elektronskih komunikacij v skladu z drugimi politikami, kot so politika državne pomoči, kohezijska politika ali cilji širše industrijske politike. |
| --- | --- |

(9)

Komisija v svojem sporočilu z dne 20. marca 2006 z naslovom „Premoščanje širokopasovne vrzeli“ ugotavlja, da v Evropski uniji obstaja teritorialna vrzel pri dostopu do širokopasovnih storitev z visoko hitrostjo prenosa. Lažji dostop do radijskega spektra bo v oddaljenih regijah pospešil razvoj širokopasovnih storitev z visoko hitrostjo prenosa. Kljub splošnemu povečanju števila širokopasovnih priključkov je dostop v različnih regijah omejen zaradi visokih stroškov, ki so posledica nizke gostote prebivalstva in oddaljenosti. Za zagotovitev naložb v nove tehnologije v manj razvitih regijah bi morala biti ureditev na področju elektronskih komunikacij v skladu z drugimi politikami, kot so politika državne pomoči, kohezijska politika ali cilji širše industrijske politike.

| (10) | Javne naložbe v omrežja bi se morale opraviti v skladu z načelom nediskriminacije. Zato bi bilo treba odločitve o dodelitvi javne podpore sprejemati v okviru odprtih, preglednih in konkurenčnih postopkov. |
| --- | --- |

(10)

Javne naložbe v omrežja bi se morale opraviti v skladu z načelom nediskriminacije. Zato bi bilo treba odločitve o dodelitvi javne podpore sprejemati v okviru odprtih, preglednih in konkurenčnih postopkov.

| (11) | Da bi nacionalnim regulativnim organom omogočili doseganje ciljev, določenih v Okvirni direktivi in posebnih direktivah, zlasti v zvezi s celovito medobratovalnostjo, bi bilo treba področje uporabe Okvirne direktive razširiti, da bi vključevala tudi nekatere vidike radijske opreme in telekomunikacijske terminalske opreme, kot je opredeljena v Direktivi 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (10), pa tudi porabniško opremo, ki se uporablja za digitalno televizijo, s čimer bi poenostavili dostop za uporabnike invalide. |
| --- | --- |

(11)

Da bi nacionalnim regulativnim organom omogočili doseganje ciljev, določenih v Okvirni direktivi in posebnih direktivah, zlasti v zvezi s celovito medobratovalnostjo, bi bilo treba področje uporabe Okvirne direktive razširiti, da bi vključevala tudi nekatere vidike radijske opreme in telekomunikacijske terminalske opreme, kot je opredeljena v Direktivi 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (10), pa tudi porabniško opremo, ki se uporablja za digitalno televizijo, s čimer bi poenostavili dostop za uporabnike invalide.

| (12) | Nekatere opredelitve bi bilo treba pojasniti ali spremeniti, se bo upoštevalo razvoj tehnologije in trga in da bodo odpravljene nejasnosti, ugotovljene pri izvajanju regulativnega okvira. |
| --- | --- |

(12)

Nekatere opredelitve bi bilo treba pojasniti ali spremeniti, se bo upoštevalo razvoj tehnologije in trga in da bodo odpravljene nejasnosti, ugotovljene pri izvajanju regulativnega okvira.

| (13) | Treba bi bilo okrepiti neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, da bi se zagotovila učinkovitejša uporaba regulativnega okvira ter povečala njihova pooblastila in predvidljivost njihovih odločitev. V ta namen bi bilo treba v nacionalni zakonodaji predvideti izrecno določbo, s katero bo zagotovljeno, da je nacionalni regulativni organ, pristojen za ex ante urejanje trga ali za reševanje sporov med podjetji, pri opravljanju svojih nalog zavarovan pred zunanjimi posegi ali političnim pritiskom, ki bi lahko ogrozili neodvisno presojo zadev, ki jih obravnava. Zaradi takšnega zunanjega vpliva nacionalni zakonodajni organ ni primeren za delovanje v vlogi nacionalnega regulativnega organa v okviru regulativnega okvira. V ta namen bi bilo treba vnaprej določiti pravila o razlogih za razrešitev vodje nacionalnega regulativnega organa, da se odpravi kakršen koli razumen dvom v neodvisnost tega organa in v njegovo neodvisnost od zunanjih dejavnikov. Pomembno je, da imajo nacionalni regulativni organi, pristojni za ex ante urejanje trga, svoj proračun, ki jim omogoča predvsem zaposlitev zadostnega števila usposobljenega osebja. Da bo zagotovljena preglednost, bi bilo treba ta proračun vsako leto objaviti. |
| --- | --- |

(13)

Treba bi bilo okrepiti neodvisnost nacionalnih regulativnih organov, da bi se zagotovila učinkovitejša uporaba regulativnega okvira ter povečala njihova pooblastila in predvidljivost njihovih odločitev. V ta namen bi bilo treba v nacionalni zakonodaji predvideti izrecno določbo, s katero bo zagotovljeno, da je nacionalni regulativni organ, pristojen za ex ante urejanje trga ali za reševanje sporov med podjetji, pri opravljanju svojih nalog zavarovan pred zunanjimi posegi ali političnim pritiskom, ki bi lahko ogrozili neodvisno presojo zadev, ki jih obravnava. Zaradi takšnega zunanjega vpliva nacionalni zakonodajni organ ni primeren za delovanje v vlogi nacionalnega regulativnega organa v okviru regulativnega okvira. V ta namen bi bilo treba vnaprej določiti pravila o razlogih za razrešitev vodje nacionalnega regulativnega organa, da se odpravi kakršen koli razumen dvom v neodvisnost tega organa in v njegovo neodvisnost od zunanjih dejavnikov. Pomembno je, da imajo nacionalni regulativni organi, pristojni za ex ante urejanje trga, svoj proračun, ki jim omogoča predvsem zaposlitev zadostnega števila usposobljenega osebja. Da bo zagotovljena preglednost, bi bilo treba ta proračun vsako leto objaviti.

| (14) | Da se zagotovi pravna varnost za vse akterje na trgu, bi morali pritožbeni organi svoje naloge opravljati učinkovito, zlasti pa pritožbeni postopki ne bi ne smeli trajati pretirano dolgo.
  Začasni ukrepi, ki začasno odlagajo učinkovanje odločbe, bi se morali sprejeti le v nujnih primerih, da se prepreči resno in nepopravljivo škodo za stranko, ki zahteva te ukrepe, in zaradi zahteve po ravnovesju interesov. |
| --- | --- |

(14)

Da se zagotovi pravna varnost za vse akterje na trgu, bi morali pritožbeni organi svoje naloge opravljati učinkovito, zlasti pa pritožbeni postopki ne bi ne smeli trajati pretirano dolgo.
  Začasni ukrepi, ki začasno odlagajo učinkovanje odločbe, bi se morali sprejeti le v nujnih primerih, da se prepreči resno in nepopravljivo škodo za stranko, ki zahteva te ukrepe, in zaradi zahteve po ravnovesju interesov.

| (15) | Pritožbeni organi uporabljajo začasne ukrepe za odložitev izvršitve odločitev nacionalnih regulativnih organov na zelo različne načine. Za večjo doslednost pristopa je treba uporabiti skupne standarde v skladu s sodno prakso Skupnosti. Pritožbeni organi bi prav tako morali imeti pravico, da zahtevajo informacije, ki jih objavi
  organ BEREC
  . Glede na pomembnost pritožb za splošno delovanje regulativnega okvira bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za zbiranje informacij o pritožbah in odločitvah o odložitvi izvršitve odločitev, ki jih sprejmejo regulativni organi v vseh državah članicah ter za sporočanje teh informacij Komisiji. |
| --- | --- |

(15)

Pritožbeni organi uporabljajo začasne ukrepe za odložitev izvršitve odločitev nacionalnih regulativnih organov na zelo različne načine. Za večjo doslednost pristopa je treba uporabiti skupne standarde v skladu s sodno prakso Skupnosti. Pritožbeni organi bi prav tako morali imeti pravico, da zahtevajo informacije, ki jih objavi
  organ BEREC
  . Glede na pomembnost pritožb za splošno delovanje regulativnega okvira bi bilo treba vzpostaviti mehanizem za zbiranje informacij o pritožbah in odločitvah o odložitvi izvršitve odločitev, ki jih sprejmejo regulativni organi v vseh državah članicah ter za sporočanje teh informacij Komisiji.

| (16) | Da bi lahko nacionalni regulativni organi učinkovito opravljali svoje regulativne naloge, bi morali podatki, ki jih morajo ti organi zbrati, vključevati računovodske podatke o maloprodajnih trgih, ki so povezani z veleprodajnimi trgi, na katerih ima operater pomembno tržno moč in ki jih kot take ureja nacionalni regulativni organ. Podatki bi morali vključevati tudi podatke, ki nacionalnim regulativnim organom omogočajo oceno možnega učinka načrtovanih posodobitev ali sprememb topologije omrežja na razvoj konkurence ali na proizvode za veleprodajo, ki so dostopni drugim strankam. |
| --- | --- |

(16)

Da bi lahko nacionalni regulativni organi učinkovito opravljali svoje regulativne naloge, bi morali podatki, ki jih morajo ti organi zbrati, vključevati računovodske podatke o maloprodajnih trgih, ki so povezani z veleprodajnimi trgi, na katerih ima operater pomembno tržno moč in ki jih kot take ureja nacionalni regulativni organ. Podatki bi morali vključevati tudi podatke, ki nacionalnim regulativnim organom omogočajo oceno možnega učinka načrtovanih posodobitev ali sprememb topologije omrežja na razvoj konkurence ali na proizvode za veleprodajo, ki so dostopni drugim strankam.

| (17) | Posvetovanje na nacionalni ravni v skladu s členom 6 Okvirne direktive bi bilo treba opraviti pred posvetovanjem na ravni Skupnosti, predvidenim v
  členih 7 in 7a
  navedene direktive, da bi se lahko mnenja zainteresiranih strani vključila v posvetovanje na ravni Skupnosti. Tako bi se izognili drugemu posvetovanju na ravni Skupnosti, ki bi bilo potrebno, če bi bil načrtovani ukrep spremenjen na podlagi nacionalnega posvetovanja. |
| --- | --- |

(17)

Posvetovanje na nacionalni ravni v skladu s členom 6 Okvirne direktive bi bilo treba opraviti pred posvetovanjem na ravni Skupnosti, predvidenim v
  členih 7 in 7a
  navedene direktive, da bi se lahko mnenja zainteresiranih strani vključila v posvetovanje na ravni Skupnosti. Tako bi se izognili drugemu posvetovanju na ravni Skupnosti, ki bi bilo potrebno, če bi bil načrtovani ukrep spremenjen na podlagi nacionalnega posvetovanja.

| (18) | Diskrecijsko pravico nacionalnih regulativnih organov je treba uskladiti z razvojem skladnih regulativnih praks in skladno uporabo pravnega okvira, da bi učinkovito prispevali k razvoju in dokončnem oblikovanju notranjega trga. Nacionalni regulativni organi bi zato morali podpreti dejavnosti, ki jih na področju notranjega trga izvajata Komisija in
  organ BEREC
  . |
| --- | --- |

(18)

Diskrecijsko pravico nacionalnih regulativnih organov je treba uskladiti z razvojem skladnih regulativnih praks in skladno uporabo pravnega okvira, da bi učinkovito prispevali k razvoju in dokončnem oblikovanju notranjega trga. Nacionalni regulativni organi bi zato morali podpreti dejavnosti, ki jih na področju notranjega trga izvajata Komisija in
  organ BEREC
  .

| (19) | Mehanizem Skupnosti, ki Komisiji omogoča, da od nacionalnih regulativnih organov zahteva umik načrtovanih ukrepov v zvezi z opredelitvijo trga in določitvijo operaterjev, ki imajo pomembno tržno moč, je bistveno prispeval k enotnemu pristopu pri določanju razmer, v katerih je mogoče uporabiti ex ante ureditev in v katerih ta ureditev velja za operaterje. Na podlagi Komisijinega spremljanja trga in izkušenj s postopkom iz člena 7 Okvirne direktive je bilo ugotovljeno, da bi lahko neskladja pri uporabi sredstev za izboljšanje položaja s strani nacionalnih regulativnih organov, celo pod podobnimi tržnimi pogoji, ogrozila notranji trg na področju elektronskih komunikacij. Zato lahko Komisija k zagotavljanju boljše skladnosti pri uporabi sredstev prispeva s sprejemanjem mnenj o osnutku ukrepov, ki so jih predlagali nacionalni regulativni organi. Da bi izkoristili strokovno znanje nacionalnih regulativnih organov o tržni analizi, bi se morala Komisija pred sprejetjem odločitve in/ali mnenja posvetovati z
  organom BEREC
  . |
| --- | --- |

(19)

Mehanizem Skupnosti, ki Komisiji omogoča, da od nacionalnih regulativnih organov zahteva umik načrtovanih ukrepov v zvezi z opredelitvijo trga in določitvijo operaterjev, ki imajo pomembno tržno moč, je bistveno prispeval k enotnemu pristopu pri določanju razmer, v katerih je mogoče uporabiti ex ante ureditev in v katerih ta ureditev velja za operaterje. Na podlagi Komisijinega spremljanja trga in izkušenj s postopkom iz člena 7 Okvirne direktive je bilo ugotovljeno, da bi lahko neskladja pri uporabi sredstev za izboljšanje položaja s strani nacionalnih regulativnih organov, celo pod podobnimi tržnimi pogoji, ogrozila notranji trg na področju elektronskih komunikacij. Zato lahko Komisija k zagotavljanju boljše skladnosti pri uporabi sredstev prispeva s sprejemanjem mnenj o osnutku ukrepov, ki so jih predlagali nacionalni regulativni organi. Da bi izkoristili strokovno znanje nacionalnih regulativnih organov o tržni analizi, bi se morala Komisija pred sprejetjem odločitve in/ali mnenja posvetovati z
  organom BEREC
  .

| (20) | Pomembno je, da se regulativni okvir izvede pravočasno. Kadar Komisija sprejme odločitev, s katero od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik načrtovanega ukrepa, bi ji moral nacionalni regulativni organ predložiti spremenjeni ukrep. Treba bi bilo določiti rok, v katerem je treba Komisijo obvestiti o spremenjenem ukrepu po členu 7 Okvirne direktive, da bi bili akterji na trgu seznanjeni s trajanjem pregleda trga in da bi se povečala pravna varnost. |
| --- | --- |

(20)

Pomembno je, da se regulativni okvir izvede pravočasno. Kadar Komisija sprejme odločitev, s katero od nacionalnega regulativnega organa zahteva umik načrtovanega ukrepa, bi ji moral nacionalni regulativni organ predložiti spremenjeni ukrep. Treba bi bilo določiti rok, v katerem je treba Komisijo obvestiti o spremenjenem ukrepu po členu 7 Okvirne direktive, da bi bili akterji na trgu seznanjeni s trajanjem pregleda trga in da bi se povečala pravna varnost.

| (21) | Zaradi kratkih rokov v posvetovalnem mehanizmu Skupnosti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila, da zaradi racionalizacije postopkov v nekaterih primerih sprejme priporočila in/ali smernice za poenostavitev postopkov za izmenjavo informacij med Komisijo in nacionalnimi regulativnimi organi, npr. v zadevah v zvezi s stabilnimi trgi ali le manjšimi spremembami predhodno sporočenih ukrepov. Komisiji bi bilo prav tako treba podeliti pooblastila za uvedbo izjem od obveznosti sporočanja iz razloga poenostavitve postopkov v nekaterih primerih. |
| --- | --- |

(21)

Zaradi kratkih rokov v posvetovalnem mehanizmu Skupnosti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila, da zaradi racionalizacije postopkov v nekaterih primerih sprejme priporočila in/ali smernice za poenostavitev postopkov za izmenjavo informacij med Komisijo in nacionalnimi regulativnimi organi, npr. v zadevah v zvezi s stabilnimi trgi ali le manjšimi spremembami predhodno sporočenih ukrepov. Komisiji bi bilo prav tako treba podeliti pooblastila za uvedbo izjem od obveznosti sporočanja iz razloga poenostavitve postopkov v nekaterih primerih.

| (22) | V skladu s cilji Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov bi moral regulativni okvir zagotoviti, da imajo vsi uporabniki, tudi končni uporabniki invalidi, starejši uporabniki in uporabniki s posebnimi socialnimi potrebami, enostaven dostop do cenovno ugodnih visokokakovostnih storitev. Izjava 22, priložena k Sklepni listini Pogodbe iz Amsterdama, določa, da morajo institucije Skupnosti pri pripravi ukrepov iz člena 95 Pogodbe upoštevati potrebe invalidov. |
| --- | --- |

(22)

V skladu s cilji Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov bi moral regulativni okvir zagotoviti, da imajo vsi uporabniki, tudi končni uporabniki invalidi, starejši uporabniki in uporabniki s posebnimi socialnimi potrebami, enostaven dostop do cenovno ugodnih visokokakovostnih storitev. Izjava 22, priložena k Sklepni listini Pogodbe iz Amsterdama, določa, da morajo institucije Skupnosti pri pripravi ukrepov iz člena 95 Pogodbe upoštevati potrebe invalidov.

| (23) | Konkurenčen trg bo uporabnikom dal velik izbor vsebin, programov in storitev. Nacionalni regulativni organi bi morali spodbujati sposobnost uporabnikov, da dostopajo do informacij in jih razširijo ter da uporabljajo programe in storitve. |
| --- | --- |

(23)

Konkurenčen trg bo uporabnikom dal velik izbor vsebin, programov in storitev. Nacionalni regulativni organi bi morali spodbujati sposobnost uporabnikov, da dostopajo do informacij in jih razširijo ter da uporabljajo programe in storitve.

| (24) | Radijske frekvence bi bilo treba obravnavati kot redek javni vir, ki ima veliko javno in tržno vrednost. V javnem interesu je, da se radijski spekter z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika ter ob upoštevanju
  pomembne vloge radijskega spektra za elektronske komunikacije,
  ciljev kulturne raznolikosti in medijskega pluralizma
  ter družbene in teritorialne kohezije
  upravlja kar najbolj smotrno in učinkovito.
  Zato bi bilo treba postopno odpraviti
  ovire za njegovo učinkovito uporabo. |
| --- | --- |

(24)

Radijske frekvence bi bilo treba obravnavati kot redek javni vir, ki ima veliko javno in tržno vrednost. V javnem interesu je, da se radijski spekter z gospodarskega, družbenega in okoljskega vidika ter ob upoštevanju
  pomembne vloge radijskega spektra za elektronske komunikacije,
  ciljev kulturne raznolikosti in medijskega pluralizma
  ter družbene in teritorialne kohezije
  upravlja kar najbolj smotrno in učinkovito.
  Zato bi bilo treba postopno odpraviti
  ovire za njegovo učinkovito uporabo.

| (25) | Dejavnosti v zvezi s politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti v skladu s pravom Skupnosti ne bi smele posegati v ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni za namen doseganja ciljev splošnega interesa, zlasti v zvezi z ureditvijo vsebin ter avdiovizualno politiko in politiko medijev in pravico držav članic do organiziranja in uporabe njihovega radijskega spektra za namene javnega reda, javne varnosti in obrambe. |
| --- | --- |

(25)

Dejavnosti v zvezi s politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti v skladu s pravom Skupnosti ne bi smele posegati v ukrepe, sprejete na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni za namen doseganja ciljev splošnega interesa, zlasti v zvezi z ureditvijo vsebin ter avdiovizualno politiko in politiko medijev in pravico držav članic do organiziranja in uporabe njihovega radijskega spektra za namene javnega reda, javne varnosti in obrambe.

| (26) | Ob upoštevanju različnih položajev v državah članicah bi moral prehod z analogne na digitalno prizemno televizijo zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne tehnologije povečati razpoložljivost dragocenega spektra v Evropski skupnosti, t.i. „digitalno dividendo“. |
| --- | --- |

(26)

Ob upoštevanju različnih položajev v državah članicah bi moral prehod z analogne na digitalno prizemno televizijo zaradi večje učinkovitosti prenosa digitalne tehnologije povečati razpoložljivost dragocenega spektra v Evropski skupnosti, t.i. „digitalno dividendo“.

| (27) | Preden se predlaga poseben usklajevalni ukrep v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (11), bi morala Komisija oceniti stroške in koristi predlaganih ukrepov, kot na primer prednosti za potrošnike v obliki ekonomije obsega in medobratovalnost storitev, vpliv na učinkovitost uporabe spektra ali povpraševanje po usklajeni uporabi v različnih regijah Evropske unije. |
| --- | --- |

(27)

Preden se predlaga poseben usklajevalni ukrep v skladu z Odločbo št. 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (11), bi morala Komisija oceniti stroške in koristi predlaganih ukrepov, kot na primer prednosti za potrošnike v obliki ekonomije obsega in medobratovalnost storitev, vpliv na učinkovitost uporabe spektra ali povpraševanje po usklajeni uporabi v različnih regijah Evropske unije.

| (28) | Čeprav so za upravljanje spektra še vedno pristojne države članice, lahko
  strateško načrtovanje,
  koordinacija in po potrebi usklajevanje na ravni Skupnosti
  prispevajo
  k temu, da uporabniki frekvenc do konca izkoristijo notranji trg in da so lahko interesi Evropske unije po vsem svetu učinkovito zaščiteni.
  Za te namene bi bilo treba, kjer je to primerno, določiti zakonodajne večletne programe za politiko radijskega spektra, da se določijo politične usmeritve in cilji za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe radijskega spektra v Skupnosti. Te politične usmeritve in cilji se lahko nanašajo na dostopnost in učinkovito uporabo radijskega spektra, ki je potreben za vzpostavitev in delovanje notranjega trga, ko je to primerno pa se lahko nanašajo tudi na usklajevanje postopkov za dodelitev splošnih odobritev ali posameznih pravic uporabe radijskih frekvenc, kjer je to potrebno za premostitev ovir za notranji trg. Te politične usmeritve in cilji bi morali biti v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv. |
| --- | --- |

(28)

Čeprav so za upravljanje spektra še vedno pristojne države članice, lahko
  strateško načrtovanje,
  koordinacija in po potrebi usklajevanje na ravni Skupnosti
  prispevajo
  k temu, da uporabniki frekvenc do konca izkoristijo notranji trg in da so lahko interesi Evropske unije po vsem svetu učinkovito zaščiteni.
  Za te namene bi bilo treba, kjer je to primerno, določiti zakonodajne večletne programe za politiko radijskega spektra, da se določijo politične usmeritve in cilji za strateško načrtovanje in usklajevanje uporabe radijskega spektra v Skupnosti. Te politične usmeritve in cilji se lahko nanašajo na dostopnost in učinkovito uporabo radijskega spektra, ki je potreben za vzpostavitev in delovanje notranjega trga, ko je to primerno pa se lahko nanašajo tudi na usklajevanje postopkov za dodelitev splošnih odobritev ali posameznih pravic uporabe radijskih frekvenc, kjer je to potrebno za premostitev ovir za notranji trg. Te politične usmeritve in cilji bi morali biti v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv.

| (29) | Komisija je nakazala namen, da pred začetkom veljavnosti te direktive spremeni Sklep Komisije 2002/622/ES z dne 26. julija 2002 o ustanovitvi skupine za politiko radijskega spektra

   (12)

  , da bi se tako vzpostavil mehanizem, s pomočjo katerega bi Evropski parlament in Svet zahtevala mnenja ali poročila, bodisi ustno ali pisno, od Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG) o politiki radijskega spektra in v zvezi z elektronskimi komunikacijami, tako da RSPG svetuje Komisiji o predlagani vsebini programov politike radijskega spektra. |
| --- | --- |

(29)

Komisija je nakazala namen, da pred začetkom veljavnosti te direktive spremeni Sklep Komisije 2002/622/ES z dne 26. julija 2002 o ustanovitvi skupine za politiko radijskega spektra

   (12)

  , da bi se tako vzpostavil mehanizem, s pomočjo katerega bi Evropski parlament in Svet zahtevala mnenja ali poročila, bodisi ustno ali pisno, od Skupine za politiko radijskega spektra (RSPG) o politiki radijskega spektra in v zvezi z elektronskimi komunikacijami, tako da RSPG svetuje Komisiji o predlagani vsebini programov politike radijskega spektra.

| (30) | Določbe o upravljanju spektra iz te direktive bi morale biti skladne z delom mednarodnih in regionalnih organizacij, ki se ukvarjajo z upravljanjem radijskega spektra, kot sta Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU) in Evropska konferenca poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da se zagotovi učinkovito upravljanje in usklajevanje uporabe spektra v vsej Skupnosti
  ter med državami članicami in drugimi člani Mednarodne telekomunikacijske zveze
  . |
| --- | --- |

(30)

Določbe o upravljanju spektra iz te direktive bi morale biti skladne z delom mednarodnih in regionalnih organizacij, ki se ukvarjajo z upravljanjem radijskega spektra, kot sta Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU) in Evropska konferenca poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT), da se zagotovi učinkovito upravljanje in usklajevanje uporabe spektra v vsej Skupnosti
  ter med državami članicami in drugimi člani Mednarodne telekomunikacijske zveze
  .

| (31) | Radijske frekvence bi bilo treba upravljati, da se prepreči škodljivo motenje. Ta osnovni pojem škodljivega motenja bi bilo treba zato pravilno opredeliti ter tako omejiti regulativne posege in preprečiti take motnje. |
| --- | --- |

(31)

Radijske frekvence bi bilo treba upravljati, da se prepreči škodljivo motenje. Ta osnovni pojem škodljivega motenja bi bilo treba zato pravilno opredeliti ter tako omejiti regulativne posege in preprečiti take motnje.

| (32) | Sedanje upravljanje spektra in distribucijski sistem na splošno temeljita na upravnih odločitvah, ki niso dovolj prožne za sledenje tehnološkemu in gospodarskemu razvoju, zlasti hitremu razvoju brezžične tehnologije in vedno večjemu povpraševanju po širokopasovnih storitvah. Zaradi nepotrebne razdrobljenosti nacionalnih politik so stroški višji, priložnosti na trgu za uporabnike spektra izgubljene, inovacije pa upočasnjene, vse na škodo notranjega trga, potrošnikov in celotnega gospodarstva. Poleg tega se lahko pogoji za dostop do radijskih frekvenc in za njihovo uporabo razlikujejo glede na vrsto operaterja, medtem ko se elektronske storitve, ki jih zagotavljajo ti operaterji, vedno bolj prekrivajo, kar ustvarja napetosti med imetniki pravic in odstopanja pri stroških dostopa do spektra ter lahko ogrozi delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(32)

Sedanje upravljanje spektra in distribucijski sistem na splošno temeljita na upravnih odločitvah, ki niso dovolj prožne za sledenje tehnološkemu in gospodarskemu razvoju, zlasti hitremu razvoju brezžične tehnologije in vedno večjemu povpraševanju po širokopasovnih storitvah. Zaradi nepotrebne razdrobljenosti nacionalnih politik so stroški višji, priložnosti na trgu za uporabnike spektra izgubljene, inovacije pa upočasnjene, vse na škodo notranjega trga, potrošnikov in celotnega gospodarstva. Poleg tega se lahko pogoji za dostop do radijskih frekvenc in za njihovo uporabo razlikujejo glede na vrsto operaterja, medtem ko se elektronske storitve, ki jih zagotavljajo ti operaterji, vedno bolj prekrivajo, kar ustvarja napetosti med imetniki pravic in odstopanja pri stroških dostopa do spektra ter lahko ogrozi delovanje notranjega trga.

| (33) | Nacionalne meje so vedno manj pomembne pri določanju optimalne uporabe radijskega spektra. Razdrobljenost upravljanja s pravicami o dostopu do spektra omejuje naložbe in inovacije ter operaterjem in proizvajalcem opreme ne omogoča, da bi uresničevali ekonomijo obsega, zaradi česar je oviran razvoj notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ki uporabljajo radijski spekter. |
| --- | --- |

(33)

Nacionalne meje so vedno manj pomembne pri določanju optimalne uporabe radijskega spektra. Razdrobljenost upravljanja s pravicami o dostopu do spektra omejuje naložbe in inovacije ter operaterjem in proizvajalcem opreme ne omogoča, da bi uresničevali ekonomijo obsega, zaradi česar je oviran razvoj notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ki uporabljajo radijski spekter.

| (34) | Z odobritvijo tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev bi bilo treba povečati prožnost upravljanja spektra in dostopa do spektra, da bodo lahko uporabniki spektra izbrali najboljše tehnologije in storitve, ki jih bodo uporabljali v frekvenčnih pasovih
  , ki so na voljo
  za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev
  v ustreznih nacionalnih načrtih za dodeljevanje frekvenc v skladu s pravom Skupnosti
  („načeli tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev“). Upravna določitev tehnologij in storitev bi se morala uporabljati, ko gre za cilje splošnega interesa, in morala bi biti jasno utemeljena, treba pa bi jo bilo tudi redno pregledovati. |
| --- | --- |

(34)

Z odobritvijo tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev bi bilo treba povečati prožnost upravljanja spektra in dostopa do spektra, da bodo lahko uporabniki spektra izbrali najboljše tehnologije in storitve, ki jih bodo uporabljali v frekvenčnih pasovih
  , ki so na voljo
  za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev
  v ustreznih nacionalnih načrtih za dodeljevanje frekvenc v skladu s pravom Skupnosti
  („načeli tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev“). Upravna določitev tehnologij in storitev bi se morala uporabljati, ko gre za cilje splošnega interesa, in morala bi biti jasno utemeljena, treba pa bi jo bilo tudi redno pregledovati.

| (35) | Omejitve načela tehnološke nevtralnosti bi morale biti ustrezne in utemeljene s potrebo po preprečevanju škodljivega motenja, na primer z uvedbo emisijskih mask in ravni moči, po zagotovitvi varovanja javnega zdravja z omejitvijo izpostavljenosti javnosti elektromagnetnim poljem, pravilnega delovanja storitev z ustrezno ravnjo tehnološke kakovosti storitev, pri čemer ni nujno izključena možnost uporabe več kot ene storitve v istem frekvenčnem pasu, pravilne souporabe spektra, zlasti tam, kjer je njegova uporaba dovoljena samo na podlagi splošnih odobritev, in učinkovite uporabe spektra, ali s potrebo po uresničitvi cilja splošnega interesa v skladu z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

(35)

Omejitve načela tehnološke nevtralnosti bi morale biti ustrezne in utemeljene s potrebo po preprečevanju škodljivega motenja, na primer z uvedbo emisijskih mask in ravni moči, po zagotovitvi varovanja javnega zdravja z omejitvijo izpostavljenosti javnosti elektromagnetnim poljem, pravilnega delovanja storitev z ustrezno ravnjo tehnološke kakovosti storitev, pri čemer ni nujno izključena možnost uporabe več kot ene storitve v istem frekvenčnem pasu, pravilne souporabe spektra, zlasti tam, kjer je njegova uporaba dovoljena samo na podlagi splošnih odobritev, in učinkovite uporabe spektra, ali s potrebo po uresničitvi cilja splošnega interesa v skladu z zakonodajo Skupnosti.

| (36) | Uporabnikom spektra bi morali omogočiti tudi svobodno izbiro storitev, ki jih želijo ponuditi prek spektra in za katere veljajo prehodni ukrepi zaradi uskladitve s predhodno pridobljenimi pravicami.
  Po drugi strani bi morali biti dopuščeni ukrepi
  , za katere je potrebna zagotovitev posebne storitve, da izpolnijo jasno opredeljene cilje splošnega interesa, kot sta varovanje življenja, potreba po spodbujanju socialne, regionalne in teritorialne kohezije ali preprečevanje neučinkovite uporabe spektra. Med temi cilji bi morali biti spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti ter pluralnosti medijev, kot so jih opredelile države članice v skladu z zakonodajo Skupnosti. Razen kadar je to nujno za varovanje življenja ali
  izjemoma
  zaradi izpolnjevanja drugih ciljev splošnega interesa,
  kakor jih opredelijo države članice v skladu s pravom Skupnosti
  , odstopanja ne bi smela povzročiti izključne uporabe nekaterih storitev, temveč bi morala dajati prednost, tako da lahko druge storitve ali tehnologije hkrati obstajajo v istem pasu, če je to mogoče. |
| --- | --- |

(36)

Uporabnikom spektra bi morali omogočiti tudi svobodno izbiro storitev, ki jih želijo ponuditi prek spektra in za katere veljajo prehodni ukrepi zaradi uskladitve s predhodno pridobljenimi pravicami.
  Po drugi strani bi morali biti dopuščeni ukrepi
  , za katere je potrebna zagotovitev posebne storitve, da izpolnijo jasno opredeljene cilje splošnega interesa, kot sta varovanje življenja, potreba po spodbujanju socialne, regionalne in teritorialne kohezije ali preprečevanje neučinkovite uporabe spektra. Med temi cilji bi morali biti spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti ter pluralnosti medijev, kot so jih opredelile države članice v skladu z zakonodajo Skupnosti. Razen kadar je to nujno za varovanje življenja ali
  izjemoma
  zaradi izpolnjevanja drugih ciljev splošnega interesa,
  kakor jih opredelijo države članice v skladu s pravom Skupnosti
  , odstopanja ne bi smela povzročiti izključne uporabe nekaterih storitev, temveč bi morala dajati prednost, tako da lahko druge storitve ali tehnologije hkrati obstajajo v istem pasu, če je to mogoče.

| (37) | Za opredelitev področja uporabe in narave vsakega odstopanja za spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti in pluralnosti medijev so pristojne države članice. |
| --- | --- |

(37)

Za opredelitev področja uporabe in narave vsakega odstopanja za spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti in pluralnosti medijev so pristojne države članice.

| (38) | Ker je razporeditev spektra posameznim tehnologijam ali storitvam odstopanje od načel tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev ter zmanjšuje svobodo izbire ponujenih storitev ali uporabljenih tehnologij, bi moral biti vsak predlog za tako razporeditev pregleden, poleg tega pa bi se bilo treba o njem javno posvetovati. |
| --- | --- |

(38)

Ker je razporeditev spektra posameznim tehnologijam ali storitvam odstopanje od načel tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev ter zmanjšuje svobodo izbire ponujenih storitev ali uporabljenih tehnologij, bi moral biti vsak predlog za tako razporeditev pregleden, poleg tega pa bi se bilo treba o njem javno posvetovati.

| (39) | Zaradi prožnosti in učinkovitosti nacionalni regulativni organi lahko uporabnikom spektra dovolijo, da prosto prenašajo ali dajo v zakup svoje pravice uporabe tretjim osebam. To bi omogočilo tržno ovrednotenje spektra. Glede na njihovo pristojnost za zagotovitev učinkovite uporabe spektra bi morali nacionalni regulativni organi ukrepati z namenom, da zagotovijo, da trgovanje ne povzroča izkrivljanja konkurence, kjer je spekter neizkoriščen. |
| --- | --- |

(39)

Zaradi prožnosti in učinkovitosti nacionalni regulativni organi lahko uporabnikom spektra dovolijo, da prosto prenašajo ali dajo v zakup svoje pravice uporabe tretjim osebam. To bi omogočilo tržno ovrednotenje spektra. Glede na njihovo pristojnost za zagotovitev učinkovite uporabe spektra bi morali nacionalni regulativni organi ukrepati z namenom, da zagotovijo, da trgovanje ne povzroča izkrivljanja konkurence, kjer je spekter neizkoriščen.

| (40) | Za uvedbo tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev ter trgovanja z obstoječimi pravicami uporabe spektra bodo morda potrebne prehodne določbe, vključno z ukrepi za zagotovitev poštene konkurence, saj lahko nov sistem nekaterim uporabnikom spektra da pravico, da začnejo konkurirati tistim uporabnikom spektra, ki so pravice do spektra pridobili pod težjimi pogoji.
  Nasprotno pa se v primerih, ko so bile pravice podeljene kot odstopanje od splošnih pravil ali v skladu z merili, ki niso objektivna, pregledna, sorazmerna in nediskriminatorna, in da bi se dosegli cilji splošnega interesa, položaj imetnikov takšnih pravic ne bi smel neupravičeno biti v škodo njihovih novih konkurentov in ne bi smel presegati tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev splošnega interesa ali ciljev splošnega interesa, ki so z njimi povezani. |
| --- | --- |

(40)

Za uvedbo tehnološke nevtralnosti in nevtralnosti storitev ter trgovanja z obstoječimi pravicami uporabe spektra bodo morda potrebne prehodne določbe, vključno z ukrepi za zagotovitev poštene konkurence, saj lahko nov sistem nekaterim uporabnikom spektra da pravico, da začnejo konkurirati tistim uporabnikom spektra, ki so pravice do spektra pridobili pod težjimi pogoji.
  Nasprotno pa se v primerih, ko so bile pravice podeljene kot odstopanje od splošnih pravil ali v skladu z merili, ki niso objektivna, pregledna, sorazmerna in nediskriminatorna, in da bi se dosegli cilji splošnega interesa, položaj imetnikov takšnih pravic ne bi smel neupravičeno biti v škodo njihovih novih konkurentov in ne bi smel presegati tistega, kar je potrebno za doseganje navedenih ciljev splošnega interesa ali ciljev splošnega interesa, ki so z njimi povezani.

| (41) | Da bi se spodbudilo delovanje notranjega trga in podprl razvoj čezmejnih storitev, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe na področju oštevilčenja. |
| --- | --- |

(41)

Da bi se spodbudilo delovanje notranjega trga in podprl razvoj čezmejnih storitev, bi bilo treba Komisijo pooblastiti, da sprejme tehnične izvedbene ukrepe na področju oštevilčenja.

| (42) | Dovoljenja, izdana podjetjem, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ki jim omogočajo dostop do javne ali zasebne lastnine, so ključni dejavniki za vzpostavitev elektronskih komunikacijskih omrežij ali novih omrežnih elementov. Nepotrebna zapletenost in zamude v postopkih podeljevanja pravic do poti lahko zato pomenijo pomembno oviro za razvoj konkurence. Zato bi bilo treba poenostaviti način, na katerega pooblaščena podjetja pridobivajo pravice do poti. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost, da usklajujejo pridobivanje pravic do poti in na svojih spletnih straneh omogočiti dostop do ustreznih informacij. |
| --- | --- |

(42)

Dovoljenja, izdana podjetjem, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve, ki jim omogočajo dostop do javne ali zasebne lastnine, so ključni dejavniki za vzpostavitev elektronskih komunikacijskih omrežij ali novih omrežnih elementov. Nepotrebna zapletenost in zamude v postopkih podeljevanja pravic do poti lahko zato pomenijo pomembno oviro za razvoj konkurence. Zato bi bilo treba poenostaviti način, na katerega pooblaščena podjetja pridobivajo pravice do poti. Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost, da usklajujejo pridobivanje pravic do poti in na svojih spletnih straneh omogočiti dostop do ustreznih informacij.

| (43) | Treba je okrepiti pristojnosti držav članic do imetnikov pravic do poti, da bi se na pošten, učinkovit in okoljsko odgovoren način ter neodvisno od obveznosti operaterja s pomembno tržno močjo zagotovila uvedba ali vzpostavitev novega omrežja, ki bo zagotovilo dostop do njegovega elektronskega komunikacijskega omrežja. Izboljšanje souporabe infrastrukture lahko občutno izboljša konkurenčnost podjetij in zniža njihove skupne finančne in okoljske stroške postavitve elektronske komunikacijske infrastrukture, zlasti novih dostopovnih omrežij. Nacionalni regulativni organi bi morali biti pooblaščeni, da lahko od imetnikov pravic za vgradnjo naprav na javnem ali zasebnem zemljišču, nad ali pod njim, po primerno dolgem javnem posvetovanju, v katerem bi morale imeti vse zainteresirane stranke priložnost izraziti svoje stališče, zahtevajo souporabo naprav ali zemljišč (vključno s fizično kolokacijo), s čimer spodbudijo učinkovito vlaganje v infrastrukturo in podpirajo inovacije. Taka ureditev souporabe ali usklajevanja lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo zmogljivosti ali zemljišč in zagotovitev, da se tveganje ustrezno porazdeli med zadevna podjetja. Nacionalni regulativni organi bi zlasti lahko odredili souporabo omrežnih elementov in pripadajočih naprav, kot so cevni vodi, kanali, drogovi, vstopni jaški, priključne omarice, antene, stolpi in druge podporne konstrukcije, zgradbe ali vhodi v zgradbe, ter boljše usklajevanje javnih del. Pristojni organi, zlasti lokalni organi, bi morali v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi vzpostaviti tudi ustrezne postopke usklajevanja v zvezi z javnimi deli ter drugimi zmogljivostmi ali zemljišči; ti lahko vključujejo postopke, s katerimi se zagotovi, da imajo zainteresirane stranke dostop do informacij o ustreznih javnih zgradbah ali zemljiščih ter javnih delih, ki so v teku oziroma načrtovana, da so pravočasno obveščene o teh delih ter da je souporaba omogočena v največji možni meri. |
| --- | --- |

(43)

Treba je okrepiti pristojnosti držav članic do imetnikov pravic do poti, da bi se na pošten, učinkovit in okoljsko odgovoren način ter neodvisno od obveznosti operaterja s pomembno tržno močjo zagotovila uvedba ali vzpostavitev novega omrežja, ki bo zagotovilo dostop do njegovega elektronskega komunikacijskega omrežja. Izboljšanje souporabe infrastrukture lahko občutno izboljša konkurenčnost podjetij in zniža njihove skupne finančne in okoljske stroške postavitve elektronske komunikacijske infrastrukture, zlasti novih dostopovnih omrežij. Nacionalni regulativni organi bi morali biti pooblaščeni, da lahko od imetnikov pravic za vgradnjo naprav na javnem ali zasebnem zemljišču, nad ali pod njim, po primerno dolgem javnem posvetovanju, v katerem bi morale imeti vse zainteresirane stranke priložnost izraziti svoje stališče, zahtevajo souporabo naprav ali zemljišč (vključno s fizično kolokacijo), s čimer spodbudijo učinkovito vlaganje v infrastrukturo in podpirajo inovacije. Taka ureditev souporabe ali usklajevanja lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo zmogljivosti ali zemljišč in zagotovitev, da se tveganje ustrezno porazdeli med zadevna podjetja. Nacionalni regulativni organi bi zlasti lahko odredili souporabo omrežnih elementov in pripadajočih naprav, kot so cevni vodi, kanali, drogovi, vstopni jaški, priključne omarice, antene, stolpi in druge podporne konstrukcije, zgradbe ali vhodi v zgradbe, ter boljše usklajevanje javnih del. Pristojni organi, zlasti lokalni organi, bi morali v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi vzpostaviti tudi ustrezne postopke usklajevanja v zvezi z javnimi deli ter drugimi zmogljivostmi ali zemljišči; ti lahko vključujejo postopke, s katerimi se zagotovi, da imajo zainteresirane stranke dostop do informacij o ustreznih javnih zgradbah ali zemljiščih ter javnih delih, ki so v teku oziroma načrtovana, da so pravočasno obveščene o teh delih ter da je souporaba omogočena v največji možni meri.

| (44) | Zanesljivo in varno sporočanje informacij po elektronskih komunikacijskih omrežjih je vse bolj pomembno za celotno gospodarstvo in družbo nasploh. Zapletenost sistema, tehnična okvara ali človeška napaka, nesreče ali napadi lahko vplivajo na delovanje in razpoložljivost fizičnih infrastruktur, ki zagotavljajo pomembne storitve za državljane EU, vključno s storitvami e-uprave. Nacionalni regulativni organi bi morali zato zagotoviti integriteto in varnost javnih komunikacijskih omrežij. Agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) (13) bi morala prispevati k višji ravni varnosti elektronskih komunikacij, med drugim z zagotavljanjem strokovnega znanja in svetovanja ter spodbujanjem izmenjave najboljših praks. ENISA in nacionalni regulativni organi bi morali imeti potrebna sredstva za opravljanje svojih nalog, vključno s pooblastili za pridobivanje zadostnih informacij, da bi lahko ocenili raven varnosti omrežij ali storitev, ter izčrpne in zanesljive podatke o dejanskih z varnostjo povezanih dogodkih, ki so pomembno vplivali na delovanje omrežij ali storitev. Ob upoštevanju, da je ustrezno varnost mogoče uspešno zagotoviti le na podlagi nenehnega procesa izvajanja, pregledov in posodabljanja in ne le enkratnega posega, bi morali ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev sprejeti ukrepe za varovanje integritete in varnosti omrežij v skladu z ocenjenimi tveganji, ob upoštevanju trenutnega stanja na področju razvoja takšnih ukrepov. |
| --- | --- |

(44)

Zanesljivo in varno sporočanje informacij po elektronskih komunikacijskih omrežjih je vse bolj pomembno za celotno gospodarstvo in družbo nasploh. Zapletenost sistema, tehnična okvara ali človeška napaka, nesreče ali napadi lahko vplivajo na delovanje in razpoložljivost fizičnih infrastruktur, ki zagotavljajo pomembne storitve za državljane EU, vključno s storitvami e-uprave. Nacionalni regulativni organi bi morali zato zagotoviti integriteto in varnost javnih komunikacijskih omrežij. Agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA) (13) bi morala prispevati k višji ravni varnosti elektronskih komunikacij, med drugim z zagotavljanjem strokovnega znanja in svetovanja ter spodbujanjem izmenjave najboljših praks. ENISA in nacionalni regulativni organi bi morali imeti potrebna sredstva za opravljanje svojih nalog, vključno s pooblastili za pridobivanje zadostnih informacij, da bi lahko ocenili raven varnosti omrežij ali storitev, ter izčrpne in zanesljive podatke o dejanskih z varnostjo povezanih dogodkih, ki so pomembno vplivali na delovanje omrežij ali storitev. Ob upoštevanju, da je ustrezno varnost mogoče uspešno zagotoviti le na podlagi nenehnega procesa izvajanja, pregledov in posodabljanja in ne le enkratnega posega, bi morali ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev sprejeti ukrepe za varovanje integritete in varnosti omrežij v skladu z ocenjenimi tveganji, ob upoštevanju trenutnega stanja na področju razvoja takšnih ukrepov.

| (45) | Države članice bi morale omogočiti ustrezno obdobje za javno posvetovanje pred sprejetjem posebnih ukrepov za zagotovitev, da podjetja, ki nudijo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za ustrezno upravljanje tveganja v zvezi z varnostjo omrežij in storitev ali zagotovijo celovitost svojih omrežij. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi morale omogočiti ustrezno obdobje za javno posvetovanje pred sprejetjem posebnih ukrepov za zagotovitev, da podjetja, ki nudijo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za ustrezno upravljanje tveganja v zvezi z varnostjo omrežij in storitev ali zagotovijo celovitost svojih omrežij.

| (46) | Če obstaja potreba po dogovoru glede skupnih varnostnih zahtev, bi bilo treba Komisiji podeliti pristojnosti za sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov za doseganje ustrezne ravni varnosti elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev na notranjem trgu. ENISA bi morala prispevati k usklajevanju ustreznih tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov tako, da Komisiji nudi strokovne nasvete. Nacionalni regulativni organi bi morali biti pooblaščeni za izdajo zavezujočih navodil v zvezi s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu z Okvirno direktivo. Da lahko opravljajo svoje dolžnosti, bi morali biti pooblaščeni za preiskovanje in nalaganje kazni v primerih neskladnosti. |
| --- | --- |

(46)

Če obstaja potreba po dogovoru glede skupnih varnostnih zahtev, bi bilo treba Komisiji podeliti pristojnosti za sprejetje tehničnih izvedbenih ukrepov za doseganje ustrezne ravni varnosti elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev na notranjem trgu. ENISA bi morala prispevati k usklajevanju ustreznih tehničnih in organizacijskih varnostnih ukrepov tako, da Komisiji nudi strokovne nasvete. Nacionalni regulativni organi bi morali biti pooblaščeni za izdajo zavezujočih navodil v zvezi s tehničnimi izvedbenimi ukrepi, sprejetimi v skladu z Okvirno direktivo. Da lahko opravljajo svoje dolžnosti, bi morali biti pooblaščeni za preiskovanje in nalaganje kazni v primerih neskladnosti.

| (47) | Da se zagotovi, da konkurenca na trgih elektronskih komunikacij ni izkrivljena ali omejena, bi nacionalni regulativni organi morali imeti možnost, da naložijo ukrepe, katerih namen je preprečiti premik znatne tržne moči z enega trga na drugega, ki je s prvim trgom tesno povezan. Jasno bi moralo biti, da bo podjetje, ki ima veliko tržno moč na prvem trgu, imelo veliko tržno moč na drugem trgu le, če so vezi med obema trgoma take, da omogočajo premik tržne moči s prvega na drugi trg, in če je drugi trg dovzeten za ex ante ureditev v skladu z merili iz priporočila o upoštevnih trgih izdelkov in storitev

   (14). |
| --- | --- |

(47)

Da se zagotovi, da konkurenca na trgih elektronskih komunikacij ni izkrivljena ali omejena, bi nacionalni regulativni organi morali imeti možnost, da naložijo ukrepe, katerih namen je preprečiti premik znatne tržne moči z enega trga na drugega, ki je s prvim trgom tesno povezan. Jasno bi moralo biti, da bo podjetje, ki ima veliko tržno moč na prvem trgu, imelo veliko tržno moč na drugem trgu le, če so vezi med obema trgoma take, da omogočajo premik tržne moči s prvega na drugi trg, in če je drugi trg dovzeten za ex ante ureditev v skladu z merili iz priporočila o upoštevnih trgih izdelkov in storitev

   (14).

| (48) | Da se akterjem na trgu zagotovi predvidljivost regulativnih pogojev, je treba določiti roke za preglede trga. Analizo trga je treba izvajati redno ter v razumnem in ustreznem časovnem okviru. Ta časovni okvir bi moral upoštevati, ali je bil določen trg že predmet analize trga in ustrezno priglašen. Če nacionalni regulativni organ trga ne uspe analizirati v roku, lahko to ogrozi notranji trg, običajni postopki za ugotavljanje kršitev pa morda ne bodo pravočasno prinesli želenega učinka. Po drugi strani pa bi moral zadevni nacionalni regulativni organ imeti možnost, da od
  organa BEREC
  zahteva pomoč pri dokončni pripravi analize trga. Ta pomoč je na primer lahko tudi v obliki posebne delovne skupine, v kateri so predstavniki drugih nacionalnih regulativnih organov. |
| --- | --- |

(48)

Da se akterjem na trgu zagotovi predvidljivost regulativnih pogojev, je treba določiti roke za preglede trga. Analizo trga je treba izvajati redno ter v razumnem in ustreznem časovnem okviru. Ta časovni okvir bi moral upoštevati, ali je bil določen trg že predmet analize trga in ustrezno priglašen. Če nacionalni regulativni organ trga ne uspe analizirati v roku, lahko to ogrozi notranji trg, običajni postopki za ugotavljanje kršitev pa morda ne bodo pravočasno prinesli želenega učinka. Po drugi strani pa bi moral zadevni nacionalni regulativni organ imeti možnost, da od
  organa BEREC
  zahteva pomoč pri dokončni pripravi analize trga. Ta pomoč je na primer lahko tudi v obliki posebne delovne skupine, v kateri so predstavniki drugih nacionalnih regulativnih organov.

| (49) | Zaradi visoke ravni tehnoloških inovacij in zelo dinamičnih trgov v sektorju elektronskih komunikacij bi morali na ravni Skupnosti ureditev hitro in usklajeno prilagoditi, saj izkušnje kažejo, da bi razlike med nacionalnimi regulativnimi organi pri izvajanju regulativnega okvira EU lahko ovirale razvoj notranjega trga. |
| --- | --- |

(49)

Zaradi visoke ravni tehnoloških inovacij in zelo dinamičnih trgov v sektorju elektronskih komunikacij bi morali na ravni Skupnosti ureditev hitro in usklajeno prilagoditi, saj izkušnje kažejo, da bi razlike med nacionalnimi regulativnimi organi pri izvajanju regulativnega okvira EU lahko ovirale razvoj notranjega trga.

| (50) | Ena od pomembnih nalog, dodeljenih
  organu BEREC
  , je sprejemanje mnenj o čezmejnih sporih. Nacionalni regulativni organi bi zato v takih primerih morali upoštevati morebitna mnenja
  organa BEREC
  . |
| --- | --- |

(50)

Ena od pomembnih nalog, dodeljenih
  organu BEREC
  , je sprejemanje mnenj o čezmejnih sporih. Nacionalni regulativni organi bi zato v takih primerih morali upoštevati morebitna mnenja
  organa BEREC
  .

| (51) | Izkušnje pri izvajanju regulativnega okvira EU kažejo, da obstoječe določbe, s katerimi so nacionalni regulativni organi pooblaščeni za nalaganje denarnih kazni, niso zagotovile ustrezne spodbude za skladnost z regulativnimi zahtevami. Ustrezna izvršilna pooblastila lahko prispevajo k pravočasnemu izvajanju regulativnega okvira in tako spodbujajo regulativno predvidljivost, ki je pomembno gonilo naložb. Pomanjkanje učinkovitih pooblastil v primeru neskladnosti je značilno za celoten regulativni okvir EU. Nova določba v Okvirni direktivi o obravnavi kršitev obveznosti iz Okvirne direktive in posebnih direktiv naj bi zato zagotovila uporabo skladnih in doslednih načel za izvrševanje in kazni za celoten regulativni okvir EU. |
| --- | --- |

(51)

Izkušnje pri izvajanju regulativnega okvira EU kažejo, da obstoječe določbe, s katerimi so nacionalni regulativni organi pooblaščeni za nalaganje denarnih kazni, niso zagotovile ustrezne spodbude za skladnost z regulativnimi zahtevami. Ustrezna izvršilna pooblastila lahko prispevajo k pravočasnemu izvajanju regulativnega okvira in tako spodbujajo regulativno predvidljivost, ki je pomembno gonilo naložb. Pomanjkanje učinkovitih pooblastil v primeru neskladnosti je značilno za celoten regulativni okvir EU. Nova določba v Okvirni direktivi o obravnavi kršitev obveznosti iz Okvirne direktive in posebnih direktiv naj bi zato zagotovila uporabo skladnih in doslednih načel za izvrševanje in kazni za celoten regulativni okvir EU.

| (52) | Obstoječi regulativni okvir EU vključuje nekatere določbe za pospeševanje prehoda s starega regulativnega okvira iz leta 1998 na nov okvir iz leta 2002. Ta prehod je bil izveden v vseh državah članicah, te določbe pa bi bilo treba razveljaviti, saj sedaj niso več potrebne. |
| --- | --- |

(52)

Obstoječi regulativni okvir EU vključuje nekatere določbe za pospeševanje prehoda s starega regulativnega okvira iz leta 1998 na nov okvir iz leta 2002. Ta prehod je bil izveden v vseh državah članicah, te določbe pa bi bilo treba razveljaviti, saj sedaj niso več potrebne.

| (53) | Učinkovite naložbe in konkurenco bi bil treba spodbujati skupaj, da se povečajo gospodarska rast, inovacije in možnosti izbire za potrošnike. |
| --- | --- |

(53)

Učinkovite naložbe in konkurenco bi bil treba spodbujati skupaj, da se povečajo gospodarska rast, inovacije in možnosti izbire za potrošnike.

| (54) | Konkurenca se najbolje spodbuja z ekonomsko učinkovito ravnjo vlaganj v novo in obstoječo infrastrukturo, ki jo po potrebi dopolnjuje urejanje, da se doseže učinkovita konkurenca maloprodajnih storitev. Učinkovita raven konkurence, ki temelji na infrastrukturi, je raven podvajanja infrastrukture, na kateri je razumno pričakovati, da bodo vlagatelji dobili pošteno povračilo, ob upoštevanju razumnih pričakovanj glede razvoja tržnih deležev. |
| --- | --- |

(54)

Konkurenca se najbolje spodbuja z ekonomsko učinkovito ravnjo vlaganj v novo in obstoječo infrastrukturo, ki jo po potrebi dopolnjuje urejanje, da se doseže učinkovita konkurenca maloprodajnih storitev. Učinkovita raven konkurence, ki temelji na infrastrukturi, je raven podvajanja infrastrukture, na kateri je razumno pričakovati, da bodo vlagatelji dobili pošteno povračilo, ob upoštevanju razumnih pričakovanj glede razvoja tržnih deležev.

| (55) | Pri določanju obveznosti za dostop do novih in izboljšanih infrastruktur bi morali nacionalni regulativni organi zagotoviti, da pogoji dostopa odražajo okoliščine, ki so povod za naložbeno odločitev, in da se pri tem med drugim upoštevajo stroški za razvoj, pričakovana hitrost uveljavitve novih proizvodov in storitev ter pričakovana maloprodajna cena. Poleg tega bi morali nacionalni regulativni organi, da bi zagotovili gotovost načrtovanja za vlagatelje, imeti možnost, da po potrebi določijo dosledne pogoje za dostop v ustreznih revizijskih obdobjih. Pogoji lahko vključujejo ureditve oblikovanja cen, ki so odvisne od obsega ali dolžine pogodbe, v skladu s pravom Skupnosti in pod pogojem, da nimajo diskriminatornega učinka. Vsi pogoji za dostop bi morali spoštovati potrebo po ohranitvi učinkovite konkurence pri storitvah uporabnikom in podjetjem. |
| --- | --- |

(55)

Pri določanju obveznosti za dostop do novih in izboljšanih infrastruktur bi morali nacionalni regulativni organi zagotoviti, da pogoji dostopa odražajo okoliščine, ki so povod za naložbeno odločitev, in da se pri tem med drugim upoštevajo stroški za razvoj, pričakovana hitrost uveljavitve novih proizvodov in storitev ter pričakovana maloprodajna cena. Poleg tega bi morali nacionalni regulativni organi, da bi zagotovili gotovost načrtovanja za vlagatelje, imeti možnost, da po potrebi določijo dosledne pogoje za dostop v ustreznih revizijskih obdobjih. Pogoji lahko vključujejo ureditve oblikovanja cen, ki so odvisne od obsega ali dolžine pogodbe, v skladu s pravom Skupnosti in pod pogojem, da nimajo diskriminatornega učinka. Vsi pogoji za dostop bi morali spoštovati potrebo po ohranitvi učinkovite konkurence pri storitvah uporabnikom in podjetjem.

| (56) | Pri ocenjevanju sorazmernosti obveznosti in pogojev, ki bodo uvedeni, bi nacionalni regulativni organi morali upoštevati razlike v konkurenčnih pogojih, ki obstajajo med območji v njihovi državi članici. |
| --- | --- |

(56)

Pri ocenjevanju sorazmernosti obveznosti in pogojev, ki bodo uvedeni, bi nacionalni regulativni organi morali upoštevati razlike v konkurenčnih pogojih, ki obstajajo med območji v njihovi državi članici.

| (57) | Pri nalaganju ukrepov za nadzor nad cenami bi si morali nacionalni regulativni organi prizadevati za omogočanje poštenega povračila za vlagatelja za posamezen nov naložbeni projekt. Zlasti lahko obstajajo tveganja, povezana z naložbenimi projekti za nova dostopovna omrežja, ki podpirajo proizvode, po katerih je v času naložbe povpraševanje negotovo. |
| --- | --- |

(57)

Pri nalaganju ukrepov za nadzor nad cenami bi si morali nacionalni regulativni organi prizadevati za omogočanje poštenega povračila za vlagatelja za posamezen nov naložbeni projekt. Zlasti lahko obstajajo tveganja, povezana z naložbenimi projekti za nova dostopovna omrežja, ki podpirajo proizvode, po katerih je v času naložbe povpraševanje negotovo.

| (58) | Vse odločitve Komisije v skladu s členom 19(1) Okvirne direktive bi morale biti omejene na regulativna načela, pristope in metodologije. V izogib dvomom ne bi smele določati podrobnosti, ki bi morale odražati nacionalne okoliščine, in ne bi smele prepovedovati alternativnih pristopov, za katere je razumno pričakovati, da bodo imeli enakovreden učinek. Ta odločitev bi morala biti sorazmerna in ne bi smela vplivati na odločitve, ki jih sprejemajo nacionalni regulativni organi in ki ne predstavljajo ovir za notranji trg. |
| --- | --- |

(58)

Vse odločitve Komisije v skladu s členom 19(1) Okvirne direktive bi morale biti omejene na regulativna načela, pristope in metodologije. V izogib dvomom ne bi smele določati podrobnosti, ki bi morale odražati nacionalne okoliščine, in ne bi smele prepovedovati alternativnih pristopov, za katere je razumno pričakovati, da bodo imeli enakovreden učinek. Ta odločitev bi morala biti sorazmerna in ne bi smela vplivati na odločitve, ki jih sprejemajo nacionalni regulativni organi in ki ne predstavljajo ovir za notranji trg.

| (59) | V Prilogi I k Okvirni direktivi je opredeljen seznam trgov, ki jih je treba vključiti v priporočilo o upoštevnih trgih izdelkov in storitev, ki so lahko predmet ex ante urejanja. To prilogo bi bilo treba razveljaviti, saj je bil njen namen služiti kot podlaga za pripravo prvotne različice Priporočila o upoštevnih trgih proizvodov in storitev izpolnjen. |
| --- | --- |

(59)

V Prilogi I k Okvirni direktivi je opredeljen seznam trgov, ki jih je treba vključiti v priporočilo o upoštevnih trgih izdelkov in storitev, ki so lahko predmet ex ante urejanja. To prilogo bi bilo treba razveljaviti, saj je bil njen namen služiti kot podlaga za pripravo prvotne različice Priporočila o upoštevnih trgih proizvodov in storitev izpolnjen.

| (60) | Za nove udeležence na trgu morda ne bi bilo ekonomsko izvedljivo v razumnem roku deloma ali v celoti podvojiti infrastrukturo krajevnega dostopovnega omrežja prvotnega obratovalca. V tem smislu bi obveznost razvezanega dostopa do krajevne zanke ali krajevne podzanke za obratovalce, ki imajo znatno tržno moč, lahko poenostavila vstop na trg in povečala konkurenco na maloprodajnih trgih širokopasovnega dostopa. Če razvezan dostop do krajevne zanke ali krajevne podzanke tehnično ali ekonomsko ni izvedljiv, se lahko uporabljajo ustrezne obveznosti v zvezi z zagotavljanjem dostopa do nefizičnih oziroma virtualnih omrežij, ki zagotavljajo enakovredno delovanje. |
| --- | --- |

(60)

Za nove udeležence na trgu morda ne bi bilo ekonomsko izvedljivo v razumnem roku deloma ali v celoti podvojiti infrastrukturo krajevnega dostopovnega omrežja prvotnega obratovalca. V tem smislu bi obveznost razvezanega dostopa do krajevne zanke ali krajevne podzanke za obratovalce, ki imajo znatno tržno moč, lahko poenostavila vstop na trg in povečala konkurenco na maloprodajnih trgih širokopasovnega dostopa. Če razvezan dostop do krajevne zanke ali krajevne podzanke tehnično ali ekonomsko ni izvedljiv, se lahko uporabljajo ustrezne obveznosti v zvezi z zagotavljanjem dostopa do nefizičnih oziroma virtualnih omrežij, ki zagotavljajo enakovredno delovanje.

| (61) | Namen funkcionalne ločitve, pri kateri mora vertikalno integriran obratovalec ustanoviti operativno ločene poslovne subjekte, je zagotoviti popolnoma enakovredne dostopovne izdelke vsem podobratovalcem, vključno z lastnimi podenotami vertikalno integriranega obratovalca. Funkcionalna ločitev lahko izboljša konkurenco na več upoštevnih trgih, in sicer z zmanjšanjem spodbud za diskriminacijo ter z olajšanjem preverjanja in uveljavljanja skladnosti z obveznostmi nediskriminacije. V izjemnih primerih je funkcionalno ločitev mogoče upravičeno uporabiti kot sredstvo za izboljšanje položaja, kadar nikakor ni mogoče doseči dejanske nediskriminacije na mnogih zadevnih trgih in kadar obstaja majhna možnost ali pa je sploh ni za konkurenco na področju infrastrukture v razumnem časovnem obdobju po uporabi enega ali več teh sredstev, ki so se prej zdeli primerni. Vendar je zelo pomembno zagotoviti, da uvedba funkcionalne ločitve ne odvrne zadevnega podjetja od naložb v svoje omrežje in nima neugodnega učinka na blaginjo potrošnika. Uvedba funkcionalne ločitve zahteva usklajeno analizo različnih upoštevnih trgov, povezanih z dostopovnim omrežjem, v skladu s postopkom analize trga, določenim v členu 16 Okvirne direktive. Nacionalni regulativni organi bi morali biti pri izvajanju analize trga in oblikovanju podrobnosti tega ukrepa posebej pozorni na izdelke, ki naj jih upravljajo ločeni poslovni subjekti, ob upoštevanju obsega razvoja omrežja in stopnje tehnološkega napredka, ki lahko vplivata na zamenljivost fiksnih in brezžičnih storitev. Da bi se izognili izkrivljanju konkurence na notranjem trgu, bi morala predloge za funkcionalno ločitev predhodno odobriti Komisija. |
| --- | --- |

(61)

Namen funkcionalne ločitve, pri kateri mora vertikalno integriran obratovalec ustanoviti operativno ločene poslovne subjekte, je zagotoviti popolnoma enakovredne dostopovne izdelke vsem podobratovalcem, vključno z lastnimi podenotami vertikalno integriranega obratovalca. Funkcionalna ločitev lahko izboljša konkurenco na več upoštevnih trgih, in sicer z zmanjšanjem spodbud za diskriminacijo ter z olajšanjem preverjanja in uveljavljanja skladnosti z obveznostmi nediskriminacije. V izjemnih primerih je funkcionalno ločitev mogoče upravičeno uporabiti kot sredstvo za izboljšanje položaja, kadar nikakor ni mogoče doseči dejanske nediskriminacije na mnogih zadevnih trgih in kadar obstaja majhna možnost ali pa je sploh ni za konkurenco na področju infrastrukture v razumnem časovnem obdobju po uporabi enega ali več teh sredstev, ki so se prej zdeli primerni. Vendar je zelo pomembno zagotoviti, da uvedba funkcionalne ločitve ne odvrne zadevnega podjetja od naložb v svoje omrežje in nima neugodnega učinka na blaginjo potrošnika. Uvedba funkcionalne ločitve zahteva usklajeno analizo različnih upoštevnih trgov, povezanih z dostopovnim omrežjem, v skladu s postopkom analize trga, določenim v členu 16 Okvirne direktive. Nacionalni regulativni organi bi morali biti pri izvajanju analize trga in oblikovanju podrobnosti tega ukrepa posebej pozorni na izdelke, ki naj jih upravljajo ločeni poslovni subjekti, ob upoštevanju obsega razvoja omrežja in stopnje tehnološkega napredka, ki lahko vplivata na zamenljivost fiksnih in brezžičnih storitev. Da bi se izognili izkrivljanju konkurence na notranjem trgu, bi morala predloge za funkcionalno ločitev predhodno odobriti Komisija.

| (62) | Funkcionalno ločevanje ne bi smelo preprečiti ustreznih mehanizmov usklajevanja med različnimi ločenimi poslovnimi subjekti za zagotovitev varstva pravic gospodarskega in upravljavskega nadzora matičnega podjetja. |
| --- | --- |

(62)

Funkcionalno ločevanje ne bi smelo preprečiti ustreznih mehanizmov usklajevanja med različnimi ločenimi poslovnimi subjekti za zagotovitev varstva pravic gospodarskega in upravljavskega nadzora matičnega podjetja.

| (63) | Zaradi nenehnega povezovanja notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je potrebno boljše usklajevanje pri izvajanju ex ante ureditve, ki jo določa regulativni okvir EU za elektronske komunikacije. |
| --- | --- |

(63)

Zaradi nenehnega povezovanja notranjega trga za elektronska komunikacijska omrežja in storitve je potrebno boljše usklajevanje pri izvajanju ex ante ureditve, ki jo določa regulativni okvir EU za elektronske komunikacije.

| (64) | Če se vertikalno integrirano podjetje odloči, da bo prodalo znatni del ali vsa sredstva krajevnega dostopnega omrežja ločeni pravni osebi z drugim lastnikom ali z ustanovitvijo ločenega poslovnega subjekta za upravljanje izdelkov z dostopom, bi moral nacionalni regulativni organ oceniti učinek načrtovane transakcije na vse obstoječe regulativne obveznosti, naložene vertikalno integriranemu operaterju za zagotovitev združljivosti nove ureditve z Direktivo 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah). Zadevni nacionalni regulativni organi bi morali izvesti novo analizo trgov, na katerih deluje ločena pravna oseba, in skladno s tem uvesti, ohraniti, spremeniti ali odpraviti obveznosti. Zaradi tega bi moral biti nacionalni regulativni organ sposoben, da od podjetja zahteva informacije. |
| --- | --- |

(64)

Če se vertikalno integrirano podjetje odloči, da bo prodalo znatni del ali vsa sredstva krajevnega dostopnega omrežja ločeni pravni osebi z drugim lastnikom ali z ustanovitvijo ločenega poslovnega subjekta za upravljanje izdelkov z dostopom, bi moral nacionalni regulativni organ oceniti učinek načrtovane transakcije na vse obstoječe regulativne obveznosti, naložene vertikalno integriranemu operaterju za zagotovitev združljivosti nove ureditve z Direktivo 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah). Zadevni nacionalni regulativni organi bi morali izvesti novo analizo trgov, na katerih deluje ločena pravna oseba, in skladno s tem uvesti, ohraniti, spremeniti ali odpraviti obveznosti. Zaradi tega bi moral biti nacionalni regulativni organ sposoben, da od podjetja zahteva informacije.

| (65) | Čeprav je v določenih okoliščinah sicer primerno, da nacionalni regulativni organ naloži obveznosti obratovalcem, ki nimajo pomembne tržne moči, da bi se dosegli cilji, kot je povezljivost ali medobratovalnost storitev med koncema, pa je treba zagotoviti tudi, da se take obveznosti naložijo v skladu z regulativnim okvirom EU in zlasti njegovimi postopki priglašanja. |
| --- | --- |

(65)

Čeprav je v določenih okoliščinah sicer primerno, da nacionalni regulativni organ naloži obveznosti obratovalcem, ki nimajo pomembne tržne moči, da bi se dosegli cilji, kot je povezljivost ali medobratovalnost storitev med koncema, pa je treba zagotoviti tudi, da se take obveznosti naložijo v skladu z regulativnim okvirom EU in zlasti njegovimi postopki priglašanja.

| (66) | Komisija bi bilo treba podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov za prilagoditev pogojev dostopa do digitalne televizije in radijskih storitev iz Priloge I tržnemu in tehnološkemu razvoju. To velja tudi za minimalni seznam zadev iz Priloge II, ki jih je treba javno objaviti ter tako izpolniti obveznost zagotavljanja preglednosti. |
| --- | --- |

(66)

Komisija bi bilo treba podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov za prilagoditev pogojev dostopa do digitalne televizije in radijskih storitev iz Priloge I tržnemu in tehnološkemu razvoju. To velja tudi za minimalni seznam zadev iz Priloge II, ki jih je treba javno objaviti ter tako izpolniti obveznost zagotavljanja preglednosti.

| (67) | Olajšanje dostopa do virov radijskih frekvenc za akterje na trgu bo prispevalo k odstranitvi ovir za vstop na trg. Poleg tega tehnološki napredek zmanjšuje tveganje škodljivega motenja v določenih frekvenčnih pasovih in s tem zmanjšuje potrebo po individualnih pravicah do uporabe. Pogoji za uporabo spektra za zagotovitev elektronskih komunikacijskih storitev bi se zato načeloma morali določiti v splošnih odobritvah, razen če so zaradi uporabe spektra potrebne individualne pravice za zaščito pred škodljivim motenjem, za zagotovitev tehnične kakovosti storitve, varovanje učinkovite uporabe spektra ali za doseganje cilja posebnega splošnega interesa. Odločitve v zvezi s potrebo po individualnih pravicah se sprejmejo na pregleden in sorazmeren način. |
| --- | --- |

(67)

Olajšanje dostopa do virov radijskih frekvenc za akterje na trgu bo prispevalo k odstranitvi ovir za vstop na trg. Poleg tega tehnološki napredek zmanjšuje tveganje škodljivega motenja v določenih frekvenčnih pasovih in s tem zmanjšuje potrebo po individualnih pravicah do uporabe. Pogoji za uporabo spektra za zagotovitev elektronskih komunikacijskih storitev bi se zato načeloma morali določiti v splošnih odobritvah, razen če so zaradi uporabe spektra potrebne individualne pravice za zaščito pred škodljivim motenjem, za zagotovitev tehnične kakovosti storitve, varovanje učinkovite uporabe spektra ali za doseganje cilja posebnega splošnega interesa. Odločitve v zvezi s potrebo po individualnih pravicah se sprejmejo na pregleden in sorazmeren način.

| (68) | Uvedba zahtev po nevtralnosti storitev in tehnološki nevtralnosti pri dodeljevanju pravic do uporabe bi skupaj s povečano možnostjo za prenos pravic med podjetji morala povečati svobodo in sredstva za zagotavljanje storitev elektronskih komunikacij javnosti, s čimer bi pospešila tudi doseganje ciljev splošnega interesa. Vendar pa določene obveznosti splošnega interesa, naložene radiodifuzijskim hišam za zagotavljanje avdiovizualnih medijskih storitev, lahko zahtevajo uporabo posebnih meril za dodeljevanje pravic do uporabe, kadar se zdi, da je bistvenega pomena, da se izpolni posebni cilj splošnega interesa, ki ga določijo države članice v skladu z zakonodajo Skupnosti. Postopki, povezani z doseganjem ciljev splošnega interesa, bi morali biti vedno pregledni, objektivni, sorazmerni in nediskriminatorni. |
| --- | --- |

(68)

Uvedba zahtev po nevtralnosti storitev in tehnološki nevtralnosti pri dodeljevanju pravic do uporabe bi skupaj s povečano možnostjo za prenos pravic med podjetji morala povečati svobodo in sredstva za zagotavljanje storitev elektronskih komunikacij javnosti, s čimer bi pospešila tudi doseganje ciljev splošnega interesa. Vendar pa določene obveznosti splošnega interesa, naložene radiodifuzijskim hišam za zagotavljanje avdiovizualnih medijskih storitev, lahko zahtevajo uporabo posebnih meril za dodeljevanje pravic do uporabe, kadar se zdi, da je bistvenega pomena, da se izpolni posebni cilj splošnega interesa, ki ga določijo države članice v skladu z zakonodajo Skupnosti. Postopki, povezani z doseganjem ciljev splošnega interesa, bi morali biti vedno pregledni, objektivni, sorazmerni in nediskriminatorni.

| (69) | Glede na omejevalni vpliv individualne pravice uporabe na prost dostop do radijskih frekvenc bi morala biti veljavnost te pravice, s katero ni mogoče trgovati, časovno omejena. Če pravice uporabe vsebujejo določbe za podaljšanje veljavnosti, bi morali pristojni nacionalni organi najprej izvesti pregled in javno posvetovanje ter pri tem upoštevati trg, obseg in tehnološki razvoj. Glede na pomanjkanje spektra bi bilo treba individualne pravice, podeljene podjetjem, redno pregledovati. Pri tem pregledu bi morali pristojni nacionalni organi uskladiti interese imetnikov pravic s potrebo po pospeševanju uvedbe trgovanja s spektrom in prožnejši uporabi spektra s splošnimi odobritvami, če je to mogoče. |
| --- | --- |

(69)

Glede na omejevalni vpliv individualne pravice uporabe na prost dostop do radijskih frekvenc bi morala biti veljavnost te pravice, s katero ni mogoče trgovati, časovno omejena. Če pravice uporabe vsebujejo določbe za podaljšanje veljavnosti, bi morali pristojni nacionalni organi najprej izvesti pregled in javno posvetovanje ter pri tem upoštevati trg, obseg in tehnološki razvoj. Glede na pomanjkanje spektra bi bilo treba individualne pravice, podeljene podjetjem, redno pregledovati. Pri tem pregledu bi morali pristojni nacionalni organi uskladiti interese imetnikov pravic s potrebo po pospeševanju uvedbe trgovanja s spektrom in prožnejši uporabi spektra s splošnimi odobritvami, če je to mogoče.

| (70) | Manjši predlogi sprememb pravic in obveznosti so tisti predlogi sprememb, ki so večinoma upravni, ne spreminjajo narave splošnih odobritev in individualnih pravic uporabe in zato ne morejo povzročiti primerjalne prednosti drugih podjetij. |
| --- | --- |

(70)

Manjši predlogi sprememb pravic in obveznosti so tisti predlogi sprememb, ki so večinoma upravni, ne spreminjajo narave splošnih odobritev in individualnih pravic uporabe in zato ne morejo povzročiti primerjalne prednosti drugih podjetij.

| (71) | Pristojni nacionalni organi bi morali biti pooblaščeni za zagotovitev učinkovite uporabe spektra in v primeru neizkoriščenega spektra za sprejetje ukrepov za preprečevanje protikonkurenčnega kopičenja, ki lahko ovira nove vstope na trg. |
| --- | --- |

(71)

Pristojni nacionalni organi bi morali biti pooblaščeni za zagotovitev učinkovite uporabe spektra in v primeru neizkoriščenega spektra za sprejetje ukrepov za preprečevanje protikonkurenčnega kopičenja, ki lahko ovira nove vstope na trg.

| (72) | Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost sprejemati učinkovite ukrepe za spremljanje in zagotavljanje skladnosti s pogoji splošne odobritve ali pravic uporabe, vključno s pristojnostjo za naložitev učinkovitih denarnih ali upravnih kazni v primeru kršitev teh pogojev. |
| --- | --- |

(72)

Nacionalni regulativni organi bi morali imeti možnost sprejemati učinkovite ukrepe za spremljanje in zagotavljanje skladnosti s pogoji splošne odobritve ali pravic uporabe, vključno s pristojnostjo za naložitev učinkovitih denarnih ali upravnih kazni v primeru kršitev teh pogojev.

| (73) | Pogoji, ki se lahko navezujejo na odobritve, bi morali vsebovati posebne pogoje o dostopnosti za uporabnike invalide in o zahtevi glede
  medsebojnega obveščanja in
  obveščanja širše javnosti s strani javnih organov
  in intervencijskih služb
  pred in med večjimi nesrečami ter po njih. Glede na pomen tehničnih inovacij bi morale države članice imeti tudi možnost izdati odobritve za uporabo spektra v poskusne namene pod posebnimi omejitvami in pogoji, ki jih izrecno utemeljuje poskusna narava takšnih pravic. |
| --- | --- |

(73)

Pogoji, ki se lahko navezujejo na odobritve, bi morali vsebovati posebne pogoje o dostopnosti za uporabnike invalide in o zahtevi glede
  medsebojnega obveščanja in
  obveščanja širše javnosti s strani javnih organov
  in intervencijskih služb
  pred in med večjimi nesrečami ter po njih. Glede na pomen tehničnih inovacij bi morale države članice imeti tudi možnost izdati odobritve za uporabo spektra v poskusne namene pod posebnimi omejitvami in pogoji, ki jih izrecno utemeljuje poskusna narava takšnih pravic.

| (74) | Uredba (ES) št. 2887/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o razvezanem dostopu do krajevne zanke (15) se je izkazala za učinkovito v začetnih fazah odpiranja trga. Okvirna direktiva Komisijo poziva, naj spremlja prehod z regulativnega okvira iz leta 1998 na okvir iz leta 2002 in predloži predloge za razveljavitev navedene uredbe, ko bo to primerno. Po okviru iz leta 2002 morajo nacionalni regulativni organi analizirati trg za veleprodajni razvezan dostop do žičnih zank in podzank za zagotavljanje širokopasovnih in govornih storitev, kot je opredeljeno v Priporočilu o upoštevnih trgih izdelkov in storitev. Ker so vse države članice ta trg vsaj enkrat analizirale in ker se uporabljajo ustrezne obveznosti na podlagi okvira iz leta 2002, je Uredba (ES) št. 2887/2000 postala nepotrebna in bi jo zato bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(74)

Uredba (ES) št. 2887/2000 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o razvezanem dostopu do krajevne zanke (15) se je izkazala za učinkovito v začetnih fazah odpiranja trga. Okvirna direktiva Komisijo poziva, naj spremlja prehod z regulativnega okvira iz leta 1998 na okvir iz leta 2002 in predloži predloge za razveljavitev navedene uredbe, ko bo to primerno. Po okviru iz leta 2002 morajo nacionalni regulativni organi analizirati trg za veleprodajni razvezan dostop do žičnih zank in podzank za zagotavljanje širokopasovnih in govornih storitev, kot je opredeljeno v Priporočilu o upoštevnih trgih izdelkov in storitev. Ker so vse države članice ta trg vsaj enkrat analizirale in ker se uporabljajo ustrezne obveznosti na podlagi okvira iz leta 2002, je Uredba (ES) št. 2887/2000 postala nepotrebna in bi jo zato bilo treba razveljaviti.

| (75) | Ukrepe, potrebne za izvajanje okvirne direktive, direktive o dostopu in direktive o odobritvi, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16). |
| --- | --- |

(75)

Ukrepe, potrebne za izvajanje okvirne direktive, direktive o dostopu in direktive o odobritvi, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (16).

| (76) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje priporočil in/ali izvedbenih ukrepov v povezavi z uradnimi obvestili iz člena 7 Okvirne direktive; usklajevanje na področju spektra in številčenja ter zadeve v zvezi z varnostjo omrežij in storitev; za opredelitev upoštevnih trgov izdelkov in storitev; za opredelitev nadnacionalnih trgov; za izvajanje standardov in usklajeno uporabo določb regulativnega okvira. Komisiji bi bilo prav tako treba podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov za posodobitev prilog I in II k Direktivi o dostopu tržnemu in tehničnemu napredku. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb teh direktiv, med drugim z njihovim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES – |
| --- | --- |

(76)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje priporočil in/ali izvedbenih ukrepov v povezavi z uradnimi obvestili iz člena 7 Okvirne direktive; usklajevanje na področju spektra in številčenja ter zadeve v zvezi z varnostjo omrežij in storitev; za opredelitev upoštevnih trgov izdelkov in storitev; za opredelitev nadnacionalnih trgov; za izvajanje standardov in usklajeno uporabo določb regulativnega okvira. Komisiji bi bilo prav tako treba podeliti pooblastila za sprejetje izvedbenih ukrepov za posodobitev prilog I in II k Direktivi o dostopu tržnemu in tehničnemu napredku. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb teh direktiv, med drugim z njihovim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES –

STA SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva)

Direktiva 2002/21/ES se spremeni:

| (1) | člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ta direktiva vzpostavlja usklajeni okvir za zakonsko urejanje elektronskih komunikacijskih storitev, elektronskih komunikacijskih omrežij, pripadajočih naprav in storitev
  ter nekaterih vidikov terminalske opreme za poenostavitev dostopa za uporabnike invalide
  . Določa naloge nacionalnih regulativnih organov in tudi vrsto postopkov za zagotovitev usklajene uporabe regulativnega okvira v celotni Skupnosti. ▐“; |
| --- | --- |

(1)

člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ta direktiva vzpostavlja usklajeni okvir za zakonsko urejanje elektronskih komunikacijskih storitev, elektronskih komunikacijskih omrežij, pripadajočih naprav in storitev
  ter nekaterih vidikov terminalske opreme za poenostavitev dostopa za uporabnike invalide
  . Določa naloge nacionalnih regulativnih organov in tudi vrsto postopkov za zagotovitev usklajene uporabe regulativnega okvira v celotni Skupnosti. ▐“;

| (2) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjo:






  „(a) | ‚elektronsko komunikacijsko omrežje‘ pomeni prenosne sisteme in, kjer je primerno, komutacijsko ali usmerjalno opremo ter druge vire, vključno z omrežnimi elementi, ki niso aktivni, ki omogočajo prenos signalov po žicah, z radijskimi valovi, z optičnimi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi, vključno s satelitskimi omrežji, fiksnimi (vodovno in paketno komutiranimi, vključno z internetom) in mobilnimi prizemnimi omrežji, električnimi kabelskimi sistemi, če se uporabljajo za prenos signalov, omrežji, ki se uporabljajo za radijsko in televizijsko radiodifuzijo, ter z omrežji kabelske televizije, ne glede na vrsto prenesenih informacij;“; |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 2 se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjo:

„(a)

‚elektronsko komunikacijsko omrežje‘ pomeni prenosne sisteme in, kjer je primerno, komutacijsko ali usmerjalno opremo ter druge vire, vključno z omrežnimi elementi, ki niso aktivni, ki omogočajo prenos signalov po žicah, z radijskimi valovi, z optičnimi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi, vključno s satelitskimi omrežji, fiksnimi (vodovno in paketno komutiranimi, vključno z internetom) in mobilnimi prizemnimi omrežji, električnimi kabelskimi sistemi, če se uporabljajo za prenos signalov, omrežji, ki se uporabljajo za radijsko in televizijsko radiodifuzijo, ter z omrežji kabelske televizije, ne glede na vrsto prenesenih informacij;“;

| (b) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | ‚nadnacionalni trgi‘ pomenijo trge, ki so opredeljeni v skladu s členom 15(4) in pokrivajo Skupnost ali njen znatni del v več kot eni državi članici;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

‚nadnacionalni trgi‘ pomenijo trge, ki so opredeljeni v skladu s členom 15(4) in pokrivajo Skupnost ali njen znatni del v več kot eni državi članici;“;

| (c) | točka (d) se nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(d) | ‚javno komunikacijsko omrežje‘ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki se v celoti ali pretežno uporablja za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, dostopnih javnosti, ki podpirajo prenos informacij med omrežnimi priključnimi točkami;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka (d) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(d)

‚javno komunikacijsko omrežje‘ pomeni elektronsko komunikacijsko omrežje, ki se v celoti ali pretežno uporablja za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, dostopnih javnosti, ki podpirajo prenos informacij med omrežnimi priključnimi točkami;“;

| (d) | vstavi se naslednja točka:






  „(da) | ‚omrežna priključna točka‘ (NTP) pomeni fizično točko, na kateri ima naročnik dostop do javnega komunikacijskega omrežja; kadar omrežja vključujejo komutacijo ali usmerjanje, se omrežna priključna točka določi s posebnim omrežnim naslovom, ki je lahko povezan s številko ali imenom naročnika;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

vstavi se naslednja točka:

„(da)

‚omrežna priključna točka‘ (NTP) pomeni fizično točko, na kateri ima naročnik dostop do javnega komunikacijskega omrežja; kadar omrežja vključujejo komutacijo ali usmerjanje, se omrežna priključna točka določi s posebnim omrežnim naslovom, ki je lahko povezan s številko ali imenom naročnika;“;

| (e) | Točka (e) se nadomesti z naslednjim:






  „(e) | ‚pripadajoče naprave‘ pomenijo
  tiste pripadajoče storitve,
  fizično infrastrukturo in druge naprave oziroma elemente, povezane z elektronskim komunikacijskim omrežjem in/ali elektronsko komunikacijsko storitvijo, ki omogočajo in/ali podpirajo zagotavljanje storitev po tem omrežju in/ali s to storitvijo ali pa imajo možnosti za to in med drugim vključujejo zgradbe, vhode v zgradbe
  in napeljavo v njih
  , antene, stolpe in druge podporne konstrukcije, cevne vode, kanale, drogove, vstopne jaške in priključne omarice;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

Točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

‚pripadajoče naprave‘ pomenijo
  tiste pripadajoče storitve,
  fizično infrastrukturo in druge naprave oziroma elemente, povezane z elektronskim komunikacijskim omrežjem in/ali elektronsko komunikacijsko storitvijo, ki omogočajo in/ali podpirajo zagotavljanje storitev po tem omrežju in/ali s to storitvijo ali pa imajo možnosti za to in med drugim vključujejo zgradbe, vhode v zgradbe
  in napeljavo v njih
  , antene, stolpe in druge podporne konstrukcije, cevne vode, kanale, drogove, vstopne jaške in priključne omarice;“;

| (f) | vstavi se naslednja točka:






  „(ea) | ‚pripadajoče storitve‘ pomenijo storitve, povezane z elektronskim komunikacijskim omrežjem in/ali elektronsko komunikacijsko storitvijo, ki omogočajo in/ali podpirajo zagotavljanje storitev po tem omrežju in/ali s to storitvijo ali pa imajo možnosti za to in med drugim vključujejo sisteme za pretvorbo številk ali sisteme, ki zagotavljajo enakovredno delovanje, sisteme s pogojnim dostopom in elektronske programske vodnike ter druge storitve, kot so storitve za ugotavljanje identitete, lokacije in prisotnosti;“ |
| --- | --- | --- |

(f)

vstavi se naslednja točka:

„(ea)

‚pripadajoče storitve‘ pomenijo storitve, povezane z elektronskim komunikacijskim omrežjem in/ali elektronsko komunikacijsko storitvijo, ki omogočajo in/ali podpirajo zagotavljanje storitev po tem omrežju in/ali s to storitvijo ali pa imajo možnosti za to in med drugim vključujejo sisteme za pretvorbo številk ali sisteme, ki zagotavljajo enakovredno delovanje, sisteme s pogojnim dostopom in elektronske programske vodnike ter druge storitve, kot so storitve za ugotavljanje identitete, lokacije in prisotnosti;“

| (g) | točka (1) se nadomesti z naslednjim:






  „(l) | ‚posebne direktive‘ pomenijo Direktivo 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), Direktivo 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalni storitvi) in Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (17); |
| --- | --- | --- |

(g)

točka (1) se nadomesti z naslednjim:

„(l)

‚posebne direktive‘ pomenijo Direktivo 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), Direktivo 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalni storitvi) in Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (17);

| (h) | dodata se naslednji točki:






  „(q) | ‚razporeditev spektra‘ pomeni določitev danega frekvenčnega pasu eni ali več vrstam radiokomunikacijskih storitev, kjer je to primerno, pod določenimi pogoji; |
| --- | --- | --- |

(h)

dodata se naslednji točki:

„(q)

‚razporeditev spektra‘ pomeni določitev danega frekvenčnega pasu eni ali več vrstam radiokomunikacijskih storitev, kjer je to primerno, pod določenimi pogoji;

| (r) | ‚škodljivo motenje‘ pomeni motenje, ki ogroža delovanje radionavigacijske storitve ali drugih varnostnih storitev ali kako drugače resno ogroža, ovira ali ponavljajoče prekinja radiokomunikacijsko storitev, ki deluje v skladu z veljavnimi mednarodnimi predpisi, predpisi Skupnosti ali nacionalnimi predpisi; |
| --- | --- |

(r)

‚škodljivo motenje‘ pomeni motenje, ki ogroža delovanje radionavigacijske storitve ali drugih varnostnih storitev ali kako drugače resno ogroža, ovira ali ponavljajoče prekinja radiokomunikacijsko storitev, ki deluje v skladu z veljavnimi mednarodnimi predpisi, predpisi Skupnosti ali nacionalnimi predpisi;

| (s) | ‚klic‘ pomeni zvezo, vzpostavljeno s pomočjo javno razpoložljive elektronske komunikacijske storitve, ki omogoča dvosmerno govorno komunikacijo.“; |
| --- | --- |

(s)

‚klic‘ pomeni zvezo, vzpostavljeno s pomočjo javno razpoložljive elektronske komunikacijske storitve, ki omogoča dvosmerno govorno komunikacijo.“;

| (3) | člen 3 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi izvajajo svoje pristojnosti neodvisno, pregledno in pravočasno. Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje dodeljenih nalog.“; |
| --- | --- | --- |

(3)

člen 3 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi izvajajo svoje pristojnosti neodvisno, pregledno in pravočasno. Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezne finančne in človeške vire za opravljanje dodeljenih nalog.“;

| (b) | vstavijo se naslednji odstavki:
  „3a.   Brez poseganja v določbe odstavkov 4 in 5 nacionalni regulativni organi, ki so v skladu s členom 20 ali 21 te direktive pristojni za ex ante urejanje trga ali reševanje sporov med podjetji, delujejo neodvisno in ne prosijo nobenega drugega organa za navodila v zvezi z opravljanjem nalog, ki so jim bile dodeljene po nacionalni zakonodaji, s katero se izvaja zakonodaja Skupnosti, oziroma tovrstnih navodil ne sprejemajo. Te organe je mogoče nadzirati v skladu z nacionalnim ustavnim pravom. Samo pritožbeni organi, ustanovljeni v skladu s členom 4, so pristojni, da odložijo izvršitev ali razveljavijo odločitev nacionalnih regulativnih organov. Države članice zagotovijo, da se lahko vodja nacionalnega regulativnega organa ali, kjer je to ustrezno, člani kolektivnega organa, ki v okviru nacionalnega regulativnega organa iz prvega pododstavka opravljajo funkcijo vodje ali njihovi namestniki razrešijo samo, če ne izpolnjuje/izpolnjujejo več pogojev, potrebnih za opravljanje njegovih/njihovih dolžnosti, ki so vnaprej določene v skladu z nacionalno zakonodajo. Sklep o razrešitvi vodje nacionalnega regulativnega organa ali, kjer to ustrezno, članov kolektivnega organa, ki opravljajo njegovo funkcijo, se ob razrešitvi objavi. Razrešeni vodja nacionalnega regulativnega organa ali, kjer to ustrezno, člani kolektivnega organa, ki opravljajo njegovo funkcijo, prejme/prejmejo utemeljitev razlogov za razrešitev in ima/imajo pravico zahtevati objavo utemeljitve, če do tega sicer ne bi prišlo, in ta se v takem primeru tudi objavi.
  Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi iz prvega pododstavka ločene letne proračune. Proračuni se objavijo.
  Države članice zagotovijo tudi, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezne finančne in človeške vire zato, da dejavno sodelujejo in prispevajo pri Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) (18).


  3b.   Države članice zagotovijo, da ustrezni nacionalni regulativni organi dejavno podpirajo cilje
  organa BEREC
  pri spodbujanju boljšega regulativnega usklajevanja in večje skladnosti.
  3c.   Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi ob sprejemanju odločitev o svojih nacionalnih trgih v največji možni meri upoštevajo mnenja in skupna stališča
  organa BEREC
  . |
| --- | --- |

(b)

vstavijo se naslednji odstavki:

„3a.   Brez poseganja v določbe odstavkov 4 in 5 nacionalni regulativni organi, ki so v skladu s členom 20 ali 21 te direktive pristojni za ex ante urejanje trga ali reševanje sporov med podjetji, delujejo neodvisno in ne prosijo nobenega drugega organa za navodila v zvezi z opravljanjem nalog, ki so jim bile dodeljene po nacionalni zakonodaji, s katero se izvaja zakonodaja Skupnosti, oziroma tovrstnih navodil ne sprejemajo. Te organe je mogoče nadzirati v skladu z nacionalnim ustavnim pravom. Samo pritožbeni organi, ustanovljeni v skladu s členom 4, so pristojni, da odložijo izvršitev ali razveljavijo odločitev nacionalnih regulativnih organov. Države članice zagotovijo, da se lahko vodja nacionalnega regulativnega organa ali, kjer je to ustrezno, člani kolektivnega organa, ki v okviru nacionalnega regulativnega organa iz prvega pododstavka opravljajo funkcijo vodje ali njihovi namestniki razrešijo samo, če ne izpolnjuje/izpolnjujejo več pogojev, potrebnih za opravljanje njegovih/njihovih dolžnosti, ki so vnaprej določene v skladu z nacionalno zakonodajo. Sklep o razrešitvi vodje nacionalnega regulativnega organa ali, kjer to ustrezno, članov kolektivnega organa, ki opravljajo njegovo funkcijo, se ob razrešitvi objavi. Razrešeni vodja nacionalnega regulativnega organa ali, kjer to ustrezno, člani kolektivnega organa, ki opravljajo njegovo funkcijo, prejme/prejmejo utemeljitev razlogov za razrešitev in ima/imajo pravico zahtevati objavo utemeljitve, če do tega sicer ne bi prišlo, in ta se v takem primeru tudi objavi.

Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi iz prvega pododstavka ločene letne proračune. Proračuni se objavijo.
  Države članice zagotovijo tudi, da imajo nacionalni regulativni organi ustrezne finančne in človeške vire zato, da dejavno sodelujejo in prispevajo pri Organu evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) (18).

3b.   Države članice zagotovijo, da ustrezni nacionalni regulativni organi dejavno podpirajo cilje
  organa BEREC
  pri spodbujanju boljšega regulativnega usklajevanja in večje skladnosti.

3c.   Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi ob sprejemanju odločitev o svojih nacionalnih trgih v največji možni meri upoštevajo mnenja in skupna stališča
  organa BEREC
  .

| (4) | člen 4 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da so na nacionalni ravni na voljo učinkoviti mehanizmi, po katerih ima vsak uporabnik ali podjetje, ki zagotavlja elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve ter je prizadet z odločbo nacionalnega regulativnega organa, pravico do pritožbe zoper odločbo pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od udeleženih strank. Ta organ, ki je lahko sodišče, mora imeti ustrezno strokovno znanje in izkušnje, da lahko učinkovito izpolni svoje naloge. Države članice zagotovijo, da se vsebina same zadeve primerno upošteva in da je na voljo učinkovit pritožbeni mehanizem.
  Odločba nacionalnega regulativnega organa velja, dokler ni znan rezultat pritožbe, razen če so v skladu z nacionalno zakonodajo sprejeti začasni ukrepi.“; |
| --- | --- | --- |

(4)

člen 4 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da so na nacionalni ravni na voljo učinkoviti mehanizmi, po katerih ima vsak uporabnik ali podjetje, ki zagotavlja elektronska komunikacijska omrežja in/ali storitve ter je prizadet z odločbo nacionalnega regulativnega organa, pravico do pritožbe zoper odločbo pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od udeleženih strank. Ta organ, ki je lahko sodišče, mora imeti ustrezno strokovno znanje in izkušnje, da lahko učinkovito izpolni svoje naloge. Države članice zagotovijo, da se vsebina same zadeve primerno upošteva in da je na voljo učinkovit pritožbeni mehanizem.

Odločba nacionalnega regulativnega organa velja, dokler ni znan rezultat pritožbe, razen če so v skladu z nacionalno zakonodajo sprejeti začasni ukrepi.“;

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Države članice zbirajo informacije o
  splošnem predmetu pritožb,
  številu pritožb, trajanju pritožbenih postopkov in o številu odločitev o začasnih ukrepih, ki so jih sprejele države članice, in o razlogih za take odločitve. Države članice te informacije posredujejo na utemeljeno zahtevo Komisiji in
  organu BEREC“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Države članice zbirajo informacije o
  splošnem predmetu pritožb,
  številu pritožb, trajanju pritožbenih postopkov in o številu odločitev o začasnih ukrepih, ki so jih sprejele države članice, in o razlogih za take odločitve. Države članice te informacije posredujejo na utemeljeno zahtevo Komisiji in
  organu BEREC“;

| (5) | odstavek 1 člena 5 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve, dajo na voljo vse informacije, vključno s finančnimi podatki, ki jih potrebujejo nacionalni regulativni organi za zagotovitev skladnosti z določbami te direktive in posebnih direktiv ali z odločbami, sprejetimi na podlagi teh direktiv. Predvsem
  imajo nacionalni regulativni organi pristojnost, da
  od teh podjetij
  zahtevajo
  , da predložijo informacije o prihodnjem razvoju omrežja ali storitev, ki bi lahko vplival na veleprodajne storitve, ki jih dajo na voljo konkurentom. Od podjetij s pomembno tržno močjo na veleprodajnih trgih se lahko zahteva tudi, da predložijo računovodske podatke o maloprodajnih trgih, ki so povezani s temi veleprodajnimi trgi.
  Podjetja predložijo take informacije na zahtevo nemudoma ter v časovnih presledkih in v podrobnosti, kot jih zahteva nacionalni regulativni organ. Informacije, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ, morajo biti sorazmerne z opravljanjem te naloge. Nacionalni regulativni organ navede razloge, ki utemeljujejo njegovo zahtevo po informacijah in informacije obravnava v skladu z odstavkom 3 tega člena.“; |
| --- | --- |

(5)

odstavek 1 člena 5 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve, dajo na voljo vse informacije, vključno s finančnimi podatki, ki jih potrebujejo nacionalni regulativni organi za zagotovitev skladnosti z določbami te direktive in posebnih direktiv ali z odločbami, sprejetimi na podlagi teh direktiv. Predvsem
  imajo nacionalni regulativni organi pristojnost, da
  od teh podjetij
  zahtevajo
  , da predložijo informacije o prihodnjem razvoju omrežja ali storitev, ki bi lahko vplival na veleprodajne storitve, ki jih dajo na voljo konkurentom. Od podjetij s pomembno tržno močjo na veleprodajnih trgih se lahko zahteva tudi, da predložijo računovodske podatke o maloprodajnih trgih, ki so povezani s temi veleprodajnimi trgi.

Podjetja predložijo take informacije na zahtevo nemudoma ter v časovnih presledkih in v podrobnosti, kot jih zahteva nacionalni regulativni organ. Informacije, ki jih zahteva nacionalni regulativni organ, morajo biti sorazmerne z opravljanjem te naloge. Nacionalni regulativni organ navede razloge, ki utemeljujejo njegovo zahtevo po informacijah in informacije obravnava v skladu z odstavkom 3 tega člena.“;

| (6) | člena 6 in 7 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 6


  Mehanizem za posvetovanja in preglednost

  Razen v primerih iz členov 7(9), 20 ali 21, države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi, kadar nameravajo sprejeti ukrepe v skladu s to direktivo ali posebnimi direktivami ali kadar nameravajo zagotoviti omejitve v skladu s členom 9(3) in (4) in ki imajo znaten vpliv na upoštevni trg, dajo zainteresiranim strankam možnost, da v primernem roku izrazijo svoje stališče o osnutku ukrepov.
  Nacionalni regulativni organi objavijo svoje nacionalne posvetovalne postopke.
  Države članice zagotovijo ureditev skupnega informativnega mesta, na katerem so dostopne vse tekoče razprave.
  Nacionalni regulativni organ omogoči, da so rezultati posvetovalnega postopka dostopni javnosti, razen kadar veljajo informacije za zaupne v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo o poslovni tajnosti.

  Člen 7


  Konsolidacija notranjega trga za elektronske komunikacije

  1.   Nacionalni regulativni organi pri izvajanju svojih nalog v skladu s to direktivo in posebnimi direktivami v največji možni meri upoštevajo cilje iz člena 8, vključno kolikor ti zadevajo delovanje notranjega trga.
  2.   Nacionalni regulativni organi prispevajo k razvoju notranjega trga tako, da med seboj in s Komisijo in
  organom BEREC
  vsakič sodelujejo na pregleden način, da bi v vseh državah članicah zagotovili skladno uporabo določb te direktive in posebnih direktiv. V ta namen sodelujejo zlasti s Komisijo in
  organom BEREC
  pri določanju najprimernejših vrst instrumentov in sredstev za reševanje posebnih razmer na trgu.
  3.   Če namerava nacionalni regulativni organ – razen če je v priporočilih in/ali smernicah, sprejetih v skladu s členom 7b, določeno drugače – po zaključku posvetovanj iz člena 6 sprejeti ukrep, ki:






  (a) | sodi v področje uporabe člena 15 ali 16 te direktive
  ali
  člena 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in |
| --- | --- | --- |

(6)

člena 6 in 7 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 6

Mehanizem za posvetovanja in preglednost

Razen v primerih iz členov 7(9), 20 ali 21, države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi, kadar nameravajo sprejeti ukrepe v skladu s to direktivo ali posebnimi direktivami ali kadar nameravajo zagotoviti omejitve v skladu s členom 9(3) in (4) in ki imajo znaten vpliv na upoštevni trg, dajo zainteresiranim strankam možnost, da v primernem roku izrazijo svoje stališče o osnutku ukrepov.

Nacionalni regulativni organi objavijo svoje nacionalne posvetovalne postopke.

Države članice zagotovijo ureditev skupnega informativnega mesta, na katerem so dostopne vse tekoče razprave.

Nacionalni regulativni organ omogoči, da so rezultati posvetovalnega postopka dostopni javnosti, razen kadar veljajo informacije za zaupne v skladu z zakonodajo Skupnosti in nacionalno zakonodajo o poslovni tajnosti.

Člen 7

Konsolidacija notranjega trga za elektronske komunikacije

1.   Nacionalni regulativni organi pri izvajanju svojih nalog v skladu s to direktivo in posebnimi direktivami v največji možni meri upoštevajo cilje iz člena 8, vključno kolikor ti zadevajo delovanje notranjega trga.

2.   Nacionalni regulativni organi prispevajo k razvoju notranjega trga tako, da med seboj in s Komisijo in
  organom BEREC
  vsakič sodelujejo na pregleden način, da bi v vseh državah članicah zagotovili skladno uporabo določb te direktive in posebnih direktiv. V ta namen sodelujejo zlasti s Komisijo in
  organom BEREC
  pri določanju najprimernejših vrst instrumentov in sredstev za reševanje posebnih razmer na trgu.

3.   Če namerava nacionalni regulativni organ – razen če je v priporočilih in/ali smernicah, sprejetih v skladu s členom 7b, določeno drugače – po zaključku posvetovanj iz člena 6 sprejeti ukrep, ki:

(a)

sodi v področje uporabe člena 15 ali 16 te direktive
  ali
  člena 5 ali 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in

| (b) | bi vplival na trgovino med državami članicami, |
| --- | --- |

(b)

bi vplival na trgovino med državami članicami,

zagotovi, da so osnutek ukrepa in razlogi, na katerih ta ukrep temelji, dostopni Komisiji,
  organu BEREC
  in nacionalnim regulativnim organom v drugih državah članicah
  istočasno,
  v skladu s členom 5(3) in o tem obvesti Komisijo,
  organ BEREC
  in druge nacionalne regulativne organe. Nacionalni regulativni organi,
  organ BEREC
  in Komisija lahko zadevnemu nacionalnemu regulativnemu organu predložijo pripombe samo v roku enega meseca. Enomesečnega roka ni mogoče podaljšati.

4.   Če je predvideni ukrep iz odstavka 3 namenjen:

| (a) | opredelitvi upoštevnega trga, ki se razlikuje od trgov, opredeljenih v priporočilu v skladu s členom 15(1), ali |
| --- | --- |

(a)

opredelitvi upoštevnega trga, ki se razlikuje od trgov, opredeljenih v priporočilu v skladu s členom 15(1), ali

| (b) | odločitvi, ali naj se določi podjetje, ki bi imelo bodisi samo ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč po členu 16(3), (4) ali (5), ▐ |
| --- | --- |

(b)

odločitvi, ali naj se določi podjetje, ki bi imelo bodisi samo ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč po členu 16(3), (4) ali (5), ▐

in bi negativno vplival na trgovino med državami članicami ter Komisija sporoči nacionalnemu regulativnemu organu, da meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za enotni trg, ali če resno dvomi o njegovi združljivosti z zakonodajo Skupnosti in zlasti s cilji iz člena 8, se osnutek ukrepa v naslednjih dveh mesecih ne sprejme. Tega roka ni mogoče podaljšati. V tem primeru Komisija obvesti ostale nacionalne regulativne organe o svojih pridržkih.

5.   V roku dveh mesecev iz odstavka 4 lahko Komisija:

| (a) | sprejme odločitev ▐, s katero od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da osnutek ukrepa umakne, in/ali
  ▐ |
| --- | --- |

(a)

sprejme odločitev ▐, s katero od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da osnutek ukrepa umakne, in/ali

▐

| (b) | sprejme odločitev, s katero umakne pridržke v zvezi z osnutkom ukrepa iz odstavka 4. |
| --- | --- |

(b)

sprejme odločitev, s katero umakne pridržke v zvezi z osnutkom ukrepa iz odstavka 4.

Komisija pred sprejemom odločitve ▐ v največji možni meri upošteva mnenje
  organa BEREC
  .
  Odločitvi
  mora biti priložena podrobna in objektivna analiza o tem, zakaj Komisija meni, da osnutek ukrepa ne bi smel biti sprejet, istočasno pa se predložijo konkretni predlogi za spremembo osnutka ukrepa.

6.   Kadar Komisija sprejme odločitev v skladu z
  odstavkom 5,
  na podlagi katere mora nacionalni regulativni organ umakniti osnutek ukrepa, nacionalni regulativni organ osnutek ukrepa spremeni ali umakne v šestih mesecih po izdaji odločitve Komisije. Če je osnutek ukrepa spremenjen, začne nacionalni regulativni organ v skladu s postopki iz člena 6 javno posvetovanje in Komisijo v skladu z določbami odstavka 3 ponovno uradno obvesti o osnutku ukrepa.

7.   Zadevni nacionalni regulativni organ v največji možni meri upošteva pripombe drugih nacionalnih regulativnih organov,
  organa BEREC
  in Komisije ter lahko, razen v primerih iz
  odstavkov 4 in 5(a)
  , sprejme na podlagi pripomb pripravljen osnutek ukrepa in ga, če ga sprejme, sporoči Komisiji.

▐

8.   Nacionalni regulativni organ Komisiji in
  organu BEREC
  sporoči vse
  sprejete
  končne ukrepe, ki spadajo pod pogoje iz člena 7(3)(a) in (b).

9.   Če nacionalni regulativni organ v izjemnih okoliščinah meni, da je nujno treba ukrepati z odstopanjem od postopka iz odstavkov 3 in 4, lahko nemudoma sprejme sorazmerne in prehodne ukrepe, da bi zagotovil konkurenco in zaščitil interese uporabnikov. Komisiji, drugemu nacionalnemu regulativnemu organu in
  organu BEREC
  nemudoma sporoči te ukrepe s popolno navedbo razlogov. Za odločitev nacionalnega regulativnega organa o tem, da bi taki ukrepi postali stalni ali da bi se podaljšal čas njihove uporabe, veljajo določbe odstavkov 3 in 4;“;

| (7) | vstavita se naslednja
  člena
  :
  „Člen 7a


  Postopek za dosledno uporabo ukrepov



  1.
     
  Kadar je cilj nameravanega ukrepa, predvidenega v členu 7(3), naložitev, sprememba ali umik obveznosti za obratovalca pri uporabi člena 16 v povezavi s členi 5 in 9 do 13 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), lahko Komisija v obdobju enega meseca, določenega v členu 7(3), pristojni nacionalni regulativni organ in organ BEREC obvesti o razlogih, zaradi katerih meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za enotni trg, ali o resnih pomislekih o združljivosti ukrepa s pravom Skupnosti. V takšnem primeru se osnutek ukrepa ne sprejme še tri mesece po obvestilu Komisije.




  V odsotnosti takšnega obvestila lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa v največji možni meri upošteva vse pripombe, ki jih je predložila Komisija, organ BEREC ali drugi nacionalni regulativni organ.




  2.
     
  V obdobju treh mesecev iz odstavka 1 Komisija, organ BEREC in zadevni nacionalni regulativni organ tesno sodelujejo, da bi opredelili najbolj ustrezen in učinkovit ukrep glede na cilje iz člena 8, pri tem pa ustrezno upoštevajo mnenja udeležencev na trgu in potrebo po zagotavljanju razvoja dosledne regulativne prakse.




  3.
     
  V šestih tednih od začetka trimesečnega obdobja iz odstavka 1 organ BEREC z večino glasov svojih članov izda mnenje o obvestilu Komisije iz omenjenega odstavka, v katerem navede, ali meni, da je treba osnutek ukrepa spremeniti ali umakniti, in, kjer je to primerno, v ta namen poda posebne predloge. To mnenje je obrazloženo in na voljo javnosti.




  4.
     
  Če v svojem mnenju organ BEREC soglaša z resnimi pomisleki Komisije, tesno sodeluje z zadevnim nacionalnim regulativnim organom, da se določi najprimernejši in najučinkovitejši ukrep. Pred koncem trimesečnega obdobja iz odstavka 1 lahko nacionalni regulativni organ:










  (a) | spremeni ali umakne osnutek ukrepa, pri tem pa v največji možni meri upošteva obvestilo Komisije iz odstavka 1 in mnenje ter nasvet organa BEREC; |
| --- | --- | --- |

(7)

vstavita se naslednja
  člena
  :

„Člen 7a

Postopek za dosledno uporabo ukrepov

1.
     
  Kadar je cilj nameravanega ukrepa, predvidenega v členu 7(3), naložitev, sprememba ali umik obveznosti za obratovalca pri uporabi člena 16 v povezavi s členi 5 in 9 do 13 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) in člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), lahko Komisija v obdobju enega meseca, določenega v členu 7(3), pristojni nacionalni regulativni organ in organ BEREC obvesti o razlogih, zaradi katerih meni, da bi osnutek ukrepa ustvaril oviro za enotni trg, ali o resnih pomislekih o združljivosti ukrepa s pravom Skupnosti. V takšnem primeru se osnutek ukrepa ne sprejme še tri mesece po obvestilu Komisije.

V odsotnosti takšnega obvestila lahko zadevni nacionalni regulativni organ sprejme osnutek ukrepa, pri tem pa v največji možni meri upošteva vse pripombe, ki jih je predložila Komisija, organ BEREC ali drugi nacionalni regulativni organ.

2.
     
  V obdobju treh mesecev iz odstavka 1 Komisija, organ BEREC in zadevni nacionalni regulativni organ tesno sodelujejo, da bi opredelili najbolj ustrezen in učinkovit ukrep glede na cilje iz člena 8, pri tem pa ustrezno upoštevajo mnenja udeležencev na trgu in potrebo po zagotavljanju razvoja dosledne regulativne prakse.

3.
     
  V šestih tednih od začetka trimesečnega obdobja iz odstavka 1 organ BEREC z večino glasov svojih članov izda mnenje o obvestilu Komisije iz omenjenega odstavka, v katerem navede, ali meni, da je treba osnutek ukrepa spremeniti ali umakniti, in, kjer je to primerno, v ta namen poda posebne predloge. To mnenje je obrazloženo in na voljo javnosti.

4.
     
  Če v svojem mnenju organ BEREC soglaša z resnimi pomisleki Komisije, tesno sodeluje z zadevnim nacionalnim regulativnim organom, da se določi najprimernejši in najučinkovitejši ukrep. Pred koncem trimesečnega obdobja iz odstavka 1 lahko nacionalni regulativni organ:

(a)

spremeni ali umakne osnutek ukrepa, pri tem pa v največji možni meri upošteva obvestilo Komisije iz odstavka 1 in mnenje ter nasvet organa BEREC;

| (b) | obdrži osnutek ukrepa. |
| --- | --- |

(b)

obdrži osnutek ukrepa.

5.
     
  Če organ BEREC ne soglaša z resnimi pomisleki Komisije ali ne da mnenja ali če nacionalni regulativni organ spremeni ali obdrži osnutek ukrepa v skladu z odstavkom 4, Komisija lahko v enem mesecu po koncu trimesečnega obdobja iz odstavka 1 ter ob kar največjem upoštevanju morebitnega mnenja organa BEREC:

| (a) | izda priporočilo, s katerim od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da spremeni ali umakne osnutek ukrepa in ki vsebuje obrazložitev priporočila, zlasti če organ BEREC ne soglaša z resnimi pomisleki Komisije, ter natančne predloge za dosego tega; |
| --- | --- |

(a)

izda priporočilo, s katerim od zadevnega nacionalnega regulativnega organa zahteva, da spremeni ali umakne osnutek ukrepa in ki vsebuje obrazložitev priporočila, zlasti če organ BEREC ne soglaša z resnimi pomisleki Komisije, ter natančne predloge za dosego tega;

| (b) | sklene, da umakne zadržke, navedene v skladu z odstavkom 1. |
| --- | --- |

(b)

sklene, da umakne zadržke, navedene v skladu z odstavkom 1.

6.
     
  V enem mesecu zatem, ko Komisija izda priporočilo v skladu z odstavkom 5(a) ali umakne zadržke po odstavku 5(b), zadevni nacionalni regulativni organ sporoči Komisiji in organu BEREC končni ukrep, ki je bil sprejet.

To obdobje se lahko podaljša, da se omogoči nacionalnemu regulativnemu organu, da opravi javno posvetovanje iz člena 6.

7.
     Če nacionalni regulativni organ sklene, da ne bo spremenil ali umaknil osnutka ukrepa v skladu s priporočilom iz odstavka 5(a), o tem izda obrazložitev.

8.
     Nacionalni regulativni organ lahko v kateri koli fazi postopka umakne predlagani osnutek ukrepa.

Člen 7b

Izvedbene določbe

1.   Komisija lahko po javnem posvetovanju, posvetovanju z nacionalnimi regulativnimi organi in ob kar največjem upoštevanju mnenja
  organa BEREC
  sprejme priporočila in/ali smernice v zvezi s členom 7, v katerih so opredeljene oblika, vsebina in podrobne informacije, ki jih je treba navesti v uradnih obvestilih v skladu s členom 7(3), okoliščine, v katerih uradna obvestila niso potrebna, in štetje rokov.

2.   Ukrepi iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 22(2).“;

| (8) | člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Če v členu 9 v zvezi z radijskimi frekvencami ni drugače določeno, države članice v največji možni meri upoštevajo zaželenost tehnološke nevtralnosti zakonske ureditve in zagotovijo, da pri opravljanju regulativnih nalog, določenih v tej direktivi in posebnih direktivah, zlasti tistih, ki so namenjene zagotovitvi učinkovite konkurence, nacionalni regulativni organi ravnajo enako.“; |
| --- | --- | --- |

(8)

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Če v členu 9 v zvezi z radijskimi frekvencami ni drugače določeno, države članice v največji možni meri upoštevajo zaželenost tehnološke nevtralnosti zakonske ureditve in zagotovijo, da pri opravljanju regulativnih nalog, določenih v tej direktivi in posebnih direktivah, zlasti tistih, ki so namenjene zagotovitvi učinkovite konkurence, nacionalni regulativni organi ravnajo enako.“;

| (b) | v odstavku 2 se
  točki (a) in (b) nadomestita
  z naslednjim:






  „(a) | zagotovijo, da uporabniki, vključno z uporabniki invalidi, starejšimi uporabniki in uporabniki s posebnimi socialnimi potrebami, izkoristijo ugodnosti v smislu izbire, cene in kakovosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se
  točki (a) in (b) nadomestita
  z naslednjim:

„(a)

zagotovijo, da uporabniki, vključno z uporabniki invalidi, starejšimi uporabniki in uporabniki s posebnimi socialnimi potrebami, izkoristijo ugodnosti v smislu izbire, cene in kakovosti;

| (b) | zagotovijo, da v sektorju elektronskih komunikacij ni izkrivljanja ali omejevanja konkurence, tudi za prenos vsebin;“; |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da v sektorju elektronskih komunikacij ni izkrivljanja ali omejevanja konkurence, tudi za prenos vsebin;“;

| (c) | v odstavku 2 se črta točka (c); |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 2 se črta točka (c);

| (d) | v odstavku 3 se črta točka (c); |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 3 se črta točka (c);

| (e) | v odstavku 3 se točka (d) nadomesti z naslednjim:






  „(d) | sodelujejo med seboj, s Komisijo in
  organom BEREC
  na pregleden način, da bi zagotovili razvoj skladne regulativne prakse in skladno uporabo te direktive in posebnih direktiv.“; |
| --- | --- | --- |

(e)

v odstavku 3 se točka (d) nadomesti z naslednjim:

„(d)

sodelujejo med seboj, s Komisijo in
  organom BEREC
  na pregleden način, da bi zagotovili razvoj skladne regulativne prakse in skladno uporabo te direktive in posebnih direktiv.“;

| (f) | v odstavku 4 se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | obravnavajo potrebe posebnih družbenih skupin, zlasti uporabnikov invalidov, starejših uporabnikov in uporabnikov s posebnimi socialnimi potrebami;“; |
| --- | --- | --- |

(f)

v odstavku 4 se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

obravnavajo potrebe posebnih družbenih skupin, zlasti uporabnikov invalidov, starejših uporabnikov in uporabnikov s posebnimi socialnimi potrebami;“;

| (g) | v odstavku 4 se dodata naslednji točki:








  „
  (g) | spodbujajo sposobnost končnih uporabnikov, da dostopajo do informacij in jih razširjajo ali uporabijo programe in storitve po lastni izbiri; |
| --- | --- | --- |

(g)

v odstavku 4 se dodata naslednji točki:

„
  (g)

spodbujajo sposobnost končnih uporabnikov, da dostopajo do informacij in jih razširjajo ali uporabijo programe in storitve po lastni izbiri;

| (h) | jih vodi načelo, da nobeno omejevanje temeljnih pravic in svoboščin končnih uporabnikov ne sme biti sprejeto brez predhodnega sklepa pravosodnega organa, zlasti v skladu s členom 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o svobodi izražanja in informiranja; v primeru ogrožanja javne varnosti pa je lahko sklep pravosodnega organa naknaden.“; |
| --- | --- |

(h)

jih vodi načelo, da nobeno omejevanje temeljnih pravic in svoboščin končnih uporabnikov ne sme biti sprejeto brez predhodnega sklepa pravosodnega organa, zlasti v skladu s členom 11 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah o svobodi izražanja in informiranja; v primeru ogrožanja javne varnosti pa je lahko sklep pravosodnega organa naknaden.“;

| (h) | doda se naslednji odstavek:
  „5   .Nacionalni regulativni organi pri uresničevanju političnih ciljev iz odstavkov 2, 3 in 4 uporabijo objektivna, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna regulativna načela, med drugim s:






  (a) | spodbujanjem regulativne predvidljivosti
  z zagotavljanjem doslednega regulativnega pristopa v zaporednih obdobjih pregleda; |
| --- | --- | --- |

(h)

doda se naslednji odstavek:

„5   .Nacionalni regulativni organi pri uresničevanju političnih ciljev iz odstavkov 2, 3 in 4 uporabijo objektivna, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna regulativna načela, med drugim s:

(a)

spodbujanjem regulativne predvidljivosti
  z zagotavljanjem doslednega regulativnega pristopa v zaporednih obdobjih pregleda;

| (b) | zagotavljanjem, da v podobnih razmerah ni diskriminacije pri obravnavi podjetij, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanjem, da v podobnih razmerah ni diskriminacije pri obravnavi podjetij, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja in storitve;

| (c) | zaščito konkurence v korist potrošnikov in po potrebi s spodbujanjem konkurence na področju infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

zaščito konkurence v korist potrošnikov in po potrebi s spodbujanjem konkurence na področju infrastrukture;

| (d) | spodbujanjem učinkovitega vlaganja in inovacij na področju novih in izboljšanih infrastruktur, vključno z
  zagotavljanjem, da vse obveznosti dostopa ustrezno upoštevajo tveganja, ki ga sprejmejo podjetja, ki vlagajo, in z omogočanjem različnih dogovorov o sodelovanju med vlagatelji in strankami, ki si prizadevajo za dostop, da razpršijo naložbeno tveganje, ter hkrati zagotovijo, da se varujeta konkurenčnost na trgu in načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanjem učinkovitega vlaganja in inovacij na področju novih in izboljšanih infrastruktur, vključno z
  zagotavljanjem, da vse obveznosti dostopa ustrezno upoštevajo tveganja, ki ga sprejmejo podjetja, ki vlagajo, in z omogočanjem različnih dogovorov o sodelovanju med vlagatelji in strankami, ki si prizadevajo za dostop, da razpršijo naložbeno tveganje, ter hkrati zagotovijo, da se varujeta konkurenčnost na trgu in načelo nediskriminacije;

| (e) | ustreznim upoštevanjem različnih pogojev glede konkurence in potrošnikov, ki obstajajo na različnih geografskih območjih države članice; |
| --- | --- |

(e)

ustreznim upoštevanjem različnih pogojev glede konkurence in potrošnikov, ki obstajajo na različnih geografskih območjih države članice;

| (f) | nalaganjem predhodnih regulativnih obveznosti samo, če ni učinkovite in trajnostne konkurence, ter omilitev in odprava teh obveznosti, takoj ko
  je ta pogoj izpolnjen
  .“; |
| --- | --- |

(f)

nalaganjem predhodnih regulativnih obveznosti samo, če ni učinkovite in trajnostne konkurence, ter omilitev in odprava teh obveznosti, takoj ko
  je ta pogoj izpolnjen
  .“;

| (9) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 8a


  Strateško načrtovanje in usklajevanje politike radijskega spektra ▐

  1.   Države članice sodelujejo med seboj in s Komisijo pri strateškem načrtovanju, koordinaciji in usklajevanju uporabe radijskega spektra v Evropski
  skupnosti
  . Zato med drugim upoštevajo gospodarske vidike in vidike varnosti, zdravja, javnega interesa, svobode izražanja ter kulturne, znanstvene, socialne in tehnične vidike v zvezi s politikami EU ter različne interese uporabnikov radijskega spektra, da bi optimizirali uporabo radijskega spektra in se izognili škodljivemu motenju.
  2.   
  Države članice s sodelovanjem med seboj in s Komisijo
  spodbujajo koordinacijo pristopov na področju politike radijskega spektra v Evropski
  skupnosti
  in po potrebi usklajene pogoje glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra, ki so potrebni za vzpostavitev in delovanje notranjega trga na področju elektronskih komunikacij.


  3.
     
  Komisija ob doslednem upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra, ki je bila ustanovljena z Odločbo Komisije 2002/622/ES (19), Evropskemu parlamentu in Svetu lahko predloži zakonodajne predloge za pripravo večletnih programov na področju politike radijskega spektra. Ti programi določijo usmeritev in cilje politike za namen strateškega načrtovanja in uskladitve uporabe radijskega spektra v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv.




  4.
     Komisija lahko ob kar največjem upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  predloži
  skupne politične cilje, če je to potrebno za učinkovito koordinacijo interesov Evropske skupnosti v mednarodnih organizacijah, pristojnih za vprašanja
  raZdijskega spektra
  .


  ▐ |
| --- | --- |

(9)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 8a

Strateško načrtovanje in usklajevanje politike radijskega spektra ▐

1.   Države članice sodelujejo med seboj in s Komisijo pri strateškem načrtovanju, koordinaciji in usklajevanju uporabe radijskega spektra v Evropski
  skupnosti
  . Zato med drugim upoštevajo gospodarske vidike in vidike varnosti, zdravja, javnega interesa, svobode izražanja ter kulturne, znanstvene, socialne in tehnične vidike v zvezi s politikami EU ter različne interese uporabnikov radijskega spektra, da bi optimizirali uporabo radijskega spektra in se izognili škodljivemu motenju.

2.   
  Države članice s sodelovanjem med seboj in s Komisijo
  spodbujajo koordinacijo pristopov na področju politike radijskega spektra v Evropski
  skupnosti
  in po potrebi usklajene pogoje glede razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra, ki so potrebni za vzpostavitev in delovanje notranjega trga na področju elektronskih komunikacij.

3.
     
  Komisija ob doslednem upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra, ki je bila ustanovljena z Odločbo Komisije 2002/622/ES (19), Evropskemu parlamentu in Svetu lahko predloži zakonodajne predloge za pripravo večletnih programov na področju politike radijskega spektra. Ti programi določijo usmeritev in cilje politike za namen strateškega načrtovanja in uskladitve uporabe radijskega spektra v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv.

4.
     Komisija lahko ob kar največjem upoštevanju mnenja Skupine za politiko radijskega spektra
  Evropskemu parlamentu in Svetu
  predloži
  skupne politične cilje, če je to potrebno za učinkovito koordinacijo interesov Evropske skupnosti v mednarodnih organizacijah, pristojnih za vprašanja
  raZdijskega spektra
  .

▐

| (10) | Člen 9 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 9


  Upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve

  1.   Države članice poskrbijo za učinkovito upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve na svojem ozemlju v skladu s
  členoma 8 in 8a
  , pri čemer je treba upoštevati, da so radijske frekvence javna dobrina z visoko socialno, kulturno in gospodarsko vrednostjo. Države članice zagotavljajo, da pristojni nacionalni organi razporedijo take radijske frekvence, ki se uporabljajo za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, in podelijo splošne odobritve ali individualne pravice uporabe radijskih frekvenc na podlagi objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih meril.
  Pri
  izvrševanju tega člena države članice
  spoštujejo ustrezne mednarodne sporazume
  , vključno s Pravilnikom o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze,
  in lahko upoštevajo javne interese.
  2.   Države članice pospešujejo usklajevanje uporabe radijskih frekvenc v Skupnosti, da bi zagotovili njihovo dejansko in učinkovito uporabo in koristi potrošnikom, kot denimo ekonomijo obsega in medobratovalnost storitev. Pri tem ravnajo v skladu
  s členom 8a in
  Odločbo št. 676/2002/ES (Odločba o radijskem spektru).
  3.   Razen če v drugem pododstavku ni določeno drugače, države članice zagotovijo, da se vse vrste tehnologij, ki se uporabljajo za elektronske komunikacijske storitve, lahko uporabljajo v radiofrekvenčnih pasovih, ki
  so v skladu z zakonodajo Skupnosti razglašeni kot razpoložljivi za elektronske komunikacijske storitve
  v skladu z njihovim nacionalnim načrtom za razporeditev frekvenc ▐.
  Vendar pa lahko države članice zagotovijo sorazmerne in nediskriminatorne omejitve za vrste tehnologij radijskega omrežja ali tehnologij za brezžični dostop, ki se uporabljajo za storitve elektronskih komunikacij, če je to potrebno zaradi:






  (a) | preprečevanja škodljivega motenja, |
| --- | --- | --- |

(10)

Člen 9 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 9

Upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve

1.   Države članice poskrbijo za učinkovito upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve na svojem ozemlju v skladu s
  členoma 8 in 8a
  , pri čemer je treba upoštevati, da so radijske frekvence javna dobrina z visoko socialno, kulturno in gospodarsko vrednostjo. Države članice zagotavljajo, da pristojni nacionalni organi razporedijo take radijske frekvence, ki se uporabljajo za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, in podelijo splošne odobritve ali individualne pravice uporabe radijskih frekvenc na podlagi objektivnih, preglednih, nediskriminatornih in sorazmernih meril.

Pri
  izvrševanju tega člena države članice
  spoštujejo ustrezne mednarodne sporazume
  , vključno s Pravilnikom o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze,
  in lahko upoštevajo javne interese.

2.   Države članice pospešujejo usklajevanje uporabe radijskih frekvenc v Skupnosti, da bi zagotovili njihovo dejansko in učinkovito uporabo in koristi potrošnikom, kot denimo ekonomijo obsega in medobratovalnost storitev. Pri tem ravnajo v skladu
  s členom 8a in
  Odločbo št. 676/2002/ES (Odločba o radijskem spektru).

3.   Razen če v drugem pododstavku ni določeno drugače, države članice zagotovijo, da se vse vrste tehnologij, ki se uporabljajo za elektronske komunikacijske storitve, lahko uporabljajo v radiofrekvenčnih pasovih, ki
  so v skladu z zakonodajo Skupnosti razglašeni kot razpoložljivi za elektronske komunikacijske storitve
  v skladu z njihovim nacionalnim načrtom za razporeditev frekvenc ▐.

Vendar pa lahko države članice zagotovijo sorazmerne in nediskriminatorne omejitve za vrste tehnologij radijskega omrežja ali tehnologij za brezžični dostop, ki se uporabljajo za storitve elektronskih komunikacij, če je to potrebno zaradi:

(a)

preprečevanja škodljivega motenja,

| (b) | varovanja javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji, |
| --- | --- |

(b)

varovanja javnega zdravja pred elektromagnetnimi polji,

| (c) | zagotovitve tehnične kakovosti storitve, |
| --- | --- |

(c)

zagotovitve tehnične kakovosti storitve,

| (d) | zagotovitve največje souporabe radijskih frekvenc║, |
| --- | --- |

(d)

zagotovitve največje souporabe radijskih frekvenc║,

| (e) | varovanja učinkovite uporabe spektra ali |
| --- | --- |

(e)

varovanja učinkovite uporabe spektra ali

| (f) | uresničitve cilja splošnega interesa v skladu z odstavkom 4. |
| --- | --- |

(f)

uresničitve cilja splošnega interesa v skladu z odstavkom 4.

4.   Razen če v drugem pododstavku ni določeno drugače, države članice zagotovijo, da se vse vrste elektronskih komunikacijskih storitev izvajajo v radiofrekvenčnih pasovih, ki so
  v skladu z zakonodajo Skupnosti razglašeni kot razpoložljivi za elektronske komunikacijske storitve
  v skladu z njihovim nacionalnim načrtom za razporeditev frekvenc ▐. Vendar pa lahko države članice določijo sorazmerne in nediskriminatorne omejitve za vse vrste elektronskih komunikacijskih storitev, ki jih je treba zagotoviti
  , vključno z izpolnitvijo zahteve na podlagi Pravilnika o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze, če je to potrebno
  .

Ukrepi, ki zahtevajo zagotavljanje elektronske komunikacijske storitve v določenem pasu, ki je na voljo elektronskim komunikacijskim storitvam, so upravičeni z namenom uresničitve cilja splošnega interesa, kakor so ga opredelile države članice v skladu z zakonodajo Skupnosti, kot na primer, vendar ne omejeno na:

| (a) | varovanje življenja, |
| --- | --- |

(a)

varovanje življenja,

| (b) | spodbujanje socialne, regionalne ali teritorialne kohezije, |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje socialne, regionalne ali teritorialne kohezije,

| (c) | preprečevanje neučinkovite uporabe radijskih frekvenc ali |
| --- | --- |

(c)

preprečevanje neučinkovite uporabe radijskih frekvenc ali

| (d) | spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti ter medijskega pluralizma, na primer z zagotovitvijo storitev radijske in televizijske radiodifuzije. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti ter medijskega pluralizma, na primer z zagotovitvijo storitev radijske in televizijske radiodifuzije.

Ukrep, ki prepoveduje zagotavljanje katere koli druge elektronske komunikacijske storitve v določenem pasu, se uporablja samo, če je upravičen s potrebo po storitvi varovanja življenja. Države članice lahko
  izjemoma
  takšen ukrep tudi razširijo zaradi izpolnjevanja drugih ciljev splošnega interesa
  , kakor ga opredeljujejo države članice v skladu s pravom Skupnosti
  .

5.   Države članice redno preverjajo nujnost omejitev in ukrepov iz odstavkov 3 in 4 ter objavljajo rezultate navedenih preverjanj.

6.   Odstavka 3 in 4 se uporabljata za razporeditev spektra za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, izdajo splošnih odobritev ter podeljevanje individualnih pravic uporabe radijskih frekvenc po ... (20).

Za razporeditve spektra, splošne odobritve in individualne pravice uporabe, ki so obstajale do ... (20), velja člen 9a.

7.   Brez poseganja v določbe posebnih direktiv in ob upoštevanju ustreznih nacionalnih razmer, lahko države članice določijo pravila, da bi preprečile kopičenje spektra, zlasti z določitvijo strogih rokov za učinkovito izrabo pravic do uporabe s strani imetnika pravic ter z uporabo kazni, vključno z denarnimi kaznimi ali odvzemom pravic uporabe v primeru neupoštevanja rokov. Ta pravila se oblikujejo in uporabljajo na sorazmeren, nediskriminatoren in pregleden način.“;

| (11) | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 9a


  Pregled omejitev obstoječih pravic

  1.   Za obdobje petih let, ki se začne ... (21), države članice
  lahko dovolijo
  , da ▐ imetniki pravic uporabe radijskih frekvenc, ki so bile podeljene pred navedenim datumom in ki bodo veljavne vsaj pet let po navedenem datumu, pri pristojnem nacionalnem organu vložijo zahtevek za ponovno presojo omejitev njihovih pravic v skladu s členom 9(3) in (4).
  Pristojni nacionalni regulativni organ pred sprejetjem odločitve uradno obvesti imetnika pravice o ponovni presoji omejitev in navede obseg pravic po ponovni presoji ter mu da na voljo primeren rok za umik zahtevka.
  Če imetnik pravic umakne svoj zahtevek, ostane pravica nespremenjena do izteka veljavnosti oziroma do konca petletnega obdobja, kar nastopi prej.
  2.   Po izteku petletnega obdobja iz odstavka 1 države članice sprejmejo vse primerne ukrepe, da zagotovijo, da se člen 9(3) in (4) uporablja za vse preostale splošne odobritve/individualne pravice uporabe in razporeditve spektra za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, ki so obstajale na ... (21).
  3.   Za uporabo tega člena države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje poštene konkurence.
  4.   Z ukrepi, sprejetimi v skladu s tem členom, se ne podeljujejo nove pravice uporabe, zato zanj ne veljajo zadevne določbe iz člena 5(2) Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi).

  Člen 9b


  Prenos ali dajanje v zakup individualnih pravic uporabe radijskih frekvenc

  1.   Države članice
  zagotovijo
  , da lahko podjetja v skladu z nacionalnimi postopki prenesejo ali dajo v zakup
  drugim podjetjem v skladu s pogoji, vezanimi na uporabo radijskih frekvenc, in z nacionalnimi postopki
  individualne pravice uporabe radijskih frekvenc
  v pasovih, za katere je to določeno v izvedbenih ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 3
  .


  V drugih pasovih lahko države članice prav tako sprejmejo določbo, ki podjetjem omogoča prenos ali dajanje v zakup individualne pravice uporabe radijskih frekvenc drugim podjetjem v skladu z nacionalnimi postopki.


  Pogoji, povezani z individualnimi pravicami uporabe radijskih frekvenc, se po prenosu ali dajanju v zakup še naprej uporabljajo, razen če pristojni nacionalni organ ne določi drugače.


  Države članice lahko tudi določijo, da določbe odstavka 1 ne veljajo, ko je bila individualna pravica podjetja do uporabe radijskih frekvenc pridobljena brezplačno.


  2.   Države članice zagotovijo, da je o nameri podjetja, da prenese pravice uporabe radijskih frekvenc, ter o njihovem dejanskem prenosu v skladu z nacionalnimi postopki uradno obveščen nacionalni regulativni organ, odgovoren za podelitev individualnih pravic uporabe, in da so podatki o tem prenosu objavljeni. Če je bila uporaba radijske frekvence usklajena z uporabo Odločbe št. 676/2002/ES (Odločba o radijskem spektru) ali z drugimi ukrepi Skupnosti, tak prenos ustreza usklajeni uporabi.


  3.
     
  Komisija lahko sprejme ustrezne izvedbene ukrepe za opredelitev pasov, za katere je dovoljen prenos ali dajanje pravic uporabe v zakup med podjetji. Ukrepi ne zajemajo frekvenc, ki se uporabljajo za radiodifuzijo.




  Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).
  “; |
| --- | --- |

(11)

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 9a

Pregled omejitev obstoječih pravic

1.   Za obdobje petih let, ki se začne ... (21), države članice
  lahko dovolijo
  , da ▐ imetniki pravic uporabe radijskih frekvenc, ki so bile podeljene pred navedenim datumom in ki bodo veljavne vsaj pet let po navedenem datumu, pri pristojnem nacionalnem organu vložijo zahtevek za ponovno presojo omejitev njihovih pravic v skladu s členom 9(3) in (4).

Pristojni nacionalni regulativni organ pred sprejetjem odločitve uradno obvesti imetnika pravice o ponovni presoji omejitev in navede obseg pravic po ponovni presoji ter mu da na voljo primeren rok za umik zahtevka.

Če imetnik pravic umakne svoj zahtevek, ostane pravica nespremenjena do izteka veljavnosti oziroma do konca petletnega obdobja, kar nastopi prej.

2.   Po izteku petletnega obdobja iz odstavka 1 države članice sprejmejo vse primerne ukrepe, da zagotovijo, da se člen 9(3) in (4) uporablja za vse preostale splošne odobritve/individualne pravice uporabe in razporeditve spektra za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, ki so obstajale na ... (21).

3.   Za uporabo tega člena države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za spodbujanje poštene konkurence.

4.   Z ukrepi, sprejetimi v skladu s tem členom, se ne podeljujejo nove pravice uporabe, zato zanj ne veljajo zadevne določbe iz člena 5(2) Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi).

Člen 9b

Prenos ali dajanje v zakup individualnih pravic uporabe radijskih frekvenc

1.   Države članice
  zagotovijo
  , da lahko podjetja v skladu z nacionalnimi postopki prenesejo ali dajo v zakup
  drugim podjetjem v skladu s pogoji, vezanimi na uporabo radijskih frekvenc, in z nacionalnimi postopki
  individualne pravice uporabe radijskih frekvenc
  v pasovih, za katere je to določeno v izvedbenih ukrepih, sprejetih v skladu z odstavkom 3
  .

V drugih pasovih lahko države članice prav tako sprejmejo določbo, ki podjetjem omogoča prenos ali dajanje v zakup individualne pravice uporabe radijskih frekvenc drugim podjetjem v skladu z nacionalnimi postopki.

Pogoji, povezani z individualnimi pravicami uporabe radijskih frekvenc, se po prenosu ali dajanju v zakup še naprej uporabljajo, razen če pristojni nacionalni organ ne določi drugače.

Države članice lahko tudi določijo, da določbe odstavka 1 ne veljajo, ko je bila individualna pravica podjetja do uporabe radijskih frekvenc pridobljena brezplačno.

2.   Države članice zagotovijo, da je o nameri podjetja, da prenese pravice uporabe radijskih frekvenc, ter o njihovem dejanskem prenosu v skladu z nacionalnimi postopki uradno obveščen nacionalni regulativni organ, odgovoren za podelitev individualnih pravic uporabe, in da so podatki o tem prenosu objavljeni. Če je bila uporaba radijske frekvence usklajena z uporabo Odločbe št. 676/2002/ES (Odločba o radijskem spektru) ali z drugimi ukrepi Skupnosti, tak prenos ustreza usklajeni uporabi.

3.
     
  Komisija lahko sprejme ustrezne izvedbene ukrepe za opredelitev pasov, za katere je dovoljen prenos ali dajanje pravic uporabe v zakup med podjetji. Ukrepi ne zajemajo frekvenc, ki se uporabljajo za radiodifuzijo.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).
  “;

| (12) | člen 10 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Države članice poskrbijo, da nacionalni regulativni organi nadzorujejo podeljevanje pravic uporabe vseh nacionalnih številskih virov in upravljanje nacionalnih načrtov oštevilčenja. Države članice poskrbijo, da so ustrezne številke in območja oštevilčenja na voljo za vse javnosti dostopne elektronske komunikacijske storitve. Nacionalni regulativni organi določijo objektivne, pregledne in nediskriminatorne postopke za podeljevanje pravic uporabe za nacionalne številske vire.
  2.   Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da se nacionalni načrti oštevilčenja in postopki uporabljajo tako, da za vse ponudnike javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev velja enaka obravnava. Države članice zagotovijo zlasti, da podjetje, ki mu je bila podeljena pravica uporabe za številsko območje, ne diskriminira drugih ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev glede številskih zaporedij, ki se uporabljajo za dostop do njihovih storitev.“; |
| --- | --- | --- |

(12)

člen 10 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice poskrbijo, da nacionalni regulativni organi nadzorujejo podeljevanje pravic uporabe vseh nacionalnih številskih virov in upravljanje nacionalnih načrtov oštevilčenja. Države članice poskrbijo, da so ustrezne številke in območja oštevilčenja na voljo za vse javnosti dostopne elektronske komunikacijske storitve. Nacionalni regulativni organi določijo objektivne, pregledne in nediskriminatorne postopke za podeljevanje pravic uporabe za nacionalne številske vire.

2.   Nacionalni regulativni organi zagotovijo, da se nacionalni načrti oštevilčenja in postopki uporabljajo tako, da za vse ponudnike javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev velja enaka obravnava. Države članice zagotovijo zlasti, da podjetje, ki mu je bila podeljena pravica uporabe za številsko območje, ne diskriminira drugih ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev glede številskih zaporedij, ki se uporabljajo za dostop do njihovih storitev.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Države članice podpirajo usklajevanje posebnih številk ali številskih območij v Skupnosti, kadar to spodbuja delovanje notranjega trga in razvoj vseevropskih storitev. Komisija lahko v zvezi s tem sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe.


  Navedeni
  ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Države članice podpirajo usklajevanje posebnih številk ali številskih območij v Skupnosti, kadar to spodbuja delovanje notranjega trga in razvoj vseevropskih storitev. Komisija lahko v zvezi s tem sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe.

Navedeni
  ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).“;

| (13) | člen 11 se spremeni:






  (a) | prva alinea drugega pododstavka odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „– | deluje na podlagi
  enostavnih,
  učinkovitih, preglednih in javnosti dostopnih postopkov, ki se uporabljajo brez diskriminacije in brez odlašanja, in v vsakem primeru svojo odločitev sprejme v šestih mesecih od prejema vloge, razen v primerih razlastitve, ter“; |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

člen 11 se spremeni:

(a)

prva alinea drugega pododstavka odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„–

deluje na podlagi
  enostavnih,
  učinkovitih, preglednih in javnosti dostopnih postopkov, ki se uporabljajo brez diskriminacije in brez odlašanja, in v vsakem primeru svojo odločitev sprejme v šestih mesecih od prejema vloge, razen v primerih razlastitve, ter“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice zagotovijo učinkovito strukturno ločitev funkcije za podeljevanje pravic iz odstavka 1 od dejavnosti, povezanih z lastništvom ali nadzorom, kadar javni ali lokalni organi ohranijo lastništvo ali nadzor nad podjetji, ki zagotavljajo obratovanje javnih elektronskih komunikacijskih omrežij in/ali javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice zagotovijo učinkovito strukturno ločitev funkcije za podeljevanje pravic iz odstavka 1 od dejavnosti, povezanih z lastništvom ali nadzorom, kadar javni ali lokalni organi ohranijo lastništvo ali nadzor nad podjetji, ki zagotavljajo obratovanje javnih elektronskih komunikacijskih omrežij in/ali javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev.“;

| (14) | člen 12 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 12


  Kolokacija in souporaba omrežnih elementov in pripadajočih naprav za ponudnike elektronskih komunikacijskih omrežij

  1.   Kadar ima podjetje, ki zagotavlja elektronska komunikacijska omrežja, po nacionalni zakonodaji pravico vgraditi naprave na javnem ali zasebnem zemljišču, nad ali pod njim, ali lahko uporabi postopek za razlastitev ali uporabo zemljišča, nacionalni regulativni organi
  ob upoštevanju načela sorazmernosti
  odredijo souporabo takih naprav ali zemljišč, med drugim tudi zgradb, vhodov v zgradbe
  in napeljave v njih
  , drogov, anten, stolpov in drugih podpornih konstrukcij, pa tudi cevnih vodov, kanalov, vstopih jaškov in priključnih omaric ▐.
  2.   Države članice lahko ║ za imetnike pravic iz odstavka 1 odredijo souporabo naprav ali zemljišč (vključno s fizično kolokacijo) ali sprejmejo ukrepe, s katerimi omogočijo usklajevanje javnih del zaradi potrebe po varstvu okolja, javnem zdravju, javni varnosti ali izpolnjevanju ciljev prostorskega načrtovanja
  , in to šele po primerno dolgem javnem posvetovanju, v katerem morajo vse zainteresirane stranke imeti priložnost izraziti svoja stališča. Taka ureditev souporabe ali usklajevanja lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo zmogljivosti ali zemljišč.


  3.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni organi tudi pristojnost, da po primernem obdobju javnega posvetovanja, v katerem je vsem zainteresiranim stranem dana možnost, da izrazijo svoje stališče, imetnikom pravic iz odstavka 1 in/ali lastnikom napeljave naložijo obveznost souporabe napeljave v stavbah ali do prve koncentracijske ali razdelilne točke, če je ta zunaj stavbe, če je to utemeljeno z dejstvom, da bi bilo podvajanje te infrastrukture gospodarsko neučinkovito ali fizično neizvedljivo. Taka souporaba ali usklajevanje lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo naprav ali zemljišč, ki so prilagojeni tveganju, kjer je to primerno.



  4.   Države članice ▐ zagotovijo, da
  pristojni nacionalni organi lahko od podjetij zahtevajo, da
  dajo na voljo vse potrebne informacije, če jih ti zahtevajo, da bi lahko skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi pripravili natančen popis narave, razpoložljivosti in geografske lokacije naprav iz odstavka 1 in jih dali na voljo zainteresiranim strankam.

  5.   Ukrepi, ki jih sprejme nacionalni regulativni organ v skladu
  s tem členom
  , so objektivni, pregledni, nediskriminatorni in sorazmerni.
  Ti ukrepi se, kjer je to primerno, izvršijo v sodelovanju z lokalnimi oblastmi
  .“ |
| --- | --- |

(14)

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Kolokacija in souporaba omrežnih elementov in pripadajočih naprav za ponudnike elektronskih komunikacijskih omrežij

1.   Kadar ima podjetje, ki zagotavlja elektronska komunikacijska omrežja, po nacionalni zakonodaji pravico vgraditi naprave na javnem ali zasebnem zemljišču, nad ali pod njim, ali lahko uporabi postopek za razlastitev ali uporabo zemljišča, nacionalni regulativni organi
  ob upoštevanju načela sorazmernosti
  odredijo souporabo takih naprav ali zemljišč, med drugim tudi zgradb, vhodov v zgradbe
  in napeljave v njih
  , drogov, anten, stolpov in drugih podpornih konstrukcij, pa tudi cevnih vodov, kanalov, vstopih jaškov in priključnih omaric ▐.

2.   Države članice lahko ║ za imetnike pravic iz odstavka 1 odredijo souporabo naprav ali zemljišč (vključno s fizično kolokacijo) ali sprejmejo ukrepe, s katerimi omogočijo usklajevanje javnih del zaradi potrebe po varstvu okolja, javnem zdravju, javni varnosti ali izpolnjevanju ciljev prostorskega načrtovanja
  , in to šele po primerno dolgem javnem posvetovanju, v katerem morajo vse zainteresirane stranke imeti priložnost izraziti svoja stališča. Taka ureditev souporabe ali usklajevanja lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo zmogljivosti ali zemljišč.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni organi tudi pristojnost, da po primernem obdobju javnega posvetovanja, v katerem je vsem zainteresiranim stranem dana možnost, da izrazijo svoje stališče, imetnikom pravic iz odstavka 1 in/ali lastnikom napeljave naložijo obveznost souporabe napeljave v stavbah ali do prve koncentracijske ali razdelilne točke, če je ta zunaj stavbe, če je to utemeljeno z dejstvom, da bi bilo podvajanje te infrastrukture gospodarsko neučinkovito ali fizično neizvedljivo. Taka souporaba ali usklajevanje lahko vključuje pravila za razdelitev stroškov za souporabo naprav ali zemljišč, ki so prilagojeni tveganju, kjer je to primerno.

4.   Države članice ▐ zagotovijo, da
  pristojni nacionalni organi lahko od podjetij zahtevajo, da
  dajo na voljo vse potrebne informacije, če jih ti zahtevajo, da bi lahko skupaj z nacionalnimi regulativnimi organi pripravili natančen popis narave, razpoložljivosti in geografske lokacije naprav iz odstavka 1 in jih dali na voljo zainteresiranim strankam.

5.   Ukrepi, ki jih sprejme nacionalni regulativni organ v skladu
  s tem členom
  , so objektivni, pregledni, nediskriminatorni in sorazmerni.
  Ti ukrepi se, kjer je to primerno, izvršijo v sodelovanju z lokalnimi oblastmi
  .“

| (15) | vstavi se naslednje poglavje:
  „POGLAVJE IIIA
  VARNOST IN INTEGRITETA OMREŽIJ IN STORITEV

  Člen 13a


  Varnost in integriteta

  1.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za ustrezno obvladovanje tveganja za varnost omrežij in storitev. Ob upoštevanju stanja ti ukrepi zagotovijo raven varnosti, primerno predvidenemu tveganju. Ti ukrepi se sprejmejo zlasti za preprečitev in zmanjšanje učinka varnostnih incidentov na uporabnike in medsebojno povezana omrežja.
  2.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev integritete svojih omrežij ter tako zagotovijo neprekinjeno zagotavljanje storitev prek teh omrežij.
  3.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, pristojni nacionalni regulativni organ obvestijo o vseh kršitvah varnosti ali integritete, ki so pomembno vplivale na delovanje omrežij ali storitev.


  Po potrebi zadevni
  nacionalni regulativni organ obvesti nacionalne regulativne organe v drugih državah članicah in Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA) ▐. Če zadevni regulativni organ ugotovi, da je razkritje kršitve v javnem interesu, lahko o tem obvesti javnost ali to zahteva od podjetja.
  Zadevni nacionalni regulativni organ enkrat letno Komisiji in ENISA predloži kratko poročilo o prejetih prijavah in ukrepih, ki so bili sprejeti v skladu s tem odstavkom.
  4.   Komisija, ki v največji možni meri upošteva mnenje ENISA, lahko sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe za uskladitev ukrepov iz odstavkov 1, 2 in 3, vključno z ukrepi, ki opredeljujejo okoliščine, obliko in postopke, ki se uporabljajo za obveznosti glede prijave. Ti tehnični izvedbeni ukrepi v največji možni meri temeljijo na evropskih in mednarodnih standardih, države članice pa lahko kljub temu sprejmejo še dodatne zahteve v zvezi z izpolnjevanjem ciljev iz odstavkov 1 in 2.
  Ti izvedbeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).

  Člen 13b


  Izvajanje in uveljavljanje

  1.   Države članice zagotovijo, da so pristojni nacionalni regulativni organi, da lahko izvajajo člen 13a, pooblaščeni za izdajanje zavezujočih navodil
  , vključno s tistimi, ki zadevajo časovne omejitve za izvršitev,
  podjetjem, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve ║.
  2.   Države članice zagotovijo, da so pristojni nacionalni regulativni organi pooblaščeni, da od podjetij, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, zahtevajo, da:






  (a) | predložijo informacije, potrebne za oceno varnosti in
  /ali
  integritete njihovih storitev in omrežij, vključno z dokumentiranimi varnostnimi politikami, in |
| --- | --- | --- |

(15)

vstavi se naslednje poglavje:

„POGLAVJE IIIA

VARNOST IN INTEGRITETA OMREŽIJ IN STORITEV

Člen 13a

Varnost in integriteta

1.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, sprejmejo ustrezne tehnične in organizacijske ukrepe za ustrezno obvladovanje tveganja za varnost omrežij in storitev. Ob upoštevanju stanja ti ukrepi zagotovijo raven varnosti, primerno predvidenemu tveganju. Ti ukrepi se sprejmejo zlasti za preprečitev in zmanjšanje učinka varnostnih incidentov na uporabnike in medsebojno povezana omrežja.

2.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja, sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev integritete svojih omrežij ter tako zagotovijo neprekinjeno zagotavljanje storitev prek teh omrežij.

3.   Države članice zagotovijo, da podjetja, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, pristojni nacionalni regulativni organ obvestijo o vseh kršitvah varnosti ali integritete, ki so pomembno vplivale na delovanje omrežij ali storitev.

Po potrebi zadevni
  nacionalni regulativni organ obvesti nacionalne regulativne organe v drugih državah članicah in Evropsko agencijo za varnost omrežij in informacij (ENISA) ▐. Če zadevni regulativni organ ugotovi, da je razkritje kršitve v javnem interesu, lahko o tem obvesti javnost ali to zahteva od podjetja.

Zadevni nacionalni regulativni organ enkrat letno Komisiji in ENISA predloži kratko poročilo o prejetih prijavah in ukrepih, ki so bili sprejeti v skladu s tem odstavkom.

4.   Komisija, ki v največji možni meri upošteva mnenje ENISA, lahko sprejme ustrezne tehnične izvedbene ukrepe za uskladitev ukrepov iz odstavkov 1, 2 in 3, vključno z ukrepi, ki opredeljujejo okoliščine, obliko in postopke, ki se uporabljajo za obveznosti glede prijave. Ti tehnični izvedbeni ukrepi v največji možni meri temeljijo na evropskih in mednarodnih standardih, države članice pa lahko kljub temu sprejmejo še dodatne zahteve v zvezi z izpolnjevanjem ciljev iz odstavkov 1 in 2.

Ti izvedbeni ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).

Člen 13b

Izvajanje in uveljavljanje

1.   Države članice zagotovijo, da so pristojni nacionalni regulativni organi, da lahko izvajajo člen 13a, pooblaščeni za izdajanje zavezujočih navodil
  , vključno s tistimi, ki zadevajo časovne omejitve za izvršitev,
  podjetjem, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve ║.

2.   Države članice zagotovijo, da so pristojni nacionalni regulativni organi pooblaščeni, da od podjetij, ki zagotavljajo javna komunikacijska omrežja ali javno dostopne elektronske komunikacijske storitve, zahtevajo, da:

(a)

predložijo informacije, potrebne za oceno varnosti in
  /ali
  integritete njihovih storitev in omrežij, vključno z dokumentiranimi varnostnimi politikami, in

| (b) | privolijo v revizijo varnosti, ki jo izvede usposobljen neodvisen organ ali pristojen nacionalni organ, rezultate revizije pa posredujejo nacionalnemu regulativnemu organu. Stroške revizije poravna podjetje. |
| --- | --- |

(b)

privolijo v revizijo varnosti, ki jo izvede usposobljen neodvisen organ ali pristojen nacionalni organ, rezultate revizije pa posredujejo nacionalnemu regulativnemu organu. Stroške revizije poravna podjetje.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo nacionalni regulativni organi vsa potrebna pooblastila za preiskavo primerov neskladnosti,
  pa tudi njihovih učinkov na varnost in integriteto omrežij.

4.   Te določbe ne posegajo v člen 3 te direktive.“;

| (16) | člen 14(3) se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kadar ima podjetje na določenem trgu
  (prvi trg)
  pomembno tržno moč, se lahko to podjetje šteje za podjetje s pomembno tržno močjo tudi na trgu, ki je tesno povezan s prvim trgom
  (drugi trg)
  , če povezave med obema trgoma omogočajo, da se tržna moč
  s prvega
  trga prenese na drugega in se s tem krepi tržna moč podjetja. Na
  drugem
  trgu se tako lahko
  uveljavijo
  sredstva za preprečevanje takega prenosa v skladu s členi 9, 10, 11 in 13 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), če pa ta ne zadoščajo, se lahko uveljavijo sredstva iz člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah).“; |
| --- | --- |

(16)

člen 14(3) se nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar ima podjetje na določenem trgu
  (prvi trg)
  pomembno tržno moč, se lahko to podjetje šteje za podjetje s pomembno tržno močjo tudi na trgu, ki je tesno povezan s prvim trgom
  (drugi trg)
  , če povezave med obema trgoma omogočajo, da se tržna moč
  s prvega
  trga prenese na drugega in se s tem krepi tržna moč podjetja. Na
  drugem
  trgu se tako lahko
  uveljavijo
  sredstva za preprečevanje takega prenosa v skladu s členi 9, 10, 11 in 13 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu), če pa ta ne zadoščajo, se lahko uveljavijo sredstva iz člena 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah).“;

| (17) | člen 15 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Postopek identifikacije in opredelitve trgov“; |
| --- | --- | --- |

(17)

člen 15 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Postopek identifikacije in opredelitve trgov“;

| (b) | v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „1.   Komisija po javni razpravi
  tudi
  z nacionalnimi regulativnimi organi ter ob kar največjem upoštevanju mnenja
  organa BEREC
  v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 22(2) sprejme priporočilo o upoštevnih trgih izdelkov in storitev („priporočilo“). V priporočilu so opredeljeni izdelki in storitve v sektorju elektronskih komunikacij, katerih značilnosti lahko utemeljujejo uvedbo regulativnih obveznosti iz posebnih direktiv, vendar brez poseganja v trge, ki se lahko v posebnih primerih opredelijo po konkurenčnem pravu. Komisija opredeli trge v skladu z načeli konkurenčnega prava.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„1.   Komisija po javni razpravi
  tudi
  z nacionalnimi regulativnimi organi ter ob kar največjem upoštevanju mnenja
  organa BEREC
  v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 22(2) sprejme priporočilo o upoštevnih trgih izdelkov in storitev („priporočilo“). V priporočilu so opredeljeni izdelki in storitve v sektorju elektronskih komunikacij, katerih značilnosti lahko utemeljujejo uvedbo regulativnih obveznosti iz posebnih direktiv, vendar brez poseganja v trge, ki se lahko v posebnih primerih opredelijo po konkurenčnem pravu. Komisija opredeli trge v skladu z načeli konkurenčnega prava.“;

| (c) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Nacionalni regulativni organi ob kar največjem upoštevanju priporočila in smernic opredelijo upoštevne trge glede na razmere v državi, zlasti upoštevne geografske trge na svojem ozemlju, v skladu z načeli konkurenčnega prava. Nacionalni regulativni organi pred opredelitvijo trgov, ki niso trgi, opredeljenih v priporočilu, uporabijo postopke iz členov 6 in 7.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Nacionalni regulativni organi ob kar največjem upoštevanju priporočila in smernic opredelijo upoštevne trge glede na razmere v državi, zlasti upoštevne geografske trge na svojem ozemlju, v skladu z načeli konkurenčnega prava. Nacionalni regulativni organi pred opredelitvijo trgov, ki niso trgi, opredeljenih v priporočilu, uporabijo postopke iz členov 6 in 7.“;

| (d) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Komisija lahko po posvetovanju
  tudi
  z nacionalnimi regulativnimi organi ter ob kar največjem upoštevanju mnenja
  organa BEREC
  v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz
  člena 22(3)
  sprejme odločitve o opredelitvi nadnacionalnih trgov.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Komisija lahko po posvetovanju
  tudi
  z nacionalnimi regulativnimi organi ter ob kar največjem upoštevanju mnenja
  organa BEREC
  v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz
  člena 22(3)
  sprejme odločitve o opredelitvi nadnacionalnih trgov.“;

| (18) | člen 16 se spremeni:






  (a) | odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Nacionalni regulativni organi izvedejo analizo upoštevnih trgov, pri čemer upoštevajo trge, navedene v priporočilu, in v največji možni meri upoštevajo smernice. Države članice zagotovijo, da se analiza, kjer je to primerno, izvede v sodelovanju z nacionalnimi organi za konkurenco.
  2.   Kadar mora nacionalni regulativni organ v skladu z odstavkoma 3 ali 4 tega člena, členom 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah) ali členom 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) odločiti, ali je treba za podjetja uvesti, ohraniti, spremeniti ali odpraviti obveznosti, na podlagi svoje analize trga iz odstavka 1 tega člena ugotovi, ali je upoštevni trg učinkovito konkurenčen.“; |
| --- | --- | --- |

(18)

člen 16 se spremeni:

(a)

odstavka 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Nacionalni regulativni organi izvedejo analizo upoštevnih trgov, pri čemer upoštevajo trge, navedene v priporočilu, in v največji možni meri upoštevajo smernice. Države članice zagotovijo, da se analiza, kjer je to primerno, izvede v sodelovanju z nacionalnimi organi za konkurenco.

2.   Kadar mora nacionalni regulativni organ v skladu z odstavkoma 3 ali 4 tega člena, členom 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah) ali členom 8 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) odločiti, ali je treba za podjetja uvesti, ohraniti, spremeniti ali odpraviti obveznosti, na podlagi svoje analize trga iz odstavka 1 tega člena ugotovi, ali je upoštevni trg učinkovito konkurenčen.“;

| (b) | odstavki 4, 5 in 6 se nadomestijo z naslednjim:
  „4.   Če nacionalni regulativni organ ugotovi, da na upoštevnem trgu ni učinkovite konkurence, opredeli podjetja, ki imajo sama ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč na tem trgu v skladu s členom 14 in nacionalni regulativni organ tem podjetjem naloži ustrezne posebne regulativne obveznosti iz odstavka 2 tega člena ali ohrani ali spremeni take obveznosti, kjer že obstajajo.
  5.   Pri nadnacionalnih trgih, opredeljenih v odločitvi iz člena 15(4), zadevni nacionalni regulativni organi skupaj izvedejo analizo trga, pri čemer v največji možni upoštevajo smernice, in se sporazumno odločijo o naložitvi, ohranitvi, spremembi ali preklicu regulativnih obveznosti iz odstavka 2 tega člena.
  6.   Za ukrepe, sprejete v skladu z določbami odstavkov 3 in 4 tega člena, se uporabljajo postopki iz členov 6 in 7. Nacionalni regulativni organi izvedejo analizo upoštevnega trga ter v skladu s členom 7 priglasijo zadevni osnutek ukrepa:






  (a) | v roku treh let od sprejetja prejšnjega ukrepa, ki se nanaša na ta trg. To obdobje se lahko izjemoma podaljša
  za največ tri dodatna leta
  , če nacionalni regulativni organ priglasi Komisiji predlagano podaljšanje z utemeljitvijo in če Komisija temu v roku enega meseca od prejetja obvestila o podaljšanju ni nasprotovala; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavki 4, 5 in 6 se nadomestijo z naslednjim:

„4.   Če nacionalni regulativni organ ugotovi, da na upoštevnem trgu ni učinkovite konkurence, opredeli podjetja, ki imajo sama ali skupaj z drugimi pomembno tržno moč na tem trgu v skladu s členom 14 in nacionalni regulativni organ tem podjetjem naloži ustrezne posebne regulativne obveznosti iz odstavka 2 tega člena ali ohrani ali spremeni take obveznosti, kjer že obstajajo.

5.   Pri nadnacionalnih trgih, opredeljenih v odločitvi iz člena 15(4), zadevni nacionalni regulativni organi skupaj izvedejo analizo trga, pri čemer v največji možni upoštevajo smernice, in se sporazumno odločijo o naložitvi, ohranitvi, spremembi ali preklicu regulativnih obveznosti iz odstavka 2 tega člena.

6.   Za ukrepe, sprejete v skladu z določbami odstavkov 3 in 4 tega člena, se uporabljajo postopki iz členov 6 in 7. Nacionalni regulativni organi izvedejo analizo upoštevnega trga ter v skladu s členom 7 priglasijo zadevni osnutek ukrepa:

(a)

v roku treh let od sprejetja prejšnjega ukrepa, ki se nanaša na ta trg. To obdobje se lahko izjemoma podaljša
  za največ tri dodatna leta
  , če nacionalni regulativni organ priglasi Komisiji predlagano podaljšanje z utemeljitvijo in če Komisija temu v roku enega meseca od prejetja obvestila o podaljšanju ni nasprotovala;

| (b) | za trge, o katerih Komisija predhodno ni bila obveščena, v roku dveh let od sprejetja revidiranega priporočila o upoštevnih trgih, ali |
| --- | --- |

(b)

za trge, o katerih Komisija predhodno ni bila obveščena, v roku dveh let od sprejetja revidiranega priporočila o upoštevnih trgih, ali

| (c) | za države članice, ki so na novo pristopile k Evropski uniji, v roku dveh let od njihovega pristopa.“; |
| --- | --- |

(c)

za države članice, ki so na novo pristopile k Evropski uniji, v roku dveh let od njihovega pristopa.“;

| (c) | doda se naslednji odstavek:
  „7.   Če nacionalni regulativni organ ni dokončal analize upoštevnega trga, določenega v priporočilu, v roku iz člena 16(6), mu
  organ BEREC
  na njegovo prošnjo pomaga zaključiti analizo specifičnega trga in specifičnih obveznosti, ki jih je treba naložiti. Nacionalni regulativni organ ob taki pomoči v skladu s členom 7 v šestih mesecih Komisijo uradno obvesti o osnutku ukrepa.“; |
| --- | --- |

(c)

doda se naslednji odstavek:

„7.   Če nacionalni regulativni organ ni dokončal analize upoštevnega trga, določenega v priporočilu, v roku iz člena 16(6), mu
  organ BEREC
  na njegovo prošnjo pomaga zaključiti analizo specifičnega trga in specifičnih obveznosti, ki jih je treba naložiti. Nacionalni regulativni organ ob taki pomoči v skladu s členom 7 v šestih mesecih Komisijo uradno obvesti o osnutku ukrepa.“;

| (19) | člen 17 se spremeni:






  (a) | v
  prvem
  stavku odstavka 1 se besedilo „
  standardi
  “ nadomesti z besedilom „
  neobvezni standardi
  “; |
| --- | --- | --- |

(19)

člen 17 se spremeni:

(a)

v
  prvem
  stavku odstavka 1 se besedilo „
  standardi
  “ nadomesti z besedilom „
  neobvezni standardi
  “;

| (b) | tretji pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:
  Če║ takšnih standardov in/ali specifikacij ni, morajo države članice spodbujati uvedbo mednarodnih standardov ali priporočil, ki jih sprejme Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU),
  Evropska konferenca poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT),
  Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) ali Mednarodna komisija za elektrotehniko (IEC). |
| --- | --- |

(b)

tretji pododstavek odstavka 2 se nadomesti z naslednjim:

Če║ takšnih standardov in/ali specifikacij ni, morajo države članice spodbujati uvedbo mednarodnih standardov ali priporočil, ki jih sprejme Mednarodna telekomunikacijska zveza (ITU),
  Evropska konferenca poštnih in telekomunikacijskih uprav (CEPT),
  Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO) ali Mednarodna komisija za elektrotehniko (IEC).

| (c) | odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:
  „4.   Kadar namerava Komisija predpisati obvezno uporabo nekaterih standardov in/ali specifikacij, obvestilo o tem objavi v Uradnem listu Evropske unije in vse zadevne stranke pozove, naj javno izrazijo svoja stališča. Komisija sprejme ustrezne izvedbene ukrepe in predpiše obvezno uporabo zadevnih standardov tako, da jih na seznamu standardov in/ali specifikacij, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, navede kot obvezne standarde.
  5.   Kadar Komisija meni, da standardi in/ali specifikacije iz odstavka 1 ne prispevajo več k zagotavljanju usklajenih elektronskih komunikacijskih storitev ali ne izpolnjujejo več potreb porabnikov ali ovirajo tehnološki razvoj, jih v skladu s svetovalnim postopkom iz
  člena 22(2)
  črta s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavka 4 in 5 se nadomestita z naslednjim:

„4.   Kadar namerava Komisija predpisati obvezno uporabo nekaterih standardov in/ali specifikacij, obvestilo o tem objavi v Uradnem listu Evropske unije in vse zadevne stranke pozove, naj javno izrazijo svoja stališča. Komisija sprejme ustrezne izvedbene ukrepe in predpiše obvezno uporabo zadevnih standardov tako, da jih na seznamu standardov in/ali specifikacij, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije, navede kot obvezne standarde.

5.   Kadar Komisija meni, da standardi in/ali specifikacije iz odstavka 1 ne prispevajo več k zagotavljanju usklajenih elektronskih komunikacijskih storitev ali ne izpolnjujejo več potreb porabnikov ali ovirajo tehnološki razvoj, jih v skladu s svetovalnim postopkom iz
  člena 22(2)
  črta s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1.“;

| (d) | v odstavku 6 se besedilo „jih v skladu s postopkom iz člena 22(3) črta s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1“ nadomesti z besedilom „sprejme primerne izvedbene ukrepe in črta navedene standarde in/ali specifikacije s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1“; |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 6 se besedilo „jih v skladu s postopkom iz člena 22(3) črta s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1“ nadomesti z besedilom „sprejme primerne izvedbene ukrepe in črta navedene standarde in/ali specifikacije s seznama standardov in/ali specifikacij iz odstavka 1“;

| (e) | vstavi se naslednji odstavek:
  „6a.   Izvedbeni ukrepi iz odstavkov 4 in 6, namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).“; |
| --- | --- |

(e)

vstavi se naslednji odstavek:

„6a.   Izvedbeni ukrepi iz odstavkov 4 in 6, namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).“;

| (20) | člen 18 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se doda točka (c):






  „(c) | ponudnike digitalnih televizijskih storitev in digitalne televizijske opreme, da sodelujejo pri zagotavljanju medobratovalnih televizijskih storitev za končne uporabnike invalide.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(20)

člen 18 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se doda točka (c):

„(c)

ponudnike digitalnih televizijskih storitev in digitalne televizijske opreme, da sodelujejo pri zagotavljanju medobratovalnih televizijskih storitev za končne uporabnike invalide.“;

| (b) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se črta;

| (21) | člen 19 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 19


  Postopki usklajevanja

  1.   Brez poseganja v člen 9 te direktive ter v člena 6 in 8 Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi) lahko Komisija ob ugotovitvi, da bi lahko razlike v tem, kako nacionalni regulativni organi izvajajo regulativne naloge, določene v tej direktivi in posebnih direktivah, predstavljale oviro za notranji trg, in ob kar največjem upoštevanju ▐ mnenja
  organa BEREC
  izda priporočilo
  ali odločbo
  o usklajeni uporabi določb te direktive in posebnih direktiv za pospešitev doseganja ciljev iz člena 8.
  2.   Če Komisija izda priporočilo po odstavku 1, deluje v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 22(2).
  Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi pri opravljanju svojih nalog v največji možni meri upoštevajo ta priporočila. Kadar se nacionalni regulativni organ odloči, da priporočila ne bo upošteval, o tem obvesti Komisijo z navedbo razlogov za svoje stališče.


  3.
     
  Odločitve, sprejete v skladu z odstavkom 1, lahko vključujejo identifikacijo usklajenega ali koordiniranega pristopa le za obravnavo naslednjih zadev:










  (a) | nedoslednega izvrševanja splošnih regulativnih pristopov do ureditev trgov elektronske komunikacije za izvrševanje členov 15 in 16 s strani nacionalnih regulativnih organov, če to predstavlja oviro za notranji trg. Take odločitve se ne nanašajo na posebna sporočila, ki jih izdajo nacionalni regulativni organi v skladu s členom 7a.



  V takšnem primeru Komisija predlaga osnutek sklepa le:







  — | po najmanj dveh letih po sprejetju priporočila Komisije, ki obravnava isto vprašanje in |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

člen 19 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 19

Postopki usklajevanja

1.   Brez poseganja v člen 9 te direktive ter v člena 6 in 8 Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi) lahko Komisija ob ugotovitvi, da bi lahko razlike v tem, kako nacionalni regulativni organi izvajajo regulativne naloge, določene v tej direktivi in posebnih direktivah, predstavljale oviro za notranji trg, in ob kar največjem upoštevanju ▐ mnenja
  organa BEREC
  izda priporočilo
  ali odločbo
  o usklajeni uporabi določb te direktive in posebnih direktiv za pospešitev doseganja ciljev iz člena 8.

2.   Če Komisija izda priporočilo po odstavku 1, deluje v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 22(2).

Države članice zagotovijo, da nacionalni regulativni organi pri opravljanju svojih nalog v največji možni meri upoštevajo ta priporočila. Kadar se nacionalni regulativni organ odloči, da priporočila ne bo upošteval, o tem obvesti Komisijo z navedbo razlogov za svoje stališče.

3.
     
  Odločitve, sprejete v skladu z odstavkom 1, lahko vključujejo identifikacijo usklajenega ali koordiniranega pristopa le za obravnavo naslednjih zadev:

(a)

nedoslednega izvrševanja splošnih regulativnih pristopov do ureditev trgov elektronske komunikacije za izvrševanje členov 15 in 16 s strani nacionalnih regulativnih organov, če to predstavlja oviro za notranji trg. Take odločitve se ne nanašajo na posebna sporočila, ki jih izdajo nacionalni regulativni organi v skladu s členom 7a.

—

po najmanj dveh letih po sprejetju priporočila Komisije, ki obravnava isto vprašanje in

| — | ob upoštevanju mnenja organa BEREC o sprejetju take odločitve, ki ga organ BEREC izda v treh mesecih od zahteve Komisije; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja organa BEREC o sprejetju take odločitve, ki ga organ BEREC izda v treh mesecih od zahteve Komisije;

| (b) | številčenja, vključno s številskimi območji, prenosljivostjo številk in identifikatorjev, sistemi za prevajanje številk in naslovov ter dostopom do storitev v sili 112. |
| --- | --- |

(b)

številčenja, vključno s številskimi območji, prenosljivostjo številk in identifikatorjev, sistemi za prevajanje številk in naslovov ter dostopom do storitev v sili 112.

4.
     
  Sklep iz odstavka 1, ki je namenjen spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejme v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 22(3).

5.   
  Organ BEREC
  lahko na lastno pobudo Komisiji svetuje, ali bi bilo treba sprejeti ukrep v skladu z odstavkom 1.“;

| (22) | člen 20(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   V primeru spora med podjetji, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja ali storitve v državi članici, v zvezi z obstoječimi obveznostmi iz te direktive ali posebnih direktiv ali med takšnimi podjetji in drugimi podjetji v državi članici, ki imajo koristi iz obveznosti glede dostopa in/ali povezave, ki izhajajo iz te direktive oziroma posebne direktive, izda zadevni nacionalni regulativni organ na zahtevo katerekoli stranke in brez poseganja v določbe odstavka 2 zavezujočo odločitev za rešitev spora brez odlašanja, najkasneje pa v štirih mesecih, razen v izjemnih primerih. Zadevna država članica zahteva, da vse stranke tesno sodelujejo z nacionalnim regulativnim organom.“; |
| --- | --- |

(22)

člen 20(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   V primeru spora med podjetji, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja ali storitve v državi članici, v zvezi z obstoječimi obveznostmi iz te direktive ali posebnih direktiv ali med takšnimi podjetji in drugimi podjetji v državi članici, ki imajo koristi iz obveznosti glede dostopa in/ali povezave, ki izhajajo iz te direktive oziroma posebne direktive, izda zadevni nacionalni regulativni organ na zahtevo katerekoli stranke in brez poseganja v določbe odstavka 2 zavezujočo odločitev za rešitev spora brez odlašanja, najkasneje pa v štirih mesecih, razen v izjemnih primerih. Zadevna država članica zahteva, da vse stranke tesno sodelujejo z nacionalnim regulativnim organom.“;

| (23) | člen 21 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 21


  Reševanje čezmejnih sporov

  1.   Pri čezmejnem sporu, ki nastane po tej direktivi ali posebnih direktivah med strankami v različnih državah članicah in za katerega so pristojni nacionalni regulativni organi iz več kot ene države članice, se uporabljajo določbe iz odstavkov 2, 3 in 4.
  2.   Vsaka stranka lahko spor predloži zadevnim nacionalnim regulativnim organom. Pristojni nacionalni regulativni organi usklajujejo svoja prizadevanja
  in imajo pravico, da se posvetujejo z organom BEREC
  , da bi
  dosledno
  rešili spor v skladu s cilji iz člena 8.


  Vse obveznosti, ki jih podjetjem naložijo nacionalni regulativni organi pri reševanju spora, so v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv.


  Vsak nacionalni regulativni organ, ki je pristojen v takem sporu, lahko od
  organa BEREC
  zahteva, da sprejme mnenje o ukrepu, ki naj se sprejme v skladu z določbami Okvirne direktive in/ali posebnih direktiv za rešitev spora.
  Če
  organ BEREC
  prejme tako zahtevo, nacionalni regulativni organ s pristojnostjo za kateri koli vidik spora počaka na njegovo mnenje, preden sprejme ukrep za reitev spora. To ne posega v možnost nacionalnih regulativnih organov, da po potrebi sprejmejo nujne ukrepe.
  Vse obveznosti, ki jo podjetju naloži nacionalni regulativni organ pri reševanju spora, upoštevajo določbe te direktive ali posebnih direktiv in v največji možni meri upoštevajo mnenje, ki ga je sprejel
  organ BEREC
  .
  3.   Države članice lahko predvidijo možnost, da pristojni nacionalni regulativni organi skupaj zavrnejo reševanje spora, če obstajajo drugi mehanizmi, vključno z mediacijo, ki bi bolje prispevali k pravočasni rešitvi spora v skladu z določbami člena 8.
  O tem takoj obvestijo stranke. Če spor po štirih mesecih ni rešen in če stranka, ki zahteva rešitev spora, ni predložila zadeve sodišču in če katera koli stranka to zahteva, nacionalni regulativni organi uskladijo svoja prizadevanja za rešitev spora v skladu z določbami člena 8 in ob kar največjem upoštevanju morebitnih mnenj, ki jih je sprejel
  organ BEREC
  .
  4.   Postopek iz odstavka 2 ne preprečuje nobeni stranki, da bi vložila zadevo sodišču.“; |
| --- | --- |

(23)

člen 21 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 21

Reševanje čezmejnih sporov

1.   Pri čezmejnem sporu, ki nastane po tej direktivi ali posebnih direktivah med strankami v različnih državah članicah in za katerega so pristojni nacionalni regulativni organi iz več kot ene države članice, se uporabljajo določbe iz odstavkov 2, 3 in 4.

2.   Vsaka stranka lahko spor predloži zadevnim nacionalnim regulativnim organom. Pristojni nacionalni regulativni organi usklajujejo svoja prizadevanja
  in imajo pravico, da se posvetujejo z organom BEREC
  , da bi
  dosledno
  rešili spor v skladu s cilji iz člena 8.

Vse obveznosti, ki jih podjetjem naložijo nacionalni regulativni organi pri reševanju spora, so v skladu z določbami te direktive in posebnih direktiv.

Vsak nacionalni regulativni organ, ki je pristojen v takem sporu, lahko od
  organa BEREC
  zahteva, da sprejme mnenje o ukrepu, ki naj se sprejme v skladu z določbami Okvirne direktive in/ali posebnih direktiv za rešitev spora.

Če
  organ BEREC
  prejme tako zahtevo, nacionalni regulativni organ s pristojnostjo za kateri koli vidik spora počaka na njegovo mnenje, preden sprejme ukrep za reitev spora. To ne posega v možnost nacionalnih regulativnih organov, da po potrebi sprejmejo nujne ukrepe.

Vse obveznosti, ki jo podjetju naloži nacionalni regulativni organ pri reševanju spora, upoštevajo določbe te direktive ali posebnih direktiv in v največji možni meri upoštevajo mnenje, ki ga je sprejel
  organ BEREC
  .

3.   Države članice lahko predvidijo možnost, da pristojni nacionalni regulativni organi skupaj zavrnejo reševanje spora, če obstajajo drugi mehanizmi, vključno z mediacijo, ki bi bolje prispevali k pravočasni rešitvi spora v skladu z določbami člena 8.

O tem takoj obvestijo stranke. Če spor po štirih mesecih ni rešen in če stranka, ki zahteva rešitev spora, ni predložila zadeve sodišču in če katera koli stranka to zahteva, nacionalni regulativni organi uskladijo svoja prizadevanja za rešitev spora v skladu z določbami člena 8 in ob kar največjem upoštevanju morebitnih mnenj, ki jih je sprejel
  organ BEREC
  .

4.   Postopek iz odstavka 2 ne preprečuje nobeni stranki, da bi vložila zadevo sodišču.“;

| (24) | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 21a


  Kazni

  Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo in posebnimi direktivami, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predpisane kazni morajo biti
  ustrezne,
  učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah uradno obvestijo Komisijo do ... (22) in ji takoj sporočijo vse poznejše spremembe, ki vplivajo na te določbe. |
| --- | --- |

(24)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 21a

Kazni

Države članice določijo kazni, ki se uporabljajo za kršitve nacionalnih določb, sprejetih v skladu s to direktivo in posebnimi direktivami, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja. Predpisane kazni morajo biti
  ustrezne,
  učinkovite, sorazmerne in odvračilne. Države članice o teh določbah uradno obvestijo Komisijo do ... (22) in ji takoj sporočijo vse poznejše spremembe, ki vplivajo na te določbe.

| (25) | člen 22 se spremeni:
  ▐







  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“; |
| --- | --- | --- |

(25)

člen 22 se spremeni:

▐

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“;

| (b) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se črta;

| (26) | člen 27 se črta; |
| --- | --- |

(26)

člen 27 se črta;

| (27) | Priloga I se črta; |
| --- | --- |

(27)

Priloga I se črta;

| (28) | Priloga II se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA II
  Merila, ki jih morajo uporabljati nacionalni regulativni organi pri oceni skupnega prevladujočega položaja v skladu z drugim pododstavkom člena 14(2).
  Dve ali več podjetij se lahko obravnava kot podjetja s skupnim prevladujočim položajem v smislu člena 14, če podjetja, tudi kadar med njimi ni strukturnih ali drugih povezav, delujejo na trgu, kjer ni učinkovite konkurence in nobeno posamezno podjetje nima pomembne tržne moči. V skladu z
  veljavno zakonodajo Skupnosti in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti glede skupnega prevladujočega položaja
  je to verjetno v primeru koncentriranega trga s številnimi ustreznimi značilnostmi, izmed katerih so v okviru
  elektronskih
  komunikacij lahko najpomembnejše naslednje:






  — | majhna prožnost povpraševanja, |
| --- | --- | --- |

(28)

Priloga II se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

Merila, ki jih morajo uporabljati nacionalni regulativni organi pri oceni skupnega prevladujočega položaja v skladu z drugim pododstavkom člena 14(2).

Dve ali več podjetij se lahko obravnava kot podjetja s skupnim prevladujočim položajem v smislu člena 14, če podjetja, tudi kadar med njimi ni strukturnih ali drugih povezav, delujejo na trgu, kjer ni učinkovite konkurence in nobeno posamezno podjetje nima pomembne tržne moči. V skladu z
  veljavno zakonodajo Skupnosti in sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti glede skupnega prevladujočega položaja
  je to verjetno v primeru koncentriranega trga s številnimi ustreznimi značilnostmi, izmed katerih so v okviru
  elektronskih
  komunikacij lahko najpomembnejše naslednje:

—

majhna prožnost povpraševanja,

| — | podobni tržni deleži, |
| --- | --- |

—

podobni tržni deleži,

| — | velike pravne ali gospodarske ovire za vstop, |
| --- | --- |

—

velike pravne ali gospodarske ovire za vstop,

| — | vertikalna integracija s kolektivnim zavračanjem ponudbe, |
| --- | --- |

—

vertikalna integracija s kolektivnim zavračanjem ponudbe,

| — | pomanjkanje izravnalne kupne moči, |
| --- | --- |

—

pomanjkanje izravnalne kupne moči,

| — | pomanjkanje potencialne konkurence |
| --- | --- |

—

pomanjkanje potencialne konkurence

Zgoraj navedeni seznam je okviren in ni izčrpen in tudi merila niso kumulativna. Predvsem je seznam namenjen ponazoritvi izključno takih dokazov, ki bi se lahko uporabili za podkrepitev zatrjevanega obstoja skupnega prevladujočega položaja. ▐“

Člen 2

Člen 2

Spremembe Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu)

Spremembe Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu)

Direktiva 2002/19/ES se spremeni:

| (1) | člen 2 se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjo:






  „(a) | ‚dostop‘ pomeni zagotovitev razpoložljivosti naprav in/ali storitev drugemu podjetju pod določenimi pogoji, bodisi na izključni ali neizključni podlagi, za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, tudi kadar se uporabljajo za dobavo storitev informacijske družbe ali storitev radiodifuzijskih vsebin. Med drugim zajema dostop do omrežnih elementov in pripadajočih naprav, ki lahko vključuje tudi priključitev opreme s fiksnimi ali nefiksnimi sredstvi (zlasti dostop do krajevne zanke ter naprav in storitev, ki so potrebne za zagotavljanje storitev prek krajevne zanke); dostop do fizične infrastrukture, vključno z zgradbami, kanali in drogovi; dostop do ustreznih sistemov programske opreme, vključno s sistemi za obratovalno podporo; dostop do informacijskih sistemov ali podatkovnih zbirk za prednaročanje, zagotavljanje, naročanje, vzdrževanje in zahteve za popravilo ter zaračunavanje; dostop do pretvorbe številk ali do sistemov, ki zagotavljajo enakovredno delovanje; dostop do fiksnih in mobilnih omrežij, zlasti za gostovanja; dostop do sistemov s pogojnim dostopom za digitalne televizijske storitve; dostop do virtualnih omrežnih storitev.“; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

člen 2 se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjo:

„(a)

‚dostop‘ pomeni zagotovitev razpoložljivosti naprav in/ali storitev drugemu podjetju pod določenimi pogoji, bodisi na izključni ali neizključni podlagi, za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev, tudi kadar se uporabljajo za dobavo storitev informacijske družbe ali storitev radiodifuzijskih vsebin. Med drugim zajema dostop do omrežnih elementov in pripadajočih naprav, ki lahko vključuje tudi priključitev opreme s fiksnimi ali nefiksnimi sredstvi (zlasti dostop do krajevne zanke ter naprav in storitev, ki so potrebne za zagotavljanje storitev prek krajevne zanke); dostop do fizične infrastrukture, vključno z zgradbami, kanali in drogovi; dostop do ustreznih sistemov programske opreme, vključno s sistemi za obratovalno podporo; dostop do informacijskih sistemov ali podatkovnih zbirk za prednaročanje, zagotavljanje, naročanje, vzdrževanje in zahteve za popravilo ter zaračunavanje; dostop do pretvorbe številk ali do sistemov, ki zagotavljajo enakovredno delovanje; dostop do fiksnih in mobilnih omrežij, zlasti za gostovanja; dostop do sistemov s pogojnim dostopom za digitalne televizijske storitve; dostop do virtualnih omrežnih storitev.“;

‚

‘

“

| (b) | točka (e) se nadomesti z naslednjim:







  „(e) | krajevna zanka pomeni fizični vod, ki povezuje omrežno priključno točko
  z
  razdelilnikom ali enakovredno napravo v fiksnem javnem elektronskem komunikacijskem omrežju.“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka (e) se nadomesti z naslednjim:

„(e)

„

krajevna zanka pomeni fizični vod, ki povezuje omrežno priključno točko
  z
  razdelilnikom ali enakovredno napravo v fiksnem javnem elektronskem komunikacijskem omrežju.“;

z

“

| (2) | člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Obratovalci javnih komunikacijskih omrežij imajo pravico in, kadar tako zahtevajo druga podjetja, ki so za to pooblaščena v skladu s členom 4 Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), obveznost, da se pogajajo o medomrežnem povezovanju drug z drugim, da bi zagotovili javnosti dostopne elektronske komunikacijske storitve, s čimer bi zagotovili tudi medobratovalnost storitev v celotni Skupnosti. Obratovalci ponudijo drugim podjetjem dostop in medomrežno povezovanje pod pogoji, skladnimi z obveznostmi, ki jih naloži nacionalni regulativni organ v skladu s členi 5 do 8.“ |
| --- | --- |

(2)

člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Obratovalci javnih komunikacijskih omrežij imajo pravico in, kadar tako zahtevajo druga podjetja, ki so za to pooblaščena v skladu s členom 4 Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi), obveznost, da se pogajajo o medomrežnem povezovanju drug z drugim, da bi zagotovili javnosti dostopne elektronske komunikacijske storitve, s čimer bi zagotovili tudi medobratovalnost storitev v celotni Skupnosti. Obratovalci ponudijo drugim podjetjem dostop in medomrežno povezovanje pod pogoji, skladnimi z obveznostmi, ki jih naloži nacionalni regulativni organ v skladu s členi 5 do 8.“

| (3) | člen 5 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:







  (i) | prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

  „1.   Nacionalni regulativni organi pri izpolnjevanju ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) spodbujajo in, kjer je primerno, zagotovijo primeren dostop in medomrežno povezovanje ter medobratovalnost storitev v skladu z določbami te direktive, svojo pristojnost pa izvajajo na način, ki pospešuje učinkovitost, trajnostno konkurenco, učinkovite naložbe in inovacije, končnim uporabnikom pa omogoča največje možne koristi.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

člen 5 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

odstavek

spremeni

(i)

(i)

prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

:

„1.   Nacionalni regulativni organi pri izpolnjevanju ciljev iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) spodbujajo in, kjer je primerno, zagotovijo primeren dostop in medomrežno povezovanje ter medobratovalnost storitev v skladu z določbami te direktive, svojo pristojnost pa izvajajo na način, ki pospešuje učinkovitost, trajnostno konkurenco, učinkovite naložbe in inovacije, končnim uporabnikom pa omogoča največje možne koristi.“

| (ii) | vstavi se točka (ab):










  „(ab) | v utemeljenih primerih ter v obsegu, v katerem je to potrebno, obveznosti podjetij, ki nadzorujejo dostop do končnih uporabnikov, da so njihove storitve medobratovalne;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

vstavi se točka (ab):

vstavi se točka (ab):

„(ab)

„(ab)

v utemeljenih primerih ter v obsegu, v katerem je to potrebno, obveznosti podjetij, ki nadzorujejo dostop do končnih uporabnikov, da so njihove storitve medobratovalne;“;

v utemeljenih primerih ter v obsegu, v katerem je to potrebno, obveznosti podjetij, ki nadzorujejo dostop do končnih uporabnikov, da so njihove storitve medobratovalne;“;

| (b) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Obveznosti in pogoji, naloženi v skladu z odstavkom 1, so objektivni, pregledni, sorazmerni in nediskriminatorni, izvajati pa se morajo v skladu s postopki iz
  členov 6, 7 in 7a
  Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.   Obveznosti in pogoji, naloženi v skladu z odstavkom 1, so objektivni, pregledni, sorazmerni in nediskriminatorni, izvajati pa se morajo v skladu s postopki iz
  členov 6, 7 in 7a
  Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“;

členov 6, 7 in 7a

| (c) | odstavek 3 se črta; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 3 se črta;

;

| (d) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Države članice v zvezi z dostopom in medomrežnim povezovanjem iz odstavka 1 zagotovijo, da je nacionalni regulativni organ v utemeljenih primerih pooblaščen za posredovanje na lastno pobudo, da bi zavaroval cilje politik iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) v skladu z določbami te direktive in postopki iz členov 6, 7, 20 in 21 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Države članice v zvezi z dostopom in medomrežnim povezovanjem iz odstavka 1 zagotovijo, da je nacionalni regulativni organ v utemeljenih primerih pooblaščen za posredovanje na lastno pobudo, da bi zavaroval cilje politik iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) v skladu z določbami te direktive in postopki iz členov 6, 7, 20 in 21 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“;

| (4) | člen 6(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Komisija lahko zaradi tržnega in tehnološkega razvoja sprejme izvedbene ukrepe za spremembo Priloge I. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).“ |
| --- | --- |

(4)

člen 6(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Komisija lahko zaradi tržnega in tehnološkega razvoja sprejme izvedbene ukrepe za spremembo Priloge I. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3).“

| (5) | člen 7 se črta; |
| --- | --- |

(5)

člen 7 se črta;

| (6) | člen 8 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se besedilo „členih 9 do 13“ nadomesti z besedilom „členih 9 do 13a“; |
| --- | --- | --- |

(6)

člen 8 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se besedilo „členih 9 do 13“ nadomesti z besedilom „členih 9 do 13a“;

| (b) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | Prvi pododstavek se spremeni:






  — | v prvi alinei se besedilo „členov 5(1), 5(2) in 6“ nadomesti z besedilom „členov 5(1) in 6“; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

Prvi pododstavek se spremeni:

—

v prvi alinei se besedilo „členov 5(1), 5(2) in 6“ nadomesti z besedilom „členov 5(1) in 6“;

| — | v drugi alinei se „Direktiva 97/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in varstvom zasebnosti v telekomunikacijskem sektorju (23)“ nadomesti z „Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (24) |
| --- | --- |

—

v drugi alinei se „Direktiva 97/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 v zvezi z obdelavo osebnih podatkov in varstvom zasebnosti v telekomunikacijskem sektorju (23)“ nadomesti z „Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (24)

23

24

| (ii) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „V izjemnih okoliščinah, kadar nacionalni regulativni organ namerava obratovalcem s pomembno tržno močjo naložiti druge obveznosti za dostop ali medomrežno povezovanje, kot so tiste iz členov 9 do 13 te direktive, to zahtevo predloži Komisiji. Komisija v največji možni meri upošteva mnenje
  Organa
  evropskih regulatorjev
  za elektronske komunikacije (organ BEREC)

   (25). Komisija ob upoštevanju člena 14(2) sprejme odločitev o tem, ali bo nacionalnemu regulativnemu organu dovolila ali mu preprečila, da sprejme take ukrepe. |
| --- | --- |

(ii)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„V izjemnih okoliščinah, kadar nacionalni regulativni organ namerava obratovalcem s pomembno tržno močjo naložiti druge obveznosti za dostop ali medomrežno povezovanje, kot so tiste iz členov 9 do 13 te direktive, to zahtevo predloži Komisiji. Komisija v največji možni meri upošteva mnenje
  Organa
  evropskih regulatorjev
  za elektronske komunikacije (organ BEREC)

   (25). Komisija ob upoštevanju člena 14(2) sprejme odločitev o tem, ali bo nacionalnemu regulativnemu organu dovolila ali mu preprečila, da sprejme take ukrepe.

Organa

za elektronske komunikacije (organ BEREC)

25

| (7) | člen 9 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Nacionalni regulativni organi lahko obratovalcem v skladu z določbami člena 8 naložijo obveznosti za preglednost glede na medomrežno povezovanje in/ali dostop, tako da od njih zahtevajo, da objavijo določene informacije, na primer računovodske informacije, tehnične specifikacije, značilnosti omrežja, določila in pogoje za zagotavljanje in uporabo, vključno s
  pogoji, ki omejujejo dostop do in/ali uporabo storitev in programov, ko te pogoje dovoljujejo države članice v skladu s pravim Skupnosti
  , ter cene.“ |
| --- | --- | --- |

(7)

člen 9 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Nacionalni regulativni organi lahko obratovalcem v skladu z določbami člena 8 naložijo obveznosti za preglednost glede na medomrežno povezovanje in/ali dostop, tako da od njih zahtevajo, da objavijo določene informacije, na primer računovodske informacije, tehnične specifikacije, značilnosti omrežja, določila in pogoje za zagotavljanje in uporabo, vključno s
  pogoji, ki omejujejo dostop do in/ali uporabo storitev in programov, ko te pogoje dovoljujejo države članice v skladu s pravim Skupnosti
  , ter cene.“

pogoji, ki omejujejo dostop do in/ali uporabo storitev in programov, ko te pogoje dovoljujejo države članice v skladu s pravim Skupnosti

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Kadar ima obratovalec obveznosti po členu 12 v zvezi z dostopom do veleprodajne omrežne infrastrukture, vključno z razvezanim dostopom ▐, nacionalni regulativni organi ne glede na odstavek 3 poskrbijo za objavo referenčne ponudbe, ki vsebuje najmanj elemente iz Priloge II.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Kadar ima obratovalec obveznosti po členu 12 v zvezi z dostopom do veleprodajne omrežne infrastrukture, vključno z razvezanim dostopom ▐, nacionalni regulativni organi ne glede na odstavek 3 poskrbijo za objavo referenčne ponudbe, ki vsebuje najmanj elemente iz Priloge II.“

▐

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Komisija lahko sprejme potrebne spremembe Priloge II za njeno prilagoditev tehnološkemu in tržnemu razvoju. Ti ukrepi, namenjeni spremembam nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3). Komisiji lahko pri izvajanju določb tega odstavka pomaga
  organ BEREC
  .“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Komisija lahko sprejme potrebne spremembe Priloge II za njeno prilagoditev tehnološkemu in tržnemu razvoju. Ti ukrepi, namenjeni spremembam nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 14(3). Komisiji lahko pri izvajanju določb tega odstavka pomaga
  organ BEREC
  .“;

organ BEREC

| (8) | člen 12 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | omogočijo tretjim osebam dostop do določenih omrežnih elementov in/ali naprav, vključno z dostopom do neaktivnih omrežnih elementov in/ali z razvezanim dostopom do krajevne zanke, da bi se med drugim omogočila izbira in/ali predizbira in/ali ponudba za preprodajo naročniškega voda;“ |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

člen 12 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se točka (a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

omogočijo tretjim osebam dostop do določenih omrežnih elementov in/ali naprav, vključno z dostopom do neaktivnih omrežnih elementov in/ali z razvezanim dostopom do krajevne zanke, da bi se med drugim omogočila izbira in/ali predizbira in/ali ponudba za preprodajo naročniškega voda;“

| (b) | v odstavku 1 se točka (f) nadomesti z naslednjim:






  „(f) | zagotovijo kolokacijo ali druge oblike souporabe
  zmogljivosti
  ;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

v odstavku 1 se točka (f) nadomesti z naslednjim:

„(f)

zagotovijo kolokacijo ali druge oblike souporabe
  zmogljivosti
  ;“

zmogljivosti

| (c) | v odstavku 1 se doda naslednja točka:






  „(j) | zagotovijo dostop do pripadajočih storitev, kot so storitve za ugotavljanje identitete, lokacije in prisotnosti.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

v odstavku 1 se doda naslednja točka:

„(j)

zagotovijo dostop do pripadajočih storitev, kot so storitve za ugotavljanje identitete, lokacije in prisotnosti.“;

| (d) | v odstavku 2 se uvodno besedilo in točka (a) nadomestita z naslednjim:
  „2.   Kadar nacionalni regulativni organi preučujejo obveznosti iz odstavka 1, in zlasti, kadar presojajo, kako bi se take obveznosti naložile sorazmerno s cilji iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), upoštevajo zlasti naslednje dejavnike:






  (a) | tehnično in gospodarsko upravičenost uporabe ali namestitve konkurenčnih naprav z vidika stopnje tržnega razvoja, pri čemer se upoštevata narava in vrsta vključenega medomrežnega povezovanja in/ali dostopa, vključno z izvedljivostjo drugih proizvodov za dostop do nabavnega trga, kot je dostop do vodov;“; |
| --- | --- | --- |

(d)

v odstavku 2 se uvodno besedilo in točka (a) nadomestita z naslednjim:

„2.   Kadar nacionalni regulativni organi preučujejo obveznosti iz odstavka 1, in zlasti, kadar presojajo, kako bi se take obveznosti naložile sorazmerno s cilji iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), upoštevajo zlasti naslednje dejavnike:

(a)

tehnično in gospodarsko upravičenost uporabe ali namestitve konkurenčnih naprav z vidika stopnje tržnega razvoja, pri čemer se upoštevata narava in vrsta vključenega medomrežnega povezovanja in/ali dostopa, vključno z izvedljivostjo drugih proizvodov za dostop do nabavnega trga, kot je dostop do vodov;“;

| (e) | v odstavku 2 se
  točki (c) in
  (d)
  nadomestita
  z naslednjim:








  „(c) | začetno vlaganje imetnika naprave, pri čemer se upoštevajo javna vlaganja in tveganja v zvezi z vlaganjem;“; |
| --- | --- | --- |

(e)

v odstavku 2 se
  točki (c) in
  (d)
  nadomestita
  z naslednjim:

točki (c) in

nadomestita

„(c)

„(c)

začetno vlaganje imetnika naprave, pri čemer se upoštevajo javna vlaganja in tveganja v zvezi z vlaganjem;“;

začetno vlaganje imetnika naprave, pri čemer se upoštevajo javna vlaganja in tveganja v zvezi z vlaganjem;“;

| (d) | potreba po dolgoročnem varstvu konkurence,
  pri čemer se posebna pozornost posveti konkurenci
  na področju infrastrukture; |
| --- | --- |

(d)

potreba po dolgoročnem varstvu konkurence,
  pri čemer se posebna pozornost posveti konkurenci
  na področju infrastrukture;

pri čemer se posebna pozornost posveti konkurenci

| (f) | Doda se naslednji odstavek:
  „3.   Kadar nacionalni regulativni organi obratovalcu naložijo obveznosti zagotavljanja dostopa v skladu z določbami tega člena, lahko določijo tehnične ali operativne pogoje, ki jih morajo ponudnik in/ali upravičenci do takšnega dostopa izpolnjevati, če je to potrebno, da se zagotovi normalno delovanje omrežja. Obveznosti upoštevanja posebnih tehničnih standardov ali specifikacij so skladne s standardi in specifikacijami, določenimi v skladu s členom 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“; |
| --- | --- |

(f)

Doda se naslednji odstavek:

„3.   Kadar nacionalni regulativni organi obratovalcu naložijo obveznosti zagotavljanja dostopa v skladu z določbami tega člena, lahko določijo tehnične ali operativne pogoje, ki jih morajo ponudnik in/ali upravičenci do takšnega dostopa izpolnjevati, če je to potrebno, da se zagotovi normalno delovanje omrežja. Obveznosti upoštevanja posebnih tehničnih standardov ali specifikacij so skladne s standardi in specifikacijami, določenimi v skladu s členom 17 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“;

| (9) | člen 13(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Nacionalni regulativni organ lahko v primerih, kadar analiza trga pokaže, da pomanjkanje učinkovite konkurence pomeni, da utegne zadevni obratovalec zadržati cene na previsoki ravni ali uporabiti razkorak cen v škodo končnih uporabnikov, v skladu z določbami člena 8 naloži obveznosti v zvezi s pokrivanjem stroškov in cenovnim nadzorom, vključno z obveznostmi za stroškovno naravnanost cen in obveznostmi glede sistemov stroškovnega računovodstva, da se zagotovijo določene vrste medomrežnega povezovanja in/ali dostopa. Da bi spodbudili tudi naložbe obratovalcev v omrežja naslednje generacije, nacionalni regulativni organi upoštevajo naložbe obratovalca in mu zagotovijo primerno stopnjo donosnosti naložbe za ustrezno vložena sredstva, pri čemer se upoštevajo tveganja
  , povezana z določenim projektom novih naložb v omrežje
  .“;
  ▐ |
| --- | --- |

(9)

člen 13(1) se nadomesti z naslednjim:

člen 13(1)

nadomesti z naslednjim

„1.   Nacionalni regulativni organ lahko v primerih, kadar analiza trga pokaže, da pomanjkanje učinkovite konkurence pomeni, da utegne zadevni obratovalec zadržati cene na previsoki ravni ali uporabiti razkorak cen v škodo končnih uporabnikov, v skladu z določbami člena 8 naloži obveznosti v zvezi s pokrivanjem stroškov in cenovnim nadzorom, vključno z obveznostmi za stroškovno naravnanost cen in obveznostmi glede sistemov stroškovnega računovodstva, da se zagotovijo določene vrste medomrežnega povezovanja in/ali dostopa. Da bi spodbudili tudi naložbe obratovalcev v omrežja naslednje generacije, nacionalni regulativni organi upoštevajo naložbe obratovalca in mu zagotovijo primerno stopnjo donosnosti naložbe za ustrezno vložena sredstva, pri čemer se upoštevajo tveganja
  , povezana z določenim projektom novih naložb v omrežje
  .“;

, povezana z določenim projektom novih naložb v omrežje

▐

| (10) | vstavita se naslednja člena:
  „Člen 13a


  Funkcionalna ločitev

  1.   Kadar nacionalni regulativni organ ugotovi, da se z ustreznimi obveznostmi, naloženimi s členi 9 do 13, ni dosegla učinkovita konkurenca in da obstajajo pomembni in trajni konkurenčni problemi/tržna nepopolnost, ugotovljeni v zvezi z veleprodajnim zagotavljanjem
  trgov
  dostopovnih izdelkov, lahko v skladu z določbami drugega pododstavka člena 8(3) vertikalno integriranemu podjetju izjemoma naloži obveznost, da dejavnosti, povezane z veleprodajnim zagotavljanjem ustreznih dostopovnih izdelkov, prenese na neodvisno delujočo poslovno enoto.
  Ta poslovni subjekt dostopovne izdelke in storitve dobavlja vsem podjetjem, tudi drugim poslovnim subjektom v okviru matičnega podjetja, po enakem časovnem razporedu in pod enakimi pogoji, vključno glede cen in kakovosti storitev, ter po enakih sistemih in postopkih.
  2.   Kadar namerava nacionalni regulativni organ naložiti obveznost za funkcionalno ločitev, Komisiji predloži predlog, ki vključuje:






  (a) | dokaze, ki utemeljujejo odločitve nacionalnega regulativnega organa iz odstavka 1; |
| --- | --- | --- |

(10)

vstavita se naslednja člena:

„Člen 13a

Člen 13a

Funkcionalna ločitev

Funkcionalna ločitev

1.   Kadar nacionalni regulativni organ ugotovi, da se z ustreznimi obveznostmi, naloženimi s členi 9 do 13, ni dosegla učinkovita konkurenca in da obstajajo pomembni in trajni konkurenčni problemi/tržna nepopolnost, ugotovljeni v zvezi z veleprodajnim zagotavljanjem
  trgov
  dostopovnih izdelkov, lahko v skladu z določbami drugega pododstavka člena 8(3) vertikalno integriranemu podjetju izjemoma naloži obveznost, da dejavnosti, povezane z veleprodajnim zagotavljanjem ustreznih dostopovnih izdelkov, prenese na neodvisno delujočo poslovno enoto.

trgov

Ta poslovni subjekt dostopovne izdelke in storitve dobavlja vsem podjetjem, tudi drugim poslovnim subjektom v okviru matičnega podjetja, po enakem časovnem razporedu in pod enakimi pogoji, vključno glede cen in kakovosti storitev, ter po enakih sistemih in postopkih.

2.   Kadar namerava nacionalni regulativni organ naložiti obveznost za funkcionalno ločitev, Komisiji predloži predlog, ki vključuje:

(a)

dokaze, ki utemeljujejo odločitve nacionalnega regulativnega organa iz odstavka 1;

| (b) | utemeljeno oceno, da obstaja majhna možnost, da bo v razumnem časovnem obdobju prišlo do učinkovite in trajnostne konkurence na področju infrastrukture, ali pa je sploh ni; |
| --- | --- |

(b)

utemeljeno oceno, da obstaja majhna možnost, da bo v razumnem časovnem obdobju prišlo do učinkovite in trajnostne konkurence na področju infrastrukture, ali pa je sploh ni;

| (c) | analizo pričakovanega vpliva na regulativni organ, na podjetje
  , zlasti na delovno silo ločenega podjetja in na sektor elektronskih komunikacij kot celoto, ter
  na spodbude za naložbe v celotni sektor, zlasti ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju socialne in teritorialne kohezije, ter na druge zainteresirane strani, vključno zlasti s pričakovanim učinkom na konkurenco in možne nastale učinke na potrošnike; |
| --- | --- |

(c)

analizo pričakovanega vpliva na regulativni organ, na podjetje
  , zlasti na delovno silo ločenega podjetja in na sektor elektronskih komunikacij kot celoto, ter
  na spodbude za naložbe v celotni sektor, zlasti ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju socialne in teritorialne kohezije, ter na druge zainteresirane strani, vključno zlasti s pričakovanim učinkom na konkurenco in možne nastale učinke na potrošnike;

, zlasti na delovno silo ločenega podjetja in na sektor elektronskih komunikacij kot celoto, ter

;

| (d) | analizo razlogov, zaradi katerih bi bila ta obveznost najbolj učinkovit ukrep za uresničevanje rešitev, namenjenih obravnavanju težav, ugotovljenih glede konkurence/nepopolnega trga. |
| --- | --- |

(d)

(d)

analizo razlogov, zaradi katerih bi bila ta obveznost najbolj učinkovit ukrep za uresničevanje rešitev, namenjenih obravnavanju težav, ugotovljenih glede konkurence/nepopolnega trga.

analizo razlogov, zaradi katerih bi bila ta obveznost najbolj učinkovit ukrep za uresničevanje rešitev, namenjenih obravnavanju težav, ugotovljenih glede konkurence/nepopolnega trga.

3.   Osnutek ukrepa vsebuje naslednje elemente:

| (a) | natančno naravo in stopnjo ločitve ter zlasti podrobni opis pravnega statusa ločene poslovne enote; |
| --- | --- |

(a)

natančno naravo in stopnjo ločitve ter zlasti podrobni opis pravnega statusa ločene poslovne enote;

| (b) | opredelitev sredstev ločene poslovne enote in izdelkov ali storitev, ki se bodo dobavljali tej enoti; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev sredstev ločene poslovne enote in izdelkov ali storitev, ki se bodo dobavljali tej enoti;

| (c) | ureditev vodenja za zagotovitev neodvisnosti osebja, ki je zaposleno v ločeni poslovni enoti, ter ustrezno strukturo spodbud; |
| --- | --- |

(c)

ureditev vodenja za zagotovitev neodvisnosti osebja, ki je zaposleno v ločeni poslovni enoti, ter ustrezno strukturo spodbud;

| (d) | pravila za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti; |
| --- | --- |

(d)

pravila za zagotovitev izpolnjevanja obveznosti;

| (e) | pravila za zagotovitev preglednosti operativnih postopkov, zlasti za druge zainteresirane strani; |
| --- | --- |

(e)

pravila za zagotovitev preglednosti operativnih postopkov, zlasti za druge zainteresirane strani;

| (f) | program spremljanja, namenjen zagotavljanju izpolnjevanja, vključno z objavo letnega poročila. |
| --- | --- |

(f)

program spremljanja, namenjen zagotavljanju izpolnjevanja, vključno z objavo letnega poročila.

4.   Po odločitvi Komisije o osnutku ukrepa, sprejeti v skladu s členom 8(3), nacionalni regulativni organ izvede usklajeno analizo različnih trgov, povezanih z dostopovnim omrežjem, v skladu s postopkom iz člena 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). Nacionalni regulativni organ na podlagi svoje ocene naloži, ohrani, spremeni ali umakne obveznosti v skladu s členoma 6 in 7 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

5.   Za podjetje, za katero je bila uvedena funkcionalna ločitev, lahko velja katera koli obveznost, opredeljena v členih 9 do 13, na katerem koli posebnem trgu, na katerem je bilo označeno kot podjetje s pomembno tržno močjo v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), ali pa katera koli obveznost, ki jo Komisija odobri po členu 8(3).

Člen 13b

Člen 13b

Prostovoljna ločitev vertikalno integriranega podjetja

Prostovoljna ločitev vertikalno integriranega podjetja

1.   Podjetja, ki so bila označena kot obratovalci s pomembno tržno močjo na enem ali na več upoštevnih trgih v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), nacionalni regulativni organ vnaprej in pravočasno obvestijo, da mu tako omogočijo oceno učinkov načrtovane transakcije, kadar nameravajo svoja sredstva krajevnega dostopovnega omrežja ali znaten del teh sredstev prenesti na ločeno pravno osebo z drugim lastnikom ali ustanoviti ločen poslovni subjekt, da bi vsem maloprodajnim ponudnikom, tudi svojim maloprodajnim oddelkom, dobavljala popolnoma enakovredne dostopovne izdelke, kar bo nacionalnemu regulativnemu organu omogočilo oceno učinka načrtovane transakcije.

Podjetja prav tako obvestijo nacionalni regulativni organ o spremembi te namere in končnem izidu postopka ločitve.

2.   Nacionalni regulativni organ oceni učinek načrtovane transakcije na obstoječe regulativne obveznosti po Direktivi 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

V ta namen nacionalni regulativni organ izvede usklajeno analizo različnih trgov, povezanih z dostopovnim omrežjem, v skladu s postopkom iz člena 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Nacionalni regulativni organ na podlagi svoje ocene naloži, ohrani, spremeni ali umakne obveznosti v skladu s členoma 6 in 7 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

3.   Za pravno in/ali operativno ločen poslovni subjekt lahko velja katera koli obveznost, opredeljena v členih 9 do 13, na katerem koli posebnem trgu, na katerem je bilo podjetje označeno kot podjetje s pomembno tržno močjo v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), ali katera koli druga obveznost, ki jo Komisija odobri po členu 8(3).“;

| (11) | člen 14 se spremeni:






  (a) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“ |
| --- | --- | --- |

(11)

člen 14 se spremeni:

(a)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.“

| (b) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se črta;

;

| (12) | Priloga II se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

(12)

Priloga II se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

| (b) | opredelitev (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | „krajevna podzanka“ pomeni delno krajevno zanko, ki povezuje omrežno priključno točko v naročnikovih objektih s koncentracijsko točko ali določeno vmesno dostopovno točko v fiksnem javnem telefonskem omrežju;“; |
| --- | --- | --- |

(b)

opredelitev (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

„krajevna podzanka“ pomeni delno krajevno zanko, ki povezuje omrežno priključno točko v naročnikovih objektih s koncentracijsko točko ali določeno vmesno dostopovno točko v fiksnem javnem telefonskem omrežju;“;

| (c) | opredelitev (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | „povsem razvezani dostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke ▐ obratovalca
  s pomembno tržno močjo
  z dovoljenjem uporabe celotne zmogljivosti omrežne infrastrukture;“ |
| --- | --- | --- |

(c)

opredelitev (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

„povsem razvezani dostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke ▐ obratovalca
  s pomembno tržno močjo
  z dovoljenjem uporabe celotne zmogljivosti omrežne infrastrukture;“

s pomembno tržno močjo

| (d) | opredelitev (d) se nadomesti z naslednjim:






  „(d) | „sodostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke ▐ obratovalca
  s pomembno tržno močjo
  , ki omogoča uporabo celotne določenega dela zmogljivosti omrežne infrastrukture, kot je denimo del frekvence ali ekvivalenta;“ |
| --- | --- | --- |

(d)

opredelitev (d) se nadomesti z naslednjim:

„(d)

„sodostop do krajevne zanke“ pomeni zagotovitev dostopa upravičencu do krajevne zanke ali krajevne podzanke ▐ obratovalca
  s pomembno tržno močjo
  , ki omogoča uporabo celotne določenega dela zmogljivosti omrežne infrastrukture, kot je denimo del frekvence ali ekvivalenta;“

s pomembno tržno močjo

| (e) | točke 1,2 in 3 dela A se nadomestijo z naslednjim:






  „1. | Omrežni elementi, do katerih se ponuja dostop, ki vključujejo zlasti naslednje elemente z ustreznimi pripadajočimi napravami:






  (a) | razvezani dostop do krajevnih zank (povsem razvezani dostop ali sodostop); |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

točke 1,2 in 3 dela A se nadomestijo z naslednjim:

„1.

Omrežni elementi, do katerih se ponuja dostop, ki vključujejo zlasti naslednje elemente z ustreznimi pripadajočimi napravami:

(a)

razvezani dostop do krajevnih zank (povsem razvezani dostop ali sodostop);

| (b) | razvezani dostop do krajevnih podzank (povsem razvezani dostop ali sodostop), kjer je ustrezno vključno z dostopom do
  elementov omrežja, ki niso dejavni za vzpostavitev zalednih omrežij; |
| --- | --- |

(b)

razvezani dostop do krajevnih podzank (povsem razvezani dostop ali sodostop), kjer je ustrezno vključno z dostopom do
  elementov omrežja, ki niso dejavni za vzpostavitev zalednih omrežij;

elementov omrežja, ki niso dejavni za vzpostavitev zalednih omrežij;

| (c) | kjer je ustrezno, dostop do vodov, ki omogoča razvitje dostopovnih omrežij. |
| --- | --- |

(c)

kjer je ustrezno, dostop do vodov, ki omogoča razvitje dostopovnih omrežij.

| 2. | Informacije v zvezi z lokacijami fizičnega dostopa, vključno s priključnimi omaricami in razdelilnimi okviri, razpoložljivostjo krajevnih zank, podzank in sistemov prenosa na točno določenih delih dostopovnega omrežja ter po potrebi informacije v zvezi z lokacijo vodov in razpoložljivostjo v vodih; |
| --- | --- |

2.

Informacije v zvezi z lokacijami fizičnega dostopa, vključno s priključnimi omaricami in razdelilnimi okviri, razpoložljivostjo krajevnih zank, podzank in sistemov prenosa na točno določenih delih dostopovnega omrežja ter po potrebi informacije v zvezi z lokacijo vodov in razpoložljivostjo v vodih;

| 3. | Tehnični pogoji v zvezi z dostopom in uporabo krajevnih zank in podzank, vključno s tehničnimi značilnostmi posukanega para in/ali optike in/ali enakovredne infrastrukture, razdelilcev za kabel, vodov in pripadajočih naprav in, kjer je ustrezno, tehnični pogoji v zvezi z dostopom do vodov;“; |
| --- | --- |

3.

Tehnični pogoji v zvezi z dostopom in uporabo krajevnih zank in podzank, vključno s tehničnimi značilnostmi posukanega para in/ali optike in/ali enakovredne infrastrukture, razdelilcev za kabel, vodov in pripadajočih naprav in, kjer je ustrezno, tehnični pogoji v zvezi z dostopom do vodov;“;

| (f) | točka 1 dela B se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Informacije o obstoječih ustreznih lokacijah ▐ obratovalca
  s pomembno tržno močjo
  ali lokacijah opreme ter načrtovane posodobitve teh lokacij (26). |
| --- | --- | --- |

(f)

točka 1 dela B se nadomesti z naslednjim:

„1.

Informacije o obstoječih ustreznih lokacijah ▐ obratovalca
  s pomembno tržno močjo
  ali lokacijah opreme ter načrtovane posodobitve teh lokacij (26).

s pomembno tržno močjo

26

Člen 3

Člen 3

Spremembe Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi)

Spremembe Direktive 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi)

Direktiva 2002/20/ES se spremeni:

| (1) | člen 2(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Uporablja se tudi naslednja opredelitev:
  ‚splošna odobritev‘ pomeni pravni okvir, ki ga določi država članica in ki v skladu s to direktivo zagotavlja pravice do zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev in določa sektorsko specifične obveznosti, ki lahko veljajo za vse ali določene vrste elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev.“ |
| --- | --- |

(1)

člen 2(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Uporablja se tudi naslednja opredelitev:

‚splošna odobritev‘ pomeni pravni okvir, ki ga določi država članica in ki v skladu s to direktivo zagotavlja pravice do zagotavljanja elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev in določa sektorsko specifične obveznosti, ki lahko veljajo za vse ali določene vrste elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev.“

| (2) | v členu 3(2) se doda naslednji pododstavek:




  „Od podjetij, ki zagotavljajo čezmejne elektronske komunikacijske storitve podjetjem, ki imajo sedež v več državah članicah, se zahteva samo en postopek z uradnim obvestilom na zadevno državo članico.“ |
| --- | --- |

(2)

(2)

v členu 3(2) se doda naslednji pododstavek:

v členu 3(2) se doda naslednji pododstavek:

„Od podjetij, ki zagotavljajo čezmejne elektronske komunikacijske storitve podjetjem, ki imajo sedež v več državah članicah, se zahteva samo en postopek z uradnim obvestilom na zadevno državo članico.“

„Od podjetij, ki zagotavljajo čezmejne elektronske komunikacijske storitve podjetjem, ki imajo sedež v več državah članicah, se zahteva samo en postopek z uradnim obvestilom na zadevno državo članico.“

| (3) | člen 5 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 5


  Pravice uporabe radijskih frekvenc in številk

  1.   Države članice spodbujajo uporabo radijskih frekvenc v okviru splošnih odobritev. Države članice lahko
  po potrebi
  podelijo posamezne pravice uporabe zaradi:






  — | preprečevanja škodljivega motenja; |
| --- | --- | --- |

(3)

(3)

člen 5 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 5

Člen 5

Pravice uporabe radijskih frekvenc in številk

Pravice uporabe radijskih frekvenc in številk

1.   Države članice spodbujajo uporabo radijskih frekvenc v okviru splošnih odobritev. Države članice lahko
  po potrebi
  podelijo posamezne pravice uporabe zaradi:

po potrebi

—

preprečevanja škodljivega motenja;

| — | zagotavljanja tehnične kakovosti storitve; |
| --- | --- |

—

zagotavljanja tehnične kakovosti storitve;

| — | varovanja učinkovite uporabe spektra ali |
| --- | --- |

—

varovanja učinkovite uporabe spektra ali

| — | izpolnjevanja drugih ciljev splošnega interesa, kakor jih opredelijo države članice skladno z zakonodajo Skupnosti. |
| --- | --- |

—

izpolnjevanja drugih ciljev splošnega interesa, kakor jih opredelijo države članice skladno z zakonodajo Skupnosti.

2.   Če je treba podeliti individualne pravice uporabe za radijske frekvence in številke, države članice take pravice na zahtevo podelijo vsakemu podjetju, ki zagotavlja omrežja ali storitve na podlagi splošne odobritve iz člena 3, vendar ob upoštevanju določb členov 6, 7 in 11(1)(c) te direktive in vseh drugih predpisov, ki zagotavljajo učinkovito uporabo teh virov v skladu z Direktivo 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Brez poseganja v posebna merila in postopke, ki jih države članice sprejmejo za podelitev pravic uporabe radijskih frekvenc ponudnikom storitev radijskih ali televizijskih radiodifuzijskih vsebin za izpolnjevanje ciljev splošnega interesa v skladu z zakonodajo Skupnosti, se pravice uporabe radijskih frekvenc in številk podeljujejo z odprtimi, objektivnimi, preglednimi, nediskriminatornimi in sorazmernimi postopki, v primeru radijskih frekvenc pa v skladu z določbami člena 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). Izjema glede zahtev po odprtem postopku se lahko uporablja v primerih, kjer je podelitev posameznih pravic uporabe radijskih frekvenc ponudnikom storitev radijskih ali televizijskih radiodifuzijskih vsebin potrebna za doseganje cilja splošnega interesa, kakor ga opredelijo države članice skladno z zakonodajo Skupnosti.

Pri podeljevanju pravice uporabe države članice določijo, ali lahko imetnik pravic te pravice prenese in pod kakšnimi pogoji. V primeru radijskih frekvenc je ta določba skladna s
  členoma 9 in
  9b Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

členoma 9 in

Kadar države članice podelijo pravice uporabe za določeno časovno obdobje, je trajanje za zadevno storitev primerno glede na želeni cilj,
  ob upoštevanju, da je potrebno ustrezno obdobje amortizacije naložb.

je

ob upoštevanju, da je potrebno ustrezno obdobje amortizacije naložb.

Ko se
  individualno pravico uporabe radijskih frekvenc ▐ podeli za ▐ deset let
  ali več
  in
  se
  med podjetji ▐ ne sme prenašati ali dajati v zakup, kar sicer dovoljuje člen 9b Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), pristojni nacionalni organi
  zagotovijo, da se uporabijo merila za dodelitev individualnih pravic ter da se jih spoštujejo ves čas trajanja licence
  , zlasti na utemeljeno zahtevo imetnika pravice. Če
  ta
  merila ▐ ne veljajo več, se individualna pravica uporabe spremeni v splošno odobritev za uporabo radijskih frekvenc,
  ob predhodnem obvestilu in po razumnem roku
  , ali pa postane prosto prenosljiva ali na voljo za zakup med podjetji v skladu s členom 9b Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Ko se

ali več

se

Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva)

zagotovijo, da se uporabijo merila za dodelitev individualnih pravic ter da se jih spoštujejo ves čas trajanja licence

ta

ob predhodnem obvestilu in po razumnem roku

Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva)

3.   Nacionalni regulativni organ sprejme, sporoči in objavi odločbe o podelitvi pravic uporabe čim prej po prejemu popolne vloge, in sicer v treh tednih za številke, ki so bile razporejene za posebne namene v okviru nacionalnega načrta oštevilčenja, in v šestih tednih za radijske frekvence, ki so bile razporejene za namene uporabe s strani elektronskih komunikacijskih storitev v okviru nacionalnega načrta za razporeditev frekvenc. Slednji rok je brez poseganja v morebitni veljavni mednarodni sporazum v zvezi z uporabo radijskih frekvenc ali orbitalnih leg.

4.   Kadar se po posvetovanju z zainteresiranimi strankami v skladu s členom 6 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) sklene, da je treba pravice uporabe številk z izrednim gospodarskim pomenom podeliti s konkurenčnimi ali primerjalnimi izbirnimi postopki, lahko države članice podaljšajo najdaljši rok treh tednov za največ nadaljnje tri tedne.

Za konkurenčne ali primerjalne izbirne postopke za radijske frekvence se uporablja člen 7.

5.   Države članice ne omejijo števila pravic uporabe, ki se podelijo, razen kadar je to potrebno za zagotovitev učinkovite uporabe radijskih frekvenc v skladu s členom 7.

6.   Pristojni nacionalni organi zagotovijo, da se radijske frekvence uporabljajo smotrno in učinkovito v skladu s členoma 8(2) in 9(2) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). Prav tako zagotovijo, da se konkurenca ne izkrivlja zaradi prenosa ali kopičenja pravic uporabe radijskih frekvenc. V te namene lahko države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, kot je pooblastitev za prodajo ali dajanje v zakup pravic uporabe radijskih frekvenc.“

| (4) | člen 6 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Za splošno odobritev za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ter pravice uporabe radijskih frekvenc in pravice uporabe številk lahko veljajo samo pogoji iz Priloge I. Taki pogoji so nediskriminatorni, sorazmerni in pregledni ter v primeru pravic uporabe radijskih frekvenc skladni s členom 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“ |
| --- | --- | --- |

(4)

(4)

člen 6 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Za splošno odobritev za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ter pravice uporabe radijskih frekvenc in pravice uporabe številk lahko veljajo samo pogoji iz Priloge I. Taki pogoji so nediskriminatorni, sorazmerni in pregledni ter v primeru pravic uporabe radijskih frekvenc skladni s členom 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“

| (b) | v odstavku 2 se besedilo „členih 16, 17, 18 in 19 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)“ nadomesti z besedilom „členu 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se besedilo „členih 16, 17, 18 in 19 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)“ nadomesti z besedilom „členu 17 Direktive 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah)“;

| (c) | v odstavku 3 se beseda „priloge“ nadomesti z besedo „Priloge I“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 3 se beseda „priloge“ nadomesti z besedo „Priloge I“;

| (5) | člen 7 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Če država članica razmišlja o omejitvi števila pravic uporabe, ki se podelijo za radijske frekvence, oziroma o podaljšanju trajanja obstoječih pravic, ki ni v skladu s pogoji, določenimi v takih pravicah, mora med drugim:“; |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

(5)

člen 7 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:

„1.   Če država članica razmišlja o omejitvi števila pravic uporabe, ki se podelijo za radijske frekvence, oziroma o podaljšanju trajanja obstoječih pravic, ki ni v skladu s pogoji, določenimi v takih pravicah, mora med drugim:“;

| (ii) | točka (c) se nadomesti z naslednjim besedilom:






  „(c) | objaviti vsako odločitev o omejitvi podeljevanja pravic uporabe ali o obnovitvi pravic uporabe z navedbo razlogov za to;“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

točka (c) se nadomesti z naslednjim besedilom:

„(c)

objaviti vsako odločitev o omejitvi podeljevanja pravic uporabe ali o obnovitvi pravic uporabe z navedbo razlogov za to;“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kadar je treba omejiti podeljevanje pravic uporabe radijskih frekvenc, države članice podelijo take pravice na podlagi izbirnih meril, ki morajo biti objektivna, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna. Pri vseh izbirnih merilih je treba upoštevati uresničitev ciljev člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) in zahtev člena 9 te direktive.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Kadar je treba omejiti podeljevanje pravic uporabe radijskih frekvenc, države članice podelijo take pravice na podlagi izbirnih meril, ki morajo biti objektivna, pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna. Pri vseh izbirnih merilih je treba upoštevati uresničitev ciljev člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) in zahtev člena 9 te direktive.“;

| (c) | v odstavku 5 se besedilo „členu 9“ nadomesti z besedilom „členu 9b“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se besedilo „členu 9“ nadomesti z besedilom „členu 9b“;

| (6) | člen 10 se spremeni:






  (a) | odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:
  „1.   Nacionalni regulativni organi v skladu s členom 11 spremljajo in nadzorujejo skladnost s pogoji splošne odobritve ali s pravicami uporabe in s posebnimi obveznostmi iz člena 6(2).
  Nacionalni regulativni organi lahko od podjetij, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja ali storitve na podlagi splošne odobritve ali imajo pravice uporabe radijskih frekvenc ali številk, zahtevajo, da v skladu s členom 11 posredujejo vse informacije, ki so potrebne za preverjanje izpolnjevanja pogojev iz splošne odobritve ali pravic uporabe ali izpolnjevanja posebnih obveznosti iz člena 6(2).
  2.   Kadar nacionalni regulativni organ ugotovi, da podjetje ne izpolnjuje enega ali več pogojev iz splošne odobritve ali pravic uporabe ali ne izpolnjuje posebnih obveznosti iz člena 6(2), podjetje obvesti o teh ugotovitvah in mu da primerno priložnost, da v razumnem roku izrazi svoja stališča.
  3.   Zadevni organ lahko zahteva ustavitev kršitve iz odstavka 2 takoj ali pa v razumnem roku ter sprejme ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotavljanje skladnosti.
  V zvezi s tem države članice pooblastijo ustrezne organe, da ▐ naložijo
  :










  (a) | odvračilne
  denarne kazni,
  kadar je to primerno, ki lahko vključujejo periodične kazni z retroaktivnim učinkom; in |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

(6)

člen 10 se spremeni:

(a)

odstavki 1, 2 in 3 se nadomestijo z naslednjim:

„1.   Nacionalni regulativni organi v skladu s členom 11 spremljajo in nadzorujejo skladnost s pogoji splošne odobritve ali s pravicami uporabe in s posebnimi obveznostmi iz člena 6(2).

Nacionalni regulativni organi lahko od podjetij, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja ali storitve na podlagi splošne odobritve ali imajo pravice uporabe radijskih frekvenc ali številk, zahtevajo, da v skladu s členom 11 posredujejo vse informacije, ki so potrebne za preverjanje izpolnjevanja pogojev iz splošne odobritve ali pravic uporabe ali izpolnjevanja posebnih obveznosti iz člena 6(2).

2.   Kadar nacionalni regulativni organ ugotovi, da podjetje ne izpolnjuje enega ali več pogojev iz splošne odobritve ali pravic uporabe ali ne izpolnjuje posebnih obveznosti iz člena 6(2), podjetje obvesti o teh ugotovitvah in mu da primerno priložnost, da v razumnem roku izrazi svoja stališča.

3.   Zadevni organ lahko zahteva ustavitev kršitve iz odstavka 2 takoj ali pa v razumnem roku ter sprejme ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotavljanje skladnosti.

V zvezi s tem države članice pooblastijo ustrezne organe, da ▐ naložijo
  :

:

(a)

(a)

odvračilne
  denarne kazni,
  kadar je to primerno, ki lahko vključujejo periodične kazni z retroaktivnim učinkom; in

odvračilne

kadar je to primerno, ki lahko vključujejo periodične kazni z retroaktivnim učinkom; in

| (b) | ukinitev ali odlašanje storitve ali paketa storitev, ki bi lahko, v kolikor bi se nadaljevale, zelo škodile konkurenci, dokler niso izpolnjene obveznosti dostopa na podlagi analize trga, ki se izvede v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva). |
| --- | --- |

(b)

(b)

ukinitev ali odlašanje storitve ali paketa storitev, ki bi lahko, v kolikor bi se nadaljevale, zelo škodile konkurenci, dokler niso izpolnjene obveznosti dostopa na podlagi analize trga, ki se izvede v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

ukinitev ali odlašanje storitve ali paketa storitev, ki bi lahko, v kolikor bi se nadaljevale, zelo škodile konkurenci, dokler niso izpolnjene obveznosti dostopa na podlagi analize trga, ki se izvede v skladu s členom 16 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).

Ukrepi in razlogi zanje se takoj sporočijo zadevnemu podjetju, določi pa se tudi razumen rok, v katerem se mora uskladiti z ukrepom.“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Ne glede na določbe odstavkov 2 in 3 lahko države članice pooblastijo ustrezni organ, da naloži podjetjem, kadar je to primerno, denarne kazni, ker niso posredovala informacij v skladu z obveznostmi na podlagi člena 11(1)(a) ali (b) te direktive ali člena 9 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) v razumnem roku, ki ga je določil nacionalni regulativni organ.“ |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Ne glede na določbe odstavkov 2 in 3 lahko države članice pooblastijo ustrezni organ, da naloži podjetjem, kadar je to primerno, denarne kazni, ker niso posredovala informacij v skladu z obveznostmi na podlagi člena 11(1)(a) ali (b) te direktive ali člena 9 Direktive 2002/19/ES (Direktiva o dostopu) v razumnem roku, ki ga je določil nacionalni regulativni organ.“

| (c) | odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
  „5.   Pri resnih ali ponavljajočih se kršitvah pogojev iz splošne odobritve, pravic uporabe ali posebnih obveznosti iz člena 6(2) lahko nacionalni regulativni organi podjetju preprečijo nadaljnje zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ali začasno ali stalno odvzamejo pravice uporabe, če ukrepi iz odstavka 3 tega člena, namenjeni zagotovitvi skladnosti, niso dosegli namena. Sankcije in kazni, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, se lahko uporabijo za obdobje kršitve, četudi je bila kršitev nato odpravljena.“; |
| --- | --- |

(c)

odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:

„5.   Pri resnih ali ponavljajočih se kršitvah pogojev iz splošne odobritve, pravic uporabe ali posebnih obveznosti iz člena 6(2) lahko nacionalni regulativni organi podjetju preprečijo nadaljnje zagotavljanje elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ali začasno ali stalno odvzamejo pravice uporabe, če ukrepi iz odstavka 3 tega člena, namenjeni zagotovitvi skladnosti, niso dosegli namena. Sankcije in kazni, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne, se lahko uporabijo za obdobje kršitve, četudi je bila kršitev nato odpravljena.“;

| (d) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:
  „6.   Ne glede na določbe odstavkov 2, 3 in 5 lahko ustrezni organ, če ima dokaze o kršitvi pogojev iz splošne odobritve, pravic uporabe ali posebnih obveznosti iz člena 6(2), ki predstavlja neposredno in resno grožnjo za javni red, javno varnost ali javno zdravje ali bo drugim ponudnikom ali uporabnikom elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ali drugim uporabnikom radijskega spektra povzročila resne gospodarske ali obratovalne težave, pred sprejetjem končne odločitve sprejme nujne začasne ukrepe za odpravo tega stanja. Zadevno podjetje potem dobi ustrezno priložnost, da izrazi svoje stališče in predlaga rešitve. Če je primerno, lahko ustrezni organ potrdi začasne ukrepe, ki veljajo največ 3 mesece, ki pa se lahko v primeru, da izvršilni postopki niso bili zaključeni, podaljšajo za nadaljnje obdobje do treh mesecev.“; |
| --- | --- |

(d)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Ne glede na določbe odstavkov 2, 3 in 5 lahko ustrezni organ, če ima dokaze o kršitvi pogojev iz splošne odobritve, pravic uporabe ali posebnih obveznosti iz člena 6(2), ki predstavlja neposredno in resno grožnjo za javni red, javno varnost ali javno zdravje ali bo drugim ponudnikom ali uporabnikom elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev ali drugim uporabnikom radijskega spektra povzročila resne gospodarske ali obratovalne težave, pred sprejetjem končne odločitve sprejme nujne začasne ukrepe za odpravo tega stanja. Zadevno podjetje potem dobi ustrezno priložnost, da izrazi svoje stališče in predlaga rešitve. Če je primerno, lahko ustrezni organ potrdi začasne ukrepe, ki veljajo največ 3 mesece, ki pa se lahko v primeru, da izvršilni postopki niso bili zaključeni, podaljšajo za nadaljnje obdobje do treh mesecev.“;

| (7) | člen 11(1) se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjo:






  „(a) | sistematično ali posamično preverjanje izpolnjevanja pogojev 1 in 2 dela A, pogojev 2 in 6 dela B ter pogojev 2 in 7 dela C Priloge I ter izpolnjevanja obveznosti iz člena 6(2);“; |
| --- | --- | --- | --- |

(7)

(7)

člen 11(1) se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjo:

„(a)

sistematično ali posamično preverjanje izpolnjevanja pogojev 1 in 2 dela A, pogojev 2 in 6 dela B ter pogojev 2 in 7 dela C Priloge I ter izpolnjevanja obveznosti iz člena 6(2);“;

| (b) | v točki (b) se beseda „priloge“ nadomesti z besedilom „Priloge I“; |
| --- | --- |

(b)

v točki (b) se beseda „priloge“ nadomesti z besedilom „Priloge I“;

| (c) | dodata se naslednji točki:






  „(g) | varovanje učinkovite uporabe radijskih frekvenc in zagotavljanje njihovega učinkovitega upravljanja; |
| --- | --- | --- |

(c)

dodata se naslednji točki:

„(g)

varovanje učinkovite uporabe radijskih frekvenc in zagotavljanje njihovega učinkovitega upravljanja;

| (h) | oceno prihodnjega razvoja omrežja ali storitev, ki bi lahko vplival na veleprodajne storitve, ki so na voljo konkurentom.“; |
| --- | --- |

(h)

oceno prihodnjega razvoja omrežja ali storitev, ki bi lahko vplival na veleprodajne storitve, ki so na voljo konkurentom.“;

| (d) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Informacij iz točk (a), (b), (d), (e), (f), (g) in (h) prvega odstavka ni mogoče zahtevati pred ali kot pogoj za dostop na trg.“; |
| --- | --- |

(d)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Informacij iz točk (a), (b), (d), (e), (f), (g) in (h) prvega odstavka ni mogoče zahtevati pred ali kot pogoj za dostop na trg.“;

| (8) | člen 14 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 14


  Spremembe pravic in obveznosti

  1.   Države članice zagotovijo, da se lahko pravice, pogoji in postopki v zvezi s splošnimi odobritvami in pravicami uporabe ali pravicami do vgradnje naprav spremenijo le v objektivno utemeljenih primerih in na sorazmeren način, pri čemer se po potrebi upoštevajo posebni pogoji, ki veljajo za prenosljive pravice uporabe radijskih frekvenc. Razen če so predlagane manjše spremembe in se je z njimi strinjal imetnik pravic ali splošne odobritve, se namen o izvedbi takih sprememb napove na ustrezen način, zainteresirane stranke, vključno z uporabniki in potrošniki, pa imajo na voljo dovolj dolg rok, da izrazijo svoja stališča o predlaganih spremembah, ta rok pa ni krajši od štirih tednov, razen v izjemnih okoliščinah.
  2.   Države članice ne omejijo ali odvzamejo pravic do vgradnje naprav ali pravic uporabe radijskih frekvenc pred iztekom roka, za katerega so bile podeljene, razen kadar je to utemeljeno in primerno v skladu s Prilogo I in ustreznimi nacionalnimi določbami o odškodninah za odvzem pravic.“; |
| --- | --- |

(8)

(8)

člen 14 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 14

Člen 14

Spremembe pravic in obveznosti

Spremembe pravic in obveznosti

1.   Države članice zagotovijo, da se lahko pravice, pogoji in postopki v zvezi s splošnimi odobritvami in pravicami uporabe ali pravicami do vgradnje naprav spremenijo le v objektivno utemeljenih primerih in na sorazmeren način, pri čemer se po potrebi upoštevajo posebni pogoji, ki veljajo za prenosljive pravice uporabe radijskih frekvenc. Razen če so predlagane manjše spremembe in se je z njimi strinjal imetnik pravic ali splošne odobritve, se namen o izvedbi takih sprememb napove na ustrezen način, zainteresirane stranke, vključno z uporabniki in potrošniki, pa imajo na voljo dovolj dolg rok, da izrazijo svoja stališča o predlaganih spremembah, ta rok pa ni krajši od štirih tednov, razen v izjemnih okoliščinah.

2.   Države članice ne omejijo ali odvzamejo pravic do vgradnje naprav ali pravic uporabe radijskih frekvenc pred iztekom roka, za katerega so bile podeljene, razen kadar je to utemeljeno in primerno v skladu s Prilogo I in ustreznimi nacionalnimi določbami o odškodninah za odvzem pravic.“;

| (9) | člen 15(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Države članice zagotovijo, da se vse ustrezne informacije o pravicah, pogojih, postopkih, dajatvah, pristojbinah in odločitvah glede splošnih odobritev, pravic uporabe in pravic do vgradnje naprav objavijo in posodabljajo na ustrezen način, s čimer se vsem zainteresiranim strankam zagotovi preprost dostop do teh informacij.“ |
| --- | --- |

(9)

(9)

člen 15(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Države članice zagotovijo, da se vse ustrezne informacije o pravicah, pogojih, postopkih, dajatvah, pristojbinah in odločitvah glede splošnih odobritev, pravic uporabe in pravic do vgradnje naprav objavijo in posodabljajo na ustrezen način, s čimer se vsem zainteresiranim strankam zagotovi preprost dostop do teh informacij.“

| (10) | odstavka 1 in 2 člena 17 se nadomestita z naslednjim:
  „1.   Države članice brez poseganja v člen 9a Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) splošne odobritve in individualne pravice uporabe, ki že obstajajo 31. decembra 2009, uskladijo s členi 5, 6 in 7 ter Prilogo I k tej direktivi najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te direktive.
  2.   Če je posledica uporabe odstavka 1 zmanjšanje pravic ali razširitev splošnih odobritev in individualnih pravic uporabe, ki že obstajajo, lahko države članice podaljšajo veljavnost teh pravic in obveznosti do najpozneje 30. septembra 2012, pod pogojem, da to ne vpliva na pravice drugih podjetij po zakonodaji Skupnosti. Države članice takšno podaljšanje veljavnosti sporočijo Komisiji in navedejo razloge zanj.“; |
| --- | --- |

(10)

(10)

odstavka 1 in 2 člena 17 se nadomestita z naslednjim:

„1.   Države članice brez poseganja v člen 9a Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva) splošne odobritve in individualne pravice uporabe, ki že obstajajo 31. decembra 2009, uskladijo s členi 5, 6 in 7 ter Prilogo I k tej direktivi najpozneje v dveh letih po začetku veljavnosti te direktive.

2.   Če je posledica uporabe odstavka 1 zmanjšanje pravic ali razširitev splošnih odobritev in individualnih pravic uporabe, ki že obstajajo, lahko države članice podaljšajo veljavnost teh pravic in obveznosti do najpozneje 30. septembra 2012, pod pogojem, da to ne vpliva na pravice drugih podjetij po zakonodaji Skupnosti. Države članice takšno podaljšanje veljavnosti sporočijo Komisiji in navedejo razloge zanj.“;

| (11) | Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej direktivi; |
| --- | --- |

(11)

(11)

Priloga se spremeni, kot je določeno v Prilogi k tej direktivi;

Člen 4

Člen 4

Razveljavitev

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 2887/2000 se razveljavi.

Člen 5

Člen 5

Prenos

Prenos

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, do ... (27)

  .
  Komisiji takoj sporočijo besedila navedenih predpisov.

27

.

Te ukrepe uporabljajo od .... (28).

28

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedila temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Člen 6

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 7

Člen 7

Naslovniki

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║,

Za Evropski Parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 224, 30.8.2008, str. 50.

1

(2)  UL C 257, 9.10.2008, str. 51.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 24. septembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu), Skupno stališče Sveta z dne 16. februarja 2009 (
  UL C 103 E, 5.5.2009, str. 1
  ) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009.

3

Stališče

16. februarja 2009

UL C 103 E, 5.5.2009, str. 1

6. maja 2009

(4)  UL L 108, 24.4.2002, str. 33.

4

(5)  UL L 108, 24.4.2002, str. 7.

5

(6)  UL L 108, 24.4.2002, str. 21.

6

(7)  UL L 108, 24.4.2002, str. 51.

7

(8)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.

8

(9)  UL L ...

9

(10)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

10

(11)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

11

(12)  

  UL L 198, 27.7.2002, str. 49.

12

UL L 198, 27.7.2002, str. 49.

(13)  Uredba (ES) št. 460/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 77, 13.3.2004, str. 1).

13

(14)  
  Priporočilo Komisije z dne 11. februarja 2003 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet ex ante urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 114, 8.5.2003, str. 45).

14

Priporočilo Komisije z dne 11. februarja 2003 o upoštevnih trgih proizvodov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet ex ante urejanja v skladu z Direktivo 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (UL L 114, 8.5.2003, str. 45).

(15)  UL L 336, 30.12.2000, str. 4.

15

(16)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

16

(17)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.“;

17

(18)  Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi
  Organa
  evropskih regulatorjev
  za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada
  ]“;

18

Organa

za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada

(19)  UL L 198, 27.7.2002, str. 49.“;

19

(20)  Datum prenosa te Direktive.

20

te

.

(21)  Datum prenosa te Direktive.

21

te

(22)  Datum prenosa te Direktive.“;

22

te

(23)  UL L 24, 30.1.1998, str. 1.

23

(24)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.“;

24

(25)  Uredba (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o ustanovitvi
  Organa
  evropskih regulatorjev za
  elektronske komunikacije (BEREC) in Urada
  ].“

25

Organa

elektronske komunikacije (BEREC) in Urada

.“

(26)  
  Razpoložljivost te informacije se lahko v interesu javne varnosti omeji samo na zainteresirane strani.“.

26

Razpoložljivost te informacije se lahko v interesu javne varnosti omeji samo na zainteresirane strani.“.

(27)  
  18 mesecev po sprejetju akta o spremembah.

27

18 mesecev po sprejetju akta o spremembah.

(28)  
  en dan po datumu iz prvega pododstavka.

28

en dan po datumu iz prvega pododstavka.

Sreda, 6. maja 2009PRILOGA

Priloga k Direktivi 2002/20/ES (Direktiva o odobritvi) se spremeni:

| 1. | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Pogoji, našteti v tej prilogi, sestavljajo seznam vseh možnih pogojev, ki se lahko navezujejo na splošne odobritve (Del A), pravice uporabe radijskih frekvenc (Del B) in pravice uporabe številk (Del C), kot so navedeni v členu 6(1) in členu 11(1)(a), v okviru omejitev, dovoljenih po členih 5, 6, 7, 8 in 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“; |
| --- | --- |

1.

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim:

„Pogoji, našteti v tej prilogi, sestavljajo seznam vseh možnih pogojev, ki se lahko navezujejo na splošne odobritve (Del A), pravice uporabe radijskih frekvenc (Del B) in pravice uporabe številk (Del C), kot so navedeni v členu 6(1) in členu 11(1)(a), v okviru omejitev, dovoljenih po členih 5, 6, 7, 8 in 9 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“;

| 2. | del A se spremeni:






  (a) | točka 4 se nadomesti z naslednjim:






  „4. | Dostopnost končnih uporabnikov do številk iz nacionalnega načrta oštevilčenja, številk iz evropskega telefonskega številskega prostora (ETNS), univerzalne mednarodne brezplačne telefonske številke (UIFN) in, kadar je to tehnično in ekonomsko izvedljivo, načrtov oštevilčenja drugih držav članic, ter pogoji v skladu z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah).“; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

del A se spremeni:

(a)

točka 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.

Dostopnost končnih uporabnikov do številk iz nacionalnega načrta oštevilčenja, številk iz evropskega telefonskega številskega prostora (ETNS), univerzalne mednarodne brezplačne telefonske številke (UIFN) in, kadar je to tehnično in ekonomsko izvedljivo, načrtov oštevilčenja drugih držav članic, ter pogoji v skladu z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah).“;

| (b) | točka 7 se nadomesti z naslednjim:






  „7. | Varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, značilno za področje elektronskih komunikacij, v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (1). |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 7 se nadomesti z naslednjim:

„7.

Varstvo osebnih podatkov in zasebnosti, značilno za področje elektronskih komunikacij, v skladu z Direktivo 2002/58/ES Evropskega parlamenta in Sveta (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (1).

| (c) | točka 8 se nadomesti z naslednjim:






  „8. | Predpisi o varstvu potrošnikov, značilni za področje elektronskih komunikacij, vključno s pogoji, ki so v skladu z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), in pogoji o dostopnosti za uporabnike invalide v skladu s členom 7 navedene direktive.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

točka 8 se nadomesti z naslednjim:

„8.

Predpisi o varstvu potrošnikov, značilni za področje elektronskih komunikacij, vključno s pogoji, ki so v skladu z Direktivo 2002/22/ES (Direktiva o univerzalnih storitvah), in pogoji o dostopnosti za uporabnike invalide v skladu s členom 7 navedene direktive.“;

| (d) | v točki 11 se „Direktivo 97/66/ES“ nadomesti z „Direktivo 2002/58/ES“; |
| --- | --- |

(d)

v točki 11 se „Direktivo 97/66/ES“ nadomesti z „Direktivo 2002/58/ES“;

| (e) | doda se naslednja točka:






  „11a. | Pogoji za uporabo komunikacij javnih organov, namenjenih splošni javnosti, za opozarjanje javnosti pred neposredno nevarnostjo in za zmanjševanje posledic večjih katastrof.“; |
| --- | --- | --- |

(e)

doda se naslednja točka:

„11a.

Pogoji za uporabo komunikacij javnih organov, namenjenih splošni javnosti, za opozarjanje javnosti pred neposredno nevarnostjo in za zmanjševanje posledic večjih katastrof.“;

| (f) | točka 12 se nadomesti z naslednjim:






  „12. | Pogoji za uporabo v času večjih nesreč ali nacionalnih nujnih primerov za zagotovitev komunikacij med dežurnimi službami in organi.“; |
| --- | --- | --- |

(f)

točka 12 se nadomesti z naslednjim:

„12.

Pogoji za uporabo v času večjih nesreč ali nacionalnih nujnih primerov za zagotovitev komunikacij med dežurnimi službami in organi.“;

| (g) | točka 16 se nadomesti z naslednjim:






  „16. | Varnost javnih omrežij pred nedovoljenim dostopom v skladu z Direktivo 2002/58/ES (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah).“; |
| --- | --- | --- |

(g)

točka 16 se nadomesti z naslednjim:

„16.

Varnost javnih omrežij pred nedovoljenim dostopom v skladu z Direktivo 2002/58/ES (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah).“;

| (h) | doda se naslednja točka:






  „19. | Obveznosti
  ponudnikov javnih komunikacijskih omrežij
  , ki ponujajo javnosti dostopne komunikacijske storitve, glede preglednosti, da bi zagotovili povezljivost med koncema v skladu s cilji in načeli iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), v zvezi
  s pogoji, ki omejujejo dostop do in/ali uporabo storitev in programov, ko te pogoje dovoljujejo države članice v skladu s pravim Skupnosti
  in, kjer je to potrebno in sorazmerno, dostop nacionalnih regulativnih organov do takšnih informacij, ki so potrebne za preveritev točnosti takšnega razkritja.“; |
| --- | --- | --- |

(h)

doda se naslednja točka:

„19.

Obveznosti
  ponudnikov javnih komunikacijskih omrežij
  , ki ponujajo javnosti dostopne komunikacijske storitve, glede preglednosti, da bi zagotovili povezljivost med koncema v skladu s cilji in načeli iz člena 8 Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva), v zvezi
  s pogoji, ki omejujejo dostop do in/ali uporabo storitev in programov, ko te pogoje dovoljujejo države članice v skladu s pravim Skupnosti
  in, kjer je to potrebno in sorazmerno, dostop nacionalnih regulativnih organov do takšnih informacij, ki so potrebne za preveritev točnosti takšnega razkritja.“;

| 3. | del B se spremeni:






  (a) | točka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Obveznost zagotavljanja storitve ali uporabe vrste tehnologije, za katero so bile podeljene pravice uporabe frekvence, vključno z zahtevami glede pokritosti in kakovosti, če je to primerno.“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

del B se spremeni:

(a)

točka 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.

Obveznost zagotavljanja storitve ali uporabe vrste tehnologije, za katero so bile podeljene pravice uporabe frekvence, vključno z zahtevami glede pokritosti in kakovosti, če je to primerno.“;

| (b) | točka 2 se nadomesti z naslednjim:






  „2. | Dejanska in učinkovita uporaba številk v skladu z Direktivo 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“; |
| --- | --- | --- |

(b)

točka 2 se nadomesti z naslednjim:

„2.

Dejanska in učinkovita uporaba številk v skladu z Direktivo 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“;

| (c) | doda se naslednja točka:






  „9. | Obveznosti, značilne za poskusno uporabo radijskih frekvenc.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

doda se naslednja točka:

„9.

Obveznosti, značilne za poskusno uporabo radijskih frekvenc.“;

| 4. | točka 1 dela C se nadomesti z naslednjim:






  „1. | Določitev storitve, za katero se uporabi številka, vključno z vsemi zahtevami, povezanimi z zagotavljanjem te storitve, ter – v izogib dvomom – tarifnimi načeli in najvišjimi cenami, ki lahko veljajo v posebnem številčnem območju, da bi zagotovili varstvo potrošnikov v skladu s členom 8(4)(b) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“ |
| --- | --- | --- |

4.

točka 1 dela C se nadomesti z naslednjim:

„1.

Določitev storitve, za katero se uporabi številka, vključno z vsemi zahtevami, povezanimi z zagotavljanjem te storitve, ter – v izogib dvomom – tarifnimi načeli in najvišjimi cenami, ki lahko veljajo v posebnem številčnem območju, da bi zagotovili varstvo potrošnikov v skladu s členom 8(4)(b) Direktive 2002/21/ES (Okvirna direktiva).“

---

(1)  UL L 201, 31.7.2002, str. 37.“;

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/309 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/309

---

Sreda, 6. maja 2009Organ evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije in Urad ***II

P6_TA(2009)0362

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o skupnem stališču Sveta z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Skupine evropskih regulatorjev za telekomunikacije (GERT) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

2010/C 212 E/42

(Postopek soodločanja: druga obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju skupnega stališča Sveta (16498/1/2008 – C6-0067/2009),

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (1) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (KOM(2007)0699),

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (KOM(2008)0720),

ob upoštevanju člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 62 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko za drugo obravnavo (A6-0271/2009),

| 1. | odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno; |
| --- | --- |

1.

odobri skupno stališče, kakor je bilo spremenjeno;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, z dne 24.9.2008, P6_TA(2008)0450.

---

Sreda, 6. maja 2009P6_TC2-COD(2007)0249

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v drugi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (BEREC) in Urada

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz druge obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 1211/2009.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/310 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/310

---

Sreda, 6. maja 2009Frekvenčni pasovi za mobilne komunikacije ***I

P6_TA(2009)0363

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/372/EGS o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

2010/C 212 E/43

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0762),

ob upoštevanju členov 251(2) in 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0452/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A6-0276/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 6. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0214

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 87/372/EGS o frekvenčnih pasovih, ki jih je treba zadržati za usklajeno uvajanje javnih vseevropskih celičnih digitalnih kopenskih mobilnih komunikacij v Skupnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktive 2009/114/ES.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/311 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/311

---

Sreda, 6. maja 2009Enako obravnavanje moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ***I

P6_TA(2009)0364

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in o razveljavitvi Direktive 86/613/EGS (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

2010/C 212 E/44

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0636),

ob upoštevanju členov 251(2) in 141(3) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0341/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbora za pravne zadeve (A6-0258/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 6. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0192

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost, in ▐ razveljavitvi Direktive Sveta 86/613/EGS

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 141(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (4) v državah članicah zagotavlja uporabo načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti. V zvezi s samozaposlenimi delavci in zakonci, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, Direktiva 86/613/EGS ni bila preveč učinkovita, področje njene uporabe pa je treba znova preučiti, saj se diskriminacija na podlagi spola in nadlegovanje pojavljata tudi na drugih področjih poleg zaposlitev z redno plačo. Zaradi jasnosti bi bilo treba Direktivo 86/613/EGS nadomestiti s to direktivo. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 86/613/EGS z dne 11. decembra 1986 o uporabi načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki se ukvarjajo z dejavnostjo, vključno s kmetijstvom, ali pa so samozaposleni, ter o varstvu samozaposlenih žensk med nosečnostjo in materinstvom (4) v državah članicah zagotavlja uporabo načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti. V zvezi s samozaposlenimi delavci in zakonci, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, Direktiva 86/613/EGS ni bila preveč učinkovita, področje njene uporabe pa je treba znova preučiti, saj se diskriminacija na podlagi spola in nadlegovanje pojavljata tudi na drugih področjih poleg zaposlitev z redno plačo. Zaradi jasnosti bi bilo treba Direktivo 86/613/EGS nadomestiti s to direktivo.

| (2) | V svojem sporočilu z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006-2010“
   (5) je Komisija napovedala, da bo za izboljšanje urejanja enakosti spolov pregledala zakonodajo EU o enakosti spolov, ki ni vključena v prenovitve za leto 2005, z namenom dopolnitve, posodobitve in prenovitve, kjer bo to potrebno. Direktiva 86/613/EGS ni bila vključena v to prenovitev. |
| --- | --- |

(2)

V svojem sporočilu z dne 1. marca 2006 z naslovom „Načrt za enakost med ženskami in moškimi 2006-2010“
   (5) je Komisija napovedala, da bo za izboljšanje urejanja enakosti spolov pregledala zakonodajo EU o enakosti spolov, ki ni vključena v prenovitve za leto 2005, z namenom dopolnitve, posodobitve in prenovitve, kjer bo to potrebno. Direktiva 86/613/EGS ni bila vključena v to prenovitev.

| (3) | V svojih sklepih ║ z dne 5. in 6. decembra 2007„Uravnotežene vloge žensk in moških za delovna mesta, rast in socialno kohezijo“
   (6) je Svet Komisijo pozval, naj preuči potrebo po reviziji Direktive ║ 86/613/EGS za zagotavljanje pravic, povezanih z materinstvom in očetovstvom samozaposlenih delavcev in njihovih zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, če je to potrebno. |
| --- | --- |

(3)

V svojih sklepih ║ z dne 5. in 6. decembra 2007„Uravnotežene vloge žensk in moških za delovna mesta, rast in socialno kohezijo“
   (6) je Svet Komisijo pozval, naj preuči potrebo po reviziji Direktive ║ 86/613/EGS za zagotavljanje pravic, povezanih z materinstvom in očetovstvom samozaposlenih delavcev in njihovih zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, če je to potrebno.

| (4) | Evropski parlament je Komisijo dosledno pozival, naj pregleda Direktivo 86/613/EGS, zlasti zaradi
  okrepitve varstva samozaposlenih delavk med nosečnostjo in materinstvom ter
  izboljšanja položaja zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, v kmetijstvu
  , obrtništvu, trgovini, malih in srednje velikih podjetjih ter svobodnih poklicih. |
| --- | --- |

(4)

Evropski parlament je Komisijo dosledno pozival, naj pregleda Direktivo 86/613/EGS, zlasti zaradi
  okrepitve varstva samozaposlenih delavk med nosečnostjo in materinstvom ter
  izboljšanja položaja zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, v kmetijstvu
  , obrtništvu, trgovini, malih in srednje velikih podjetjih ter svobodnih poklicih.

| (5) | Evropski parlament je v resoluciji z dne 21. februarja 1997 o položaju zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti (7), predlagal njihovo obvezno registracijo, da ne bi bili več nevidni delavci, in obveznost za države članice, da jim omogočijo vključitev v sisteme zdravstvenega, invalidskega in starostnega zavarovanja za samozaposlene delavce. |
| --- | --- |

(5)

Evropski parlament je v resoluciji z dne 21. februarja 1997 o položaju zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti (7), predlagal njihovo obvezno registracijo, da ne bi bili več nevidni delavci, in obveznost za države članice, da jim omogočijo vključitev v sisteme zdravstvenega, invalidskega in starostnega zavarovanja za samozaposlene delavce.

| (6) | Komisija je v Sporočilu z naslovom„Prenovljena socialna agenda: Priložnosti, dostop in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ (8) potrdila potrebo po sprejetju ukrepov v zvezi z razlikami med spoloma v podjetništvu in izboljšanju usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je v Sporočilu z naslovom„Prenovljena socialna agenda: Priložnosti, dostop in solidarnost v Evropi 21. stoletja“ (8) potrdila potrebo po sprejetju ukrepov v zvezi z razlikami med spoloma v podjetništvu in izboljšanju usklajevanja zasebnega in poklicnega življenja.

| (7) | Obstaja že več pravnih instrumentov za izvajanje načela enakega obravnavanja, ki urejajo samostojne dejavnosti, zlasti Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (9) in Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (10). Ta direktiva se zato ne bi smela uporabljati za področja, ki jih že vključujejo druge direktive. |
| --- | --- |

(7)

Obstaja že več pravnih instrumentov za izvajanje načela enakega obravnavanja, ki urejajo samostojne dejavnosti, zlasti Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti (9) in Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (prenovitev) (10). Ta direktiva se zato ne bi smela uporabljati za področja, ki jih že vključujejo druge direktive.

| (8) | To direktivo bi bilo treba uporabljati za samozaposlene delavce in zakonce, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, saj oboji sodelujejo v dejavnostih podjetja. |
| --- | --- |

(8)

To direktivo bi bilo treba uporabljati za samozaposlene delavce in zakonce, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, saj oboji sodelujejo v dejavnostih podjetja.

| (9) | Zakoncem, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, bi bilo treba priznati jasno opredeljen poklicni status ter določiti njihove minimalne pravice. |
| --- | --- |

(9)

Zakoncem, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, bi bilo treba priznati jasno opredeljen poklicni status ter določiti njihove minimalne pravice.

| (10) | Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zadeve, vključene v druge direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk, zlasti Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (11)
  . Zlasti člen 5 Direktive 2004/113/ES o zavarovalnih in z njimi povezanih finančnih storitvah se uporablja še naprej. |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva se ne bi smela uporabljati za zadeve, vključene v druge direktive o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk, zlasti Direktivo Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (11)
  . Zlasti člen 5 Direktive 2004/113/ES o zavarovalnih in z njimi povezanih finančnih storitvah se uporablja še naprej.

| (11) | Za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola bi bilo treba to direktivo uporabljati za neposredno in posredno diskriminacijo. Nadlegovanje in spolno nadlegovanje bi bilo treba šteti za diskriminacijo in ju zato prepovedati. |
| --- | --- |

(11)

Za preprečevanje diskriminacije na podlagi spola bi bilo treba to direktivo uporabljati za neposredno in posredno diskriminacijo. Nadlegovanje in spolno nadlegovanje bi bilo treba šteti za diskriminacijo in ju zato prepovedati.

| (12) | Države članice lahko na podlagi člena 141(4) Pogodbe ohranijo ali sprejmejo ukrepe o posebnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje samostojne dejavnosti ali preprečijo ali izravnajo prikrajšanosti v poklicni karieri.
  Teh pozitivnih ukrepov za dosego dejanske enakosti se načeloma se ne bi smelo obravnavati, kot da kršijo pravno načelo enakega obravnavanja žensk in moških. |
| --- | --- |

(12)

Države članice lahko na podlagi člena 141(4) Pogodbe ohranijo ali sprejmejo ukrepe o posebnih ugodnostih, s katerimi se nezadostno zastopanemu spolu olajša opravljanje samostojne dejavnosti ali preprečijo ali izravnajo prikrajšanosti v poklicni karieri.
  Teh pozitivnih ukrepov za dosego dejanske enakosti se načeloma se ne bi smelo obravnavati, kot da kršijo pravno načelo enakega obravnavanja žensk in moških.

| (13) | Na področju samozaposlovanja uporaba načela enakega obravnavanja pomeni, da ne sme biti diskriminacije v zvezi z ustanavljanjem,
  upravljanjem,
  opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali katere koli druge oblike samostojne dejavnosti. |
| --- | --- |

(13)

Na področju samozaposlovanja uporaba načela enakega obravnavanja pomeni, da ne sme biti diskriminacije v zvezi z ustanavljanjem,
  upravljanjem,
  opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali katere koli druge oblike samostojne dejavnosti.

| (14) | Zagotoviti je treba, da ni diskriminacije na podlagi zakonskega stanu ali družinskega statusa v zvezi s pogoji za ustanovitev družbe med zakoncema ali
  med
  življenjskima partnerjema, če nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo.
  Za namene te direktive bi bilo treba izraze „družinski status“ in „družinsko podjetje“ razlagati v okviru priznavanja partnerske zveze v ustreznih sodbah Sodišča Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(14)

Zagotoviti je treba, da ni diskriminacije na podlagi zakonskega stanu ali družinskega statusa v zvezi s pogoji za ustanovitev družbe med zakoncema ali
  med
  življenjskima partnerjema, če nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo.
  Za namene te direktive bi bilo treba izraze „družinski status“ in „družinsko podjetje“ razlagati v okviru priznavanja partnerske zveze v ustreznih sodbah Sodišča Evropskih skupnosti.

| (15) | Zaradi svojega prispevka k družinskemu podjetju bi morali biti zakonci, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, ▐ upravičeni do vsaj enake ravni zaščite pod enakimi pogoji kot samozaposleni delavci ▐. Od držav članic je treba zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe, ki omogočajo to možnost. Vsekakor
  bi morala biti
  raven zaščite ║zakoncev, ki
  samozaposlenim osebam
  pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, sorazmerna s stopnjo njihove udeležbe v dejavnostih družinskega podjetja. |
| --- | --- |

(15)

Zaradi svojega prispevka k družinskemu podjetju bi morali biti zakonci, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, ▐ upravičeni do vsaj enake ravni zaščite pod enakimi pogoji kot samozaposleni delavci ▐. Od držav članic je treba zahtevati, da sprejmejo potrebne ukrepe, ki omogočajo to možnost. Vsekakor
  bi morala biti
  raven zaščite ║zakoncev, ki
  samozaposlenim osebam
  pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, sorazmerna s stopnjo njihove udeležbe v dejavnostih družinskega podjetja.

| (16) | Ekonomska in fizična ranljivost nosečih samozaposlenih delavk in zakonskih partnerk, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, zahteva, da jim je treba zagotoviti pravico do porodniškega dopusta, od katerega ga je treba del šteti za obveznega. Države članice ostajajo pristojne za določanje ravni prispevkov in vse režime prejemkov in plačil pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve iz te direktive. Treba je upoštevati poseben položaj samozaposlenih delavcev in zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, in jim omogočiti, da sami sprejmejo končno odločitev o tem, ali bodo izkoristili porodniški dopust ali ne. |
| --- | --- |

(16)

Ekonomska in fizična ranljivost nosečih samozaposlenih delavk in zakonskih partnerk, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, zahteva, da jim je treba zagotoviti pravico do porodniškega dopusta, od katerega ga je treba del šteti za obveznega. Države članice ostajajo pristojne za določanje ravni prispevkov in vse režime prejemkov in plačil pod pogojem, da so izpolnjene minimalne zahteve iz te direktive. Treba je upoštevati poseben položaj samozaposlenih delavcev in zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, in jim omogočiti, da sami sprejmejo končno odločitev o tem, ali bodo izkoristili porodniški dopust ali ne.

| (17) | Zaradi upoštevanja posebnosti samostojnih dejavnosti bi bilo treba zagotoviti, da lahko samozaposlene delavke in zakonske partnerke, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti,
  poleg finančnega nadomestila izberejo tudi dostop do začasnega nadomeščanja med porodniškim dopustom, kolikor je to mogoče. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi upoštevanja posebnosti samostojnih dejavnosti bi bilo treba zagotoviti, da lahko samozaposlene delavke in zakonske partnerke, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti,
  poleg finančnega nadomestila izberejo tudi dostop do začasnega nadomeščanja med porodniškim dopustom, kolikor je to mogoče.

| (18) | Krepitev učinkovitosti in uspešnosti sistemov socialnega varstva, zlasti z boljšimi spodbudami, boljšim upravljanjem, ocenjevanjem in prednostno obravnavo programov porabe, je postala ključna za zagotavljanje dolgoročne finančne trajnosti evropskih socialnih modelov. ▐ |
| --- | --- |

(18)

Krepitev učinkovitosti in uspešnosti sistemov socialnega varstva, zlasti z boljšimi spodbudami, boljšim upravljanjem, ocenjevanjem in prednostno obravnavo programov porabe, je postala ključna za zagotavljanje dolgoročne finančne trajnosti evropskih socialnih modelov. ▐

| (19) | Osebe, ki so bile izpostavljene diskriminaciji na podlagi spola, bi morala imeti na voljo ustrezna pravna sredstva. Za zagotovitev učinkovitejšega pravnega varstva je treba združenjem, organizacijam in drugim pravnim osebam dati pooblastila za sodelovanje v postopkih, kot to določijo države članice, v imenu ali v podporo žrtve, brez poseganja v nacionalna postopkovna pravila v zvezi z zastopanjem in obrambo pred sodišči. |
| --- | --- |

(19)

Osebe, ki so bile izpostavljene diskriminaciji na podlagi spola, bi morala imeti na voljo ustrezna pravna sredstva. Za zagotovitev učinkovitejšega pravnega varstva je treba združenjem, organizacijam in drugim pravnim osebam dati pooblastila za sodelovanje v postopkih, kot to določijo države članice, v imenu ali v podporo žrtve, brez poseganja v nacionalna postopkovna pravila v zvezi z zastopanjem in obrambo pred sodišči.

| (20) | Zaščito
  samozaposlenih delavcev in zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti,
  pred diskriminacijo na podlagi spola bi bilo treba okrepiti tako, da bi v vsaki državi članici obstajal organ, pristojen
  za analizo s tem povezanih težav, za preučitev mogočih rešitev in zagotovitev dejanske pomoči žrtvam. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Zaščito
  samozaposlenih delavcev in zakoncev, ki jim pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti,
  pred diskriminacijo na podlagi spola bi bilo treba okrepiti tako, da bi v vsaki državi članici obstajal organ, pristojen
  za analizo s tem povezanih težav, za preučitev mogočih rešitev in zagotovitev dejanske pomoči žrtvam. ▐

| (21) | Ker ciljev ukrepa ║, in sicer zagotoviti skupno visoko raven zaščite pred diskriminacijo v vseh državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ║ in ker te cilje lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev – |
| --- | --- |

(21)

Ker ciljev ukrepa ║, in sicer zagotoviti skupno visoko raven zaščite pred diskriminacijo v vseh državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ║ in ker te cilje lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, potrebnih za doseganje navedenih ciljev –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Predmet in področje uporabe

1.   Ta direktiva določa okvir za uveljavitev načela enakega obravnavanja moških in žensk, ki opravljajo samostojno dejavnost ali prispevajo k izvajanju take dejavnosti v državah članicah, v zvezi s tistimi vidiki, ki jih ne urejata direktivi 2006/54/ES in 79/7/EGS.

2.   Ta direktiva zajema samozaposlene delavce in zakonce, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti.

3.   Izvajanje načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbe z njimi še naprej zajema Direktiva 2004/113/ES.

Člen 2

Opredelitev pojmov

║ Za namene te direktive se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „samozaposleni delavci“pomeni vse osebe, ki zase opravljajo pridobitno dejavnost pod pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, vključno s kmeti
  ,
  osebami v svobodnem poklicu
  , obrtniki in trgovci ter v okviru malih in srednje velikih podjetij; |
| --- | --- |

(a)

„samozaposleni delavci“pomeni vse osebe, ki zase opravljajo pridobitno dejavnost pod pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, vključno s kmeti
  ,
  osebami v svobodnem poklicu
  , obrtniki in trgovci ter v okviru malih in srednje velikih podjetij;

| (b) | „zakonci, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti“pomeni zakonce ali življenjske partnerje samozaposlenih delavcev, če jih priznava nacionalna zakonodaja, ki niso zaposleni delavci ali poslovni partnerji, kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, običajno sodelujejo v dejavnostih samozaposlenega delavca in opravljajo enake ali pomožne naloge; |
| --- | --- |

(b)

„zakonci, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti“pomeni zakonce ali življenjske partnerje samozaposlenih delavcev, če jih priznava nacionalna zakonodaja, ki niso zaposleni delavci ali poslovni partnerji, kadar v skladu s pogoji, ki jih določa nacionalna zakonodaja, običajno sodelujejo v dejavnostih samozaposlenega delavca in opravljajo enake ali pomožne naloge;

| (c) | „neposredna diskriminacija“pomeni stanje, kadar je, je bila ali bi bila neka oseba obravnavana manj ugodno na podlagi spola kot neka druga oseba v primerljivi situaciji; |
| --- | --- |

(c)

„neposredna diskriminacija“pomeni stanje, kadar je, je bila ali bi bila neka oseba obravnavana manj ugodno na podlagi spola kot neka druga oseba v primerljivi situaciji;

| (d) | „posredna diskriminacija“pomeni stanje, kadar je zaradi navidezno nevtralne določbe, merila ali prakse oseba nekega spola v posebej neugodnem položaju v primerjavi z osebami drugega spola, razen če ta določba, merilo ali praksa objektivno ne temelji na legitimnem cilju in so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna; |
| --- | --- |

(d)

„posredna diskriminacija“pomeni stanje, kadar je zaradi navidezno nevtralne določbe, merila ali prakse oseba nekega spola v posebej neugodnem položaju v primerjavi z osebami drugega spola, razen če ta določba, merilo ali praksa objektivno ne temelji na legitimnem cilju in so sredstva za doseganje tega cilja ustrezna in potrebna;

| (e) | „nadlegovanje“pomeni stanje, kadar ima neželeno vedenje, povezano s spolom neke osebe, učinek ali namen prizadeti dostojanstvo te osebe in ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje; |
| --- | --- |

(e)

„nadlegovanje“pomeni stanje, kadar ima neželeno vedenje, povezano s spolom neke osebe, učinek ali namen prizadeti dostojanstvo te osebe in ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje;

| (f) | „spolno nadlegovanje“pomeni stanje, kadar ima neželeno besedno, nebesedno ali fizično vedenje spolne narave učinek ali namen prizadeti dostojanstvo neke osebe in zlasti ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje. |
| --- | --- |

(f)

„spolno nadlegovanje“pomeni stanje, kadar ima neželeno besedno, nebesedno ali fizično vedenje spolne narave učinek ali namen prizadeti dostojanstvo neke osebe in zlasti ustvariti zastrašujoče, sovražno, ponižujoče, sramotilno ali žaljivo okolje.

Člen 3

Družinska podjetja

Države članice zagotovijo, da ni diskriminacije na podlagi zakonskega stanu ali družinskega statusa v zvezi s pogoji za ustanovitev družbe med zakoncema ali med življenjskima partnerjema, če nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo. Kot „družinsko podjetje“ se šteje skupno ustanovljeno podjetje med zakoncema oziroma življenjskima partnerjema, če nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo. Priznavanje partnerske zveze temelji na ustreznih sodbah Sodišča Evropskih skupnosti.

Člen 4

Načelo enakega obravnavanja

1.   Načelo enakega obravnavanja pomeni, da ne sme biti diskriminacije na podlagi spola, neposredne ali posredne, zlasti glede na zakonski ali družinski status, predvsem v zvezi z ustanavljanjem,
  upravljanjem,
  opremljanjem ali razširjanjem podjetja ali ustanovitve ali širjenja katere koli oblike samostojne dejavnosti.

2.   Nadlegovanje in spolno nadlegovanje se štejeta za diskriminacijo na podlagi spola in sta zato prepovedana. Če neka oseba takšno vedenje zavrne ali se mu podredi, to ne sme biti podlaga za odločitev, ki bi vplivala na to osebo.

3.   Navodila, ki napeljujejo k diskriminaciji posameznikov zaradi spola, se štejejo za diskriminacijo.

Člen 5

Pozitivni ukrepi

Da bi zagotovili dejansko popolno enakost moških in žensk, načelo enakega obravnavanja nobeni državi članici ne preprečuje ohraniti ali sprejeti posebne ukrepe za preprečevanje ali izravnavo prikrajšanosti, povezanih s spolom
  , ki bi na primer spodbujali podjetniško dejavnost žensk
  .

Člen 6

Ustanovitev podjetja

Brez poseganja v posebne pogoje za dostop do nekaterih dejavnosti, ki se enako nanašajo na oba spola, države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da pogoji za ustanovitev družbe med zakoncema ali
  med
  življenjskima partnerjema, če nacionalna zakonodaja priznava tako partnerstvo, niso bolj omejevalni kot pogoji za ustanovitev družbe z drugimi osebami.

Člen 7

Socialna zaščita za zakonce in življenjske partnerje

  , ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotovijo, da zakonci
  in življenjski partnerji
  , ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, ▐ uživajo vsaj enako raven zaščite kot samozaposleni delavci in pod enakimi pogoji kot samozaposleni delavci.
  Če ta razširitev ugodnosti v zakonodaji posamezne države članice ni obvezna, se odobri na zahtevo zakonca ali življenjskega partnerja, ki samozaposleni osebi pomaga pri opravljanju njenih dejavnosti.

Ti ukrepi zagotavljajo samostojno vključitev zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, v obstoječe sisteme socialnega varstva za samozaposlene delavce, ki zajemajo zdravstveno, invalidsko in starostno zavarovanje, pod pogojem, da vanje prispevajo tako kot samozaposleni delavci, lahko pa se predvidi tudi možnost pavšalnega izračuna njihovih prispevkov.

Socialni prispevki zakoncev, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, bi morali biti odbiti od davkov kot operativni odhodki, prav tako pa tudi dejansko plačilo, ki ga je prejel zakonec, če sta izpolnjena dva pogoja, in sicer da so bile storitve ustrezno opravljene in da je bilo plačilo za takšne storitve normalno.

Člen 8

Porodniški dopust

1.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da so lahko samozaposlene delavke in zakonske partnerke, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti, ▐ upravičene do
  ustreznega
  porodniškega dopusta
  , prilagojenega njihovim potrebam. Dolžina porodniškega dopusta je na izbiro, pod pogojem, da ne traja dlje, kot je določeno v Direktivi Sveta 92/85/EGS (12).

2.   Da se osebam iz odstavka 1 zagotovi možnost uresničevanja njihovih pravic, kot so priznane v tem členu, države članice sprejmejo ukrepe, ki zagotavljajo prejemanje ustreznega nadomestila med porodniškim dopustom.

3.   Nadomestilo iz odstavka 2 se šteje za ustrezno, če zagotavlja dohodek, ki je vsaj enak tistemu, ki bi ga zadevna oseba prejela v primeru prekinitve svojih dejavnosti zaradi razlogov, ki so povezani z njenim zdravstvenim stanjem, ali, če to ni mogoče, kakršnemu koli nadomestilu, določenemu z nacionalno zakonodajo, v skladu s kakršno koli zgornjo mejo, ki je določena z nacionalno zakonodajo
  in ne more voditi do diskriminacije
  .

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, ki zagotavljajo, da imajo samozaposlene delavke in zakonske partnerke, ki samozaposlenim osebam pomagajo pri izvajanju njihove dejavnosti,
  poleg nadomestila iz odstavka 2
  dostop do služb, ki ponujajo začasno nadomeščanje, ali nacionalnih socialnih služb ▐.

Člen 9

Priznavanje dela zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim osebam

Države članice preučijo, pod katerimi pogoji bi se lahko spodbujalo priznavanje dela zakoncev, ki pomagajo samozaposlenim osebam, in v skladu s tem razmislijo o vseh ustreznih ukrepih za spodbujanje takšnega priznavanja.

Člen 10

Pravno varstvo

1.   Države članice zagotovijo, da so vsem osebam, ki menijo, da jim je bila storjena škoda ali krivica, ker ni bilo uporabljeno načelo enakega obravnavanja, na voljo
  učinkoviti
  sodni ali upravni postopki, vključno s poravnalnimi postopki, kadar države članice menijo, da je ustrezno, tudi ko se je razmerje, v katerem je domnevno prišlo do diskriminiranja, že končalo.

2.   Države članice zagotovijo, da lahko združenja, organizacije in druge pravne osebe, ki imajo v skladu z merili, določenimi z nacionalno zakonodajo, legitimen interes za zagotavljanje upoštevanja določb te direktive, če se tožeča stranka s tem strinja, sodelujejo v njenem imenu ali njej v podporo v katerem koli sodnem ali upravnem postopku, predvidenem za izvršitev obveznosti iz te direktive.

3.   Odstavka 1 in 2 ne vplivata na nacionalne predpise o rokih za začetek postopka v zvezi z načelom enakega obravnavanja.

Člen 11

Odškodnina ali povračilo

Države članice uvedejo v svoj nacionalni pravni sistem ukrepe, potrebne za zagotovitev dejanske in učinkovite odškodnine ali povračila, kot to določijo države članice, za izgubo ali škodo, ki jo je oseba utrpela zaradi diskriminacije v smislu te direktive, pri čemer sta taka odškodnina ali povračilo odvračilna in sorazmerna z nastalo škodo. Taka odškodnina ali povračilo ne smeta biti omejena z vnaprej določeno zgornjo mejo.

Člen 12

Organi za enakost

1.   Države članice imenujejo
  organ
  , ki
  skrbi
  za spodbujanje, analiziranje, spremljanje in podpiranje enakega obravnavanja vseh oseb brez diskriminacije zaradi spola.
  Ta organ je
  lahko del agencij, ki so na nacionalni ravni odgovorne za varstvo človekovih pravic ali varovanje pravic posameznikov ali izvajanje načela enakega obravnavanja.

2.   Države članice zagotovijo, da naloge
  organa
  iz odstavka 1 vključujejo:

| (a) | zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije pri njihovih pritožbah zaradi diskriminacije, brez poseganja v pravice žrtev in združenj, organizacij ali drugih pravnih oseb iz člena 10(2); |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje neodvisne pomoči žrtvam diskriminacije pri njihovih pritožbah zaradi diskriminacije, brez poseganja v pravice žrtev in združenj, organizacij ali drugih pravnih oseb iz člena 10(2);

| (b) | opravljanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo; |
| --- | --- |

(b)

opravljanje neodvisnih raziskav v zvezi z diskriminacijo;

| (c) | objavljanje neodvisnih poročil in dajanje priporočil o vseh vprašanjih v zvezi s tako diskriminacijo; |
| --- | --- |

(c)

objavljanje neodvisnih poročil in dajanje priporočil o vseh vprašanjih v zvezi s tako diskriminacijo;

| (d) | izmenjavo razpoložljivih podatkov na ustrezni ravni z istovrstnimi evropskimi organi, kot je Evropski inštitut za enakost spolov. |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo razpoložljivih podatkov na ustrezni ravni z istovrstnimi evropskimi organi, kot je Evropski inštitut za enakost spolov.

Člen 13

Vključevanje vprašanj enakosti moških in žensk v različne politike

Države članice pri pripravi in izvajanju zakonov in drugih predpisov ter politike in dejavnosti na področjih iz te direktive aktivno upoštevajo cilj zagotavljanja enakosti moških in žensk.

Člen 14

Razširjanje informacij

Države članice zagotovijo, da se z ukrepi, sprejetimi v skladu s to direktivo, in z veljavnimi predpisi na vse ustrezne načine, vključno prek interneta,
  seznanijo vse zadevne osebe na njihovem ozemlju.

Člen 15

Raven zaščite

Izvajanje te direktive v nobenem primeru ne sme biti vzrok za znižanje ravni zaščite pred diskriminacijo, ki jo države članice že zagotavljajo na področjih, zajetih v tej direktivi.

Člen 16

Poročila

1.   Države članice do ... (13) sporočijo Komisiji vse informacije, ki so na voljo glede uporabe te direktive.

Komisija pripravi zbirno poročilo, ki ga predloži Evropskemu parlamentu in Svetu najpozneje ... (14). Po potrebi se temu poročilu priložijo predlogi za spremembo te direktive.

2.   V poročilu Komisije se upošteva stališča zainteresiranih strani.

Člen 17

Pregled

Komisija najpozneje ... (15) pregleda uporabo te direktive in predlaga spremembe, za katere meni, da so potrebne.

Člen 18

Izvajanje

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do ... (16). Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   
  Če to upravičujejo specifične težave se lahko obdobje iz odstavka 1, ▐ potrebno za uskladitev s
  to direktivo podaljša do ...
   (17).

3.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih določb nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 19

Minimalne zahteve

Države članice lahko sprejmejo ali ohranijo določbe, ki so za varstvo načela enake obravnave ugodnejše od tistih, ki jih določa ta direktiva.

Člen 20

Razveljavitev

Z učinkom od ... (16) preneha veljati Direktiva 86/613/EGS.

Člen 21

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 22

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Mnenje z dne 24. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

Mnenje z dne 24. marca 2009 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

(2)  UL C , str. ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009.

(4)  UL L 359, 19.12.1986, str. 56.

4

(5)  KOM(2006)0092.

5

KOM

0092

(6)  Dokument SOC 385 ║.

6

Dokument

(7)  

  UL C 85, 17.3.1997, str. 186

  .

7

UL C 85, 17.3.1997, str. 186

(8)  KOM(2008)0412.

8

KOM

0412

(9)  UL L 6, 10.1.1979, str. 24.

9

(10)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

10

(11)  
  UL L 373, 21.12.2004, str. 37
  .

11

UL L 373, 21.12.2004, str. 37

(12)  
  UL L 348, 28.11.1992, str. 1
  .

12

UL L 348, 28.11.1992, str. 1

(13)  
  Štiri leta po sprejetju te direktive.

13

Štiri leta

(14)  
  Pet let po sprejetju te direktive.

14

Pet let

(15)  
  Šest let po sprejetju te direktive.

15

Šest let po sprejetju te direktive.

(16)  Dve leti po sprejetju te direktive.

16

Dve leti po sprejetju te direktive.

(17)  
  Tri leta po sprejetju te direktive.

17

Tri leta

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/320 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/320

---

Sreda, 6. maja 2009Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ***I

P6_TA(2009)0365

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

2010/C 212 E/45

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0867),

ob upoštevanju člena 251(2) in tretjega odstavka člena 159 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0518/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve ter mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za regionalni razvoj (A6-0242/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Sreda, 6. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0267

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1927/2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 546/2009.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/321 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/321

---

Sreda, 6. maja 2009Program za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom ***I

P6_TA(2009)0366

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

2010/C 212 E/46

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0035),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 156 in 175(1) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0049/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za proračun ter Odbora za regionalni razvoj (A6-0261/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen z izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | meni, da je referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, združljiv z večletnim finančnim okvirom, saj je bil slednji revidiran; |
| --- | --- |

3.

meni, da je referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, združljiv z večletnim finančnim okvirom, saj je bil slednji revidiran;

| 4. | opozarja, da se je treba izogniti vsakršni prerazporeditvi, ki bi škodovala drugim politikam EU zaradi zmanjšanja njim dodeljenih sredstev; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da se je treba izogniti vsakršni prerazporeditvi, ki bi škodovala drugim politikam EU zaradi zmanjšanja njim dodeljenih sredstev;

| 5. | opozarja, da se bo o letnem znesku odločalo v okviru letnega proračunskega postopka v skladu z določbami točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1); |
| --- | --- |

5.

opozarja, da se bo o letnem znesku odločalo v okviru letnega proračunskega postopka v skladu z določbami točke 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1);

| 6. | ugotavlja, da se lahko zakonodajni postopek zaključi, saj je bil o financiranju programa dosežen dogovor; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da se lahko zakonodajni postopek zaključi, saj je bil o financiranju programa dosežen dogovor;

| 7. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

Sreda, 6. maja 2009P6_TC1-COD(2009)0010

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št ..../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 663/2009.)

Sreda, 6. maja 2009PRILOGA

IZJAVA KOMISIJE

„Komisija poudarja, da sta energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije osrednji prednostni nalogi energetske politike EU tako zaradi okolja kot zaradi zanesljivosti oskrbe. Glede na to bo uredba prispevala k tem prednostnim nalogam, tako da bo znatno podprla projekte vetrnih elektrarn na morju.

V tem pogledu Komisija opozarja na različne druge nove pobude za podporo energetski učinkovitosti in obnovljivim virom energije, ki jih je Komisija predlagala predvsem v svojem evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, ki ga je decembra 2008 podprl Evropski svet. Navedene so v nadaljevanju:

| | Spremembe Uredbe ERDF, da se omogočijo naložbe do 8 milijard EUR v energetsko učinkovitost in obnovljive energije v gospodinjstva v vseh državah članicah. Javno-zasebno partnerstvo pri pobudi o evropskih energetsko učinkovitih stavbah, s katero bi spodbudili zeleno tehnologijo in razvoj energetsko učinkovitih sistemov in materialov v novih in obnovljenih stavbah; ocenjena sredstva za ta ukrep znašajo 1 milijardo EUR; 500 milijonov EUR iz sedanjega proračuna za 7. okvirni program Evropske skupnosti v letih 2010 do 2013 ter 500 milijonov EUR iz industrije. |
| --- | --- |

Spremembe Uredbe ERDF, da se omogočijo naložbe do 8 milijard EUR v energetsko učinkovitost in obnovljive energije v gospodinjstva v vseh državah članicah. Javno-zasebno partnerstvo pri pobudi o evropskih energetsko učinkovitih stavbah, s katero bi spodbudili zeleno tehnologijo in razvoj energetsko učinkovitih sistemov in materialov v novih in obnovljenih stavbah; ocenjena sredstva za ta ukrep znašajo 1 milijardo EUR; 500 milijonov EUR iz sedanjega proračuna za 7. okvirni program Evropske skupnosti v letih 2010 do 2013 ter 500 milijonov EUR iz industrije.

| | Pobuda Evropske komisije in Evropske investicijske banke z naslovom Pobuda Evropske unije za financiranje trajnostne energije. Njen namen je omogočiti naložbe za projekte energetske učinkovitosti in obnovljive energije na urbanih območjih. Komisija financira sistem tehnične pomoči v programu Pametna energija za Evropo (letno dodeljena sredstva 15 milijonov EUR za leto 2009). Ta sistem, ki ga upravlja Evropska investicijska banka, olajšuje dostop do posojil Evropske investicijske banke s precejšnjimi učinki vzvoda. |
| --- | --- |

Pobuda Evropske komisije in Evropske investicijske banke z naslovom Pobuda Evropske unije za financiranje trajnostne energije. Njen namen je omogočiti naložbe za projekte energetske učinkovitosti in obnovljive energije na urbanih območjih. Komisija financira sistem tehnične pomoči v programu Pametna energija za Evropo (letno dodeljena sredstva 15 milijonov EUR za leto 2009). Ta sistem, ki ga upravlja Evropska investicijska banka, olajšuje dostop do posojil Evropske investicijske banke s precejšnjimi učinki vzvoda.

| | Institucionalni investitorji EU pod vodstvom Evropske investicijske banke so ustanovili tržno usmerjen delniški sklad Marguerite: Evropski sklad za energijo, podnebne spremembe in infrastrukturo 2020. Ta sklad bi vlagal na področjih energije in podnebnih sprememb (TEN-E, trajnostna proizvodnja energije, obnovljiva energija, nove tehnologije, naložbe v energetsko učinkovitost, zanesljivost oskrbe ter okoljska infrastruktura). Komisija to pobudo podpira. |
| --- | --- |

Institucionalni investitorji EU pod vodstvom Evropske investicijske banke so ustanovili tržno usmerjen delniški sklad Marguerite: Evropski sklad za energijo, podnebne spremembe in infrastrukturo 2020. Ta sklad bi vlagal na področjih energije in podnebnih sprememb (TEN-E, trajnostna proizvodnja energije, obnovljiva energija, nove tehnologije, naložbe v energetsko učinkovitost, zanesljivost oskrbe ter okoljska infrastruktura). Komisija to pobudo podpira.

Poleg tega bo Komisija konec novembra 2009 predstavila revidiran akcijski načrt energetske učinkovitosti, kot zahtevata Svet (sklepi Evropskega sveta marca 2009) in Parlament (resolucija Evropskega parlamenta P6_TA(2009)0064).

Strokovnjaki soglašajo, da je energetska učinkovitost najcenejša možnost, ki je na voljo za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Komisija bo do novembra 2009 pripravila podrobno analizo ovir za večje naložbe v energetsko učinkovitost. Zlasti bo preučila, ali so potrebne večje finančne spodbude v obliki nizkoobrestnih posojil in/ali subvencij, kako je mogoče za to uporabiti evropski proračun ter po potrebi med drugim namenila dodatna sredstva za financiranje energetske učinkovitosti v novem instrumentu EU za zanesljivo oskrbo z energijo in energetsko infrastrukturo, ki bo predstavljen leta 2010.

Komisija bo pri reviziji načrta energetske učinkovitosti posebej pozorna na njeno sosedsko razsežnost. Preučila bo možnosti za finančne in regulatorne spodbude sosedskim državam, da bi povečale svoje naložbe v energetsko učinkovitost.

Če bi Komisija leta 2010 pri poročilu o izvajanju uredbe v skladu s členom 28 ugotovila, da do konca leta 2010 ne bo mogoče nameniti dela sredstev, predvidenih za projekte iz priloge uredbe, bo po potrebi predlagala spremembo uredbe, ki bo poleg navedenih pobud omogočila financiranje projektov na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, ter predvidela merila upravičenosti, podobna tistim, ki se uporabljajo za projekte v Prilogi k tej uredbi“.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/323 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/323

---

Sreda, 6. maja 2009Zahteve po lastnih sredstvih ***I

P6_TA(2009)0367

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES glede bank, pridruženih centralnim institucijam, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

2010/C 212 E/47

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0602),

ob upoštevanju predloga direktive Komisije, ki spreminja nekatere priloge Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta kar zadeva tehnične rezervacije pri obvladovanju tveganja, in resolucije Parlamenta z dne 16. decembra 2008 v zvezi s tem (1),

ob upoštevanju členov 251(2) in 47(2) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0339/2008),

ob upoštevanju obveze, ki jo je predstavnik Sveta navedel v pismu z dne 29. aprila 2009, o odobritvi predloga, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A6-0139/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0607.

---

Sreda, 6. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0191

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/48/ES, 2006/49/ES in 2007/64/ES glede bank, ki so odvisne od centralnih institucij, nekaterih postavk lastnih sredstev, velikih izpostavljenosti, nadzornih režimov in kriznega upravljanja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2009/111/ES.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/324 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/324

---

Sreda, 6. maja 2009Program za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije ***I

P6_TA(2009)0368

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

2010/C 212 E/48

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0014),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 95 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C6-0031/2009),

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. maja 2009, da bo sprejet predlog, kakor je bil spremenjen, v skladu s prvo alineo drugega pododstavka člena 251(2) Pogodbe ES,

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za proračun (A6-0246/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | meni, da mora biti referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, usklajen z zgornjo mejo razdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, in poudarja, da bo letni znesek določen v letnem proračunskem postopku v skladu s točko 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1); |
| --- | --- |

2.

meni, da mora biti referenčni znesek, naveden v zakonodajnem predlogu, usklajen z zgornjo mejo razdelka 1a večletnega finančnega okvira za obdobje 2007–2013, in poudarja, da bo letni znesek določen v letnem proračunskem postopku v skladu s točko 37 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1);

| 3. | meni, da se v primeru, če evropski organi, sofinancirani s programom za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije, postanejo agencije, uporablja točka 47 medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

3.

meni, da se v primeru, če evropski organi, sofinancirani s programom za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije, postanejo agencije, uporablja točka 47 medinstitucionalnega sporazuma;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | odobri izjavo, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

5.

odobri izjavo, priloženo k tej resoluciji;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

Sreda, 6. maja 2009P6_TC1-COD(2009)0001

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 6. maja 2009 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa Skupnosti za podpiranje posebnih dejavnosti na področju finančnih storitev, računovodskega poročanja in revizije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 716/2009/ES.)

Sreda, 6. maja 2009PRILOGA

Izjava Evropskega parlamenta

Poglabljanje finančne krize je poudarilo potrebo po takojšnji krepitvi konvergence nadzora in sodelovanja na ravni EU. Ta cilj naj bi dosegli z dvema instrumentoma, in sicer z razvojem skupne informacijske tehnologije in s skupno kulturo nadzora, ki naj bi ju uporabljali odbori nadzornikov: Odbor evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje, Odbor evropskih bančnih nadzornikov in Odbor evropskih nadzornikov za zavarovanja in poklicne pokojnine.

Zato je Evropski parlament in Svet pozval Komisijo, da do začetka veljavnosti programa Skupnosti za obdobje 2010-2013, nadaljuje s pripravo predloga z namenom zagotavljanja začasnega financiranja treh odborov nadzornikov na evropski ravni v letu 2009 na podlagi sklepa Komisije v skladu z naslednjim:

| — | Začasno financiranje, ki ga Komisija zagotavlja za leto 2009, bo opredeljeno v okviru izvajanja in razvoja notranjega trga za leto 2009 pod proračunsko vrstico 12.0201. Začasna finančna sredstva bodo zato izplačana iz obstoječega proračuna Komisije, iz zneskov, ki jih je proračunski organ že dodelil GD za notranji trg in storitve za leto 2009. Sklep o financiranju bo zato sprejet v obliki sklepa Komisije. |
| --- | --- |

—

Začasno financiranje, ki ga Komisija zagotavlja za leto 2009, bo opredeljeno v okviru izvajanja in razvoja notranjega trga za leto 2009 pod proračunsko vrstico 12.0201. Začasna finančna sredstva bodo zato izplačana iz obstoječega proračuna Komisije, iz zneskov, ki jih je proračunski organ že dodelil GD za notranji trg in storitve za leto 2009. Sklep o financiranju bo zato sprejet v obliki sklepa Komisije.

| — | Komisija bo trem odborom nadzornikov zagotovila omejene donacije za ukrepe za financiranje (i) sektorskih in medsektorskih projektov usposabljanja, ki jih je razvil vsak posamezen odbor nadzornikov, in (ii) v primeru Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje poseben projekt informacijske tehnologije v okviru mehanizma za izmenjavo poročil o transakcijah, določen z direktivo o trgih finančnih instrumentov (1), namreč razširitev mehanizma za izmenjavo poročil o transakcijah na izvedene finančne instrumente. To so strateški projekti, ki so jih odbori nadzornikov določili kot prednostne. |
| --- | --- |

—

Komisija bo trem odborom nadzornikov zagotovila omejene donacije za ukrepe za financiranje (i) sektorskih in medsektorskih projektov usposabljanja, ki jih je razvil vsak posamezen odbor nadzornikov, in (ii) v primeru Odbora evropskih zakonodajalcev za vrednostne papirje poseben projekt informacijske tehnologije v okviru mehanizma za izmenjavo poročil o transakcijah, določen z direktivo o trgih finančnih instrumentov (1), namreč razširitev mehanizma za izmenjavo poročil o transakcijah na izvedene finančne instrumente. To so strateški projekti, ki so jih odbori nadzornikov določili kot prednostne.

| — | Skupni znesek začasnega financiranja, ki ga Komisija zagotavlja za leto 2009, ne bo presegel 500 000 EUR in bi moral pokrivati del stroškov projektov, ki so bili opredeljeni, in usposabljanj, ki so jih za leto 2009 predlagali odbori nadzornikov. |
| --- | --- |

—

Skupni znesek začasnega financiranja, ki ga Komisija zagotavlja za leto 2009, ne bo presegel 500 000 EUR in bi moral pokrivati del stroškov projektov, ki so bili opredeljeni, in usposabljanj, ki so jih za leto 2009 predlagali odbori nadzornikov.

Sklep Komisije o začasnem financiranju za leto 2009 je upravičen zaradi izrednih okoliščin, povezanih s sedanjo finančno krizo, in ker bo predvideni program Skupnosti začel veljati šele od leta 2010. Ta sklep zato ne predstavlja precedensa.

---

(1)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (UL L 145, 30.4.2004, str. 1).

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/326 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/326

---

Sreda, 6. maja 2009Zaščita živali pri usmrtitvi *

P6_TA(2009)0369

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 6. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o zaščiti živali pri usmrtitvi (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

2010/C 212 E/49

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0553),

ob upoštevanju člena 37 Pogodbe ES, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0451/2008),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A6-0185/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Naslov |
| Predlog Uredbe Sveta o zaščiti živali pri usmrtitvi | Predlog Uredbe Sveta o zaščiti živali pri
  zakolu in
  usmrtitvi |
| Sprememba 2 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 6 |
| (6) | Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je sprejela dve mnenji o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve nekaterih vrst živali, in sicer mnenje o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve glavnih tržnih vrst živali iz leta 2004 ter mnenje o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve, uporabljenih pri tržno gojenih srnjadi, kozah, zajcih, nojih, racah, goseh in prepelicah iz leta 2006. Zakonodajo Skupnosti na tem področju je treba posodobiti ob upoštevanju navedenih znanstvenih mnenj. V predlog nista bili vključeni priporočili za postopno opuščanje uporabe ogljikovega dioksida pri prašičih in perutnini
  ter za postopno opuščanje uporabe bazenov z vodo za omamljanje perutnine
  , ker je bilo v okviru ocene učinka ugotovljeno, da trenutno v EU nista ekonomsko upravičeni. Tudi druga priporočila ne smejo biti del te uredbe, ker se nanašajo na tehnične parametre, ki morajo biti del izvedbenih ukrepov ali kodeksa dobre prakse. Priporočila za farmsko gojene ribe niso bila vključena v predlog zaradi potrebe po nadaljnjem znanstvenem mnenju in ekonomski oceni na tem področju. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Naslov

Predlog Uredbe Sveta o zaščiti živali pri usmrtitvi

Predlog Uredbe Sveta o zaščiti živali pri
  zakolu in
  usmrtitvi

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

(6)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je sprejela dve mnenji o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve nekaterih vrst živali, in sicer mnenje o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve glavnih tržnih vrst živali iz leta 2004 ter mnenje o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve, uporabljenih pri tržno gojenih srnjadi, kozah, zajcih, nojih, racah, goseh in prepelicah iz leta 2006. Zakonodajo Skupnosti na tem področju je treba posodobiti ob upoštevanju navedenih znanstvenih mnenj. V predlog nista bili vključeni priporočili za postopno opuščanje uporabe ogljikovega dioksida pri prašičih in perutnini
  ter za postopno opuščanje uporabe bazenov z vodo za omamljanje perutnine
  , ker je bilo v okviru ocene učinka ugotovljeno, da trenutno v EU nista ekonomsko upravičeni. Tudi druga priporočila ne smejo biti del te uredbe, ker se nanašajo na tehnične parametre, ki morajo biti del izvedbenih ukrepov ali kodeksa dobre prakse. Priporočila za farmsko gojene ribe niso bila vključena v predlog zaradi potrebe po nadaljnjem znanstvenem mnenju in ekonomski oceni na tem področju.

| (6) | Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je sprejela dve mnenji o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve nekaterih vrst živali, in sicer mnenje o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve glavnih tržnih vrst živali iz leta 2004 ter mnenje o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve, uporabljenih pri tržno gojenih srnjadi, kozah, zajcih, nojih, racah, goseh in prepelicah iz leta 2006.
  Znanstveni odbor za zdravje in dobro počutje živali je leta 2001 sprejel poročilo o dobrem počutju živali, rejenih za proizvodnjo krzna, v katero so bili vključeni načini usmrtitve na kmetijah, na katerih se vzreja živali za krzno.
  Zakonodajo Skupnosti na tem področju je treba posodobiti ob upoštevanju navedenih znanstvenih mnenj. V predlog nista bili vključeni priporočili za postopno opuščanje uporabe ogljikovega dioksida pri prašičih in perutnini, ker je bilo v okviru ocene učinka ugotovljeno, da trenutno v EU nista ekonomsko upravičeni Tudi druga priporočila ne smejo biti del te uredbe, ker se nanašajo na tehnične parametre, ki morajo biti del izvedbenih ukrepov ali kodeksa dobre prakse. Priporočila za farmsko gojene ribe niso bila vključena v predlog zaradi potrebe po nadaljnjem znanstvenem mnenju in ekonomski oceni na tem področju. |
| --- | --- |

(6)

Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) je sprejela dve mnenji o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve nekaterih vrst živali, in sicer mnenje o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve glavnih tržnih vrst živali iz leta 2004 ter mnenje o vidikih glede dobrega počutja živali pri glavnih sistemih omamljanja in usmrtitve, uporabljenih pri tržno gojenih srnjadi, kozah, zajcih, nojih, racah, goseh in prepelicah iz leta 2006.
  Znanstveni odbor za zdravje in dobro počutje živali je leta 2001 sprejel poročilo o dobrem počutju živali, rejenih za proizvodnjo krzna, v katero so bili vključeni načini usmrtitve na kmetijah, na katerih se vzreja živali za krzno.
  Zakonodajo Skupnosti na tem področju je treba posodobiti ob upoštevanju navedenih znanstvenih mnenj. V predlog nista bili vključeni priporočili za postopno opuščanje uporabe ogljikovega dioksida pri prašičih in perutnini, ker je bilo v okviru ocene učinka ugotovljeno, da trenutno v EU nista ekonomsko upravičeni Tudi druga priporočila ne smejo biti del te uredbe, ker se nanašajo na tehnične parametre, ki morajo biti del izvedbenih ukrepov ali kodeksa dobre prakse. Priporočila za farmsko gojene ribe niso bila vključena v predlog zaradi potrebe po nadaljnjem znanstvenem mnenju in ekonomski oceni na tem področju.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| (15) | Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali pri oblikovanju in izvajanju politik Skupnosti o, med drugim, kmetijstvu in notranjem trgu prav tako poudarja potrebo po upoštevanju zakonodajnih ali upravnih določb in običajev držav članic, zlasti v zvezi z verskimi obredi, kulturnimi tradicijami in regionalno dediščino. Zato je iz področja uporabe te uredbe primerno izključiti kulturne dogodke, pri katerih bi upoštevanje zahtev glede dobrega počutja živali negativno vplivalo na samo naravo dogodka. |
| --- | --- |

(15)

Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali pri oblikovanju in izvajanju politik Skupnosti o, med drugim, kmetijstvu in notranjem trgu prav tako poudarja potrebo po upoštevanju zakonodajnih ali upravnih določb in običajev držav članic, zlasti v zvezi z verskimi obredi, kulturnimi tradicijami in regionalno dediščino. Zato je iz področja uporabe te uredbe primerno izključiti kulturne dogodke, pri katerih bi upoštevanje zahtev glede dobrega počutja živali negativno vplivalo na samo naravo dogodka.

| (15) | Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali pri oblikovanju in izvajanju politik Skupnosti o, med drugim, kmetijstvu in notranjem trgu prav tako poudarja potrebo po upoštevanju zakonodajnih ali upravnih določb in običajev držav članic, zlasti v zvezi z verskimi obredi, kulturnimi tradicijami
  ali tradicijami verskega izvora
  ter regionalno dediščino. Zato je iz področja uporabe te uredbe primerno izključiti kulturne,
  verske in tradicionalne
  dogodke, pri katerih bi upoštevanje zahtev glede dobrega počutja živali negativno vplivalo na samo naravo dogodka. |
| --- | --- |

(15)

Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali pri oblikovanju in izvajanju politik Skupnosti o, med drugim, kmetijstvu in notranjem trgu prav tako poudarja potrebo po upoštevanju zakonodajnih ali upravnih določb in običajev držav članic, zlasti v zvezi z verskimi obredi, kulturnimi tradicijami
  ali tradicijami verskega izvora
  ter regionalno dediščino. Zato je iz področja uporabe te uredbe primerno izključiti kulturne,
  verske in tradicionalne
  dogodke, pri katerih bi upoštevanje zahtev glede dobrega počutja živali negativno vplivalo na samo naravo dogodka.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| (16) | Kulturne tradicije poleg tega predstavljajo podedovan, ustaljen ali običajen vzorec mišljenja, dejanj ali obnašanja, ki dejansko vključuje koncept nečesa, kar nam prenesejo ali nas naučijo predniki. Prispevajo h krepitvi dolgotrajnih socialnih vezi med generacijami.
  Usmrtitve
  živali v okviru navedenih dogodkov je primerno izključiti iz področja uporabe te uredbe, če da navedene dejavnosti ne vplivajo na trg živalskih proizvodov
  in se ne izvajajo za proizvodne namene
  . |
| --- | --- |

(16)

Kulturne tradicije poleg tega predstavljajo podedovan, ustaljen ali običajen vzorec mišljenja, dejanj ali obnašanja, ki dejansko vključuje koncept nečesa, kar nam prenesejo ali nas naučijo predniki. Prispevajo h krepitvi dolgotrajnih socialnih vezi med generacijami.
  Usmrtitve
  živali v okviru navedenih dogodkov je primerno izključiti iz področja uporabe te uredbe, če da navedene dejavnosti ne vplivajo na trg živalskih proizvodov
  in se ne izvajajo za proizvodne namene
  .

| (16) | Kulturne tradicije
  ali tradicije verskega izvora
  poleg tega predstavljajo podedovan, ustaljen ali običajen vzorec mišljenja, dejanj ali obnašanja, ki dejansko vključuje koncept nečesa, kar nam prenesejo ali nas naučijo predniki. Prispevajo h krepitvi dolgotrajnih socialnih vezi med generacijami.
  Zakol
  živali v okviru navedenih dogodkov je primerno izključiti iz področja uporabe te uredbe, če da navedene dejavnosti ne vplivajo na trg živalskih proizvodov. |
| --- | --- |

(16)

Kulturne tradicije
  ali tradicije verskega izvora
  poleg tega predstavljajo podedovan, ustaljen ali običajen vzorec mišljenja, dejanj ali obnašanja, ki dejansko vključuje koncept nečesa, kar nam prenesejo ali nas naučijo predniki. Prispevajo h krepitvi dolgotrajnih socialnih vezi med generacijami.
  Zakol
  živali v okviru navedenih dogodkov je primerno izključiti iz področja uporabe te uredbe, če da navedene dejavnosti ne vplivajo na trg živalskih proizvodov.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22 a (novo)

| (22a) | Omenjeni novi izzivi bodo zagotovo imeli pomembne finančne posledice za nosilce dejavnosti Unije. Za izpolnjevanje pravil iz te uredbe bi bilo treba zagotoviti ustrezno financiranje s strani Unije, ki bi pokrilo finančne potrebe za vzpostavitev vodilne vloge Unije na področju dobrega počutja živali na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(22a)

Omenjeni novi izzivi bodo zagotovo imeli pomembne finančne posledice za nosilce dejavnosti Unije. Za izpolnjevanje pravil iz te uredbe bi bilo treba zagotoviti ustrezno financiranje s strani Unije, ki bi pokrilo finančne potrebe za vzpostavitev vodilne vloge Unije na področju dobrega počutja živali na mednarodni ravni.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 24

| (24) | Nekatere metode omamljanja, odvisno od njihove uporabe, lahko privedejo do smrti brez bolečin in ob zmanjšanju vznemirjenja ali trpljenja živali.
  Zato ni treba razlikovati med povrnljivimi in nepovrnljivimi metodami omamljanja. |
| --- | --- |

(24)

Nekatere metode omamljanja, odvisno od njihove uporabe, lahko privedejo do smrti brez bolečin in ob zmanjšanju vznemirjenja ali trpljenja živali.
  Zato ni treba razlikovati med povrnljivimi in nepovrnljivimi metodami omamljanja.

| (24) | Nekatere metode omamljanja, odvisno od njihove uporabe, lahko privedejo do smrti brez bolečin in ob zmanjšanju vznemirjenja ali trpljenja živali. |
| --- | --- |

(24)

Nekatere metode omamljanja, odvisno od njihove uporabe, lahko privedejo do smrti brez bolečin in ob zmanjšanju vznemirjenja ali trpljenja živali.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 32

| (32) | Uredba (ES) št. 854/2004 določa seznam obratov, iz katerih je dovoljen uvoz določenih proizvodov živalskega porekla v Skupnost. Za namene navedenega seznama je treba upoštevati splošne zahteve in dodatne zahteve za klavnice, določene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(32)

Uredba (ES) št. 854/2004 določa seznam obratov, iz katerih je dovoljen uvoz določenih proizvodov živalskega porekla v Skupnost. Za namene navedenega seznama je treba upoštevati splošne zahteve in dodatne zahteve za klavnice, določene v tej uredbi.

| (32) | Uredba (ES) št. 854/2004 določa seznam obratov, iz katerih je dovoljen uvoz določenih proizvodov živalskega porekla v Skupnost. Za oblikovanje tega seznama je treba upoštevati splošne zahteve in dodatne odredbe za klavnice, določene v tej uredbi.
  Komisija bi morala zagotoviti, da je uvoz mesa in mesnih proizvodov iz tretjih držav, ki je namenjen notranjemu trgu, v skladu s splošnimi določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Uredba (ES) št. 854/2004 določa seznam obratov, iz katerih je dovoljen uvoz določenih proizvodov živalskega porekla v Skupnost. Za oblikovanje tega seznama je treba upoštevati splošne zahteve in dodatne odredbe za klavnice, določene v tej uredbi.
  Komisija bi morala zagotoviti, da je uvoz mesa in mesnih proizvodov iz tretjih držav, ki je namenjen notranjemu trgu, v skladu s splošnimi določbami te uredbe.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| (33) | Klavnice in oprema, ki se v njih uporablja, se oblikovane za določene kategorije živali in zmogljivosti. Kadar so navedene zmogljivosti presežene ali kadar se oprema uporablja za namene, za katere ni bila oblikovana, to negativno vpliva na dobro počutje živali. Zato je treba pristojnim organom predložiti informacije glede teh vidikov, ki morajo biti del postopka odobritve klavnic. |
| --- | --- |

(33)

Klavnice in oprema, ki se v njih uporablja, se oblikovane za določene kategorije živali in zmogljivosti. Kadar so navedene zmogljivosti presežene ali kadar se oprema uporablja za namene, za katere ni bila oblikovana, to negativno vpliva na dobro počutje živali. Zato je treba pristojnim organom predložiti informacije glede teh vidikov, ki morajo biti del postopka odobritve klavnic.

| (33) | Klavnice in oprema, ki se v njih uporablja, so oblikovane za določene kategorije živali in zmogljivosti. Kadar so navedene zmogljivosti presežene ali kadar se oprema uporablja za namene, za katere ni bila oblikovana, to negativno vpliva na dobro počutje živali. Zato je treba pristojnim organom predložiti informacije glede teh vidikov, ki morajo biti del postopka odobritve klavnic.
  Za majhne, redno pregledane klavnice, ki lahko zakoljejo do 50 glav velike živine na teden ali 150 000 glav perutnine na leto, ki predvsem neposredno prodajajo živila končnemu potrošniku, ni potreben zapleten postopek odobritve za izvajanje splošnih načel te uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Klavnice in oprema, ki se v njih uporablja, so oblikovane za določene kategorije živali in zmogljivosti. Kadar so navedene zmogljivosti presežene ali kadar se oprema uporablja za namene, za katere ni bila oblikovana, to negativno vpliva na dobro počutje živali. Zato je treba pristojnim organom predložiti informacije glede teh vidikov, ki morajo biti del postopka odobritve klavnic.
  Za majhne, redno pregledane klavnice, ki lahko zakoljejo do 50 glav velike živine na teden ali 150 000 glav perutnine na leto, ki predvsem neposredno prodajajo živila končnemu potrošniku, ni potreben zapleten postopek odobritve za izvajanje splošnih načel te uredbe.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34 a (novo)

| (34a) | Treba je preprečiti trpljenje živali zaradi strahu in stresa pred zakolom. Zato morajo biti dovoz v klavnice, postopki za zakol in osebje v njih takšni, da se prepreči stres, strah in bolečine živali v času od raztovarjanja do zakola. |
| --- | --- |

(34a)

Treba je preprečiti trpljenje živali zaradi strahu in stresa pred zakolom. Zato morajo biti dovoz v klavnice, postopki za zakol in osebje v njih takšni, da se prepreči stres, strah in bolečine živali v času od raztovarjanja do zakola.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| (35) | Pri gradnji, ureditvi in opremi klavnic je viden stalni znanstveni in tehnični napredek. Zato je pomembno, da Skupnost Komisijo pooblasti, da spremeni zahteve, ki se uporabljajo za gradnjo, ureditev in opremo klavnic, ob ohranjanju enake in visoke ravni zaščite živali. |
| --- | --- |

(35)

Pri gradnji, ureditvi in opremi klavnic je viden stalni znanstveni in tehnični napredek. Zato je pomembno, da Skupnost Komisijo pooblasti, da spremeni zahteve, ki se uporabljajo za gradnjo, ureditev in opremo klavnic, ob ohranjanju enake in visoke ravni zaščite živali.

| (35) | Pri gradnji, ureditvi in opremi klavnic je viden stalni znanstveni in tehnični napredek. Zato je pomembno, da Skupnost Komisijo pooblasti, da spremeni zahteve, ki se uporabljajo za gradnjo, ureditev in opremo klavnic, ob ohranjanju enake in visoke ravni zaščite živali.
  Stalno bi si bilo treba prizadevati za razvoj boljših metod omamljanja. Prav tako bi bilo treba okrepiti raziskave o drugačnih načinih zakola prevelikega števila piščancev. |
| --- | --- |

(35)

Pri gradnji, ureditvi in opremi klavnic je viden stalni znanstveni in tehnični napredek. Zato je pomembno, da Skupnost Komisijo pooblasti, da spremeni zahteve, ki se uporabljajo za gradnjo, ureditev in opremo klavnic, ob ohranjanju enake in visoke ravni zaščite živali.
  Stalno bi si bilo treba prizadevati za razvoj boljših metod omamljanja. Prav tako bi bilo treba okrepiti raziskave o drugačnih načinih zakola prevelikega števila piščancev.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| (37) | Pri
  usmrtitvi
  brez omamljanja je treba natančno prerezati vrat, da se zmanjša trpljenje. Poleg tega je pri živalih, katerim premikanje po prerezu vratu ni mehansko omejeno, verjetna upočasnitev procesa krvavitve, pri čemer se po nepotrebnem podaljša trpljenje živali. Živalim, usmrčenim brez omamljanja, je zato treba posamično omejiti premikanje. |
| --- | --- |

(37)

Pri
  usmrtitvi
  brez omamljanja je treba natančno prerezati vrat, da se zmanjša trpljenje. Poleg tega je pri živalih, katerim premikanje po prerezu vratu ni mehansko omejeno, verjetna upočasnitev procesa krvavitve, pri čemer se po nepotrebnem podaljša trpljenje živali. Živalim, usmrčenim brez omamljanja, je zato treba posamično omejiti premikanje.

| (37) | Pri
  zakolu
  brez omamljanja je treba natančno prerezati vrat, da se zmanjša trpljenje. Poleg tega je pri živalih, katerim premikanje po prerezu vratu ni mehansko omejeno, verjetna upočasnitev procesa krvavitve, pri čemer se po nepotrebnem podaljša trpljenje živali. Živalim, usmrčenim brez omamljanja, je zato treba posamično omejiti premikanje
  in zagotoviti omamljenje takoj po prerezu vratu
  . |
| --- | --- |

(37)

Pri
  zakolu
  brez omamljanja je treba natančno prerezati vrat, da se zmanjša trpljenje. Poleg tega je pri živalih, katerim premikanje po prerezu vratu ni mehansko omejeno, verjetna upočasnitev procesa krvavitve, pri čemer se po nepotrebnem podaljša trpljenje živali. Živalim, usmrčenim brez omamljanja, je zato treba posamično omejiti premikanje
  in zagotoviti omamljenje takoj po prerezu vratu
  .

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 38

| (38) | Pri ravnanju z živalmi in omejitvi premikanja v klavnicah je viden stalni znanstveni in tehnični napredek. Zato je pomembno, da Skupnost Komisijo pooblasti, da spremeni zahteve, ki se uporabljajo za ravnanje z živalmi in omejitev premikanja pred
  zakolom
  , ob ohranjanju enake in visoke ravni zaščite živali. |
| --- | --- |

(38)

Pri ravnanju z živalmi in omejitvi premikanja v klavnicah je viden stalni znanstveni in tehnični napredek. Zato je pomembno, da Skupnost Komisijo pooblasti, da spremeni zahteve, ki se uporabljajo za ravnanje z živalmi in omejitev premikanja pred
  zakolom
  , ob ohranjanju enake in visoke ravni zaščite živali.

| (38) | Pri ravnanju z živalmi in omejitvi premikanja v klavnicah
  in industrijskih obratih za proizvodnjo krzna
  je viden stalen znanstveni in tehnični napredek. Zato je pomembno, da Skupnost Komisijo pooblasti, da spremeni zahteve, ki se uporabljajo za ravnanje z živalmi in omejitev premikanja pred
  usmrtitvijo
  , ob ohranjanju enake in visoke ravni zaščite živali. |
| --- | --- |

(38)

Pri ravnanju z živalmi in omejitvi premikanja v klavnicah
  in industrijskih obratih za proizvodnjo krzna
  je viden stalen znanstveni in tehnični napredek. Zato je pomembno, da Skupnost Komisijo pooblasti, da spremeni zahteve, ki se uporabljajo za ravnanje z živalmi in omejitev premikanja pred
  usmrtitvijo
  , ob ohranjanju enake in visoke ravni zaščite živali.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka (a) – podtočka (i)

| i) | v okviru tehničnih ali znanstvenih poskusov, ki se izvajajo pod nadzorom pristojnega organa; |
| --- | --- |

i)

v okviru tehničnih ali znanstvenih poskusov, ki se izvajajo pod nadzorom pristojnega organa;

| (i) | v okviru dejavnosti, ki jih ureja Direktiva Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (1); |
| --- | --- |

(i)

v okviru dejavnosti, ki jih ureja Direktiva Sveta 86/609/EGS z dne 24. novembra 1986 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o varstvu živali, ki se uporabljajo za poskusne in druge znanstvene namene (1);

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka (a) – podtočka (ii)

| ii) | v okviru lova; |
| --- | --- |

ii)

v okviru lova;

| (ii) | v okviru lova
  in rekreativnega ribolova
  ; |
| --- | --- |

(ii)

v okviru lova
  in rekreativnega ribolova
  ;

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka (a) – podtočka (iv a) (novo)

| (iva) | za žrtvovanja, namenjena osebni rabi, ob velikih verskih praznikih, kot sta Velika noč in Božič, ter le za obdobje desetih dni pred temi datumi. |
| --- | --- |

(iva)

za žrtvovanja, namenjena osebni rabi, ob velikih verskih praznikih, kot sta Velika noč in Božič, ter le za obdobje desetih dni pred temi datumi.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 – točka (b a) (novo)

| (ba) | za delno gojeno srnjad, ki je bila ustreljena na polju in predelana na kmetiji za vzrejo divjadi; |
| --- | --- |

(ba)

za delno gojeno srnjad, ki je bila ustreljena na polju in predelana na kmetiji za vzrejo divjadi;

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (b)

| (b) | „povezani postopki“ pomeni postopke, kot so ravnanje z živalmi ter začasna namestitev, omejitev premikanja, omamljanje in izkrvavitev živali, ki se izvajajo v kontekstu in na kraju, kjer so
  usmrčene
  ; |
| --- | --- |

(b)

„povezani postopki“ pomeni postopke, kot so ravnanje z živalmi ter začasna namestitev, omejitev premikanja, omamljanje in izkrvavitev živali, ki se izvajajo v kontekstu in na kraju, kjer so
  usmrčene
  ;

| (b) | „povezani postopki“ pomeni postopke, kot so ravnanje z živalmi,
  raztovor
  ter začasna namestitev, omejitev premikanja, omamljanje in izkrvavitev živali, ki se izvajajo v kontekstu in na kraju, kjer so
  zaklane
  ; |
| --- | --- |

(b)

„povezani postopki“ pomeni postopke, kot so ravnanje z živalmi,
  raztovor
  ter začasna namestitev, omejitev premikanja, omamljanje in izkrvavitev živali, ki se izvajajo v kontekstu in na kraju, kjer so
  zaklane
  ;

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (b a) (novo)

| (ba) | „pristojni organ“ pomeni osrednji organ države članice, ki je pristojen za zagotavljanje skladnosti z zahtevami te uredbe, ali drugi organ, kateremu je osrednji organ poveril to pristojnost; |
| --- | --- |

(ba)

„pristojni organ“ pomeni osrednji organ države članice, ki je pristojen za zagotavljanje skladnosti z zahtevami te uredbe, ali drugi organ, kateremu je osrednji organ poveril to pristojnost;

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (d a) (novo)

| (da) | „nezavest“ pomeni stanje nezavedanja, v katerem je delovanje možganov začasno ali trajno prekinjeno in po katerem se žival ne more odzivati na običajne dražljaje, vključno z bolečino; |
| --- | --- |

(da)

„nezavest“ pomeni stanje nezavedanja, v katerem je delovanje možganov začasno ali trajno prekinjeno in po katerem se žival ne more odzivati na običajne dražljaje, vključno z bolečino;

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (f)

| f) | „omamljanje“ pomeni vsak nameren proces, ki povzroči izgubo zavesti in občutljivosti
  brez bolečine
  , vključno z vsakim procesom, ki privede do takojšnje smrti; |
| --- | --- |

f)

„omamljanje“ pomeni vsak nameren proces, ki povzroči izgubo zavesti in občutljivosti
  brez bolečine
  , vključno z vsakim procesom, ki privede do takojšnje smrti;

| (f) | „omamljanje“ pomeni vsak nameren proces, ki povzroči izgubo zavesti in občutljivosti, vključno z vsakim procesom, ki privede do takojšnje smrti; |
| --- | --- |

(f)

„omamljanje“ pomeni vsak nameren proces, ki povzroči izgubo zavesti in občutljivosti, vključno z vsakim procesom, ki privede do takojšnje smrti;

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (g)

| g) | „verski obred“ pomeni vrsto dejanj, povezanih z zakolom živali in določenih v skladu z vero,
  kot sta islam ali judovstvo
  ; |
| --- | --- |

g)

„verski obred“ pomeni vrsto dejanj, povezanih z zakolom živali in določenih v skladu z vero,
  kot sta islam ali judovstvo
  ;

| (g) | „verski obred“ pomeni vrsto dejanj, povezanih z zakolom živali, ki jih narekuje vera
  ali izvirajo iz nekaterih verskih praznikov
  ; |
| --- | --- |

(g)

„verski obred“ pomeni vrsto dejanj, povezanih z zakolom živali, ki jih narekuje vera
  ali izvirajo iz nekaterih verskih praznikov
  ;

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (k)

| k) | „klavnica“ pomeni
  vsak obrat,
  ki se uporablja za zakol
  kopenskih
  živali; |
| --- | --- |

k)

„klavnica“ pomeni
  vsak obrat,
  ki se uporablja za zakol
  kopenskih
  živali;

| (k) | „klavnica“ pomeni
  obrat
  , ki se uporablja za zakol
  in obdelavo
  živali,
  katerih meso je namenjeno za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(k)

„klavnica“ pomeni
  obrat
  , ki se uporablja za zakol
  in obdelavo
  živali,
  katerih meso je namenjeno za prehrano ljudi;

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 2 – točka (m)

| m) | „kožuharji“ pomeni živali vrste sesalcev, ki so primarno gojene za proizvodnjo krzna, kot so kune, dihurji, lisice, rakuni, nutrije in činčile; |
| --- | --- |

m)

„kožuharji“ pomeni živali vrste sesalcev, ki so primarno gojene za proizvodnjo krzna, kot so kune, dihurji, lisice, rakuni, nutrije in činčile;

| (m) | „kožuharji“ pomeni živali vrste sesalcev, ki so primarno gojene za proizvodnjo krzna, kot so kune, dihurji, lisice, rakuni,
  rakunasti psi
  , nutrije,
  zajci
  in činčile; |
| --- | --- |

(m)

„kožuharji“ pomeni živali vrste sesalcev, ki so primarno gojene za proizvodnjo krzna, kot so kune, dihurji, lisice, rakuni,
  rakunasti psi
  , nutrije,
  zajci
  in činčile;

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka (a)

| a) | da je poskrbljeno za fizično udobje in zaščito živali, zlasti za njihovo
  čistočo in
  toplotno ugodje, ter da so preprečeni padci ali zdrsi; |
| --- | --- |

a)

da je poskrbljeno za fizično udobje in zaščito živali, zlasti za njihovo
  čistočo in
  toplotno ugodje, ter da so preprečeni padci ali zdrsi;

| (a) | da je poskrbljeno za fizično udobje in zaščito živali, zlasti za njihovo toplotno ugodje, ter da so preprečeni padci ali zdrsi; |
| --- | --- |

(a)

da je poskrbljeno za fizično udobje in zaščito živali, zlasti za njihovo toplotno ugodje, ter da so preprečeni padci ali zdrsi;

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka (d)

| d) | da živali ne kažejo znakov bolečine,
  strahu
  , napadalnosti ali drugega neobičajnega vedenja; |
| --- | --- |

d)

da živali ne kažejo znakov bolečine,
  strahu
  , napadalnosti ali drugega neobičajnega vedenja;

| (d) | da živali ne kažejo znakov bolečine, napadalnosti ali drugega neobičajnega vedenja; |
| --- | --- |

(d)

da živali ne kažejo znakov bolečine, napadalnosti ali drugega neobičajnega vedenja;

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka (f)

| f) | da je živalim preprečen negativen medsebojni vpliv. |
| --- | --- |

f)

da je živalim preprečen negativen medsebojni vpliv.

črtano

Sprememba 119

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

(3a)
     
  Usmrtitev prevelikega števila enodnevnih piščancev, ne glede na to, kateri postopek je bil uporabljen, ni več dovoljena, kakor hitro bodo na voljo ustrezne alternative usmrtitvi teh živali.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   
  Z odstopanjem od odstavka 1, kadar so takšne metode določene v skladu
  z verskimi obredi, je žival lahko
  usmrčena
  brez predhodnega omamljanja, če je
  usmrtitev
  izvedena v klavnici.

2.   
  V skladu
  z verskimi obredi je žival lahko
  zaklana
  brez predhodnega omamljanja, če je
  zakol
  izveden v klavnici.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 2

Vendar se države članice lahko odločijo, da tega odstopanja ne uporabijo.

črtano

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1

1.   Omamljanje se izvaja v skladu z metodami iz Priloge I.

1.   Omamljanje se izvaja v skladu z metodami iz Priloge I.
  Da se upošteva znanstveni in tehnični napredek, lahko Komisija odobri nove metode omamljanja na podlagi ocene Evropske agencije za varnost hrane in v skladu s postopkom iz člena 22(2).

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   Osebje, pristojno za omamljanje, opravlja redne preglede za zagotovitev, da žival ne kaže znakov zavesti ali občutljivosti v obdobju med koncem procesa omamljanja in
  potrditvijo smrti.

2.   Osebje, pristojno za omamljanje, opravlja redne preglede za zagotovitev, da žival ne kaže znakov zavesti ali občutljivosti v obdobju med koncem procesa omamljanja in
  smrtjo
  .

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 2 a (novo)

(2a)
     
  Po omamljenju se mora izkrvavitev začeti takoj, ko je to mogoče.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3 – pododstavek 2

Vendar mora vsaka taka sprememba zagotoviti raven dobrega počutja živali, ki je vsaj enakovredna ravni obstoječih metod, kot je prikazano z znanstvenimi dokazi,
  objavljenimi v ustreznih, mednarodno priznanih in strokovno pregledanih člankih.

Vendar mora vsaka taka sprememba zagotoviti raven dobrega počutja živali, ki je vsaj enakovredna ravni obstoječih metod, kot je prikazano z
  ustreznimi
  znanstvenimi dokazi.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 4

4.   
  Kodeks dobre prakse
  Skupnosti v zvezi z metodami iz Priloge I se lahko
  sprejme
  v skladu s postopki iz člena 22(2).

4.   
  Smernice
  Skupnosti
  za pripravo postopkov in izvajanje pravil
  v zvezi z metodami iz Priloge I se lahko
  sprejmejo
  v skladu s postopki iz člena 22(2).

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1

2.   Nosilci dejavnosti sestavijo in izvajajo takšne standardne operativne postopke, da zagotovijo izvajanje
  usmrtitve
  in povezanih postopkov v skladu s členom 3(1).

2.   Nosilci dejavnosti sestavijo in izvajajo takšne standardne operativne postopke, da zagotovijo izvajanje
  zakola
  in povezanih postopkov v skladu s členom 3(1).
  Zato za klavnice lahko veljajo postopki, določeni v členu 5 Uredbe (ES) št. 852/2004.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3

3.   Standardni operativni postopki so na zahtevo na voljo pristojnim organom.

3.   Standardni operativni postopki so na zahtevo na voljo pristojnim organom.
  Uradnega veterinarja se pisno obvesti o kakršnih koli spremembah standardnih operativnih postopkov.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

(3a)
     
  Pristojni organ lahko spremeni standardne operativne postopke, ko je jasno, da niso v skladu s pravili in splošnimi zahtevami, določenimi v tej uredbi.

Sprememba 120

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 3 b (novo)

(3b)
     
  Odstavki od 1 do 3 ne veljajo za usmrtitev živali v klavnicah, v katerih se tedensko ne zakolje več kot 50 glav velike živine.

Sprememba 37

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka (a)

| a) | ravnanje z živalmi in skrb za živali pred omejitvijo premikanja
  ; |
| --- | --- |

a)

ravnanje z živalmi in skrb za živali pred omejitvijo premikanja
  ;

| (a) | vodenje živali v omejitev premikanja, omamljenje ali zakol; |
| --- | --- |

(a)

vodenje živali v omejitev premikanja, omamljenje ali zakol;

Sprememba 38

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka (f)

| f) | izkrvavitev živih živali. |
| --- | --- |

f)

izkrvavitev živih živali.

| (f) | izkrvavitev živih živali
  in/ali zakol v skladu s členom 4(2)
  . |
| --- | --- |

(f)

izkrvavitev živih živali
  in/ali zakol v skladu s členom 4(2)
  .

Sprememba 39

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2 – točka (f a) (novo)

| (fa) | usmrtitev kožuharjev |
| --- | --- |

(fa)

usmrtitev kožuharjev

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

3.
     
  Usmrtitev kožuharjev nadzoruje oseba s spričevalom o usposobljenosti iz člena 18, ki velja za vse postopke, izvedene pod njenim nadzorom.

črtano

Sprememba 41

Predlog uredbe

Člen 8 – točka (a)

| a) | kategorije
  ali težo živali, za katere se oprema uporablja; |
| --- | --- |

a)

kategorije
  ali težo živali, za katere se oprema uporablja;

| (a) | vrste
  ali težo živali, za katere se oprema uporablja; |
| --- | --- |

(a)

vrste
  ali težo živali, za katere se oprema uporablja;

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 8 – točka (c a) (novo)

| (ca) | vzdrževanje in načine kalibracije za to opremo. |
| --- | --- |

(ca)

vzdrževanje in načine kalibracije za to opremo.

Sprememba 43

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

2.   Med klavnimi postopki je na kraju samem nemudoma na voljo ustrezna
  rezervna oprema
  za omamljanje, ki se uporablja v primeru neuspešnosti prvotno uporabljene opreme za omamljanje.

2.   Med klavnimi postopki je na kraju samem nemudoma na voljo ustrezna
  nadomestna metoda
  za omamljanje, ki se uporablja v primeru neuspešnosti prvotno uporabljene opreme za omamljanje.
  Kadar ta rezervna metoda vključuje težke naprave, je primerna prenosna oprema.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 3 a (novo)

2a.
     
  Nobeni živali se ne sme omejiti gibanja, če oseba, ki omami ali zakolje to žival, tega ne želi storiti.

Sprememba 45

Predlog uredbe

Člen 10

Zahteve iz poglavij II in III te uredbe so pomembne za namene člena 12(2)(a) Uredbe (ES) št. 854/2004.

Ob pregledu klavnic ali ustanov, ki so ali bodo v tretjih državah odobrene kot primerne za izvažanje v Evropsko unijo v skladu z zakonodajo Unije, strokovnjaki Komisije zagotovijo, da so žive živali iz člena 5 zaklane pod pogoji, ki so glede dobrega počutja živali vsaj takšni, kot jih predvideva ta uredba.

Zdravstvenemu spričevalu, ki spremlja meso, uvoženo iz tretjih držav, je treba dodati še potrdilo o izpolnitvi zgoraj omenjenih zahtev.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10a

Pravila za uvoz iz tretjih držav

Komisija zagotavlja, da so meso in mesni izdelki iz tretjih držav, ki so namenjeni porabi na notranjem trgu, v skladu z določbami te uredbe.

Sprememba 121

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 – uvodni del

2.   Pristojni organ iz člena 4 Uredbe (ES) št. 853/2004 za namene te uredbe za vsako klavnico odobri:

2.   Pristojni organ iz člena 4 Uredbe (ES) št. 853/2004 za namene te uredbe za vsako klavnico
  z zmogljivostjo več kot 50 glav velike živine na teden ali več kot 150 000 glav perutnine na leto
  odobri:

Sprememba 48

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 – točka (a)

| a) | največjo zmogljivost za vsako klavno linijo; |
| --- | --- |

a)

največjo zmogljivost za vsako klavno linijo;

črtano

Sprememba 49

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 2 – točka (c)

| c) | največjo zmogljivost za vsako površino za začasno namestitev kopitarjev, goveda, ovc, koz in prašičev ter perutnine in lagomorfov. |
| --- | --- |

c)

največjo zmogljivost za vsako površino za začasno namestitev kopitarjev, goveda, ovc, koz in prašičev ter perutnine in lagomorfov.

| (c) | največjo zmogljivost za vsako površino za začasno namestitev kopitarjev, goveda, ovc, koz in prašičev ter perutnine,
  ratitov
  in lagomorfov. |
| --- | --- |

(c)

največjo zmogljivost za vsako površino za začasno namestitev kopitarjev, goveda, ovc, koz in prašičev ter perutnine,
  ratitov
  in lagomorfov.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 2

2.   Nosilci dejavnosti zagotovijo mehansko omejitev možnosti živali,
  usmrčenih
  brez omamljanja.

2.   Nosilci dejavnosti zagotovijo mehansko omejitev možnosti premikanja živali,
  kadar je to potrebno in v primeru obrednega zakola
  brez omamljanja.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 – točka (e)

| e) | uporaba električnega toka, ki živali ne omami ali usmrti v nadzorovanih okoliščinah, zlasti vsakršnega električnega toka, ki ne steče skozi celotne možgane. |
| --- | --- |

e)

uporaba električnega toka, ki živali ne omami ali usmrti v nadzorovanih okoliščinah, zlasti vsakršnega električnega toka, ki ne steče skozi celotne možgane.

črtano

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3 – pododstavek 2

Vendar se točki (a) in (b) ne uporabljata za obešala za perutnino.

Vendar se točki (a) in (b) ne uporabljata za obešala za perutnino
  in lagomorfe
  .

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1

1.   Nosilci dejavnosti uvedejo in izvajajo ustrezne postopke spremljanja, da preverijo in potrdijo, ali so živali za zakol v obdobju med koncem procesa omamljanja in potrditvijo smrti uspešno omamljene.

1.   Nosilci dejavnosti uvedejo in izvajajo ustrezne postopke spremljanja, da preverijo in potrdijo, ali so živali za zakol v obdobju med koncem procesa omamljanja in potrditvijo smrti uspešno omamljene.
  Živali morajo biti pred izvedbo katerega koli morebitnega bolečega postopka razkosanja trupla oziroma pred obdelavo mrtve.

Sprememba 54

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Nosilci dejavnosti, ki vzrejajo živali za krzno, vnaprej obvestijo pristojni organ, kdaj bodo živali usmrčene, da uradnemu veterinarju omogočijo, da preveri, ali se upoštevajo zahteve te uredbe in standardni operativni postopki.

Sprememba 55

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5

5.   
  Kodeks dobre prakse
  Skupnosti v zvezi s postopki spremljanja v klavnicah se lahko sprejme v skladu s postopkom iz člena 22(2).

5.   
  Smernice
  Skupnosti
  za pripravo postopkov in izvajanje pravil
  v zvezi s postopki spremljanja v klavnicah se lahko sprejme v skladu s postopkom iz člena 22(2).

Sprememba 56

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Uradni veterinar redno preverja zgoraj omenjene postopke nadzora in upoštevanje standardnih operativnih postopkov.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek -1 (novo)

-1.
     
  Nosilci dejavnosti so pristojni za zagotavljanje upoštevanja pravil iz te uredbe.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 1

1.   Nosilci dejavnosti določijo pooblaščenca za dobro počutje živali za vsako klavnico, ki je v navedeni klavnici pristojen za
  zagotavljanje
  skladnosti s pravili iz te uredbe. Pooblaščenec o vprašanjih v zvezi z dobrim počutjem živali poroča neposredno nosilcu dejavnosti.

1.   Nosilci dejavnosti določijo pooblaščenca za dobro počutje živali za vsako klavnico, ki je v navedeni klavnici pristojen za
  nadzor
  skladnosti s pravili iz te uredbe. Pooblaščenec o vprašanjih v zvezi z dobrim počutjem živali poroča neposredno nosilcu dejavnosti.

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 14 – odstavek 5

5.   
  Odstavka 1 in 4 se ne uporabljata za
  klavnice, v katerih se zakolje manj kot 1 000 glav sesalcev ali 150 000 glav perutnine na leto.

5.   Klavnice, v katerih se zakolje manj kot 1 000 glav sesalcev ali 150 000 glav perutnine na leto,
  lahko vodi pooblaščenec za dobro počutje živali, postopek za pridobitev spričevala o usposobljenosti pa bo poenostavljen v skladu s specifikacijami pristojnega organa
  .

Sprememba 60

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 1

1.
     
  Pristojni organ in nosilci dejavnosti, vključeni v postopek depopulacije, pred začetkom postopka določijo akcijski načrt za zagotovitev skladnosti s pravili iz te uredbe.

V načrte ukrepov, ki jih zahteva zakonodaja Skupnosti o zdravju živali, se na podlagi hipoteze iz načrta ukrepov glede velikosti in kraja suma izbruha zlasti vključijo načrtovane metode usmrtitve in ustrezni standardni operativni postopki za zagotovitev skladnosti s pravili iz te uredbe.

črtano

Sprememba 61

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 3

3.   Pristojni organ za namene tega člena in
  v izjemnih okoliščinah
  lahko odobri odstopanja od ene ali več določb te uredbe, kadar meni, da bi skladnost verjetno vplivala na zdravje ljudi
  ali
  znatno upočasnila proces izkoreninjenja bolezni.

3.   Pristojni organ za namene tega člena in
  v primerih višje sile
  lahko odobri odstopanja od ene ali več določb te uredbe, kadar meni, da bi skladnost verjetno vplivala na zdravje ljudi, znatno upočasnila proces izkoreninjenja bolezni
  ali bi še bolj škodila dobremu počutju živali.

Sprememba 62

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 4

4.
     
  Pristojni organ iz odstavka 1 v enem letu od datuma zaključka postopka depopulacije Komisiji predloži in objavi, zlasti na internetu, poročilo o oceni rezultatov depopulacije.

Navedeno poročilo zlasti vključuje:

| a) | razloge za depopulacijo; |
| --- | --- |

a)

razloge za depopulacijo;

| b) | število in vrste usmrčenih živali; |
| --- | --- |

b)

število in vrste usmrčenih živali;

| c) | uporabljene metode omamljanja in usmrtitve; |
| --- | --- |

c)

uporabljene metode omamljanja in usmrtitve;

| d) | opis nastalih težav in, po potrebi, najdene rešitve za lajšanje ali zmanjševanje trpljenja zadevnih živali; |
| --- | --- |

d)

opis nastalih težav in, po potrebi, najdene rešitve za lajšanje ali zmanjševanje trpljenja zadevnih živali;

| e) | vsako odobreno odstopanje v skladu z odstavkom 3. |
| --- | --- |

e)

vsako odobreno odstopanje v skladu z odstavkom 3.

črtano

Sprememba 63

Predlog uredbe

Člen 16

Osebe, odgovorne za zadevne živali, pri
  usmrtitvi
  v nujnih primerih sprejmejo vse potrebne ukrepe za
  čimprejšnjo usmrtitev
  živali.

Osebe, odgovorne za zadevne živali, pri
  zakolu
  v nujnih primerih sprejmejo vse potrebne ukrepe za
  čimprejšnji zakol
  živali,
  brez poseganja v pogoje iz prvega razdelka poglavja VI Priloge III Uredbe (ES) št. 853/2004 o zakolu v sili izven klavnice
  .

Sprememba 64

Predlog uredbe

Člen 17

Člen 17

Referenčna središča

1.
     
  Vsaka država članica določi nacionalno referenčno središče (v nadaljnjem besedilu: referenčno središče) za opravljanje naslednjih nalog:

| a) | zagotavljanje znanstvenega in tehničnega znanja v zvezi z odobritvijo klavnic; |
| --- | --- |

a)

zagotavljanje znanstvenega in tehničnega znanja v zvezi z odobritvijo klavnic;

| b) | ocenjevanje novih metod omamljanja; |
| --- | --- |

b)

ocenjevanje novih metod omamljanja;

| c) | aktivno spodbujanje nosilcev dejavnosti in drugih zainteresiranih strani k razvoju kodeksa dobre prakse za izvajanje te uredbe, objavljanje in širjenje takšnega kodeksa ter spremljanje njegove uporabe; |
| --- | --- |

c)

aktivno spodbujanje nosilcev dejavnosti in drugih zainteresiranih strani k razvoju kodeksa dobre prakse za izvajanje te uredbe, objavljanje in širjenje takšnega kodeksa ter spremljanje njegove uporabe;

| d) | razvijanje smernic za pristojni organ za namene te uredbe; |
| --- | --- |

d)

razvijanje smernic za pristojni organ za namene te uredbe;

| e) | akreditiranje organov in enot za izdajanje spričeval o usposobljenosti v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

e)

akreditiranje organov in enot za izdajanje spričeval o usposobljenosti v skladu s členom 18;

| f) | komuniciranje in sodelovanje s Komisijo in drugimi referenčnimi središči za izmenjavo tehničnih in znanstvenih informacij ter najboljše prakse glede izvajanja te uredbe. |
| --- | --- |

f)

komuniciranje in sodelovanje s Komisijo in drugimi referenčnimi središči za izmenjavo tehničnih in znanstvenih informacij ter najboljše prakse glede izvajanja te uredbe.

2.
     
  Države članice v enem letu od datuma začetka veljavnosti te uredbe Komisiji in drugim državam članicam predložijo podrobnosti o svojih referenčnih središčih ter takšne informacije objavijo na internetu.

3.
     
  Referenčna središča so lahko ustanovljena kot mreža, sestavljena iz ločenih enot, če so vse naloge iz odstavka 1 dodeljene za vse zadevne dejavnosti, ki se izvajajo v zadevni državi članici.

Države članice lahko za opravljanje ene ali več navedenih nalog določijo enoto zunaj svojega ozemlja.

črtano

Sprememba 65

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka (b)

| b) | izdajanje spričeval o usposobljenosti, ki potrjujejo, da je bilo opravljen neodvisni zaključni preizkus znanja; predmeti tega preizkusa znanja se nanašajo na zadevne kategorije živali ter ustrezajo postopkom iz člena 7(2) in predmetom iz Priloge IV; |
| --- | --- |

b)

izdajanje spričeval o usposobljenosti, ki potrjujejo, da je bilo opravljen neodvisni zaključni preizkus znanja; predmeti tega preizkusa znanja se nanašajo na zadevne kategorije živali ter ustrezajo postopkom iz člena 7(2) in predmetom iz Priloge IV;

| (b) | zagotovitev, da so vse osebe, pristojne za razvoj ali vzdrževanje standardnih operativnih postopkov iz člena 6, bile ustrezno usposobljene; |
| --- | --- |

(b)

zagotovitev, da so vse osebe, pristojne za razvoj ali vzdrževanje standardnih operativnih postopkov iz člena 6, bile ustrezno usposobljene;

Sprememba 66

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 1 – točka (c)

| c) | odobritev programov usposabljanja za tečaje iz točke (a) ter vsebine in oblik preizkusa znanja iz točke (b). |
| --- | --- |

c)

odobritev programov usposabljanja za tečaje iz točke (a) ter vsebine in oblik preizkusa znanja iz točke (b).

črtano

Sprememba 67

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 2

2.   
  Za organizacijo tečajev, zaključnega preizkusa znanja in izdajo spričeval o usposobljenosti lahko pristojni organ določi ločeni organ ali enoto:

| a) | ki razpolaga s potrebnim znanjem, osebjem in opremo; |
| --- | --- |

a)

ki razpolaga s potrebnim znanjem, osebjem in opremo;

| b) | ki je neodvisen(-na) in ni v navzkrižju interesov glede izdaje spričeval o usposobljenosti; |
| --- | --- |

b)

ki je neodvisen(-na) in ni v navzkrižju interesov glede izdaje spričeval o usposobljenosti;

| c) | ki ga(jo) akreditira referenčno središče. |
| --- | --- |

c)

ki ga(jo) akreditira referenčno središče.

Podrobnosti o takšnih organih in enotah se objavijo zlasti na internetu.

2.   
  Programe za usposabljanje razvijejo in po potrebi vodijo sama podjetja ali organi, ki jih je odobril pristojni organ.

Podjetje ali organ izda potrdila o usposobljenosti na tem področju.

Pristojni organ lahko, kjer meni, da je to potrebno, razvije in vodi programe usposabljanja in izda potrdila o usposobljenosti.

Sprememba 68

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3 – pododstavek 1

3.   
  Spričevala o usposobljenosti navajajo, za katere kategorije živali in za katere postopke iz člena 7(2) ali (3) veljajo.

3.   
  Države članice imenujejo pristojni organ, ki odobri vsebino programa usposabljanja iz odstavka 2.

Spremembi 69 in 70

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 3 – pododstavek 2

Spričevala o usposobljenosti veljajo
  največ pet let
  .

Spričevala o usposobljenosti veljajo
  neomejeno. Imetniki spričeval o usposobljenosti se morajo redno udeleževati usposabljanj.

Sprememba 71

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2

2.   Države članice lahko osebam, ki dokažejo ustrezne, vsaj
  [desetletne] neprekinjene
  poklicne izkušnje, do 31. decembra 2014 brez zahteve po opravljanju preizkusa znanja izdajo spričevala o usposobljenosti v skladu s členom 18.

2.   Države članice lahko osebam, ki dokažejo
  ustrezno usposobljenost in
  vsaj
  dvanajstmesečne
  poklicne izkušnje
  pred začetkom veljavnosti te uredbe
  , do 31. decembra 2014 brez zahteve po opravljanju preizkusa znanja izdajo spričevala o usposobljenosti v skladu s členom 18.

Sprememba 72

Predlog uredbe

Člen 24 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Komisija do 1. januarja 2013 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži zakonodajni predlog o oblikovanju pogojev in predpisov o uporabi mobilnih klavnic v Uniji, ki bo zagotovil, da se v teh mobilnih enotah sprejmejo vsi varnostni ukrepi zato, da se ne ogroža dobrega počutja živali.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Priloga I – poglavje I – preglednica 1 – postavka št. 2 – Kategorija živali

Prežvekovalci
  do 10 kg
  , perutnina in lagomorfi.

Prežvekovalci, perutnina in lagomorfi.

Sprememba 74

Predlog uredbe

Priloga I – poglavje I – preglednica 1 – postavka št. 2 – Glavni parametri – pododstavek 2

Primerna hitrost in premer klina v skladu z velikostjo in vrsto živali.

Primerna hitrost in premer klina
  (metoda kontaktne površine)
  v skladu z velikostjo in vrsto živali.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Priloga I – poglavje I – preglednica 2 – postavka št. 2 – Naziv

Usmrtitev
  z električnim tokom skozi možgane in srce

Omamljanje ali zakol
  z električnim tokom skozi možgane in srce
  ali skozi možgane in hrbtenjačo

Sprememba 76

Predlog uredbe

Priloga I – poglavje I – preglednica 2 – postavka št. 2 – Kategorija živali

Vse vrste,
  razen jagnjet ali pujskov, težkih do 5 kg, ter goveda.

Vse vrste.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Priloga I – poglavje I – preglednica 3 – postavka št. 2 – Kategorija živali

Prašiči
  in
  perutnina.

Prašiči, perutnina
  in kožuharji
  .

Sprememba 78

Predlog uredbe

Priloga I – poglavje II – točka 7 – pododstavek 1 a (novo)

Ogljikov dioksid v koncentraciji nad 30 % se ne sme uporabljati za omamljanje in zakol perutnine v klavnici. Tolikšne koncentracije se lahko uporabljajo samo za usmrtitev odvečnih piščancev ali za nadzor bolezni.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Priloga II – točka 2.3

| 2.3. | Med ogradami in kanalom, ki vodi do prostora za omamljanje, mora biti čakalnica
  z ravnimi tli in trdnimi stranicami
  , da se zagotovi enakomeren prihod živali v prostor za omamljanje in
  usmrtitev
  ter da oskrbovalcem živali ni treba priganjati iz ograde. Čakalnica je oblikovana tako, da se živali ne morejo ujeti ali da jih druge živali ne morejo poteptati. |
| --- | --- |

2.3.

Med ogradami in kanalom, ki vodi do prostora za omamljanje, mora biti čakalnica
  z ravnimi tli in trdnimi stranicami
  , da se zagotovi enakomeren prihod živali v prostor za omamljanje in
  usmrtitev
  ter da oskrbovalcem živali ni treba priganjati iz ograde. Čakalnica je oblikovana tako, da se živali ne morejo ujeti ali da jih druge živali ne morejo poteptati.

| 2.3. | Med ogradami in kanalom, ki vodi do prostora za omamljanje, mora biti čakalnica, da se zagotovi enakomeren prihod živali v prostor za omamljanje in
  zakol
  ter da oskrbovalcem živali ni treba priganjati iz ograde. Čakalnica je oblikovana tako, da se živali ne morejo ujeti ali da jih druge živali ne morejo poteptati. |
| --- | --- |

2.3.

Med ogradami in kanalom, ki vodi do prostora za omamljanje, mora biti čakalnica, da se zagotovi enakomeren prihod živali v prostor za omamljanje in
  zakol
  ter da oskrbovalcem živali ni treba priganjati iz ograde. Čakalnica je oblikovana tako, da se živali ne morejo ujeti ali da jih druge živali ne morejo poteptati.

Sprememba 80

Predlog uredbe

Priloga II – točka 3.2

| 3.2. | Staje za omejitev premikanja živali, ki se uporabljajo v povezavi s klinom, so opremljene z napravo, ki omejuje lateralno in vertikalno premikanje glave živali. |
| --- | --- |

3.2.

črtano

Sprememba 81

Predlog uredbe

Priloga II – točka 3.3

| 3.3. | Sistemi za omejitev premikanja goveda z inverzijo ali kakršnim koli nenaravnim položajem živali se ne uporabljajo. |
| --- | --- |

3.3.

črtano

Sprememba 82

Predlog uredbe

Priloga II – točka 4.1 a (novo)

| 4.1a | Oprema za omamljanje z električnim tokom









  (a) | mora vsebovati napravo, ki zvočno ali vizualno prikazuje čas delovanja na žival; |
| --- | --- | --- |

4.1a

(a)

mora vsebovati napravo, ki zvočno ali vizualno prikazuje čas delovanja na žival;

| (b) | mora biti priključena na napravo, ki kaže napetost in tok med delovanjem aparata in ki mora biti nameščena tako, da jo operater jasno vidi. |
| --- | --- |

(b)

mora biti priključena na napravo, ki kaže napetost in tok med delovanjem aparata in ki mora biti nameščena tako, da jo operater jasno vidi.

Sprememba 83

Predlog uredbe

Priloga II – točka 4.2

| 4.2. | Električni aparat dovaja neprekinjeni tok. |
| --- | --- |

4.2.

črtano

Sprememba 84

Predlog uredbe

Priloga II – točka 7.2

| 7.2. | Prostori za perutnino so oblikovani in zgrajeni tako, da se živali samo odpeljejo v mešanico plina
  v zabojih za prevoz,
  ne da bi jih raztovorili. |
| --- | --- |

7.2.

Prostori za perutnino so oblikovani in zgrajeni tako, da se živali samo odpeljejo v mešanico plina
  v zabojih za prevoz,
  ne da bi jih raztovorili.

| 7.2. | Živo perutnino bi bilo treba
  v zabojih za prevoz
  odpeljati v mešanico plinov ali na transportni trak. |
| --- | --- |

7.2.

Živo perutnino bi bilo treba
  v zabojih za prevoz
  odpeljati v mešanico plinov ali na transportni trak.

Sprememba 85

Predlog uredbe

Priloga III – točka 1.2

| 1.2. | Živali je po prihodu treba raztovoriti čim hitreje in nato zaklati brez nepotrebnega odlašanja.



  Pri perutnini ali lagomorfih skupni čas prevoza, prištet času med raztovarjanjem in zakolom, ne sme preseči 12 ur.




  Pri sesalcih, razen pri lagomorfih, skupni čas prevoza, prištet času med raztovarjanjem in zakolom, ne sme preseči:










  a) | 19 ur za neodstavljene živali; |
| --- | --- | --- |

1.2.

Pri perutnini ali lagomorfih skupni čas prevoza, prištet času med raztovarjanjem in zakolom, ne sme preseči 12 ur.

Pri sesalcih, razen pri lagomorfih, skupni čas prevoza, prištet času med raztovarjanjem in zakolom, ne sme preseči:

a)

19 ur za neodstavljene živali;

| b) | 24 ur za kopitarje in prašiče; |
| --- | --- |

b)

24 ur za kopitarje in prašiče;

| c) | 29 ur za prežvekovalce. |
| --- | --- |

c)

29 ur za prežvekovalce.

Po izteku navedenih rokov je živali treba začasno namestiti, nakrmiti in jim nato v ustreznih časovnih razmakih zagotoviti zmerne količine hrane. V takih primerih je živalim treba zagotoviti ustrezno količino stelje ali enakovrednega materiala, ki zagotavlja raven ugodja, ustreznega za zadevno vrsto in število živali. Ta material mora zagotavljati primerno absorpcijo urina in blata.

črtano

Sprememba 86

Predlog uredbe

Priloga III – točka 1.5

Za namene zakola imajo neodstavljene živali, doječe živali molznice, samice, ki kotijo med potjo, ali živali, ki prispejo v zabojnikih, prednost pred drugimi živalmi. Če to ni mogoče, se sprejmejo ukrepi, da živali ne bi trpele, zlasti z:

| a) | molzenjem živali molznic v časovnih razmakih največ 12 ur; |
| --- | --- |

a)

molzenjem živali molznic v časovnih razmakih največ 12 ur;

| b) | zagotavljanjem ustreznih pogojev za dojenje in dobro počutje novorojene živali v primeru, da samica skoti; |
| --- | --- |

b)

zagotavljanjem ustreznih pogojev za dojenje in dobro počutje novorojene živali v primeru, da samica skoti;

| c) | zagotavljanjem vode za živali, ki prispejo v zabojnikih. |
| --- | --- |

c)

zagotavljanjem vode za živali, ki prispejo v zabojnikih.

črtano

Sprememba 87

Predlog uredbe

Priloga III – točka 1.7 – podtočka (c)

| c) | dvigovati ali vleči živali za glavo, ušesa, rogove, noge, rep ali kožuh ali ravnati z njimi na način, ki bi jim lahko povzročil nepotrebne bolečine ali trpljenje; |
| --- | --- |

c)

dvigovati ali vleči živali za glavo, ušesa, rogove, noge, rep ali kožuh ali ravnati z njimi na način, ki bi jim lahko povzročil nepotrebne bolečine ali trpljenje;

| (c) | dvigovati ali vleči živali za glavo, ušesa, rogove, noge
  (razen nog perutnine ali lagomorfov)
  , rep ali kožuh ali ravnati z njimi na način, ki bi jim lahko povzročil nepotrebne bolečine ali trpljenje; |
| --- | --- |

(c)

dvigovati ali vleči živali za glavo, ušesa, rogove, noge
  (razen nog perutnine ali lagomorfov)
  , rep ali kožuh ali ravnati z njimi na način, ki bi jim lahko povzročil nepotrebne bolečine ali trpljenje;

Sprememba 88

Predlog uredbe

Priloga III – točka 1.8 a (novo)

| 1.8a | Električne naprave za omamljanje se ne smejo uporabljati kot sredstvo za imobilizacijo ali za to, da bi živali prisilili k premikanju. |
| --- | --- |

1.8a

Sprememba 89

Predlog uredbe

Priloga III – točka 1.8 b (novo)

| 1.8b | Živali, ki ne morejo hoditi, se ne sme vleči na mesto zakola, ampak jih je treba ubiti na mestu, kjer se nahajajo. |
| --- | --- |

1.8b

Sprememba 90

Predlog uredbe

Priloga III – točka 2.1

| 2.1. | Vsaka žival ima dovolj prostora, da vstane, leže in se obrača. |
| --- | --- |

2.1.

Vsaka žival ima dovolj prostora, da vstane, leže in se obrača.

| 2.1. | Vsaka žival ima dovolj prostora, da vstane, leže in se obrača,
  razen velikega goveda, ki se za razumno kratek čas nahaja v individualnih boksih. |
| --- | --- |

2.1.

Vsaka žival ima dovolj prostora, da vstane, leže in se obrača,
  razen velikega goveda, ki se za razumno kratek čas nahaja v individualnih boksih.

Sprememba 91

Predlog uredbe

Priloga III – točka 2 a (novo)

| 2a. | Strelna naprava









  2a.1. | Strelno napravo je treba namestiti tako, da izstrelek zagotovo prodre v možgansko skorjo. Zlasti se prepove ustrelitev goveda v zatilje. Ovce in koze se lahko ustrelijo v zatilje, če prisotnost rogov preprečuje temenski strel. V tem primeru mora biti strel usmerjen tik pod zasnovo rogov proti ustom, izkrvavitev pa se mora začeti v 15 sekundah po ustrelitvi; |
| --- | --- | --- |

2a.

2a.1.

Strelno napravo je treba namestiti tako, da izstrelek zagotovo prodre v možgansko skorjo. Zlasti se prepove ustrelitev goveda v zatilje. Ovce in koze se lahko ustrelijo v zatilje, če prisotnost rogov preprečuje temenski strel. V tem primeru mora biti strel usmerjen tik pod zasnovo rogov proti ustom, izkrvavitev pa se mora začeti v 15 sekundah po ustrelitvi;

| 2a.2. | Pri uporabi penetrirnega klina mora operater preveriti, da se klin po vsakem strelu v celoti vrne v prvotni položaj. Če se to ne zgodi, se klin ne sme več uporabljati, dokler ni popravljen. |
| --- | --- |

2a.2.

Pri uporabi penetrirnega klina mora operater preveriti, da se klin po vsakem strelu v celoti vrne v prvotni položaj. Če se to ne zgodi, se klin ne sme več uporabljati, dokler ni popravljen.

Sprememba 92

Predlog uredbe

Priloga III – točka 2 b (novo)

| 2b. | Omejitev premikanja živali



  Žival se ne zapira v zaboj za omamljanje, prav tako se njena glava ne umešča v napravo, ki omejuje gibanje, razen če je oseba, ki bo žival omamila, pripravljena to storiti takoj, ko se žival zapre v zaboj za omamljanje ali ko se njena glava pritrdi. |
| --- | --- |

2b.

Žival se ne zapira v zaboj za omamljanje, prav tako se njena glava ne umešča v napravo, ki omejuje gibanje, razen če je oseba, ki bo žival omamila, pripravljena to storiti takoj, ko se žival zapre v zaboj za omamljanje ali ko se njena glava pritrdi.

Sprememba 93

Predlog uredbe

Priloga III – točka 3.1

| 3.1. | Kadar je ena sama oseba odgovorna za omamljanje, pritrjevanje na obešala, dvigovanje in izkrvavitev živali, mora navedena oseba zaporedoma opraviti vse navedene postopke na eni sami živali, preden katerega koli od teh postopkov opravi na drugi. |
| --- | --- |

3.1.

Kadar je ena sama oseba odgovorna za omamljanje, pritrjevanje na obešala, dvigovanje in izkrvavitev živali, mora navedena oseba zaporedoma opraviti vse navedene postopke na eni sami živali, preden katerega koli od teh postopkov opravi na drugi.

| 3.1. | Kadar je ena sama oseba odgovorna za omamljanje, pritrjevanje na obešala, dvigovanje in izkrvavitev živali, mora navedena oseba zaporedoma opraviti vse navedene postopke na eni sami živali, preden katerega koli od teh postopkov opravi na drugi.
  Ta zahteva ne velja pri skupinskem omamljanju. |
| --- | --- |

3.1.

Kadar je ena sama oseba odgovorna za omamljanje, pritrjevanje na obešala, dvigovanje in izkrvavitev živali, mora navedena oseba zaporedoma opraviti vse navedene postopke na eni sami živali, preden katerega koli od teh postopkov opravi na drugi.
  Ta zahteva ne velja pri skupinskem omamljanju.

Sprememba 94

Predlog uredbe

Priloga III – točka 3.1 a (novo)

| 3.1a | Izkrvavitev se mora začeti takoj po omamljenju in se jo izpelje tako, da je hitra, obilna in popolna. |
| --- | --- |

3.1a

Sprememba 95

Predlog uredbe

Priloga III – točka 3.2 a (novo)

| 3.2a | Po rezu krvnih žil se na živalih ne smejo izvajati nikakršni nadaljnji obdelovalni postopki ali električna stimulacija, dokler se izkrvavitev ne zaključi, in nikakor pred potekom:









  (a) | najmanj 120 sekund pri puranu ali gosi; |
| --- | --- | --- |

3.2a

(a)

najmanj 120 sekund pri puranu ali gosi;

| (b) | najmanj 90 sekund pri kateri koli drugi ptici; |
| --- | --- |

(b)

najmanj 90 sekund pri kateri koli drugi ptici;

| (c) | najmanj 30 sekund pri omamljenem govedu; |
| --- | --- |

(c)

najmanj 30 sekund pri omamljenem govedu;

| (d) | najmanj 120 sekund pri govedu, ki ni bilo omamljeno; |
| --- | --- |

(d)

najmanj 120 sekund pri govedu, ki ni bilo omamljeno;

| (e) | najmanj 20 sekund pri ovcah, kozah, prašičih in srnjadi. |
| --- | --- |

(e)

najmanj 20 sekund pri ovcah, kozah, prašičih in srnjadi.

Sprememba 112

Predlog uredbe

Priloga III – točka 3.2 b (novo)

| 3.2b. | Ob usmrtitvi breje živali:









  (a) | če je maternica nedotaknjena, se zarodek pusti v njej, dokler ni mrtev; |
| --- | --- | --- |

3.2b.

(a)

če je maternica nedotaknjena, se zarodek pusti v njej, dokler ni mrtev;

| (b) | v primeru dvoma, ali če se v trebuhu živali po usmrtitvi odkrije zarodek pri zavesti, ga je treba nemudoma odstraniti, omamiti s penetrirnim klinom in usmrtiti z izkrvavitvijo. |
| --- | --- |

(b)

v primeru dvoma, ali če se v trebuhu živali po usmrtitvi odkrije zarodek pri zavesti, ga je treba nemudoma odstraniti, omamiti s penetrirnim klinom in usmrtiti z izkrvavitvijo.

Klavnice morajo imeti na voljo ustrezno opremo za hitro izvedbo postopka, če je to potrebno.

Sprememba 96

Predlog uredbe

Priloga III – točka 3.3

| 3.3. | Ptice se ne zakoljejo z avtomatskimi noži za rezanje vratu, razen če se lahko ugotovi, ali ti noži pravilno prerežejo krvne žile ali ne. Kadar avtomatski noži ne režejo pravilno, se ptica takoj
  usmrti
  . |
| --- | --- |

3.3.

Ptice se ne zakoljejo z avtomatskimi noži za rezanje vratu, razen če se lahko ugotovi, ali ti noži pravilno prerežejo krvne žile ali ne. Kadar avtomatski noži ne režejo pravilno, se ptica takoj
  usmrti
  .

| 3.3. | Ptice se ne zakoljejo z avtomatskimi noži za rezanje vratu, razen če se lahko ugotovi, ali ti noži pravilno prerežejo krvne žile ali ne. Kadar avtomatski noži ne režejo pravilno, se ptica takoj
  zakolje
  . |
| --- | --- |

3.3.

Ptice se ne zakoljejo z avtomatskimi noži za rezanje vratu, razen če se lahko ugotovi, ali ti noži pravilno prerežejo krvne žile ali ne. Kadar avtomatski noži ne režejo pravilno, se ptica takoj
  zakolje
  .

Sprememba 97

Predlog uredbe

Priloga IV – točka (f a) (novo)

| (fa) | zakol kožuharjev.



  Praktični vidiki ravnanja z živalmi in omejitve premikanja.




  Praktični vidiki tehnik omamljanja.




  Rezervne metode omamljanja in/ali zakola.




  Vzdrževanje opreme za omamljanje in/ali zakol.




  Spremljanje učinkovitosti omamljanja. |
| --- | --- |

(fa)

Praktični vidiki ravnanja z živalmi in omejitve premikanja.

Praktični vidiki tehnik omamljanja.

Rezervne metode omamljanja in/ali zakola.

Vzdrževanje opreme za omamljanje in/ali zakol.

Spremljanje učinkovitosti omamljanja.

---

(1)  

  UL L 358, 18.12.1986, str. 1.

---

Četrtek, 7. maja 2009

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/347 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/347

---

Četrtek, 7. maja 2009Evropski sklad za begunce za obdobje 2008–2013 (sprememba Odločbe št. 573/2007/ES) ***I

P6_TA(2009)0375

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za begunce za obdobje 2008–2013 glede ukinitve financiranja nekaterih ukrepov Skupnosti ter spremembe omejitve njihovega financiranja (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

2010/C 212 E/50

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0067),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 63, prvi odstavek, točka 2(b) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0070/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za proračun (A6-0280/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/348 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/348

---

Četrtek, 7. maja 2009Minimalni standardi za sprejem prosilcev za azil (prenovitev) ***I

P6_TA(2009)0376

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (prenovitev) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

2010/C 212 E/51

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0815),

ob upoštevanju členov 251(2) in 63(1)(b) Pogodbe ES, v skladu s katerima je Komisija predložila predlog Parlamentu (C6-0477/2008),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejetju pravnih aktov (1),

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 4. aprila 2009, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu z odstavkom 3 člena 80a svojega Poslovnika,

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0285/2009),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 7. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0244

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Direktive 2009/.../ES Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti točke (1)(b) prvega odstavka člena 63 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1)
  ,

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2)
  ,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3)
  ,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebne so številne bistvene spremembe Direktive Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (4). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Potrebne so številne bistvene spremembe Direktive Sveta 2003/9/ES z dne 27. januarja 2003 o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil (4). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno direktivo prenoviti.

| (2) | Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavina cilja Evropske unije, da bi postopoma uvedla območje svobode, varnosti in pravice, odprto za tiste, ki jih okoliščine prisilijo v zakonito iskanje zaščite v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavina cilja Evropske unije, da bi postopoma uvedla območje svobode, varnosti in pravice, odprto za tiste, ki jih okoliščine prisilijo v zakonito iskanje zaščite v Skupnosti.

| (3) | Na svojem posebnem zasedanju v Tampereju dne15. in 16. oktobra 1999 se je Evropski svet dogovoril, da si bo prizadeval za uvedbo skupnega evropskega azilnega sistema na podlagi celovite in vseobsežne uporabe Ženevske konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot je dopolnjena s Protokolom iz New Yorka z dne 31. januarja 1967, ohranjajoč tako načelo nevračanja. |
| --- | --- |

(3)

Na svojem posebnem zasedanju v Tampereju dne15. in 16. oktobra 1999 se je Evropski svet dogovoril, da si bo prizadeval za uvedbo skupnega evropskega azilnega sistema na podlagi celovite in vseobsežne uporabe Ženevske konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot je dopolnjena s Protokolom iz New Yorka z dne 31. januarja 1967, ohranjajoč tako načelo nevračanja.

| (4) | Sklepi iz Tampereja določajo, da mora skupni evropski azilni sistem kratkoročno vključevati skupne minimalne pogoje za sprejem prosilcev za azil. |
| --- | --- |

(4)

Sklepi iz Tampereja določajo, da mora skupni evropski azilni sistem kratkoročno vključevati skupne minimalne pogoje za sprejem prosilcev za azil.

| (5) | Uvedba minimalnih standardov za sprejem prosilcev za azil je še en korak k evropski azilni politiki. |
| --- | --- |

(5)

Uvedba minimalnih standardov za sprejem prosilcev za azil je še en korak k evropski azilni politiki.

| (6) | Dosežena je bila prva faza vzpostavitve skupnega evropskega azilnega sistema, ki naj bi z dolgoročnega vidika omogočila skupni postopek in enoten status po vsej Uniji za osebe, ki jim je bil odobren azil. Evropski svet je na zasedanju dne4. novembra 2004 sprejel Haaški program, v katerem so določeni cilji, ki naj bi se na področju svobode, varnosti in pravice izvedli v obdobju 2005-2010. V zvezi s tem je Haaški program pozval Komisijo, naj pripravi oceno pravnih instrumentov prve faze ter Svetu in Evropskemu parlamentu predloži instrumente in ukrepe za drugo fazo, da bi se lahko sprejeli do leta 2010. |
| --- | --- |

(6)

Dosežena je bila prva faza vzpostavitve skupnega evropskega azilnega sistema, ki naj bi z dolgoročnega vidika omogočila skupni postopek in enoten status po vsej Uniji za osebe, ki jim je bil odobren azil. Evropski svet je na zasedanju dne4. novembra 2004 sprejel Haaški program, v katerem so določeni cilji, ki naj bi se na področju svobode, varnosti in pravice izvedli v obdobju 2005-2010. V zvezi s tem je Haaški program pozval Komisijo, naj pripravi oceno pravnih instrumentov prve faze ter Svetu in Evropskemu parlamentu predloži instrumente in ukrepe za drugo fazo, da bi se lahko sprejeli do leta 2010.

| (7) | Glede na rezultate opravljenih ocen je na tej stopnji ustrezna potrditev načel, ki so osnova Direktivi 2003/9/ES, da bi se zagotovili boljši pogoji za sprejem za prosilce za azil. |
| --- | --- |

(7)

Glede na rezultate opravljenih ocen je na tej stopnji ustrezna potrditev načel, ki so osnova Direktivi 2003/9/ES, da bi se zagotovili boljši pogoji za sprejem za prosilce za azil.

| (8) | Da bi se po vsej Uniji zagotovilo enako obravnavanje prosilcev za azil, bi se morala ta direktiva uporabljati na vseh stopnjah in za vse vrste postopkov v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito ter na vseh lokacijah in v objektih, ki sprejemajo prosilce za azil. |
| --- | --- |

(8)

Da bi se po vsej Uniji zagotovilo enako obravnavanje prosilcev za azil, bi se morala ta direktiva uporabljati na vseh stopnjah in za vse vrste postopkov v zvezi s prošnjami za mednarodno zaščito ter na vseh lokacijah in v objektih, ki sprejemajo prosilce za azil.

| (9) | Države članice bi si morale pri uporabi te direktive prizadevati za zagotovitev popolnega upoštevanja načel največje koristi otroka v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 in pomena enotnosti družine v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. |
| --- | --- |

(9)

Države članice bi si morale pri uporabi te direktive prizadevati za zagotovitev popolnega upoštevanja načel največje koristi otroka v skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 in pomena enotnosti družine v skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

| (10) | Glede obravnavanja oseb, ki sodijo v okvir te direktive, države članice obvezujejo obveznosti po instrumentih mednarodnega prava, katerih pogodbenice so. |
| --- | --- |

(10)

Glede obravnavanja oseb, ki sodijo v okvir te direktive, države članice obvezujejo obveznosti po instrumentih mednarodnega prava, katerih pogodbenice so.

| (11) | ▐ Treba

  bi bilo
  določiti minimalne standarde za sprejem prosilcev za azil, ki
  načeloma
  zadoščajo, da se jim zagotovi dostojen življenjski standard in primerljivi življenjski pogoji v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(11)

▐ Treba

  bi bilo
  določiti minimalne standarde za sprejem prosilcev za azil, ki
  načeloma
  zadoščajo, da se jim zagotovi dostojen življenjski standard in primerljivi življenjski pogoji v vseh državah članicah.

| (12) | Uskladitev pogojev za sprejem prosilcev za azil naj bi pomagala omejiti sekundarno gibanje prosilcev za azil, na katero vplivajo različni pogoji za njihov sprejem. |
| --- | --- |

(12)

Uskladitev pogojev za sprejem prosilcev za azil naj bi pomagala omejiti sekundarno gibanje prosilcev za azil, na katero vplivajo različni pogoji za njihov sprejem.

| (13) | Za zagotovitev enakega obravnavanja vseh prosilcev za mednarodno zaščito in za zagotovitev skladnosti s sedanjim azilnim pravnim redom EU, zlasti Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (5), je primerno razširiti področje uporabe te direktive z vključitvijo prosilcev za subsidiarno zaščito. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev enakega obravnavanja vseh prosilcev za mednarodno zaščito in za zagotovitev skladnosti s sedanjim azilnim pravnim redom EU, zlasti Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (5), je primerno razširiti področje uporabe te direktive z vključitvijo prosilcev za subsidiarno zaščito.

| (14) | Za spobujanje samozadostnosti prosilcev za azil ter za zmanjšanje velikih neskladnosti med državami članicami, je nujna zagotovitev jasnih pravil glede dostopa prosilcev za azil do trga dela. |
| --- | --- |

(14)

Za spobujanje samozadostnosti prosilcev za azil ter za zmanjšanje velikih neskladnosti med državami članicami, je nujna zagotovitev jasnih pravil glede dostopa prosilcev za azil do trga dela.

| (15) | Takojšnje razpoznavanje in spremljanje oseb s posebnimi potrebami bi morala biti glavna naloga nacionalnih organov za zagotovitev, da so pogoji za sprejem takšnih oseb posebej načrtovani, tako da bi ustrezali njihovim posebnim potrebam. |
| --- | --- |

(15)

Takojšnje razpoznavanje in spremljanje oseb s posebnimi potrebami bi morala biti glavna naloga nacionalnih organov za zagotovitev, da so pogoji za sprejem takšnih oseb posebej načrtovani, tako da bi ustrezali njihovim posebnim potrebam.

| (16) | Pridržanje prosilcev za azil bi bilo treba uporabljati v skladu z osnovnim načelom, da se osebe ne sme pridržati samo zato, ker je zaprosila za mednarodno zaščito, zlasti v skladu
  z mednarodnimi zakonskimi obveznostmi držav članic in predvsem
  s členom 31 Ženevske konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951. Države članice prosilcem za azil zlasti ne bi smele nalagati kazni zaradi nezakonitega vstopa ali prisotnosti in kakršnih koli omejitev gibanja, ki niso potrebne. V zvezi s tem bi moralo biti pridržanje možno le v zelo jasno določenih izjemnih okoliščinah, ki jih predpisuje ta direktiva, ob upoštevanju načela nujnosti in sorazmernosti, tako glede načina kot tudi namena takšnega pridržanja. Ko so prosilci za azil pridržani, bi morali imeti pravico do pravnega sredstva pred nacionalnim sodiščem. |
| --- | --- |

(16)

Pridržanje prosilcev za azil bi bilo treba uporabljati v skladu z osnovnim načelom, da se osebe ne sme pridržati samo zato, ker je zaprosila za mednarodno zaščito, zlasti v skladu
  z mednarodnimi zakonskimi obveznostmi držav članic in predvsem
  s členom 31 Ženevske konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951. Države članice prosilcem za azil zlasti ne bi smele nalagati kazni zaradi nezakonitega vstopa ali prisotnosti in kakršnih koli omejitev gibanja, ki niso potrebne. V zvezi s tem bi moralo biti pridržanje možno le v zelo jasno določenih izjemnih okoliščinah, ki jih predpisuje ta direktiva, ob upoštevanju načela nujnosti in sorazmernosti, tako glede načina kot tudi namena takšnega pridržanja. Ko so prosilci za azil pridržani, bi morali imeti pravico do pravnega sredstva pred nacionalnim sodiščem.

| (17) | Prosilci v pridržanju bi morali biti obravnavani s popolnim upoštevanjem človeškega dostojanstva in njihovi pogoji za sprejem bi morali biti posebej načrtovani, tako da ustrezajo njihovim potrebam v tisti situaciji. Države članice bi morale zlasti zagotoviti, da se uporablja člen 37 Konvencije ZN o otrokovih pravicah iz leta 1989. |
| --- | --- |

(17)

Prosilci v pridržanju bi morali biti obravnavani s popolnim upoštevanjem človeškega dostojanstva in njihovi pogoji za sprejem bi morali biti posebej načrtovani, tako da ustrezajo njihovim potrebam v tisti situaciji. Države članice bi morale zlasti zagotoviti, da se uporablja člen 37 Konvencije ZN o otrokovih pravicah iz leta 1989.

| (18) | Da se zagotovi skladnost z minimalnimi postopkovnimi zagotovili, ki predstavljajo možnost za stik z organizacijami ali skupinami oseb, ki nudijo pravno pomoč, je treba zagotoviti informacije o takih organizacijah in skupinah oseb. |
| --- | --- |

(18)

Da se zagotovi skladnost z minimalnimi postopkovnimi zagotovili, ki predstavljajo možnost za stik z organizacijami ali skupinami oseb, ki nudijo pravno pomoč, je treba zagotoviti informacije o takih organizacijah in skupinah oseb.

| (19) | Možnost zlorabe sistema za sprejem bi bilo treba omejiti, s tem da se podrobno navedejo okoliščine, v katerih se pogoji za sprejem za prosilce za azil lahko omejijo ali se tak sprejem ukine, hkrati pa se vsem prosilcem za azil zagotovi dostojen življenjski standard . |
| --- | --- |

(19)

Možnost zlorabe sistema za sprejem bi bilo treba omejiti, s tem da se podrobno navedejo okoliščine, v katerih se pogoji za sprejem za prosilce za azil lahko omejijo ali se tak sprejem ukine, hkrati pa se vsem prosilcem za azil zagotovi dostojen življenjski standard .

| (20) | Treba bi bilo zagotoviti učinkovitost nacionalnih sistemov za sprejem in sodelovanje med državami članicami na področju sprejema prosilcev za azil. |
| --- | --- |

(20)

Treba bi bilo zagotoviti učinkovitost nacionalnih sistemov za sprejem in sodelovanje med državami članicami na področju sprejema prosilcev za azil.

| (21) | Treba bi bilo spodbujati ustrezno koordinacijo med pristojnimi organi v zvezi s sprejemom prosilcev za azil, zato bi bilo treba spodbujati skladne odnose med lokalnimi skupnostmi in nastanitvenimi centri. |
| --- | --- |

(21)

Treba bi bilo spodbujati ustrezno koordinacijo med pristojnimi organi v zvezi s sprejemom prosilcev za azil, zato bi bilo treba spodbujati skladne odnose med lokalnimi skupnostmi in nastanitvenimi centri.

| (22) | V naravi sami minimalnih standardov je, da lahko države članice uvedejo ali ohranjajo bolj ugodne določbe za državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva, ki zaprosijo za mednarodno zaščito države članice. |
| --- | --- |

(22)

V naravi sami minimalnih standardov je, da lahko države članice uvedejo ali ohranjajo bolj ugodne določbe za državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva, ki zaprosijo za mednarodno zaščito države članice.

| (23) | V tem duhu se države članice tudi poziva, da določbe te direktive uporabljajo v povezavi s postopki za odločanje o vlogah za druge oblike zaščite, ki ne izhajajo iz Direktive 2004/83/ES. |
| --- | --- |

(23)

V tem duhu se države članice tudi poziva, da določbe te direktive uporabljajo v povezavi s postopki za odločanje o vlogah za druge oblike zaščite, ki ne izhajajo iz Direktive 2004/83/ES.

| (24) | Da bi se lahko pokrili stroški izboljšav minimalnih standardov za sprejem prosilcev za azil, bi se morala sredstva, ki so na voljo Evropski uniji za kritje stroškov takšnih izboljšav, zlasti za države članice, katerih nacionalni azilni sistemi se srečujejo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski, ki so zlasti posledica njihovega geografskega ali demografskega položaja, sorazmerno povečati. |
| --- | --- |

(24)

Da bi se lahko pokrili stroški izboljšav minimalnih standardov za sprejem prosilcev za azil, bi se morala sredstva, ki so na voljo Evropski uniji za kritje stroškov takšnih izboljšav, zlasti za države članice, katerih nacionalni azilni sistemi se srečujejo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski, ki so zlasti posledica njihovega geografskega ali demografskega položaja, sorazmerno povečati.

| (25) | Izvajanje te direktive bi bilo treba redno ocenjevati. |
| --- | --- |

(25)

Izvajanje te direktive bi bilo treba redno ocenjevati.

| (26) | Ker cilja te direktive, in sicer zagotoviti minimalne standarde za sprejem prosilcev za azil v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ║ in ker jih ║ zaradi obsega in vplivov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti z člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje ukrepov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(26)

Ker cilja te direktive, in sicer zagotoviti minimalne standarde za sprejem prosilcev za azil v državah članicah, države članice ne morejo zadovoljivo doseči ║ in ker jih ║ zaradi obsega in vplivov predlaganega ukrepa lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti z člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta direktiva ne prekoračuje ukrepov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (27) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih zlasti priznava Listina o temeljnih pravicah Evropske unije (Listina). Zlasti si ta direktiva prizadeva zagotoviti celovito spoštovanje človeškega dostojanstva in spodbujati uporabo členov 1,
  4,
  6, 7, 18, 24 in 47 Listine ter bi jo bilo treba temu ustrezno izvajati. |
| --- | --- |

(27)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in načela, ki jih zlasti priznava Listina o temeljnih pravicah Evropske unije (Listina). Zlasti si ta direktiva prizadeva zagotoviti celovito spoštovanje človeškega dostojanstva in spodbujati uporabo členov 1,
  4,
  6, 7, 18, 24 in 47 Listine ter bi jo bilo treba temu ustrezno izvajati.

| (28) | Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo bistveno spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodne direktive. |
| --- | --- |

(28)

Obveznost prenosa te direktive v nacionalno zakonodajo bi morala biti omejena na tiste določbe, ki pomenijo bistveno spremembo v primerjavi s predhodno direktivo. Obveznost prenosa določb, ki so nespremenjene, izhaja iz predhodne direktive.

| (29) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos te Direktive iz dela B Priloge II v nacionalno zakonodajo – |
| --- | --- |

(29)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos te Direktive iz dela B Priloge II v nacionalno zakonodajo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

NAMEN, OPREDELITVE IN PODROČJE UPORABE

Člen 1

Namen

Namen te direktive je določiti minimalne standarde za sprejem prosilcev za azil v državah članicah.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te direktive:

| (a) | ‘prošnja za mednarodno zaščito’ pomeni prošnjo za mednarodno zaščito, kot je določena v
  členu 2(g) Direktive
  2004/83/ES; |
| --- | --- |

(a)

‘prošnja za mednarodno zaščito’ pomeni prošnjo za mednarodno zaščito, kot je določena v
  členu 2(g) Direktive
  2004/83/ES;

| (b) | ‘prosilec’ ali ‘prosilec za azil’ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, o kateri še ni bilo dokončno odločeno; |
| --- | --- |

(b)

‘prosilec’ ali ‘prosilec za azil’ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, o kateri še ni bilo dokončno odločeno;

| (c) | ‘družinski člani’ pomeni, če je družina že obstajala v izvorni državi, naslednje člane prosilčeve družine, ki so prisotni v isti državi članici v povezavi s prošnjo zamednarodno zaščito:






  (i) | zakonca prosilca za azil ali njegovega ali njenega neporočenega partnerja v trajni zvezi, če zakonodaja ali praksa zadevne države članice neporočene pare obravnava na primerljiv način s poročenimi pari po svoji zakonodaji o tujcih; |
| --- | --- | --- |

(c)

‘družinski člani’ pomeni, če je družina že obstajala v izvorni državi, naslednje člane prosilčeve družine, ki so prisotni v isti državi članici v povezavi s prošnjo zamednarodno zaščito:

(i)

zakonca prosilca za azil ali njegovega ali njenega neporočenega partnerja v trajni zvezi, če zakonodaja ali praksa zadevne države članice neporočene pare obravnava na primerljiv način s poročenimi pari po svoji zakonodaji o tujcih;

| (ii) | mladoletne otroke parov iz točke (i) zgoraj ali prosilca, pod pogojem da so neporočeni , ne glede na to, ali so bili rojeni v zakonu ali izven zakona ali posvojeni, kot določa nacionalna zakonodaja; |
| --- | --- |

(ii)

mladoletne otroke parov iz točke (i) zgoraj ali prosilca, pod pogojem da so neporočeni , ne glede na to, ali so bili rojeni v zakonu ali izven zakona ali posvojeni, kot določa nacionalna zakonodaja;

| (iii) | poročene mladoletne otroke parov iz točke (i) zgoraj ali prosilca, ne glede na to, ali so bili rojeni v zakonu ali posvojeni, kot določa nacionalna zakonodaja,
  in jih ne spremljajo njihovi zakonci,
  kadar je v njihovi največji koristi, da prebivajo s prosilcem; |
| --- | --- |

(iii)

poročene mladoletne otroke parov iz točke (i) zgoraj ali prosilca, ne glede na to, ali so bili rojeni v zakonu ali posvojeni, kot določa nacionalna zakonodaja,
  in jih ne spremljajo njihovi zakonci,
  kadar je v njihovi največji koristi, da prebivajo s prosilcem;

| (iv) | očeta, mater ali skrbnika prosilca, ko je prosilec mladoleten in neporočen ali ko je prosilec mladoleten in poročen
  , vendar ga ne spremlja njegov zakonec

  in je v njegovi največji koristi, da prebiva s svojim očetom, materjo ali skrbnikom; |
| --- | --- |

(iv)

očeta, mater ali skrbnika prosilca, ko je prosilec mladoleten in neporočen ali ko je prosilec mladoleten in poročen
  , vendar ga ne spremlja njegov zakonec

  in je v njegovi največji koristi, da prebiva s svojim očetom, materjo ali skrbnikom;

| (v) | mladoletne neporočene brate in sestre prosilca, ko je prosilec mladoleten in neporočen ali ko so prosilec ali njegovi bratje in sestre mladoletni ter poročeni
  vendar jih ne spremljajo njihovi zakonci

  in je za enega ali več od njih najbolj koristno, da prebivajo skupaj; |
| --- | --- |

(v)

mladoletne neporočene brate in sestre prosilca, ko je prosilec mladoleten in neporočen ali ko so prosilec ali njegovi bratje in sestre mladoletni ter poročeni
  vendar jih ne spremljajo njihovi zakonci

  in je za enega ali več od njih najbolj koristno, da prebivajo skupaj;

| (vi) | vzdrževane odrasle osebe s posebnimi potrebami. |
| --- | --- |

(vi)

vzdrževane odrasle osebe s posebnimi potrebami.

| (d) | ‘postopki’ in ‘pritožbe’ pomenijo postopke in pritožbe, ki so jih države članice uveljavile v svoji nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

(d)

‘postopki’ in ‘pritožbe’ pomenijo postopke in pritožbe, ki so jih države članice uveljavile v svoji nacionalni zakonodaji;

| (e) | ‘mladoletnik’ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je mlajša od 18 let; |
| --- | --- |

(e)

‘mladoletnik’ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je mlajša od 18 let;

| (f) | ‘mladoletnik brez spremstva’ pomeni mladoletnika, ki prispe na ozemlje države članice brez spremstva odrasle osebe, ki je zanj odgovorna po zakonu ali običajih, dokler taka oseba dejansko ne prevzame skrbi zanj; vključuje tudi mladoletno osebo, ki ostane brez spremstva, potem ko je vstopila na ozemlje države članice; |
| --- | --- |

(f)

‘mladoletnik brez spremstva’ pomeni mladoletnika, ki prispe na ozemlje države članice brez spremstva odrasle osebe, ki je zanj odgovorna po zakonu ali običajih, dokler taka oseba dejansko ne prevzame skrbi zanj; vključuje tudi mladoletno osebo, ki ostane brez spremstva, potem ko je vstopila na ozemlje države članice;

| (g) | ‘pogoji za sprejem’ pomenijo celovit sklop ukrepov, ki jih države članice zagotavljajo prosilcem za azil skladno s to direktivo; |
| --- | --- |

(g)

‘pogoji za sprejem’ pomenijo celovit sklop ukrepov, ki jih države članice zagotavljajo prosilcem za azil skladno s to direktivo;

| (h) | ‘materialni pogoji za sprejem’ pomenijo pogoje za sprejem, ki vključujejo nastanitev, hrano in obleko, zagotovljene v naravi ali kot finančna pomoč ali kot kuponi ali kombinacija vseh treh, ter dodatek za dnevne izdatke; |
| --- | --- |

(h)

‘materialni pogoji za sprejem’ pomenijo pogoje za sprejem, ki vključujejo nastanitev, hrano in obleko, zagotovljene v naravi ali kot finančna pomoč ali kot kuponi ali kombinacija vseh treh, ter dodatek za dnevne izdatke;

| (i) | ‘pridržanje’ pomeni, da država članice prosilca za azil pridrži na nekem mestu, kjer se mu odvzame svoboda gibanja; |
| --- | --- |

(i)

‘pridržanje’ pomeni, da država članice prosilca za azil pridrži na nekem mestu, kjer se mu odvzame svoboda gibanja;

| (j) | ‘nastanitveni center’ pomeni kateri koli kraj, ki se uporablja za skupinsko nastanitev prosilcev za azil. |
| --- | --- |

(j)

‘nastanitveni center’ pomeni kateri koli kraj, ki se uporablja za skupinsko nastanitev prosilcev za azil.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Ta direktiva se uporablja za vse državljane tretjih držav in osebe brez državljanstva, ki vložijo prošnjo za mednarodno zaščito na ozemlju, vključno na meji ali na tranzitnih območjih, države članice, dokler jim je kot prosilcem za azil dovoljeno ostati na ozemlju, ter tudi za družinske člane, če so po nacionalni zakonodaji vključeni v to prošnjo za mednarodno zaščito.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za prošenje za diplomatski ali teritorialni azil, predložene predstavništvom držav članic.

3.   Ta direktiva se ne uporablja, kadar se uporabljajo določbe Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (6).

4.   Države članice se lahko odločijo, da bodo to direktivo uporabljale v povezavi s postopki za odločanje o prošnjah za druge vrste zaščite, ki ne izhajajo iz Direktive 2004/83/ES.

Člen 4

Ugodnejše določbe

Države članice lahko uvedejo ali obdržijo ugodnejše določbe glede pogojev za sprejem prosilcev za azil in ║ ožjih sorodnikov prosilca za azil, ki so prisotni v isti državi članici, če so od prosila za azil odvisni ali iz humanitarnih razlogov, če so te določbe v skladu s to direktivo.

POGLAVJE II

SPLOŠNE DOLOČBE O POGOJIH ZA SPREJEM

Člen 5

Informiranje

1.   Države članice prosilce za azil v razumnem času, ki ne presega petnajstih dni po tem, ko so vložili prošnjo za mednarodno zaščito pri pristojnem organu, informirajo vsaj o uveljavljenih pravicah in o obveznostih, ki jih morajo izpolnjevati v zvezi s pogoji za sprejem.

Države članice zagotovijo, da prosilci dobijo informacije o organizacijah ali skupinah oseb, ki zagotavljajo posebno pravno pomoč, in organizacijah, ki bi jim lahko pomagale ali jih informirale o razpoložljivih pogojih za sprejem, vključno z zdravstvenim varstvom.

2.   Države članice zagotovijo, da so informacije iz odstavka 1 v pisni obliki in ▐ v jeziku,
  ki ga prosilci razumejo ali
  za katerega se lahko razumno domneva, da ga ▐ razumejo. Če je primerno, se te informacije lahko zagotovi tudi ustno.

Člen 6

Dokumentacija

1.   Države članice zagotovijo, da prosilec v treh dneh po vložitvi prošnje pri pristojnem organu dobi dokument, izdan na njegovo ali njeno ime, ki potrjuje njegov ali njen status prosilca za azil ali dokazuje, da je njemu ali njej dovoljeno ostati na ozemlju države članice, dokler odločanje o vlogi ni končano ali dokler vlogo preučujejo.

Za
  dostop do pravic in ugodnosti, ki so prosilcu za azil podeljene s to direktivo
  , se ne zahtevajo dodatni dokumenti
  .

Če se imetnik dokumenta iz prvega pododstavka ne sme gibati po celem ali delu ozemlja države članice, dokument navaja tudi to dejstvo.

2.   Države članice lahko izključijo uporabo tega člena, če je prosilec za azil v pridržanju ali med obravnavanjem prošnje za mednarodno zaščito, vložene na meji, ali v sklopu postopka za odločitev o pravici prosilca do zakonitega vstopa na ozemlje države članice. V posebnih primerih lahko države članice prosilcem za azil med obravnavanjem prošnje za mednarodno zaščito dajo druge dokaze, enakovredne dokumentom iz odstavka 1.

3.   Ni nujno, da dokument iz člena 1 potrjuje identiteto prosilca za azil.

4.   Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, da prosilcem za azil zagotovijo dokumente iz odstavka 1, ki morajo biti veljavni, dokler imajo pravico ostati na ozemlju ali na meji zadevne države članice ║.

5.   Države članice lahko prosilcem za azil izdajo potni dokument, če nastopijo resni humanitarni razlogi, ki zahtevajo njihovo prisotnost v drugi državi.

Člen 7

Bivališče in svoboda gibanja

1.   Prosilci za azil se lahko svobodno gibajo po ozemlju države članice gostiteljice ali na območju, ki jim ga ta država članica določi. Določeno območje ne vpliva na neodtujljivo zasebno sfero in omogoča zadosten prostor, da zagotavlja dostop do vseh pravic po tej direktivi.

2.   Države članice lahko prosilcu za azil določijo bivališče iz razlogov v javnem interesu, zaradi javnega reda ali, če je potrebno, za hitro obdelavo in učinkovito spremljanje njegove ali njene vloge.

3.   Države članice lahko predvidijo, da so materialni pogoji za sprejem odvisni od dejanskega bivanja prosilcev na nekem določenem mestu, ki ga določijo države članice. Tak sklep, ki je lahko splošne narave, se sprejme posamično in na podlagi nacionalne zakonodaje.

4.
     
  Če se izkaže za potrebno, na primer iz zakonskih razlogov ali zaradi javnega reda, lahko države članice prosilca skladno s svojo nacionalno zakonodajo omejijo na neko določeno mesto.

5.   Države članice predvidijo možnost, da prosilcem izdajo začasno dovoljenje, da zapustijo kraj bivanja iz odstavkov 2 in 3, in/ali določeno območje iz odstavka 1. Sklepi se sprejmejo posamično, objektivno in nepristransko, če pa so negativni, se navedejo razlogi za to.

Prosilcu ni treba prositi za dovoljenje za obisk organov ali sodišč, če se zahteva njegova ali njena prisotnost.

6.   Države članice od prosilcev zahtevajo, da pristojne organe čimprej obvestijo o svojem trenutnem naslovu in o vseh spremembah naslova.

Člen 8

Pridržanje

1.   Države članice ne smejo pridržati osebe samo zato, ker je ta prosilec za mednarodno zaščito v skladu z Direktivo Sveta 2005/85/ES z dne 1. decembra 2005 o minimalnih standardih glede postopkov v državah članicah za odvzem ali priznanje statusa begunca
   (7).

2.   Če se izkaže za potrebno ter na podlagi posamične presoje vsake zadeve, lahko države članice prosilca skladno s svojo nacionalno zakonodajo pridržijo na določenem mestu, če se ne morejo učinkovito uporabiti drugi, manj prisilni ukrepi. Prosilec je lahko pridržan na določenem mestu le:

| (a) | da se določi, preveri ali potrdi njegova identiteta ali nacionalnost; |
| --- | --- |

(a)

da se določi, preveri ali potrdi njegova identiteta ali nacionalnost;

| (b) | da se določijo elementi, na katerih temelji njegova prošnja za mednarodno zaščito, ki bi se drugače lahko izgubili; |
| --- | --- |

(b)

da se določijo elementi, na katerih temelji njegova prošnja za mednarodno zaščito, ki bi se drugače lahko izgubili;

| (c) | v okviru postopka odločanja o njegovi pravici do vstopa na ozemlje; |
| --- | --- |

(c)

v okviru postopka odločanja o njegovi pravici do vstopa na ozemlje;

| (d) | ko to zahteva zaščita nacionalne varnosti ali javnega reda. |
| --- | --- |

(d)

ko to zahteva zaščita nacionalne varnosti ali javnega reda.

Ta odstavek ne posega v člen 11.

3.   Države članice zagotovijo, da so pravila o možnostih, ki so drugačne od pridržanja, kot so redno javljanje organom, vložitev finančnega jamstva ali obveznost zadrževanja na določenem mestu, določena v nacionalni zakonodaji.

Člen 9

Jamstva za pridržane prosilce za azil

1.   Pridržanje se odredi za najkrajše možno obdobje. Zlasti čas pridržanja v skladu s členom 8(2)(a), (b) ali (c), ne sme biti daljši od časa, ki je razumno potreben za izpolnitev upravnih postopkov, potrebnih za pridobitev informacij o državljanstvu
  ali identiteti
  prosilca za azil ali o elementih, na katerih temelji njegova prošnja, ali za izvedbo ustreznega postopka za odločanje o njegovi pravici do vstopa na ozemlje.

Te postopke je treba izvesti z ustrezno skrbnostjo.
  Zamude v ▐ postopku, ki se jih ne more pripisati prosilcu za azil, ne upravičujejo nadaljevanja pridržanja.

2.   Pridržanje odredi sodni organ. V nujnih primerih ga lahko odredijo upravni organi in takrat odredbo o pridržanju potrdijo sodni organi v 72 urah od začetka pridržanja. Če sodni organ ugotovi, da je pridržanje nezakonito, ali če odločitev ni sprejeta v času 72 ur, se zadevni prosilec za azil takoj izpusti.

3.   Pridržanje se odredi pisno. V odredbi o pridržanju so navedeni dejanski in pravni razlogi, na katerih odredba temelji, ter najdaljše obdobje pridržanja.

4.   Pridržane prosilce za azil se takoj obvesti o razlogih za pridržanje, najdaljšem trajanju pridržanja in postopkih, ki jih nacionalna zakonodaja določa, za izpodbijanje odredbe o pridržanju, v jeziku,
  ki ga razumejoali
  za katerega se lahko smiselno domneva, da ga razumejo.

5.   Pridržanje, ki traja, prouči sodni organ v razumnih časovnih presledkih na zahtevo zadevnega prosilca za azil ali po uradni dolžnosti.

Pridržanje se neupravičeno nikoli ne podaljša.

6.   Države članice ▐ zagotovijo
  , da se potrebna pravna pomoč
  in/ali
  zastopanje na zahtevo omogoči brezplačno v skladu s členom 15(3) do (6) Direktive 2005/85/ES
  .

Postopke za dostop do pravne pomoči in/ali zastopanja v takšnih primerih določa nacionalna zakonodaja.

Člen 10

Pogoji pridržanja

1.   Države članice prosilcev za azil pridržijo v zaporih. Pridržanje se izvaja samo v posebnih ustanovah za pridržanje.

Pridržani prosilci za azil so ločeni od drugih državljanov tretjih držav, ki niso vložili prošnje za mednarodno zaščito, razen če to ni nujno za zagotovitev enotnosti družine in se prosilec s tem strinja.

2.   Države članice zagotovijo, da imajo pridržani prosilci za azil možnost vzpostavitve stika, vključno s pravico do obiskov, s pravnim zastopnikom
  ,
  družinskimi člani
  , socialnimi delavci ali verskimi obiskovalci
  . Visoki komisar Združenih narodov za begunce (UNHCR) in druge ustrezne ter pristojne nacionalne, mednarodne in nevladne organizacije ter organi imajo prav tako možnost obiskovanja prosilcev na območjih pridržanja in komuniciranja z njimi.

3.
     
  Države članice zagotovijo, da imajo pridržani prosilci za azil dostop do ustreznega zdravljenja in po potrebi psihološkega svetovanja.

4.   Države članice zagotovijo, da se pridržanim prosilcem za azil takoj posredujejo posodobljene informacije o pravilih, ki veljajo v objektu, ter določijo njihove pravice in obveznosti v jeziku,
  ki ga razumejo ali
  za katerega se lahko smiselno domneva, da ga razumejo.

Člen 11

Pridržanje ranljivih skupin in oseb s posebnimi potrebami

1.   Mladoletniki se ne pridržijo, razen če je to v njihovi največji koristi, kot je določeno v členu 23(2), in zgolj ob upoštevanju ugotovitev posamezne obravnave njihovega položaja v skladu z odstavkom 5 tega člena ║.

Mladoletniki brez spremstva se nikoli ne pridržijo.

2.   Če se pridržijo mladoletniki, imajo možnost sodelovanja v prostočasnih dejavnostih, vključno z igro in rekreativnimi dejavnostmi, ki so primerne njihovi starosti
  , ter dejavnostmi na prostem
  .

3.   Pridržanim družinam se zagotovi ločena nastanitev, ki zagotavlja ustrezno zasebnost.

4.   Če se pridržijo prosilci za azil ženskega spola, države članice zagotovijo, da so nameščeni ločeno od prosilcev za azil moškega spola, razen če so to družinski člani in se s tem strinjajo vsi zadevni posamezniki.

5.   Osebe s posebnimi potrebami se ne pridržijo, razen če posamezna obravnava njihovega položaja s strani kvalificiranega
  in neodvisnega
  strokovnjaka potrdi, da se njihovo zdravje, vključno z njihovim duševnim zdravjem, in dobro počutje zaradi pridržanja ne bosta zelo poslabšala.

Če se pridržijo osebe s posebnimi potrebami, države članice zagotovijo redno spremljanje in ustrezno podporo.

Člen 12

Družine

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da v čim večji meri ohranijo enotnost družine prosilcev za azil, ki je navzoča na njihovem ozemlju, če jim zadevna država članica zagotovi namestitev. Takšni ukrepi se izvajajo s soglasjem prosilca za azil.

Člen 13

Zdravniški pregledi

Zaradi javnega zdravja države članice lahko zahtevajo zdravniške preglede prosilcev.

Člen 14

Šolanje in izobraževanje mladoletnikov

1.   Države članice mladoletnim otrokom prosilcev za azil in mladoletnim prosilcem za azil zagotovijo dostop do izobraževalnega sistema pod podobnimi pogoji, kot državljanom države članice gostiteljice, dokler se dejansko ne izvaja ukrep izgona zoper njih ali njihove starše. To izobraževanje se lahko zagotovi v nastanitvenih centrih.

Države članice ne ukinejo pravice do srednješolskega izobraževanja samo zato, ker je mladoletnik postal polnoleten.

2.   Dostop do izobraževalnega sistema
  se zagotovi takoj, ko je to mogoče po vloženi prošnji za mednarodno zaščito, in
  se
  v nobenem primeru
  ne odloži za več kot tri mesece od datuma vložitve prošnje za mednarodno zaščito.

Po potrebi se zagotovita pripravljalni pouk, vključno z jezikovnim poukom, ki je namenjen lajšanju dostopa mladoletnikov do nacionalnega izobraževalnega sistema, in/ali posebno izobraževanje, namenjeno podpori pri vključevanju v ta sistem.

3.   Če zaradi posebnega položaja mladoletnika dostop do izobraževalnega sistema, kot je določen v odstavku 1, ni mogoč, država članica v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso ponudi druge izobraževalne programe.

Člen 15

Zaposlovanje

1.   Države članice zagotovijo, da se prosilcem zagotovi dostop na trg dela najpozneje šest mesecev po datumu vložitve prošnje za mednarodno zaščito.

2.   Države članice določijo pogoje za zagotovitev dostopa na trg dela za prosilca v skladu s svojo nacionalno zakonodajo, ne da bi neupravičeno omejevale dostop prosilca za azil na trg dela.

3.   Dostop do trga dela se ne prekliče med pritožbenim postopkom, če pritožba zoper negativno odločitev v rednem postopku zadrži izvršitev, do uradnega obvestila o negativni odločitvi o pritožbi.

Člen 16

Poklicno usposabljanje

Države članice lahko prosilcem za azil dovolijo dostop do poklicnega usposabljanja ne glede na to, ali imajo dostop do trga dela.

Dostop do poklicnega usposabljanja, povezanega s pogodbo o zaposlitvi, je odvisen od tega, v kolikšni meri ima prosilec dostop do trga dela v skladu s členom 15.

Člen 17

Splošna pravila o materialnih pogojih za sprejem in zdravstvenem varstvu

1.   Države članice zagotovijo, da so prosilcem ob vložitvi prošnje za mednarodno zaščito na voljo materialni pogoji za sprejem.

2.   Države članice zagotovijo, da materialni pogoji za sprejem omogočijo ustrezen življenjski standard prosilcev ║, ki zagotavlja njihovo eksistenco ter varuje njihovo fizično in duševno zdravje.

Države članice zagotovijo, da se ta življenjski standard skladno s členom 22 doseže v posebnem položaju oseb s posebnimi potrebami in v zvezi s položajem pridržanih oseb.

3.   Države članice lahko določijo, da so vsi ali nekateri materialni pogoji za sprejem in zdravstveno varstvo odvisni od pogoja, da prosilci nimajo zadostnih sredstev, ki bi jim omogočala življenjski standard, ki je primeren za njihovo zdravje in ki omogoča njihovo eksistenco.

4.   Države članice lahko od prosilcev zahtevajo, da krijejo ali prispevajo k stroškom materialnih pogojev za sprejem in zdravstveno varstvo, predvidenih v tej direktivi, skladno z določbo iz odstavka 3, če imajo prosilci dovolj sredstev, na primer če že razumno obdobje delajo.

Če se izve, da je prosilec imel dovolj sredstev za kritje materialnih pogojev za sprejem in zdravstveno varstvo, ko so bile te temeljne potrebe pokrite, države članice lahko od prosilca za azil zahtevajo povračilo.

5.
     
  Materialni pogoji za sprejem se lahko zagotovijo v naravi ali v obliki finančne pomoči ali kuponov ali kot kombinacija teh treh elementov.

Kadar države članice zagotovijo materialne pogoje za sprejem v obliki finančne pomoči ali kuponov, se njihov znesek določi skladno z načeli, opredeljenimi v tem členu.

Člen 18

Modalitete materialnih pogojev za sprejem

1.   Če se nastanitev zagotovi v naravi, bi morala biti v eni od naslednjih oblik ali njihove kombinacije:

| (a) | prostori, ki se uporabljajo za nastanitev prosilcev med obravnavanjem prošnje za mednarodno zaščito, vložene na meji; |
| --- | --- |

(a)

prostori, ki se uporabljajo za nastanitev prosilcev med obravnavanjem prošnje za mednarodno zaščito, vložene na meji;

| (b) | nastanitveni centri, ki zagotavljajo ustrezen življenjski standard; |
| --- | --- |

(b)

nastanitveni centri, ki zagotavljajo ustrezen življenjski standard;

| (c) | privatne hiše, stanovanja, domovi ali drugi prostori, prilagojeni za nastanitev prosilcev. |
| --- | --- |

(c)

privatne hiše, stanovanja, domovi ali drugi prostori, prilagojeni za nastanitev prosilcev.

2.   Države članice zagotovijo, da se prosilcem, ki se jim zagotovi nastanitev iz odstavkov 1(a), (b) in (c), zagotovi:

| (a) | zaščita njihovega družinskega življenja; |
| --- | --- |

(a)

zaščita njihovega družinskega življenja;

| (b) | možnosti komuniciranja s sorodniki, pravnimi svetovalci in predstavniki ║ UNHCR in nevladnimi organizacijami ║, ki jih priznavajo države članice. |
| --- | --- |

(b)

možnosti komuniciranja s sorodniki, pravnimi svetovalci in predstavniki ║ UNHCR in nevladnimi organizacijami ║, ki jih priznavajo države članice.

Države članice v zvezi s prosilci v prostorih in nastanitvenih centrih iz odstavka 1(a) in (b) upoštevajo posebna vprašanja, povezana s spolom in starostjo, ter položaj oseb s posebnimi potrebami.

Države članice sprejemajo ustrezne ukrepe za preprečevanje napadov in nasilja na podlagi spola, vključno s spolnimi napadi, v prostorih in nastanitvenih centrih iz odstavka 1(a) in (b).

3.   Države članice zagotovijo, da so mladoletni otroci prosilcev ali mladoletni prosilci nastanjeni s svojimi starši ali z odraslim družinskim članom, ki je zanje odgovoren po zakonu ali običajih, pod pogojem, da je to v največji koristi zadevnih mladoletnikov.

4.   Države članice zagotovijo, da se prosilce premešča iz enega nastavitvenega objekta v drugega, samo če je potrebno. Države članice prosilcem zagotovijo možnost, da o premestitvi in novem naslovu obvestijo svoje pravne svetovalce.

5.   Osebe, ki delajo v nastanitvenih centrih, so ustrezno usposobljene in jih zavezuje načelo tajnosti, kot ga opredeljuje nacionalna zakonodaja, glede vseh informacij, ki jih pridobijo pri svojem delu.

6.   Države članice lahko prosilce prek svetovalnega odbora ali sveta, ki zastopa stanovalce, vključijo v upravljanje materialnih pogojev in nematerialnih plati življenja v centru.

7.   Pravnim svetovalcem ali zagovornikom prosilcev za azil in predstavnikom UNHCR ali nevladnih organizacij, ki jih UNHCR določi in jih prizna zadevna država članica, se zagotovi dostop do namestitvenih centrov in drugih nastavitvenih kapacitet, da ║ prosilcem za azil pomagajo. Omejitve tega dostopa so mogoče le zaradi varnosti centrov in kapacitet ter prosilcev za azil.

8.   Države članice lahko v ustrezno utemeljenih primerih izjemoma za razumno obdobje, ki mora biti čim krajše, določijo drugačne modalitete materialnih pogojev za sprejem, kot jih določa ta člen, če:

| (a) | je potrebna začetna ocena prosilčevih posebnih potreb; |
| --- | --- |

(a)

je potrebna začetna ocena prosilčevih posebnih potreb;

| (b) | so običajno razpoložljive nastanitvene kapacitete začasno polne; |
| --- | --- |

(b)

so običajno razpoložljive nastanitvene kapacitete začasno polne;

| (c) | je prosilec za azil pridržan ali zadržan na mejni kontroli. |
| --- | --- |

(c)

je prosilec za azil pridržan ali zadržan na mejni kontroli.

Takšni drugačni pogoji v vsakem primeru zadoščajo osnovnim potrebam.

Člen 19

Zdravstveno varstvo

1.   Države članice zagotovijo, da imajo prosilci potrebno zdravstveno varstvo, ki vključuje vsaj nujno oskrbo in osnovno zdravljenje bolezni ali duševnih motenj.

2.   Države članice prosilcem s posebni potrebami zagotovijo potrebno zdravstveno ali drugo pomoč, vključno z ustreznim psihološkim zdravljenjem, če je potrebno ▐.

Člen 20

Žrtve mučenja

Države članice zagotovijo, da so žrtve mučenja čimprej napotene v center, kjer bo oskrba ustrezala njihovemu stanju.

POGLAVJE III

OMEJITEV ALI UKINITEV MATERIALNIH POGOJEV ZA SPREJEM

Člen 21

Omejitev ali ukinitev materialnih pogojev za sprejem

1.   Države članice lahko omejijo materialne pogoje za sprejem kadar prosilec za azil:

| (a) | zapusti kraj bivanja, ki ga določi pristojni organ, ne da bi ga o tem obvestil ali, če se zahteva, brez dovoljenja, ali |
| --- | --- |

(a)

zapusti kraj bivanja, ki ga določi pristojni organ, ne da bi ga o tem obvestil ali, če se zahteva, brez dovoljenja, ali

| (b) | ne izpolnjuje obveznosti javljanja ali zahteve glede obveščanja ali udeležbe pri osebnih razgovorih v zvezi z azilnim postopkom v razumnem obdobju, ki ga določa nacionalna zakonodaja, ali |
| --- | --- |

(b)

ne izpolnjuje obveznosti javljanja ali zahteve glede obveščanja ali udeležbe pri osebnih razgovorih v zvezi z azilnim postopkom v razumnem obdobju, ki ga določa nacionalna zakonodaja, ali

| (c) | je že vložil prošnjo v isti državi članici. |
| --- | --- |

(c)

je že vložil prošnjo v isti državi članici.

Če se prosilec izsledi ali se prostovoljno javi pristojnemu organu, se na podlagi razlogov za izginotje sprejme ustrezno utemeljeno odločitev o ponovni uvedbi pravice do nekaterih ali vseh omejenih materialnih pogojev za sprejem.

2.   Države članice lahko omejijo ali ukinejo materialne pogoje za sprejem, če je prosilec prikril finančna sredstva in je zato imel neupravičeno korist od materialnih pogojev za sprejem.

3.   Države članice lahko določijo sankcije, ki se uporabljajo za hude kršitve pravil v nastanitvenih centrih in za hudo nasilno vedenje.

4.   Odločitve o omejitvi ali ukinitvi materialnih pogojev za sprejem ali sankcijah iz odstavkov 1, 2 in 3 se sprejmejo posamično, objektivno in nepristransko ter se navedejo razlogi. Odločitve temeljijo na posebnem položaju prizadete osebe, zlasti v zvezi z osebami iz člena 22, ob upoštevanju načela proporcionalnosti. V vseh primerih države članice zagotovijo eksistenco, dostop do nujne zdravstvene oskrbe in osnovno zdravljenje bolezni ali duševnih motenj.

5.   Države članice zagotovijo, da materialni pogoji za sprejem niso ukinjeni ali omejeni, dokler ni sprejeta negativna odločitev.

POGLAVJE IV

DOLOČBE GLEDE OSEB S POSEBNIMI POTREBAMI

Člen 22

Splošno načelo

1.   Države članice v nacionalni zakonodaji za izvajanje te direktive upoštevajo poseben položaj oseb s posebnimi potrebami. Ranljive osebe, kot so mladoletniki, mladoletniki brez spremstva, prizadete osebe, starejši ljudje, nosečnice, neporočeni starši z mladoletnimi otroki, žrtve trgovine z ljudmi,
  žrtve pohabljanja ženskih spolnih organov,
  osebe s psihološkimi težavami in osebe, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja, se vedno štejejo za osebe s posebnimi potrebami.

2.   Države članice v nacionalni zakonodaji vzpostavijo postopke, da bodo takoj, ko se vloži prošnja za mednarodno zaščito, določile, ali ima prosilec posebne potrebe, in navedle vrsto teh potreb. Države članice ves čas trajanja azilnega postopka zagotovljajo

  ustrezno
  podporo posameznikom s posebnimi potrebami in poskrbijo za ustrezno spremljanje njihovega položaja.

Člen 23

Mladoletniki

1.   Pri izvajanju določb te direktive, ki se nanašajo na mladoletnike, je primarna skrb držav članic največja korist otroka. Države članice zagotovijo primeren življenjski standard za fizični, duševni, duhovni, moralni in socialni razvoj otroka.

2.   Države članice pri ocenjevanju največje koristi otroka ustrezno upoštevajo zlasti naslednje dejavnike:

| (a) | možnosti ponovne združitve družine; |
| --- | --- |

(a)

možnosti ponovne združitve družine;

| (b) | dobro počutje in socialni razvoj mladoletnika, zlasti ob upoštevanju njegovega etničnega, verskega, kulturnega in jezikovnega ozadja; |
| --- | --- |

(b)

dobro počutje in socialni razvoj mladoletnika, zlasti ob upoštevanju njegovega etničnega, verskega, kulturnega in jezikovnega ozadja;

| (c) | vprašanja glede varnosti in zaščite, zlasti ko obstaja tveganje, da bo otrok žrtev trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

(c)

vprašanja glede varnosti in zaščite, zlasti ko obstaja tveganje, da bo otrok žrtev trgovine z ljudmi;

| (d) | poglede mladoletnika v skladu z njegovo/njeno starostjo in zrelostjo. |
| --- | --- |

(d)

poglede mladoletnika v skladu z njegovo/njeno starostjo in zrelostjo.

3.   Države članice zagotovijo, da imajo mladoletniki dostop do prostočasnih dejavnosti, vključno z igro in rekreativnimi dejavnostmi, ki so primerne njihovi starosti, v prostorih in nastanitvenih centrih iz člena 18(1)(a) in (b).

4.   Države članice mladoletnikom, ki so bile žrtve kakršnih koli zlorab, zanemarjanja, izkoriščanja, mučenja ali krutega, nečloveškega in ponižujočega ravnanja ali ki so trpeli zaradi oboroženih spopadov, zagotovijo dostop do rehabilitacije in zagotovijo, da se po potrebi organizira ustrezno psihološko zdravljenje in zagotovi strokovno svetovanje.

Člen 24

Mladoletniki brez spremstva

1.   Države članice ▐ sprejmejo ukrepe, s katerimi zagotovijo, da mladoletnike brez spremstva zastopajo zakoniti skrbniki ▐.
  Naloga skrbnika je svetovati in varovati otroka, zagotoviti pa mora tudi, da so vse odločitve sprejete po načelu največje koristi otroka. Skrbnik mora imeti potrebno strokovno znanje in izkušnje s področja vzgoje in varstva otrok, da se zavarujejo koristi otroka in so ustrezno izpolnjene otrokove zakonite, socialne, zdravstvene, psihološke in materialne potrebe ter potrebe po izobraževanju. Skrbnik ne more postati agencija ali posameznik, čigar koristi bi lahko bile v navzkrižju s koristmi otroka.
  Ustrezni organi opravljajo redno ocenjevanje.

2.   Mladoletniki brez spremstva, ki zaprosijo za mednarodno zaščito, se od trenutka, ko jim je dovoljen vstop na ozemlje, do trenutka, ko morajo zapustiti ozemlje države članice , v kateri je bila vložena prošnja za mednarodno zaščito ali jo obravnavajo, namestijo:

| (a) | z odraslimi sorodniki; |
| --- | --- |

(a)

z odraslimi sorodniki;

| (b) | v rejniški družini; |
| --- | --- |

(b)

v rejniški družini;

| (c) | v nastanitvenih centrih s posebnimi prostori za mladoletnike; |
| --- | --- |

(c)

v nastanitvenih centrih s posebnimi prostori za mladoletnike;

| (d) | v drugih nastanitvenih kapacitetah, primernih za mladoletnike. |
| --- | --- |

(d)

v drugih nastanitvenih kapacitetah, primernih za mladoletnike.

Države članice lahko mladoletnike brez spremstva, ki so stari 16 let in več, nastanijo v nastanitvene centre za odrasle prosilce za azil.

Če je le mogoče, bratje in sestre ostanejo skupaj, upoštevajoč največjo korist prizadetega mladoletnika in zlasti njegovo starost ter zrelost. Spremembe bivališč mladoletnikov brez spremstva se omejijo na najmanjšo možno mero.

3.   Države članice vzpostavijo postopke v nacionalni zakonodaji za izsleditev družinskih članov mladoletnika brez spremstva. Čimprej po vložitvi prošnje za mednarodno zaščito začnejo izsledovati člane družine mladoletnika brez spremstva, pri čemer upoštevajo njegovo največjo korist. Če bi lahko bilo ogroženo življenje ali integriteta mladoletnika ali njegovih bližnjih sorodnikov, zlasti če so ostali v izvorni državi, je treba poskrbeti, da se zagotovi zaupno zbiranje, obdelava in izmenjava informacij o teh osebah, tako da se ne ogrozi njihova varnost.

4.   Osebe, ki delajo z mladoletniki brez spremstva, opravijo ustrezno usposabljanje v zvezi z njihovimi potrebami in se še naprej usposabljajo, zavezuje pa jih načelo tajnosti, kot ga opredeljuje nacionalna zakonodaja, glede vseh informacij, ki jih pridobijo pri svojem delu.

Člene 25

Žrtve mučenja in nasilja

1.   Države članice zagotovijo, da so osebe, ki so preživele mučenja, posilstvo ali druga huda nasilna dejanja, deležne potrebnega zdravljenja poškodb, ki so jih povzročila takšna dejanja, zlasti da imajo dostop do rehabilitacije, ki vključuje zdravniško in psihološko zdravljenje.

2.   Osebe, ki delajo z žrtvami mučenja,
  posilstva ali drugih oblik hudega nasilja,

  opravijo ustrezno usposabljanje v zvezi z njihovimi potrebami in se še naprej usposabljajo ║, zavezujejo pa jih pravila tajnosti, določena v nacionalni zakonodaji, glede vseh informacij, ki jih pridobijo pri svojem delu.

POGLAVJE V

PRITOŽBE

Člen 26

Pritožbe

1.   Države članice zagotovijo, da je na odločitve v zvezi z dodelitvijo, ukinitvijo ali omejitvijo pravic po tej direktivi ali sklepov, sprejetih po členu 7, ki individualno vplivajo na prosilce za azil, možna pritožba po postopkih, določenih v nacionalni zakonodaji. Vsaj na zadnji instanci se zagotovi pravica do pritožbe ali revizije, dejansko in pravno, pred sodnim organom.

2.   Države članice zagotovijo
  , da se potrebna pravna pomoč
  in/ali
  zastopanje na zahtevo omogoči brezplačno v skladu s členom 15(3) do (6) Direktive 2005/85/ES.

Postopke za dostop do pravne pomoči in/ali zastopanja v takih primerih določa nacionalna zakonodaja.

POGLAVJE VI

UKREPI ZA IZBOLJŠANJE UČINKOVITOSTI SISTEMA ZA SPREJEM

Člen 27

Pristojni organi

Vsaka država članica obvesti Komisijo o organih, ki so pristojni za izpolnjevanje obveznosti, ki izhajajo iz te direktive. Države članice obvestijo Komisijo o kakršnih koli spremembah v zvezi s temi organi.

Člen 28

Sistem za usmerjanje, spremljanje in nadzor

1.   Države članice ob ustreznem upoštevanju svoje ustavne ureditve vzpostavijo ustrezne mehanizme za zagotovitev uvedbe usmerjanja, spremljanja in nadzora ravni pogojev za sprejem.

2.   Države članice Komisiji vsako leto posredujejo ustrezne informacije z uporabo obrazca iz Priloge I, z začetkom [...].

Člen 29

Osebje in viri

1.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, da zagotovijo, da organi in druge organizacije, ki izvajajo to direktivo, prejmejo potrebno temeljno usposabljanje v zvezi s potrebami moških in ženskih prosilcev.

2.   Države članice dodelijo vire, potrebne v zvezi s sprejetimi nacionalnimi predpisi za izvajanje te direktive.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 30

Poročila

Najpozneje do [...] Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te direktive in predlaga potrebne spremembe.

Države članice Komisiji pošljejo vse informacije, ki so primerne za pripravo poročila, vključno s statističnimi podatki iz člena 28(2), do [...].

Po predložitvi poročila Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te direktive vsaj vsakih pet let.

Člen 31

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členi [...] [členi, ki so bili vsebinsko spremenjeni v primerjavi s prejšnjo direktivo] in Prilogo I najpozneje do [...]. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. Vključijo tudi izjavo, da se v obstoječih zakonih in drugih predpisih sklici na direktivo, razveljavljeno s to direktivo, razlagajo kot sklici na to direktivo. Način sklicevanja in obliko izjave določijo države članice.

2.   Države članice sporočijo Komisiji besedila temeljnih določb nacionalne zakonodaje, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 32

Razveljavitev

Direktiva 2003/9/ES se razveljavi z [dnem po datumu, ki je določen v prvem odstavku člena 31(1) te direktive] brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv iz dela B Priloge II v nacionalno zakonodajo.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo za sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen 33

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Členi [...] [členi, ki niso spremenjeni v primerjavi s predhodno direktivo] in Priloga I se uporabljajo od [dneva po datumu, ki je določen v prvem pododstavku člena 31(1)].

Člen 34

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice .

V

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C [...], [...], str. [...].

1

(2)  UL C [...], [...], str. [...].

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009

(4)  UL L 31, 6.2.2003, str. 18.

4

(5)  UL L 304, 30.9.2004, str. 12
  .

5

12

(6)  UL L 212, 7.8.2001, str. 12.

6

(7)  UL L 326, 13.12.2005, str. 13.

7

Četrtek, 7. maja 2009PRILOGA I

Obrazec za poročanje o informacijah, ki jih vsako leto pošljejo države članice v skladu s členom 28(2) Direktive [.../.../ES]

| 1. | Navedite skupno število oseb v vaši državi članici, razdeljenih po spolu in starosti, za katere trenutno veljajo pogoji za sprejem iz člena 3(1) Direktive [.../.../ES]. Za vsako tako osebo navedite, ali je prosilec za azil ali družinski član, kakor je opredeljeno v členu 2(c) Direktive [.../.../ES]. |
| --- | --- |

1.

Navedite skupno število oseb v vaši državi članici, razdeljenih po spolu in starosti, za katere trenutno veljajo pogoji za sprejem iz člena 3(1) Direktive [.../.../ES]. Za vsako tako osebo navedite, ali je prosilec za azil ali družinski član, kakor je opredeljeno v členu 2(c) Direktive [.../.../ES].

| 2. | Prosimo, da na podlagi člena 22 Direktive [.../.../ES] predložite statistične podatke o ugotovljenem številu prosilcev za azil s posebnimi potrebami, razdeljene po naslednjih skupinah oseb s posebnimi potrebami:






  — | mladoletniki brez spremstva |
| --- | --- | --- |

2.

Prosimo, da na podlagi člena 22 Direktive [.../.../ES] predložite statistične podatke o ugotovljenem številu prosilcev za azil s posebnimi potrebami, razdeljene po naslednjih skupinah oseb s posebnimi potrebami:

—

mladoletniki brez spremstva

| — | prizadete osebe |
| --- | --- |

—

prizadete osebe

| — | starejši ljudje |
| --- | --- |

—

starejši ljudje

| — | nosečnice |
| --- | --- |

—

nosečnice

| — | neporočeni starši z mladoletnimi otroki |
| --- | --- |

—

neporočeni starši z mladoletnimi otroki

| — | osebe, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja |
| --- | --- |

—

osebe, ki so preživele mučenje, posilstvo ali druge hude oblike psihološkega, fizičnega ali spolnega nasilja

| — | žrtve trgovine z ljudmi |
| --- | --- |

—

žrtve trgovine z ljudmi

| — | osebe s psihološkimi težavami |
| --- | --- |

—

osebe s psihološkimi težavami

| — | drugi (prosimo, pojasnite) |
| --- | --- |

—

drugi (prosimo, pojasnite)

| 3. | Predložite podrobne informacije glede dokumentov iz člena 6 Direktive [.../.../ES], zlasti vključno z vrsto, imenom in formatom teh dokumentov. |
| --- | --- |

3.

Predložite podrobne informacije glede dokumentov iz člena 6 Direktive [.../.../ES], zlasti vključno z vrsto, imenom in formatom teh dokumentov.

| 4. | Kar zadeva člen 15 Direktive [.../.../ES], navedite skupno število prosilcev za azil v vaši državi članici, ki imajo dostop do trga dela, in skupno število tistih, ki so trenutno zaposleni, razdeljeno po gospodarskih sektorjih. Če je dostop na trg dela prosilcev za azil povezan s kakršnimi koli posebnimi pogoji, prosimo, da podrobno navedete takšne omejitve. |
| --- | --- |

4.

Kar zadeva člen 15 Direktive [.../.../ES], navedite skupno število prosilcev za azil v vaši državi članici, ki imajo dostop do trga dela, in skupno število tistih, ki so trenutno zaposleni, razdeljeno po gospodarskih sektorjih. Če je dostop na trg dela prosilcev za azil povezan s kakršnimi koli posebnimi pogoji, prosimo, da podrobno navedete takšne omejitve.

| 5. | Kar zadeva člen 17(5) Direktive [.../.../ES], podrobno opišite vrsto materialnih pogojev za sprejem, vključno z denarno vrednostjo, in način njihovega zagotavljanja (tj. kateri materialni pogoji za sprejem se zagotavljajo v naravi, denarju, kot kuponi ali kot kombinacija teh elementov) ter navedite višino dodatka za dnevne izdatke za prosilce za azil.
   
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Kar zadeva člen 17(5) Direktive [.../.../ES], podrobno opišite vrsto materialnih pogojev za sprejem, vključno z denarno vrednostjo, in način njihovega zagotavljanja (tj. kateri materialni pogoji za sprejem se zagotavljajo v naravi, denarju, kot kuponi ali kot kombinacija teh elementov) ter navedite višino dodatka za dnevne izdatke za prosilce za azil.

▐

Četrtek, 7. maja 2009PRILOGA II

Del A

Razveljavljena direktiva

(iz člena 32)

| Direktiva Sveta 2003/9/ES | (UL L 31, 6.2.2003, str. 18) |
| --- | --- |

Direktiva Sveta 2003/9/ES

(UL L 31, 6.2.2003, str. 18)

Del B

Časovna omejitev prenosa v nacionalno zakonodajo

(iz člena 31)

| Direktiva | Časovna omejitev prenosa |
| --- | --- |
| 2003/9/ES | 6. februar 2005 |

Direktiva

Časovna omejitev prenosa

2003/9/ES

6. februar 2005

Četrtek, 7. maja 2009PRILOGA III

Korelacijska tabela

| Direktiva 2003/9/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| člen 1 | člen 1 |
| člen 2, uvodno besedilo | člen 2, uvodno besedilo |
| člen 2(a) | — |
| člen 2(b) | člen 2(a) |
| člen 2(c) | člen 2(b) |
| člen 2(d), uvodno besedilo ter točki (i) in (ii) | člen 2(c), uvodno besedilo ter točki (i) in (ii) |
| — | člen 2(c), točke (iii), (iv), (v) in (vi) |
| člen 2(e) in (f) | — |
| člen 2(g) | člen 2(d) |
| — | člen 2(e) |
| člen 2(h) | člen 2(f) |
| člen 2(i) | člen 2(g) |
| člen 2(j) | člen 2(h) |
| člen 2(k) | člen 2(i) |
| člen 2(l) | člen 2(j) |
| člen 3 | člen 3 |
| člen 4 | člen 4 |
| člen 5 | člen 5 |
| člen 6(1), prvi pododstavek | člen 6(1), prvi pododstavek |
| člen 6(1), drugi pododstavek | člen 6(1), tretji pododstavek |
| člen 6(2) do (5) | člen 6(2) do ║ (5) |
| člen 7(1) in (2) | člen 7(1) in (2) |
| člen 7(3) | — |
| člen 7 (4) ║ | člen 7(3) ║ |
| — | člen 7(4) |
| člen 7(5) in (6) | člen 7(5) in (6) |
| — | člen 8 |
| — | člen 9 |
| — | člen 10 |
| — | člen 11 |
| člen 8 | člen 12 |
| člen 9 | člen 13 |
| člen 10(1), prvi pododstavek | člen 14(1), prvi pododstavek |
| člen 10(1), drugi pododstavek | – |
| člen 10(1), tretji pododstavek | člen 14, drugi pododstavek |
| člen 10(2) | člen 14(2), prvi pododstavek |
| — | člen 14(2), drugi pododstavek |
| člen 10(3) | člen 14(3) |
| člen 11(1) | — |
| — | člen 15(1) |
| člen 11(2) in (3) | člen 15(2) in (3) |
| člen 11(4) | — |
| člen 12 | člen 16 |
| člen 13 ▐ | člen 17 ▐ |
| člen 14(1) | člen 18(1) |
| člen 14(2), uvodno besedilo in prvi pododstavek | člen 18(2), uvodno besedilo in prvi pododstavek |
| — | člen 18(2), drugi pododstavek |
| člen 14(2), drugi pododstavek | člen 18(2), tretji pododstavek |
| člen 14(3) do (7) | člen 18(3) do (7) |
| člen 14(8), uvodno besedilo | člen 18(8), uvodno besedilo |
| člen 14(8), prvi pododstavek, prva alinea | člen 18(8), prvi pododstavek, točka (a) |
| člen 14(8), prvi pododstavek, druga alinea | — |
| člen 14(8), prvi pododstavek, tretja in četrta alinea | člen 18(8), prvi pododstavek, točki (b) in (c) |
| člen 14(8), drugi pododstavek | člen 18(8), drugi pododstavek |
| člen 15 | člen 19 |
| — | člen 20 |
| člen 16(1), uvodno besedilo | člen 21(1), uvodno besedilo |
| člen 16(1)(a) | — |
| člen 16(1)(a), prva, druga in tretja alinea | člen 21(1), točke (a), (b) in (c) |
| člen 16(1)(b), ║ | — |
| — | člen 21(2) |
| člen 16(2) | — |
| člen 16(3) do (5) | člen 21(3) do (5) |
| člen 17(1) | člen 22(1), prvi pododstavek |
| | člen 22(1), drugi pododstavek |
| člen 17(2) | — |
| — | člen 22(2) |
| člen 18(1) | člen 23(1) |
| — | člen 23(2) in (3) |
| člen 18(2) | člen 23(4) |
| člen 19 | člen 24 |
| člen 20 | člen 25(1) |
| — | člen 25(2) |
| člen 21(1) | člen 26(1) |
| — | člen 26(2), prvi pododstavek |
| člen 21(2) | člen 26(2), drugi pododstavek |
| člen 22 | — |
| — | člen 27 |
| člen 23 | člen 28(1) |
| — | člen 28(2) |
| člen 24 | člen 29 |
| člen 25 | člen 30 |
| člen 26 | člen 31 |
| — | člen 32 |
| člen 27 | člen 33, prvi pododstavek |
| — | člen 33, drugi pododstavek |
| člen 28 | člen 34 |
| — | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Direktiva 2003/9/ES

Ta direktiva

člen 1

člen 1

člen 2, uvodno besedilo

člen 2, uvodno besedilo

člen 2(a)

—

člen 2(b)

člen 2(a)

člen 2(c)

člen 2(b)

člen 2(d), uvodno besedilo ter točki (i) in (ii)

člen 2(c), uvodno besedilo ter točki (i) in (ii)

—

člen 2(c), točke (iii), (iv), (v) in (vi)

člen 2(e) in (f)

—

člen 2(g)

člen 2(d)

—

člen 2(e)

člen 2(h)

člen 2(f)

člen 2(i)

člen 2(g)

člen 2(j)

člen 2(h)

člen 2(k)

člen 2(i)

člen 2(l)

člen 2(j)

člen 3

člen 3

člen 4

člen 4

člen 5

člen 5

člen 6(1), prvi pododstavek

člen 6(1), prvi pododstavek

člen 6(1), drugi pododstavek

člen 6(1), tretji pododstavek

člen 6(2) do (5)

člen 6(2) do ║ (5)

člen 7(1) in (2)

člen 7(1) in (2)

člen 7(3)

—

člen 7 (4) ║

člen 7(3) ║

—

člen 7(4)

člen 7(5) in (6)

člen 7(5) in (6)

—

člen 8

—

člen 9

—

člen 10

—

člen 11

člen 8

člen 12

člen 9

člen 13

člen 10(1), prvi pododstavek

člen 14(1), prvi pododstavek

člen 10(1), drugi pododstavek

–

člen 10(1), tretji pododstavek

člen 14, drugi pododstavek

člen 10(2)

člen 14(2), prvi pododstavek

—

člen 14(2), drugi pododstavek

člen 10(3)

člen 14(3)

člen 11(1)

—

—

člen 15(1)

člen 11(2) in (3)

člen 15(2) in (3)

člen 11(4)

—

člen 12

člen 16

člen 13 ▐

člen 17 ▐

člen 14(1)

člen 18(1)

člen 14(2), uvodno besedilo in prvi pododstavek

člen 18(2), uvodno besedilo in prvi pododstavek

—

člen 18(2), drugi pododstavek

člen 14(2), drugi pododstavek

člen 18(2), tretji pododstavek

člen 14(3) do (7)

člen 18(3) do (7)

člen 14(8), uvodno besedilo

člen 18(8), uvodno besedilo

člen 14(8), prvi pododstavek, prva alinea

člen 18(8), prvi pododstavek, točka (a)

člen 14(8), prvi pododstavek, druga alinea

—

člen 14(8), prvi pododstavek, tretja in četrta alinea

člen 18(8), prvi pododstavek, točki (b) in (c)

člen 14(8), drugi pododstavek

člen 18(8), drugi pododstavek

člen 15

člen 19

—

člen 20

člen 16(1), uvodno besedilo

člen 21(1), uvodno besedilo

člen 16(1)(a)

—

člen 16(1)(a), prva, druga in tretja alinea

člen 21(1), točke (a), (b) in (c)

člen 16(1)(b), ║

—

—

člen 21(2)

člen 16(2)

—

člen 16(3) do (5)

člen 21(3) do (5)

člen 17(1)

člen 22(1), prvi pododstavek

člen 22(1), drugi pododstavek

člen 17(2)

—

—

člen 22(2)

člen 18(1)

člen 23(1)

—

člen 23(2) in (3)

člen 18(2)

člen 23(4)

člen 19

člen 24

člen 20

člen 25(1)

—

člen 25(2)

člen 21(1)

člen 26(1)

—

člen 26(2), prvi pododstavek

člen 21(2)

člen 26(2), drugi pododstavek

člen 22

—

—

člen 27

člen 23

člen 28(1)

—

člen 28(2)

člen 24

člen 29

člen 25

člen 30

člen 26

člen 31

—

člen 32

člen 27

člen 33, prvi pododstavek

—

člen 33, drugi pododstavek

člen 28

člen 34

—

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/370 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/370

---

Četrtek, 7. maja 2009Prošnja za mednarodno zaščito, ki jo v eni izmed držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanjstva (prenovitev) ***I

P6_TA(2009)0377

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

2010/C 212 E/52

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0820),

ob upoštevanju členov 251(2) in 63(1)(a) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0474/2008),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 3. aprila 2009, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu z odstavkom 3 člena 80a svojega Poslovnika,

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0284/2009),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih obstoječih besedil skupaj z njihovimi spremembami, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 7. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0243

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, pristojne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (prenovitev)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti točke (1)(a) prvega odstavka člena 63 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebnih so številne vsebinske spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (4). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Potrebnih so številne vsebinske spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 z dne 18. februarja 2003 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države (4). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeno uredbo prenoviti.

| (2) | Skupna azilna politika, vključno s Skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije, da se postopno vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice, odprto tistim, ki so zaradi okoliščin prisiljeni zakonito iskati zaščito v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Skupna azilna politika, vključno s Skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije, da se postopno vzpostavi območje svobode, varnosti in pravice, odprto tistim, ki so zaradi okoliščin prisiljeni zakonito iskati zaščito v Skupnosti.

| (3) | Evropski svet se je na posebnem sestanku v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 dogovoril o delovanju za vzpostavitev Skupnega evropskega azilnega sistema na osnovi celovite in vključujoče uporabe Ženevske konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z 31. januarja 1967, in s tem za zagotavljanje, da se nikogar ne pošlje nazaj v preganjanje, tj. spoštovanje načela nevračanja. V tem smislu in brez vpliva na merila odgovornosti, določena v tej uredbi, države članice, ki vse spoštujejo načelo nevračanja, štejejo kot varne za državljane tretjih držav. |
| --- | --- |

(3)

Evropski svet se je na posebnem sestanku v Tampereju 15. in 16. oktobra 1999 dogovoril o delovanju za vzpostavitev Skupnega evropskega azilnega sistema na osnovi celovite in vključujoče uporabe Ženevske konvencije o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kakor je bila dopolnjena z Newyorškim protokolom z 31. januarja 1967, in s tem za zagotavljanje, da se nikogar ne pošlje nazaj v preganjanje, tj. spoštovanje načela nevračanja. V tem smislu in brez vpliva na merila odgovornosti, določena v tej uredbi, države članice, ki vse spoštujejo načelo nevračanja, štejejo kot varne za državljane tretjih držav.

| (4) | Sklepi iz Tampereja navajajo tudi, da bi moral ta sistem v kratkem času vključevati tudi jasen in izvedljiv način za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil. |
| --- | --- |

(4)

Sklepi iz Tampereja navajajo tudi, da bi moral ta sistem v kratkem času vključevati tudi jasen in izvedljiv način za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za azil.

| (5) | Tak način bi moral temeljiti na objektivnih, poštenih merilih za državo članico in za osebe. Zlasti bi moral omogočati hitro določitev odgovorne države članice, da bi se zagotovil učinkovit dostop do postopkov za določanje statusa mednarodne zaščite in ne bi bil ogrožen cilj hitre obravnave prošenj za mednarodno zaščito. |
| --- | --- |

(5)

Tak način bi moral temeljiti na objektivnih, poštenih merilih za državo članico in za osebe. Zlasti bi moral omogočati hitro določitev odgovorne države članice, da bi se zagotovil učinkovit dostop do postopkov za določanje statusa mednarodne zaščite in ne bi bil ogrožen cilj hitre obravnave prošenj za mednarodno zaščito.

| (6) | Glede postopnega uvajanja skupnega evropskega azilnega sistema, ki naj bi dolgoročno vodil k skupnemu postopku in enotnemu statusu po vsej Uniji za tiste, ki jim je odobren azil, je na tej stopnji, ob uvajanju potrebnih izboljšav na podlagi pridobljenih izkušenj, primerno potrditi načela, na katerih temelji konvencija o določanju države, odgovorne za obravnavanje prošenj za azil, vloženih v eni od držav članic Evropskih skupnosti, podpisana v Dublinu 15. junija 1990 (dublinska konvencija), katere izvajanje je spodbudilo proces usklajevanja azilnih politik. |
| --- | --- |

(6)

Glede postopnega uvajanja skupnega evropskega azilnega sistema, ki naj bi dolgoročno vodil k skupnemu postopku in enotnemu statusu po vsej Uniji za tiste, ki jim je odobren azil, je na tej stopnji, ob uvajanju potrebnih izboljšav na podlagi pridobljenih izkušenj, primerno potrditi načela, na katerih temelji konvencija o določanju države, odgovorne za obravnavanje prošenj za azil, vloženih v eni od držav članic Evropskih skupnosti, podpisana v Dublinu 15. junija 1990 (dublinska konvencija), katere izvajanje je spodbudilo proces usklajevanja azilnih politik.

| (7) | Dokončana je prva faza vzpostavitve Skupnega evropskega azilnega sistema║. Evropski svet je na zasedanju 4. novembra 2004 sprejel Haaški program, v katerem so opredeljeni cilji, ki jih je treba v obdobju 2005–2010 uresničiti na področju svobode, varnosti in pravice. V tem smislu je Haaški program Komisijo pozval, naj zaključi oceno prve faze pravnih instrumentov ter Svetu in Evropskemu parlamentu predloži instrumente in ukrepe za drugo fazo, da bi jih bilo mogoče sprejeti pred koncem leta 2010. |
| --- | --- |

(7)

Dokončana je prva faza vzpostavitve Skupnega evropskega azilnega sistema║. Evropski svet je na zasedanju 4. novembra 2004 sprejel Haaški program, v katerem so opredeljeni cilji, ki jih je treba v obdobju 2005–2010 uresničiti na področju svobode, varnosti in pravice. V tem smislu je Haaški program Komisijo pozval, naj zaključi oceno prve faze pravnih instrumentov ter Svetu in Evropskemu parlamentu predloži instrumente in ukrepe za drugo fazo, da bi jih bilo mogoče sprejeti pred koncem leta 2010.

| (8) | Službe držav članic, pristojne za področje azila, bi morale dobiti konkretno pomoč pri uresničevanju svojih vsakodnevnih in operativnih nalog. Pri tem ima bistveno vlogo Evropski urad za podporo azilu, ustanovljen z Uredbo (ES) št. .../... z dne ...

   (5)

  . |
| --- | --- |

(8)

Službe držav članic, pristojne za področje azila, bi morale dobiti konkretno pomoč pri uresničevanju svojih vsakodnevnih in operativnih nalog. Pri tem ima bistveno vlogo Evropski urad za podporo azilu, ustanovljen z Uredbo (ES) št. .../... z dne ...

   (5)

  .

| (9) | Ob upoštevanju rezultatov opravljenega ocenjevanja je na tej stopnji primerno potrditi načela, na katerih temelji Uredba (ES) št. 343/2003, hkrati pa na podlagi izkušenj uvesti potrebne izboljšave za okrepitev sistema ter povečanje zaščite, ki se prosilcem za mednarodno zaščito prizna po tem postopku. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju rezultatov opravljenega ocenjevanja je na tej stopnji primerno potrditi načela, na katerih temelji Uredba (ES) št. 343/2003, hkrati pa na podlagi izkušenj uvesti potrebne izboljšave za okrepitev sistema ter povečanje zaščite, ki se prosilcem za mednarodno zaščito prizna po tem postopku.

| (10) | Za zagotovitev enakopravne obravnave vseh prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do tovrstne zaščite ter skladnosti s sedanjim pravnim redom EU na področju azila, zlasti z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (6), je primerno razširiti področje uporabe te uredbe na prosilce za subsidiarno zaščito in upravičence do tovrstne zaščite. |
| --- | --- |

(10)

Za zagotovitev enakopravne obravnave vseh prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do tovrstne zaščite ter skladnosti s sedanjim pravnim redom EU na področju azila, zlasti z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (6), je primerno razširiti področje uporabe te uredbe na prosilce za subsidiarno zaščito in upravičence do tovrstne zaščite.

| (11) | Da bi se vsi prosilci za azil obravnavali enakopravno, bi se morala Direktiva ║ .../.../ES║ Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil]
   (7) uporabljati za postopke določanja odgovorne države članice v skladu z določbami te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Da bi se vsi prosilci za azil obravnavali enakopravno, bi se morala Direktiva ║ .../.../ES║ Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil]
   (7) uporabljati za postopke določanja odgovorne države članice v skladu z določbami te uredbe.

| (12) | V skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah mora biti največja korist otroka primarna skrb držav članic pri uporabi te uredbe. Prav tako je treba za mladoletnike brez spremstva zaradi njihove posebne ranljivosti določiti posebna postopkovna jamstva. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah iz leta 1989 in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah mora biti največja korist otroka primarna skrb držav članic pri uporabi te uredbe. Prav tako je treba za mladoletnike brez spremstva zaradi njihove posebne ranljivosti določiti posebna postopkovna jamstva.

| (13) | V skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah mora biti spoštovanje enotnosti družine primarna skrb držav članic pri uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(13)

V skladu z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Listino Evropske unije o temeljnih pravicah mora biti spoštovanje enotnosti družine primarna skrb držav članic pri uporabi te uredbe.

| (14) | Skupna obravnava prošenj za mednarodno zaščito članov ene družine s strani ene same države članice zagotavlja, da se prošnje obravnavajo temeljito in da so odločitve v zvezi z njimi dosledne ter da člani ene družine niso ločeni. |
| --- | --- |

(14)

Skupna obravnava prošenj za mednarodno zaščito članov ene družine s strani ene same države članice zagotavlja, da se prošnje obravnavajo temeljito in da so odločitve v zvezi z njimi dosledne ter da člani ene družine niso ločeni.

| (15) | Za zagotovitev popolnega spoštovanja načela enotnosti družine in najboljše koristi otroka bi moral obstoj razmerja odvisnosti med prosilcem in njegovo širšo družino na podlagi nosečnosti ali materinstva, njihovega zdravstvenega stanja ali visoke starosti postati zavezujoča merila odgovornosti. Če je prosilec mladoletnik brez spremstva, bi morala tudi prisotnost sorodnika na ozemlju druge države članice, ki lahko poskrbi zanj, postati zavezujoče merilo odgovornosti. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev popolnega spoštovanja načela enotnosti družine in najboljše koristi otroka bi moral obstoj razmerja odvisnosti med prosilcem in njegovo širšo družino na podlagi nosečnosti ali materinstva, njihovega zdravstvenega stanja ali visoke starosti postati zavezujoča merila odgovornosti. Če je prosilec mladoletnik brez spremstva, bi morala tudi prisotnost sorodnika na ozemlju druge države članice, ki lahko poskrbi zanj, postati zavezujoče merilo odgovornosti.

| (16) | Kateri koli državi članici bi moralo biti dovoljeno odstopanje od meril odgovornosti, predvsem iz humanitarnih razlogov in sočutja, ter obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki je bila predložena njej ali drugi državi članici, tudi če to obravnavanje ni njena odgovornost glede na zavezujoča merila iz te uredbe, če zadevna država članica in prosilec s tem soglašata. |
| --- | --- |

(16)

Kateri koli državi članici bi moralo biti dovoljeno odstopanje od meril odgovornosti, predvsem iz humanitarnih razlogov in sočutja, ter obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki je bila predložena njej ali drugi državi članici, tudi če to obravnavanje ni njena odgovornost glede na zavezujoča merila iz te uredbe, če zadevna država članica in prosilec s tem soglašata.

| (17) | Organizirati bi bilo treba osebni razgovor, ki bi omogočil lažjo določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ▐ ustno obveščanje prosilcev o uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Organizirati bi bilo treba osebni razgovor, ki bi omogočil lažjo določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ▐ ustno obveščanje prosilcev o uporabi te uredbe.

| (18) | V skladu zlasti s členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah bi bilo treba vzpostaviti zakonske zaščitne ukrepe in pravico do učinkovitega pravnega sredstva v zvezi s odločitvijo o predaji v odgovorno državo članico, da se zagotovi učinkovita zaščita pravic zadevnih posameznikov. |
| --- | --- |

(18)

V skladu zlasti s členom 47 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah bi bilo treba vzpostaviti zakonske zaščitne ukrepe in pravico do učinkovitega pravnega sredstva v zvezi s odločitvijo o predaji v odgovorno državo članico, da se zagotovi učinkovita zaščita pravic zadevnih posameznikov.

| (19) | V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice bi moralo učinkovito pravno sredstvo obsegati tako proučitev uporabe te uredbe kot tudi pravnega in dejanskega stanja v državi članici, v katero je predan prosilec, da bi se zagotovilo spoštovanje mednarodne zakonodaje. |
| --- | --- |

(19)

V skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice bi moralo učinkovito pravno sredstvo obsegati tako proučitev uporabe te uredbe kot tudi pravnega in dejanskega stanja v državi članici, v katero je predan prosilec, da bi se zagotovilo spoštovanje mednarodne zakonodaje.

| (20) | Za namene te uredbe izraz „pridržanje“ ne bi smel imeti kazenske konotacije, temveč bi se moral razumeti izključno kot upravni ukrep začasnega značaja, ki je enakovreden upravnemu pridržanju. |
| --- | --- |

(20)

Za namene te uredbe izraz „pridržanje“ ne bi smel imeti kazenske konotacije, temveč bi se moral razumeti izključno kot upravni ukrep začasnega značaja, ki je enakovreden upravnemu pridržanju.

| (21) | Pridržanje prosilcev za azil bi se moralo uporabljati skladno z osnovnim načelom, da oseb ni dovoljeno pridržati zgolj zato, ker zaprosijo za mednarodno zaščito. Pridržanje prosilcev za azil
  v upravnih centrih za pridržanje, ki se razlikujejo od zaporov,
  bi bilo treba uporabljati zlasti v skladu s členom 31 Ženevske konvencije in v zelo jasno opredeljenih izjemnih okoliščinah ter z jamstvi, določenimi v Direktivi ║ .../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil]. Poleg tega bi morala biti uporaba pridržanja zaradi predaje v odgovorno državo članico omejena ter v skladu z načelom sorazmernosti v zvezi s sprejetimi ukrepi in zastavljenimi cilji. |
| --- | --- |

(21)

Pridržanje prosilcev za azil bi se moralo uporabljati skladno z osnovnim načelom, da oseb ni dovoljeno pridržati zgolj zato, ker zaprosijo za mednarodno zaščito. Pridržanje prosilcev za azil
  v upravnih centrih za pridržanje, ki se razlikujejo od zaporov,
  bi bilo treba uporabljati zlasti v skladu s členom 31 Ženevske konvencije in v zelo jasno opredeljenih izjemnih okoliščinah ter z jamstvi, določenimi v Direktivi ║ .../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil]. Poleg tega bi morala biti uporaba pridržanja zaradi predaje v odgovorno državo članico omejena ter v skladu z načelom sorazmernosti v zvezi s sprejetimi ukrepi in zastavljenimi cilji.

| (22) | V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1560/2003 z dne 2. septembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 (8) se lahko predaja v odgovorno državo članico izvede prostovoljno v obliki nadzorovanega odhoda ali v spremstvu. Države članice bi morale spodbujati prostovoljne predaje in zagotoviti, da se nadzorovane predaje ali predaje v spremstvu izvajajo na human način ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in človeškega dostojanstva. |
| --- | --- |

(22)

V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1560/2003 z dne 2. septembra 2003 o podrobnih pravilih za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 343/2003 (8) se lahko predaja v odgovorno državo članico izvede prostovoljno v obliki nadzorovanega odhoda ali v spremstvu. Države članice bi morale spodbujati prostovoljne predaje in zagotoviti, da se nadzorovane predaje ali predaje v spremstvu izvajajo na human način ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in človeškega dostojanstva.

| (23) | Zaradi postopnega oblikovanja območja brez notranjih meja, na katerem je prosti pretok oseb zagotovljen v skladu s Pogodbo ║ in uveljavitvijo politik Skupnosti v zvezi s pogoji vstopa in bivanja državljanov tretjih držav, vključno s skupnimi prizadevanji za upravljanje zunanjih meja, je treba uravnotežiti merila odgovornosti v duhu solidarnosti. |
| --- | --- |

(23)

Zaradi postopnega oblikovanja območja brez notranjih meja, na katerem je prosti pretok oseb zagotovljen v skladu s Pogodbo ║ in uveljavitvijo politik Skupnosti v zvezi s pogoji vstopa in bivanja državljanov tretjih držav, vključno s skupnimi prizadevanji za upravljanje zunanjih meja, je treba uravnotežiti merila odgovornosti v duhu solidarnosti.

| (24) | Uporaba te uredbe lahko v nekaterih razmerah povzroči dodatne obremenitve držav članic, ki se v posebej nujnih razmerah srečujejo z izjemno težkim pritiskom na svoje sprejemne zmogljivosti, azilne sisteme ali infrastrukturo. V takšnih okoliščinah je treba opredeliti učinkovit postopek, ki bo omogočal začasno odložitev predaj v zadevno državo članico in v skladu z obstoječimi finančnimi instrumenti EU zagotovil finančno pomoč. Začasna odložitev predaje na podlagi dublinske uredbe lahko tako prispeva k doseganju višje stopnje solidarnosti z državami članicami, ki se srečujejo s posebnim pritiskom na svoje azilne sisteme, zlasti zaradi svojega geografskega ali demografskega položaja. |
| --- | --- |

(24)

Uporaba te uredbe lahko v nekaterih razmerah povzroči dodatne obremenitve držav članic, ki se v posebej nujnih razmerah srečujejo z izjemno težkim pritiskom na svoje sprejemne zmogljivosti, azilne sisteme ali infrastrukturo. V takšnih okoliščinah je treba opredeliti učinkovit postopek, ki bo omogočal začasno odložitev predaj v zadevno državo članico in v skladu z obstoječimi finančnimi instrumenti EU zagotovil finančno pomoč. Začasna odložitev predaje na podlagi dublinske uredbe lahko tako prispeva k doseganju višje stopnje solidarnosti z državami članicami, ki se srečujejo s posebnim pritiskom na svoje azilne sisteme, zlasti zaradi svojega geografskega ali demografskega položaja.

| (25) | Postopek odložitve predaj bi bilo treba uporabljati tudi, kadar Komisija meni, da raven zaščite, zagotovljene prosilcem za mednarodno zaščito v določeni državi članici, ni v skladu z zakonodajo Skupnosti na področju azila, zlasti glede pogojev sprejema
  , izpolnjevanja pogojev za mednarodno zaščito
  in dostopa do azilnega postopka, z vidika zagotavljanja, da bi bili vsi prosilci za mednarodno zaščito deležni ustrezne ravni zaščite v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

(25)

Postopek odložitve predaj bi bilo treba uporabljati tudi, kadar Komisija meni, da raven zaščite, zagotovljene prosilcem za mednarodno zaščito v določeni državi članici, ni v skladu z zakonodajo Skupnosti na področju azila, zlasti glede pogojev sprejema
  , izpolnjevanja pogojev za mednarodno zaščito
  in dostopa do azilnega postopka, z vidika zagotavljanja, da bi bili vsi prosilci za mednarodno zaščito deležni ustrezne ravni zaščite v vseh državah članicah.

| (26) | Postopek odložitve predaj je izjemni ukrep za primere posebnega pritiska ali stalnih tveganj glede varnosti. |
| --- | --- |

(26)

Postopek odložitve predaj je izjemni ukrep za primere posebnega pritiska ali stalnih tveganj glede varnosti.

| (27) | Komisija bi morala redno revidirati napredek glede izboljšanja dolgoročnega razvoja in usklajevanja skupnega evropskega azilnega sistema ter preverjati, do katere stopnje solidarnostni ukrepi in možnost postopka odložitve pripomorejo k napredku, o čemer bi morala tudi poročati.




  Glede na to, da dublinski sistem ni namenjen temu, da bi postal mehanizem za pravično porazdelitev odgovornosti pri obravnavi prošenj za mednarodno zaščito, in da so nekatere države članice zelo izpostavljene migracijskim tokovom, še zlasti zaradi svoje geografske lege, je nujno treba razmisliti in podati predloge o zavezujočih instrumentih za zagotavljanje večje solidarnosti med državami članicami in višjih standardov zaščite
  .
  Takšni instrumenti bi morali zlasti omogočati napotitev uradnikov iz držav članic v tiste države članice, ki so izpostavljene posebnim pritiskom in v katerih prosilcem niso zagotovljeni zadostni standardi zaščite, in bi morali v primeru držav članic, kjer so sprejemne zmogljivosti nezadostne, omogočati preselitev upravičencev do mednarodne zaščite v druge države članice, pod pogojem, da te osebe v to privolijo in da se spoštujejo njihove temeljne pravice. |
| --- | --- |

(27)

Komisija bi morala redno revidirati napredek glede izboljšanja dolgoročnega razvoja in usklajevanja skupnega evropskega azilnega sistema ter preverjati, do katere stopnje solidarnostni ukrepi in možnost postopka odložitve pripomorejo k napredku, o čemer bi morala tudi poročati.

Glede na to, da dublinski sistem ni namenjen temu, da bi postal mehanizem za pravično porazdelitev odgovornosti pri obravnavi prošenj za mednarodno zaščito, in da so nekatere države članice zelo izpostavljene migracijskim tokovom, še zlasti zaradi svoje geografske lege, je nujno treba razmisliti in podati predloge o zavezujočih instrumentih za zagotavljanje večje solidarnosti med državami članicami in višjih standardov zaščite
  .
  Takšni instrumenti bi morali zlasti omogočati napotitev uradnikov iz držav članic v tiste države članice, ki so izpostavljene posebnim pritiskom in v katerih prosilcem niso zagotovljeni zadostni standardi zaščite, in bi morali v primeru držav članic, kjer so sprejemne zmogljivosti nezadostne, omogočati preselitev upravičencev do mednarodne zaščite v druge države članice, pod pogojem, da te osebe v to privolijo in da se spoštujejo njihove temeljne pravice.

| (28) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9) se uporablja pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo države članice izvajajo pri uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9) se uporablja pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo države članice izvajajo pri uporabi te uredbe.

| (29) | Z izmenjavo osebnih podatkov prosilcev, vključno z občutljivimi podatki v zvezi z zdravjem, ki jih je treba posredovati pred izvedbo predaje, bo poskrbljeno, da bodo lahko organi, pristojni za odločanje o azilu, prosilcem ponudili ustrezno pomoč ter zagotovili neprekinjeno zaščito in spoštovanje pravic, ki so jim priznane. Uvesti bi bilo treba posebne določbe, da bi se v skladu z Direktivo 95/46/ES zagotovila zaščita podatkov o prosilcih, ki so del tega postopka. |
| --- | --- |

(29)

Z izmenjavo osebnih podatkov prosilcev, vključno z občutljivimi podatki v zvezi z zdravjem, ki jih je treba posredovati pred izvedbo predaje, bo poskrbljeno, da bodo lahko organi, pristojni za odločanje o azilu, prosilcem ponudili ustrezno pomoč ter zagotovili neprekinjeno zaščito in spoštovanje pravic, ki so jim priznane. Uvesti bi bilo treba posebne določbe, da bi se v skladu z Direktivo 95/46/ES zagotovila zaščita podatkov o prosilcih, ki so del tega postopka.

| (30) | Uporabo te uredbe je mogoče olajšati in njeno učinkovitost povečati z dvostranskimi dogovori med državami članicami za izboljšanje komunikacije med pristojnimi službami, skrajšanje rokov za postopke ali poenostavitev obravnave prošenj za sprejem ali ponovni sprejem ali za uvedbo postopkov za izvajanje predaj. |
| --- | --- |

(30)

Uporabo te uredbe je mogoče olajšati in njeno učinkovitost povečati z dvostranskimi dogovori med državami članicami za izboljšanje komunikacije med pristojnimi službami, skrajšanje rokov za postopke ali poenostavitev obravnave prošenj za sprejem ali ponovni sprejem ali za uvedbo postopkov za izvajanje predaj.

| (31) | Zagotoviti bi bilo treba kontinuiteto med sistemom za določanje odgovorne države članice, uvedenim z Uredbo (ES) št. 343/2003, in sistemom, uvedenim s to uredbo. Podobno bi bilo treba zagotoviti usklajenost med to uredbo in Uredbo (ES) št. ║ .../...║ Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe ║ Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (10). |
| --- | --- |

(31)

Zagotoviti bi bilo treba kontinuiteto med sistemom za določanje odgovorne države članice, uvedenim z Uredbo (ES) št. 343/2003, in sistemom, uvedenim s to uredbo. Podobno bi bilo treba zagotoviti usklajenost med to uredbo in Uredbo (ES) št. ║ .../...║ Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe ║ Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (10).

| (32) | Delovanje sistema Eurodac, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe ║ Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], in zlasti izvajanje členov 6 in 10 navedene uredbe bi moralo olajšati uporabo te uredbe. |
| --- | --- |

(32)

Delovanje sistema Eurodac, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe ║ Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], in zlasti izvajanje členov 6 in 10 navedene uredbe bi moralo olajšati uporabo te uredbe.

| (33) | Delovanje vizumskega informacijskega sistema, kakor je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (11), ter zlasti izvajanje člena 21 in člena 22 navedene uredbe bi moralo olajšati uporabo te uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Delovanje vizumskega informacijskega sistema, kakor je bil vzpostavljen z Uredbo (ES) št. 767/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o vizumskem informacijskem sistemu (VIS) in izmenjavi podatkov med državami članicami o vizumih za kratkoročno prebivanje (11), ter zlasti izvajanje člena 21 in člena 22 navedene uredbe bi moralo olajšati uporabo te uredbe.

| (34) | Za obravnavanje oseb, za katere se uporablja ta uredba, so države članice obvezane s sporazumi mednarodnega prava, katerih pogodbenice so. |
| --- | --- |

(34)

Za obravnavanje oseb, za katere se uporablja ta uredba, so države članice obvezane s sporazumi mednarodnega prava, katerih pogodbenice so.

| (35) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12). |
| --- | --- |

(35)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (12).

| (36) | Zlasti bi bilo treba Komisijo podeliti pooblastila za sprejetje pogojev in postopkov za izvajanje določb o mladoletnikih brez spremstva in določb o ponovni združitvi nepreskrbljenih sorodnikov ter sprejetje meril, potrebnih za izvajanje predaj. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(36)

Zlasti bi bilo treba Komisijo podeliti pooblastila za sprejetje pogojev in postopkov za izvajanje določb o mladoletnikih brez spremstva in določb o ponovni združitvi nepreskrbljenih sorodnikov ter sprejetje meril, potrebnih za izvajanje predaj. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (37) | Ukrepi, potrebni za izvajanje Uredbe (ES) št. 343/2003, so bili sprejeti z Uredbo (ES) št. 1560/2003. Nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1560/2003 bi bilo treba zaradi jasnosti ali ker lahko prispevajo k doseganju splošnih ciljev vključiti v to uredbo. Zlasti je tako za zadevne države članice kot za zadevne prosilce za azil pomembno, da obstaja splošen mehanizem za reševanje primerov, ko se določbe te uredbe v državah članicah različno uporabljajo. Zato je upravičeno, da se mehanizem za reševanje sporov iz Uredbe (ES) št. 1560/2003 umesti v humanitarno klavzulo v to uredbo, področje njegove uporabe pa se razširi na celotno področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Ukrepi, potrebni za izvajanje Uredbe (ES) št. 343/2003, so bili sprejeti z Uredbo (ES) št. 1560/2003. Nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1560/2003 bi bilo treba zaradi jasnosti ali ker lahko prispevajo k doseganju splošnih ciljev vključiti v to uredbo. Zlasti je tako za zadevne države članice kot za zadevne prosilce za azil pomembno, da obstaja splošen mehanizem za reševanje primerov, ko se določbe te uredbe v državah članicah različno uporabljajo. Zato je upravičeno, da se mehanizem za reševanje sporov iz Uredbe (ES) št. 1560/2003 umesti v humanitarno klavzulo v to uredbo, področje njegove uporabe pa se razširi na celotno področje uporabe te uredbe.

| (38) | Učinkovito spremljanje uporabe te uredbe zahteva njeno ocenjevanje v rednih časovnih presledkih. |
| --- | --- |

(38)

Učinkovito spremljanje uporabe te uredbe zahteva njeno ocenjevanje v rednih časovnih presledkih.

| (39) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so zlasti priznani v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah║. Cilj te uredbe je zlasti zagotovitev popolnega spoštovanja pravice do azila, zajamčene s členom 18, ter spodbujanje uporabe členov 1, 4, 7, 24 in 47 Listine in bi jo bilo treba v skladu s tem tudi izvajati. |
| --- | --- |

(39)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki so zlasti priznani v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah║. Cilj te uredbe je zlasti zagotovitev popolnega spoštovanja pravice do azila, zajamčene s členom 18, ter spodbujanje uporabe členov 1, 4, 7, 24 in 47 Listine in bi jo bilo treba v skladu s tem tudi izvajati.

| (40) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ga ║ zaradi obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne prekoračuje okvirov ki so potrebni za doseganje navedenega cilja – |
| --- | --- |

(40)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ga ║ zaradi obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne prekoračuje okvirov ki so potrebni za doseganje navedenega cilja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA IN OPREDELITEV POJMOV

Člen 1

Vsebina

Ta
  uredba
  določa merila in mehanizme za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva.

Člen 2

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe:

| (a) | „državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 17(1) Pogodbe ║, in ki ni oseba, ki uživa pravico Skupnosti do prostega gibanja, kot je opredeljeno v členu 2(5) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (13); |
| --- | --- |

(a)

„državljan tretje države“ pomeni vsako osebo, ki ni državljan Unije v smislu člena 17(1) Pogodbe ║, in ki ni oseba, ki uživa pravico Skupnosti do prostega gibanja, kot je opredeljeno v členu 2(5) Uredbe (ES) št. 562/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (13);

| (b) | „prošnja za mednarodno zaščito“ pomeni prošnjo za mednarodno zaščito, kot je opredeljena v členu 2(g) Direktive 2004/83/ES; |
| --- | --- |

(b)

„prošnja za mednarodno zaščito“ pomeni prošnjo za mednarodno zaščito, kot je opredeljena v členu 2(g) Direktive 2004/83/ES;

| (c) | „prosilec“ ali „prosilec za azil“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, glede katere še ni bila sprejeta dokončna odločitev; |
| --- | --- |

(c)

„prosilec“ ali „prosilec za azil“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, glede katere še ni bila sprejeta dokončna odločitev;

| (d) | „obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito“ pomeni kakršno koli obravnavo prošnje za mednarodno zaščito ali odločitev ali sklep v zvezi s tako prošnjo s strani pristojnega organa v skladu z Direktivo Sveta 2005/85/ES (14), razen postopkov za določanje odgovorne države članice v skladu s to uredbo in Direktivo 2004/83/ES; |
| --- | --- |

(d)

„obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito“ pomeni kakršno koli obravnavo prošnje za mednarodno zaščito ali odločitev ali sklep v zvezi s tako prošnjo s strani pristojnega organa v skladu z Direktivo Sveta 2005/85/ES (14), razen postopkov za določanje odgovorne države članice v skladu s to uredbo in Direktivo 2004/83/ES;

| (e) | „umik prošnje za mednarodno zaščito “ pomeni dejanja, s katerimi prosilec konča postopek, sprožen z vložitvijo njegove prošnje za mednarodno zaščito, v skladu z Direktivo 2005/85/ES, izrecno ali implicitno; |
| --- | --- |

(e)

„umik prošnje za mednarodno zaščito “ pomeni dejanja, s katerimi prosilec konča postopek, sprožen z vložitvijo njegove prošnje za mednarodno zaščito, v skladu z Direktivo 2005/85/ES, izrecno ali implicitno;

| (f) | „oseba, ki se ji prizna mednarodna zaščita“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki se ji prizna status osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, kakor je opredeljena v členu 2(a) Direktive 2004/83/ES; |
| --- | --- |

(f)

„oseba, ki se ji prizna mednarodna zaščita“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki se ji prizna status osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, kakor je opredeljena v členu 2(a) Direktive 2004/83/ES;

| (g) | „mladoletnik“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je mlajša od 18 let. |
| --- | --- |

(g)

„mladoletnik“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je mlajša od 18 let.

| (h) | „mladoletnik brez spremstva“ pomeni mladoletnika, ki pride na ozemlje držav članic brez spremstva odrasle osebe, odgovorne zanj po zakonu ali običajnem pravu, in kolikor jih taka oseba ne vzame dejansko v oskrbo; to vključuje mladoletnike, ki ostanejo brez spremstva po vstopu na ozemlje držav članic; |
| --- | --- |

(h)

„mladoletnik brez spremstva“ pomeni mladoletnika, ki pride na ozemlje držav članic brez spremstva odrasle osebe, odgovorne zanj po zakonu ali običajnem pravu, in kolikor jih taka oseba ne vzame dejansko v oskrbo; to vključuje mladoletnike, ki ostanejo brez spremstva po vstopu na ozemlje držav članic;

| (i) | „družinski člani“ pomeni, kolikor je družina že obstajala v državi izvora, naslednje člane prosilčeve družine, ki so prisotni na ozemlju držav članic:






  — | zakonca prosilca za azil ali njegovega neporočenega partnerja v trajnem razmerju, če se po zakonodaji ali v praksi države članice neporočeni pari obravnavajo na način, primerljiv s tistim, ki se uporablja za poročene pare, po zakonodaji v zvezi s tujci; |
| --- | --- | --- |

(i)

„družinski člani“ pomeni, kolikor je družina že obstajala v državi izvora, naslednje člane prosilčeve družine, ki so prisotni na ozemlju držav članic:

—

zakonca prosilca za azil ali njegovega neporočenega partnerja v trajnem razmerju, če se po zakonodaji ali v praksi države članice neporočeni pari obravnavajo na način, primerljiv s tistim, ki se uporablja za poročene pare, po zakonodaji v zvezi s tujci;

| — | mladoletne otroke parov iz prve alinee ali prosilca, če so neporočeni in ne glede na to, ali so zakonski ali nezakonski ali posvojeni, kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji; |
| --- | --- |

—

mladoletne otroke parov iz prve alinee ali prosilca, če so neporočeni in ne glede na to, ali so zakonski ali nezakonski ali posvojeni, kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji;

| — | poročene mladoletne otroke parov iz prve alinee ali prosilca, ne glede na to, ali so zakonski ali nezakonski ali posvojeni, kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji,
  pod pogojem, da jih ne spremljajo njihovi zakonci,
  če je prebivanje skupaj s prosilcem v njihovo največjo korist; |
| --- | --- |

—

poročene mladoletne otroke parov iz prve alinee ali prosilca, ne glede na to, ali so zakonski ali nezakonski ali posvojeni, kot je opredeljeno v nacionalni zakonodaji,
  pod pogojem, da jih ne spremljajo njihovi zakonci,
  če je prebivanje skupaj s prosilcem v njihovo največjo korist;

| — | očeta, mater ali skrbnika, prosilca, če je prosilec mladoletna in neporočena oseba, ali če je oseba mladoletna in poročena
  oseba, ki je ne spremlja njen zakonec
  , ampak je prebivanje skupaj z njenim očetom, materjo ali skrbnikom v njeno največjo korist; |
| --- | --- |

—

očeta, mater ali skrbnika, prosilca, če je prosilec mladoletna in neporočena oseba, ali če je oseba mladoletna in poročena
  oseba, ki je ne spremlja njen zakonec
  , ampak je prebivanje skupaj z njenim očetom, materjo ali skrbnikom v njeno največjo korist;

| — | mladoletne neporočene brate in sestre prosilca, če je prosilec mladoletna in neporočena oseba ali če so prosilec ali njegovi mladoletni bratje in sestre mladoletne in poročene osebe
  , ki jih ne spremljajo njihovi zakonci, in
  je prebivanje skupaj v njihovo največjo korist. |
| --- | --- |

—

mladoletne neporočene brate in sestre prosilca, če je prosilec mladoletna in neporočena oseba ali če so prosilec ali njegovi mladoletni bratje in sestre mladoletne in poročene osebe
  , ki jih ne spremljajo njihovi zakonci, in
  je prebivanje skupaj v njihovo največjo korist.

| (j) | „dokument za prebivanje“ pomeni kakršno koli dovoljenje, ki ga izdajo organi države članice, ki državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva dovoljuje bivanje na njenem ozemlju, vključno s tistimi, ki utemeljujejo dovoljenje, da ostanejo na ozemlju v okviru ukrepov začasne zaščite ali dokler ne prenehajo okoliščine, ki preprečujejo izvedbo odstranitvenega naloga, z izjemo vizumov in dovoljenj za prebivanje, izdanih v obdobju, potrebnem za določitev odgovorne države članice po tej uredbi ali med obravnavanjem prošnje za mednarodno zaščito ali prošnje za dovoljenje za prebivanje; |
| --- | --- |

(j)

„dokument za prebivanje“ pomeni kakršno koli dovoljenje, ki ga izdajo organi države članice, ki državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva dovoljuje bivanje na njenem ozemlju, vključno s tistimi, ki utemeljujejo dovoljenje, da ostanejo na ozemlju v okviru ukrepov začasne zaščite ali dokler ne prenehajo okoliščine, ki preprečujejo izvedbo odstranitvenega naloga, z izjemo vizumov in dovoljenj za prebivanje, izdanih v obdobju, potrebnem za določitev odgovorne države članice po tej uredbi ali med obravnavanjem prošnje za mednarodno zaščito ali prošnje za dovoljenje za prebivanje;

| (k) | „vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo države članice, potrebno za tranzit ali vstop z namenom bivanja v državi članici ali več državah članicah. Vrsta vizuma se določi v skladu z naslednjimi opredelitvami pojmov:






  (i) | „dolgoročni vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo države članice, potrebno za vstop z namenom več kot trimesečnega bivanja v državi članici; |
| --- | --- | --- |

(k)

„vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo države članice, potrebno za tranzit ali vstop z namenom bivanja v državi članici ali več državah članicah. Vrsta vizuma se določi v skladu z naslednjimi opredelitvami pojmov:

(i)

„dolgoročni vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo države članice, potrebno za vstop z namenom več kot trimesečnega bivanja v državi članici;

| (ii) | „kratkoročni vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo države članice, potrebno za vstop z namenom bivanja v navedeni državi članici ali več državah članicah za obdobje, katerega celotno trajanje ne presega treh mesecev; |
| --- | --- |

(ii)

„kratkoročni vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo države članice, potrebno za vstop z namenom bivanja v navedeni državi članici ali več državah članicah za obdobje, katerega celotno trajanje ne presega treh mesecev;

| (iii) | „tranzitni vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo države članice za vstop za prehod prek ozemlja te države članice ali več držav članic, razen za prehod na letališču; |
| --- | --- |

(iii)

„tranzitni vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo države članice za vstop za prehod prek ozemlja te države članice ali več držav članic, razen za prehod na letališču;

| (iv) | „letališki tranzitni vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo, ki državljanu tretje države, za katerega posebej velja ta pogoj, omogoča prehod prek tranzitnega območja na letališču, brez dostopa do nacionalnega ozemlja države članice, med vmesnim pristankom ali prestopom med dvema deloma mednarodnega leta; |
| --- | --- |

(iv)

„letališki tranzitni vizum“ pomeni dovoljenje ali odločbo, ki državljanu tretje države, za katerega posebej velja ta pogoj, omogoča prehod prek tranzitnega območja na letališču, brez dostopa do nacionalnega ozemlja države članice, med vmesnim pristankom ali prestopom med dvema deloma mednarodnega leta;

| (l) | „tveganje pobega“ pomeni v posameznih primerih, ki temeljijo na objektivnih merilih, določenih z zakonom, obstoj verjetnosti, da bo prosilec ali državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, o kateri je bila sprejeta odločba o predaji, pobegnila. |
| --- | --- |

(l)

„tveganje pobega“ pomeni v posameznih primerih, ki temeljijo na objektivnih merilih, določenih z zakonom, obstoj verjetnosti, da bo prosilec ali državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, o kateri je bila sprejeta odločba o predaji, pobegnila.

POGLAVJE II

SPLOŠNA NAČELA IN ZAŠČITNI UKREPI

Člen 3

Dostop do postopka za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito

1.   Države članice obravnavajo vsako prošnjo za mednarodno zaščito državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, ki prošnjo vloži na ozemlju katere koli izmed članic, tudi na meji ali na tranzitnem območju. Prošnjo obravnava ena sama država članica, in sicer tista, ki je za to odgovorna glede na merila iz poglavja III te uredbe.

2.   Če na osnovi meril iz te uredbe ni mogoče določiti nobene države članice kot odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito odgovorna prva država članica, v kateri je bila ta vložena.

3.   Vsaka država članica si pridrži pravico, da ob upoštevanju pravil in zaščitnih ukrepov iz Direktive 2005/85/ES pošlje prosilca za azil v varno tretjo državo.

Člen 4

Pravica do obveščenosti

1.   Čim je prošnja za mednarodno zaščito vložena, pristojni organi držav članic obvestijo prosilca za azil o uporabi te uredbe in zlasti o:

| (a) | ciljih te uredbe in posledicah vložitve naknadne prošnje v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

ciljih te uredbe in posledicah vložitve naknadne prošnje v drugi državi članici;

| (b) | merilih za dodelitev pristojnosti in hierarhiji pristojnih; |
| --- | --- |

(b)

merilih za dodelitev pristojnosti in hierarhiji pristojnih;

| (c) | splošnem postopku in časovnem okviru, ki ga mora upoštevati država članica; |
| --- | --- |

(c)

splošnem postopku in časovnem okviru, ki ga mora upoštevati država članica;

| (d) | možnih izidih postopka in njihovih posledicah; |
| --- | --- |

(d)

možnih izidih postopka in njihovih posledicah;

| (e) | možnosti izpodbijanja odločbe o predaji; |
| --- | --- |

(e)

možnosti izpodbijanja odločbe o predaji;

| (f) | dejstvu, da si pristojni organi lahko izmenjajo podatke o prosilcu že na podlagi same izpolnitve obveznosti iz te uredbe; |
| --- | --- |

(f)

dejstvu, da si pristojni organi lahko izmenjajo podatke o prosilcu že na podlagi same izpolnitve obveznosti iz te uredbe;

| (g) | pravici
  dostopa do podatkov o prosilcu ter pravice do zahteve, da se netočni podatki o njem popravijo ali da se izbrišejo njegovi podatki, ki so bili nezakonito obdelani,
  kot tudi
  o postopkih uveljavljanja navedenih pravic
  , vključno s kontaktnimi podatki organov iz člena 34 in
  nacionalnih organov za varstvo podatkov, ki bodo obravnavali zahtevke glede varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(g)

pravici
  dostopa do podatkov o prosilcu ter pravice do zahteve, da se netočni podatki o njem popravijo ali da se izbrišejo njegovi podatki, ki so bili nezakonito obdelani,
  kot tudi
  o postopkih uveljavljanja navedenih pravic
  , vključno s kontaktnimi podatki organov iz člena 34 in
  nacionalnih organov za varstvo podatkov, ki bodo obravnavali zahtevke glede varstva osebnih podatkov.

2.   Informacije iz odstavka 1 se zagotovi v pisni obliki v jeziku,
  ki ga prosilec razume, ali
  za katerega se lahko razumno domneva, da ga ▐ razume. Države članice uporabijo skupno brošuro, ki je bila v ta namen oblikovana na podlagi odstavka 3.

Za
  prosilčevo pravilno razumevanje, se informacije zagotovi tudi ustno na razgovoru, organiziranem v skladu s členom 5.

Države članice informacije zagotovijo na način, ki ustreza starosti prosilca.

3.   Skupna brošura, ki vsebuje vsaj informacije iz odstavka 1, se oblikuje v skladu z regulativnim postopkom iz člena 41(2).

Člen 5

Osebni razgovor

1.   Država članica, ki izvaja postopek določanja države članice, odgovorne v smislu te uredbe,
  prosilce pozove na osebni razgovor
  z osebo, ki je na podlagi nacionalne zakonodaje za to usposobljena.

2.   Namen osebnega razgovora je olajšanje postopka določitve odgovorne države članice, zlasti da se prosilcu omogoči predložitev ustreznih podatkov, ki so potrebni za pravilno ugotovitev odgovorne države članice, in se prosilca ustno obvesti o uporabi te uredbe.

3.   Osebni razgovor se organizira pravočasno po vložitvi prošnje za mednarodno zaščito, v vsakem primeru pa pred sprejetjem odločbe o predaji prosilca v odgovorno državo članico v skladu s členom 25(1).

4.   Osebni razgovor poteka v jeziku, ▐ katerega
  prosilec razume ali
  se lahko razumno domneva, da ga ▐ razume, in v katerem se je zmožen sporazumevati. Država članica, če je treba, izbere tolmača, ki je sposoben zagotoviti ustrezno sporazumevanje med prosilcem in osebo, ki vodi osebni razgovor.

5.   Osebni razgovor poteka v razmerah, ki zagotavljajo ustrezno zaupnost.

6.   Država članica, ki opravi osebni razgovor, pripravi kratko pisno poročilo s poglavitnimi podatki, ki jih je prosilec zagotovil v razgovoru, in da prosilcu na voljo kopijo poročila. Poročilo se v skladu s členom 25(1) priloži morebitni odločbi o predaji.

Člen 6

Zaščitni ukrepi za mladoletnike

1.   Pri izvajanju določb iz te uredbe je primarna skrb držav članic največja korist otroka.

2.   Države članice poskrbijo, da predstavnik
  v smislu člena 2(i) Direktive 2005/85/ES
  zastopa in/ali pomaga mladoletniku brez spremstva v vseh postopkih iz te uredbe. Ta predstavnik je lahko tudi predstavnik iz člena 24 Direktive ║ .../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil].

3.   Države članice pri ocenjevanju največji koristi otroka tesno sodelujejo med sabo in upoštevajo zlasti naslednje dejavnike:

| (a) | možnosti ponovne združitve družine; |
| --- | --- |

(a)

možnosti ponovne združitve družine;

| (b) | dobro počutje in družbeni razvoj mladoletnika, pri čemer zlasti upoštevajo etnično, versko, kulturno in jezikovno ozadje mladoletnika; |
| --- | --- |

(b)

dobro počutje in družbeni razvoj mladoletnika, pri čemer zlasti upoštevajo etnično, versko, kulturno in jezikovno ozadje mladoletnika;

| (c) | vprašanja varnosti in varovanja, zlasti v primerih, ko obstaja tveganje, da otrok postane žrtev trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

(c)

vprašanja varnosti in varovanja, zlasti v primerih, ko obstaja tveganje, da otrok postane žrtev trgovine z ljudmi;

| (d) | mnenja mladoletnika v skladu z njegovo starostjo in zrelostjo. |
| --- | --- |

(d)

mnenja mladoletnika v skladu z njegovo starostjo in zrelostjo.

4.   Države članice ▐ vzpostavijo postopke za izsleditev družinskih članov ali drugih sorodnikov, ki so prisotni v državah članicah mladoletnikov brez spremstva
  , po potrebi s pomočjo mednarodnih ali drugih ustreznih organizacij
  . Po vložitvi prošnje za mednarodno zaščito čim je mogoče začnejo iskati člane družine mladoletnika brez spremstva ali njegove druge sorodnike, pri čemer poskrbijo za varstvo njegove največje koristi.

5.   Pristojni organi iz člena 34, ki obravnavajo prošnje mladoletnikov brez spremstva, se ustrezno usposabljajo glede posebnih potreb mladoletnikov.

6.
     
  Države članice lahko v okviru izvajanja te uredbe in pod pogoji iz člena 17 Direktive 2005/85/ES uporabijo zdravstvene preglede za ugotavljanje starosti mladoletnikov brez spremstva.

V primeru, da se uporabijo zdravstveni pregledi, države članice zagotovijo razumno in temeljito izvedbo teh pregledov v skladu z znanstvenimi in etičnimi standardi.

POGLAVJE III

MERILA ZA DOLOČANJE ODGOVORNE DRŽAVE ČLANICE

Člen 7

Hierarhija meril

1.   Merila za določanje odgovorne države članice se uporabljajo po vrstnem redu, v katerem so navedena v tem poglavju.

2.   Država članica, odgovorna v skladu z merili iz tega poglavja, se določi na podlagi položaja, ki je obstajal, ko je prosilec za azil prvič vložil prošnjo za mednarodno zaščito v državi članici.

▐

Člen 8

Mladoletniki brez spremstva

1.   Če je prosilec mladoletnik brez spremstva, je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito odgovorna tista država članica, kjer je zakonito prisoten njegov družinski član, pod pogojem, da je to v največjo korist mladoletnika.

2.   Če je prosilec mladoletnik brez spremstva,
  ki v drugi državi članici nima nobenega zakonito prisotnega družinskega člana v smislu člena 2(i)
  ,
  vendar je v drugi državi članici zakonito prisoten drugi
  sorodnik, ki lahko poskrbi zanj, je ▐ ta država članica odgovorna za obravnavanje prošnje, če je to v največjo korist mladoletnika.

3.   Če so člani prosilčeve družine ali njegovi drugi sorodniki zakonito prisotni v več kot eni državi članici, se država članica, odgovorna za obravnavanje prošnje, določi na podlagi tega, kar je v največjo korist mladoletnika.

4.   V odsotnosti družinskega člana ali drugega sorodnika je za obravnavanje prošnje odgovorna država članica, v kateri je mladoletnik vložil ▐ prošnjo za mednarodno zaščito, če je to v največjo korist mladoletnika.

5.   Pogoje in postopke za izvajanje odstavkov 2 in 3 sprejme Komisija. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 41(3).

Člen 9

Družinski člani, ki so osebe, ki se jim prizna mednarodna zaščita

Če ima prosilec za azil družinskega člana, ne glede na to, ali je bila družina že prej oblikovana v državi izvora, ki mu je kot osebi, ki se ji prizna mednarodna zaščita, dovoljeno prebivanje v državi članici, je ta država članica odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, če zadevne osebe pisno izrazijo to željo.

Člen 10

Družinski člani, ki so prosilci za mednarodno zaščito

Če ima prosilec za azil v državi članici družinskega člana, o čigar prošnji za mednarodno zaščito v tej državi članici še ni bila sprejeta prva odločitev o vsebini prošnje, je ta zadevna država članica odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, če zadevne osebe pisno izrazijo to željo.

Člen 11

Nepreskrbljeni sorodniki

1.   Če je prosilec za azil odvisen od pomoči sorodnika zaradi nosečnosti ali novorojenega otroka, resne bolezni, hude invalidnosti ali starosti, ali če je sorodnik iz istih razlogov odvisen od pomoči prosilca, je država članica, pristojna za obravnavanje prošnje tista, ki je najustreznejša, da ju obdrži skupaj ali ju ponovno združi, če so družinske vezi obstajale že v državi izvora in so zadevne osebe pisno izrazile to željo. Pri določanju najustreznejše države članice se upošteva največja korist zadevnih oseb, kot so sposobnost nepreskrbljene osebe za potovanje.

2.   Pogoje in postopke za izvajanje odstavka 1 sprejme Komisija. Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te uredbe z njenim dopolnjevanjem se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 41(3).

Člen 12

Družinski postopek

Če več družinskih članov hkrati vloži prošnje za mednarodno zaščito v isti državi članici ali na datume, ki so dovolj blizu, da se lahko postopki za določanje odgovorne države članice opravijo skupaj, in če bi uporaba meril iz te uredbe pomenila njihovo ločitev, se odgovorna država članica določi na osnovi naslednjih določb:

| (a) | za obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito vseh družinskih članov je odgovorna država članica, ki je glede na merila odgovorna za sprejem največjega števila družinskih članov; |
| --- | --- |

(a)

za obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito vseh družinskih članov je odgovorna država članica, ki je glede na merila odgovorna za sprejem največjega števila družinskih članov;

| (b) | če to ne gre, je odgovorna država članica, ki je glede na merila odgovorna za obravnavanje najstarejšega od njih. |
| --- | --- |

(b)

če to ne gre, je odgovorna država članica, ki je glede na merila odgovorna za obravnavanje najstarejšega od njih.

Člen 13

Izdaja dokumentov za prebivanje ali vizumov

1.   Če prosilec za azil poseduje veljaven dokument za prebivanje, je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito odgovorna država članica, ki je dokument izdala.

2.   Če prosilec za azil poseduje veljavni vizum, je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito odgovorna država članica, ki je vizum izdala, razen če je bil vizum izdan v imenu druge države članice ali v skladu z njenim pisnim pooblastilom. V takem primeru je ta druga država članica odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito. Če država članica najprej vpraša za nasvet centralni organ druge države članice, zlasti zaradi varnostnih razlogov, odgovor druge države članice ne predstavlja pisnega pooblastila v smislu te določbe.

3.   Če prosilec za azil poseduje več kot en veljaven dokument za prebivanje ali vizum, ki so jih izdale različne države članice, odgovornost za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito prevzamejo države članice po naslednjem vrstnem redu:

| (a) | država članica, ki je izdala dokument za prebivanje, ki daje pravico do najdaljšega časa prebivanja, ali, če so časi veljavnosti enaki, država članica, ki je izdala dokument za prebivanje z najpoznejšim datumom poteka veljavnosti; |
| --- | --- |

(a)

država članica, ki je izdala dokument za prebivanje, ki daje pravico do najdaljšega časa prebivanja, ali, če so časi veljavnosti enaki, država članica, ki je izdala dokument za prebivanje z najpoznejšim datumom poteka veljavnosti;

| (b) | država članica, ki je izdala vizum z najpoznejšim datumom poteka veljavnosti, če gre za različne vizume iste vrste; |
| --- | --- |

(b)

država članica, ki je izdala vizum z najpoznejšim datumom poteka veljavnosti, če gre za različne vizume iste vrste;

| (c) | če so vizumi različnih vrst, država članica, ki je izdala vizum z najdaljšim časom veljavnosti, ali, če so časi veljavnosti enaki, država članica, ki je izdala vizum z najpoznejšim datumom poteka veljavnosti. |
| --- | --- |

(c)

če so vizumi različnih vrst, država članica, ki je izdala vizum z najdaljšim časom veljavnosti, ali, če so časi veljavnosti enaki, država članica, ki je izdala vizum z najpoznejšim datumom poteka veljavnosti.

4.   Če prosilec za azil poseduje samo enega ali več dokumentov za prebivanje, ki so potekli manj kot dve leti pred tem, ali enega ali več vizumov, ki so potekli manj kot šest mesecev pred tem in ki so mu dejansko omogočili vstop na ozemlje države članice, se za čas, ko prosilec ne zapusti ozemlja držav članic, uporabijo odstavki 1, 2 in 3.

Če prosilec za azil poseduje enega ali več dokumentov za prebivanje, ki so potekli manj kot dve leti pred tem, ali enega ali več vizumov, ki so potekli manj kot šest mesecev pred tem in ki so mu dejansko omogočili vstop na ozemlje države članice, in če ni zapustil ozemlja držav članic, je odgovorna država članica, v kateri je vložena prošnja za mednarodno zaščito.

5.   Dejstvo, da sta bila dokument za prebivanje ali vizum izdana na podlagi lažne ali privzete identitete ali ob predložitvi prirejenih, ponarejenih ali neveljavnih listin, ne preprečuje, da bi bila odgovornost dodeljena državi članici, ki ju je izdala. Vendar država članica, ki je izdala dokument za prebivanje ali vizum, ni odgovorna, če lahko dokaže, da je do prevare prišlo po izdaji dokumenta ali vizuma.

Člen 14

Vstop in/ali prebivanje

1.   Če se na podlagi dokazov ali posrednih okoliščin, opisanih na dveh seznamih iz člena 22(3) te uredbe, vključno s podatki iz poglavja III Uredbe (ES) št. .../... [o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe ║Uredbe ║ (ES) št. ║ .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], ugotovi, da je prosilec za azil ob prihodu iz tretje države nezakonito prečkal mejo države članice po kopnem, morju ali zraku, je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito odgovorna država članica, v katero je vstopil na ta način. Ta odgovornost preneha 12 mesecev po datumu nezakonitega prehoda meje.

2.   Če države članice ni mogoče ali je ni več mogoče šteti za odgovorno v skladu z odstavkom 1 in če se na osnovi dokazov ali posrednih okoliščin, kot so opisani na dveh seznamih iz člena 22(3), ugotovi, da je prosilec za azil – ki je vstopil na ozemlja držav članic nezakonito ali za katerega ni mogoče ugotoviti okoliščin vstopa – pred vložitvijo prošnje v državi članici živel nepretrgoma vsaj pet mesecev v državi članici, je ta država članica odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito.

Če je prosilec že živel po najmanj pet mesecev v več državah članicah, je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito odgovorna država članica, v kateri je bilo to nazadnje.

Člen 15

Vstop brez vizumske obveznosti

1.   Če državljan tretje države ali oseba brez državljanstva vstopi na ozemlje države članice, v kateri za vstop ne velja vizumska obveznost, je za obravnavanje njene prošnje za mednarodno zaščito odgovorna ta država članica.

2.   Načelo, določeno v odstavku 1, se ne uporabi, če državljan tretje države ali oseba brez državljanstva vloži svojo prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici, v kateri za vstop na njeno ozemlje prav tako ne velja vizumska obveznost. V takem primeru je ta druga država članica odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito.

Člen 16

Prošnja na mednarodnem tranzitnem območju letališča

Če državljan tretje države ali oseba brez državljanstva vloži prošnjo za mednarodno zaščito na mednarodnem tranzitnem območju letališča države članice, je za obravnavanje prošnje odgovorna ta država članica.

POGLAVJE IV

DISKRECIJSKE KLAVZULE

Člen 17

Diskrecijske klavzule

1.   Z odstopanjem od člena 3(1) se lahko vsaka država članica, predvsem iz humanitarnih razlogov in sočutja, odloči za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito, ki ji jo predloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, tudi če to obravnavanje ni njena odgovornost glede na merila iz te uredbe, če prosilec s tem soglaša.

V takem primeru navedena država članica postane odgovorna v smislu te uredbe in prevzame obveznosti v zvezi s to odgovornostjo. Kjer se uporablja, prek elektronskega komunikacijskega omrežja „DubliNet“, vzpostavljenega v členu 18 Uredbe (ES) št. 1560/2003, obvesti državo članico, ki je bila odgovorna pred njo, državo članico, ki vodi postopek za določitev odgovorne države članice, ali tisto, ki je bila zaprošena, da sprejme ali ponovno sprejme prosilca.

Država članica, ki v skladu s tem odstavkom postane odgovorna, prav tako v sistemu Eurodac označi, da je prevzela odgovornost v skladu s členom 6(3) Uredbe (ES) št. ║ .../...║ [o vzpostavitvi sistema ”Eurodac” za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe ║Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva].

2.   Država članica, v kateri je vložena prošnja za mednarodno zaščito in ki opravlja postopek določanja odgovorne države članice, ali odgovorna država članica lahko kadar koli drugi državi članici pošlje zahtevo za sprejem prosilca, da se zagotovi združitev družinskih članov ter drugih sorodnikov iz humanitarnih razlogov, zlasti na podlagi družinskih ali kulturnih vidikov, tudi če ta druga država članica ni odgovorna po merilih iz členov 8 do 12 ║. Te osebe morajo pisno izraziti strinjanje s tem.

Zahtevek za sprejem vsebuje vse gradivo v posesti države članice, ki daje zahtevo, ki državi članici, na katero je zahteva naslovljena, omogoča oceno položaja.

Država članica, na katero je zahteva naslovljena, preveri vse potrebno za utemeljitev navedenih humanitarnih razlogov in o zahtevi odloči v dveh mesecih od datuma prejema zahteve. V odločitvi o zavrnitvi zahteve morajo biti navedeni razlogi, na katerih temelji.

Če država članica, na katero je bila zahteva naslovljena, to sprejme, se odgovornost za obravnavanje prošnje prenese nanjo.

POGLAVJE V

OBVEZNOSTI ODGOVORNE DRŽAVE ČLANICE

Člen 18

Obveznosti odgovorne države članice

1.   Država članica, odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito po tej uredbi, je obvezana:

| (a) | pod pogoji iz členov 21, 22 in 28 sprejeti prosilca za azil, ki je vložil prošnjo za azil v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

pod pogoji iz členov 21, 22 in 28 sprejeti prosilca za azil, ki je vložil prošnjo za azil v drugi državi članici;

| (b) | pod pogoji iz členov 23, 24 in 28 ponovno sprejeti prosilca, katerega prošnja se obravnava in ki je vložil prošnjo v drugi državi članici ali ki je na ozemlju druge države članice brez dokumenta za prebivanje; |
| --- | --- |

(b)

pod pogoji iz členov 23, 24 in 28 ponovno sprejeti prosilca, katerega prošnja se obravnava in ki je vložil prošnjo v drugi državi članici ali ki je na ozemlju druge države članice brez dokumenta za prebivanje;

| (c) | pod pogoji iz členov 23, 24 in 28 ponovno sprejeti prosilca, ki je umaknil prošnjo, ki se obravnava, in vložil prošnjo v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(c)

pod pogoji iz členov 23, 24 in 28 ponovno sprejeti prosilca, ki je umaknil prošnjo, ki se obravnava, in vložil prošnjo v drugi državi članici;

| (d) | pod pogoji iz členov 23, 24 in 28 ponovno sprejeti državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, katere prošnjo je zavrnila in ki je vložila prošnjo v drugi državi članici ali ki je na ozemlju druge države članice brez dokumenta za prebivanje; |
| --- | --- |

(d)

pod pogoji iz členov 23, 24 in 28 ponovno sprejeti državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, katere prošnjo je zavrnila in ki je vložila prošnjo v drugi državi članici ali ki je na ozemlju druge države članice brez dokumenta za prebivanje;

2.   Odgovorna država članica v vseh okoliščinah iz odstavka 1(a) do (d) obravnava ali dokonča obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo je vložil prosilec, v smislu člena 2(d). Če odgovorna država članica, potem ko je prosilec prošnjo umaknil, njeno obravnavanje prekine, to odločitev prekliče in dokonča obravnavanje prošnje v smislu člena 2(d).

Člen 19

Prenehanje obveznosti

1.   Če država članica prosilcu izda dokument za prebivanje, se obveznosti, določene v členu 18(1), prenesejo na to državo članico.

2.   Obveznosti iz člena 18(1) prenehajo, če lahko država članica, odgovorna za obravnavanje prošnje, ob zahtevi za sprejem ali ponovni sprejem prosilca ali druge osebe iz člena 18(1)(d) ugotovi, da je zadevna oseba zapustila ozemlje držav članic za najmanj tri mesece, razen če zadevna oseba poseduje veljavni dokument za prebivanje, ki ga je izdala odgovorna država članica.

Prošnja, vložena po tovrstni odsotnosti, šteje za novo prošnjo, ki zahteva začetek novega postopka za določanje odgovorne države članice.

3.   Prav tako prenehajo obveznosti, določene v členu 18(1)(c) in (d), če lahko država članica, odgovorna za obravnavanje prošnje, ob zahtevi za ponovni sprejem prosilca ali druge osebe iz člena 18(1)(d) ugotovi, da je zadevna oseba zapustila ozemlje države članice v skladu z odločbo o vrnitvi ali odstranitvenim nalogom, ki ga je slednja izdala po umiku ali zavrnitvi prošnje.

Prošnja, vložena po dejanski odstranitvi, šteje za novo prošnjo, ki zahteva začetek novega postopka za določanje odgovorne države članice.

POGLAVJE VI

POSTOPKI ZA SPREJEM IN PONOVNI SPREJEM

Oddelek I

Začetek postopka

Člen 20

Začetek postopka

1.   Postopek določanja države članice, odgovorne v smislu te uredbe, se začne takoj, ko je v državi članici prvič vložena prošnja za mednarodno zaščito.

2.   Prošnja za mednarodno zaščito šteje za vloženo, ko obrazec, ki ga predloži prosilec, ali poročilo, ki ga pripravi pristojni organ, prispe do pristojnega organa zadevne države članice. Če prošnja ni pisna, mora biti čas med izjavo o nameri in pripravo poročila čim krajši.

3.   Za namene te uredbe je položaj mladoletnika, ki spremlja prosilca za azil in je v skladu z opredelitvijo družinskega člana iz člena 2(i), neločljiv od položaja njegovega starša ali skrbnika ter je predmet obravnave v državi članici, ki je odgovorna za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito njegovega starša ali skrbnika, tudi če mladoletna oseba ni sama po sebi prosilec za azil, če je to v njeno največjo korist. Enako se obravnavajo otroci, rojeni potem, ko prosilec za azil prispe na ozemlje držav članic, brez potrebe po sprožitvi novega postopka za njihov sprejem.

4.   Če prošnjo za mednarodno zaščito pri pristojnemu organu države članice vloži prosilec, ki je na ozemlju druge države članice, odgovorno državo članico določi država članica, na ozemlju katere je prosilec. Slednjo brez odlašanja obvesti država članica, ki je prejela prošnjo, in nato v tej uredbi šteje za državo članico, v kateri je bila vložena prošnja za mednarodno zaščito.

Prosilec je pisno obveščen o tem prenosu in o datumu, ko je bil opravljen.

5.   Prosilca za azil, ki je prisoten v drugi državi članici in tam vloži prošnjo za mednarodno zaščito po umiku svoje prve prošnje, vložene v drugi državi članici med postopkom določanja odgovorne države članice, država članica, v kateri je bila najprej vložena ta prošnja za mednarodno zaščito, ponovno sprejme pod pogoji iz členov 23, 24 in 28, z namenom dokončanja postopka določitve države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito.

Ta obveznost preneha, če lahko država članica, ki je prejela zahtevo za dokončanje postopka določanja odgovorne države članice, ugotovi, da je prosilec za azil medtem zapustil ozemlja držav članic za obdobje najmanj treh mesecev ali je od druge države članice dobil dokument za prebivanje.

Prošnja, vložena po tovrstni odsotnosti, šteje za novo prošnjo, ki zahteva začetek novega postopka za določanje odgovorne države članice.

Oddelek II

Postopki za zahteve za sprejem

Člen 21

Predložitev zahteve za sprejem

1.   Če država članica, v kateri je bila vložena prošnja za mednarodno zaščito, meni, da je za obravnavanje prošnje odgovorna druga država članica, lahko čim hitreje oz. v vsakem primeru tri mesece od datuma, na katerega je bila prošnja vložena v smislu člena 20(2), od druge države članice zahteva, da sprejme prosilca.

Če zahteva po sprejemu prosilca ni dana v obdobju treh mesecev, je za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito odgovorna država članica, v kateri je bila prošnja vložena.

2.   Država članica, ki da zahtevo, lahko prosi za nujen odgovor v primerih, če je prošnja za mednarodno zaščito vložena po zavrnitvi dovoljenja za vstop ali nadaljnje bivanje, po prijetju zaradi nezakonitega bivanja ali po vročitvi ali izvršitvi odstranitvenega naloga in/ali če je prosilec za azil pridržan.

V zahtevi morajo biti navedeni utemeljeni razlogi za nujen odgovor in rok, v katerem se odgovor pričakuje. Ta rok mora biti vsaj en teden.

3.   V obeh primerih se zahteva za sprejem s strani druge države članice oblikuje na podlagi standardnega obrazca in vključuje dokaze ali posredne okoliščine, kot so opisani na dveh seznamih iz člena 22(3) in/ali ustrezne elemente iz izjave prosilca za azil, ki organu države članice, na katero je naslovljena zahteva, omogočajo, da preveri, če je odgovorna na osnovi meril, določenih v tej uredbi.

Pravila o pripravi zahtev in postopki za njihov prenos se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena
  41(2).

Člen 22

Odgovor na zahtevo za sprejem

1.   Država članica, na katero je zahteva naslovljena, preveri potrebno in se o zahtevi za sprejem prosilca odloči v dveh mesecih od datuma, ko je prejela zahtevo.

2.   V postopku za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, določenem v tej uredbi, se uporabijo elementi dokazov in posrednih okoliščin.

3.   V skladu z regulativnim postopkom iz člena 41(2) se oblikujeta in redno revidirata dva seznama z navedbo elementov dokazov in posrednih okoliščin v skladu z naslednjimi merili:

| (a) | dokazi:






  (i) | to se nanaša na formalne dokaze, ki določajo odgovornost v skladu s to uredbo, kolikor ni ovrženo z dokazom o nasprotnem; |
| --- | --- | --- |

(a)

dokazi:

(i)

to se nanaša na formalne dokaze, ki določajo odgovornost v skladu s to uredbo, kolikor ni ovrženo z dokazom o nasprotnem;

| (ii) | države članice odboru, predvidenem v členu
  41, zagotovijo vzorce različnih vrst upravnih dokumentov v skladu s tipologijo, uvedeno s seznamom formalnih dokazov; |
| --- | --- |

(ii)

države članice odboru, predvidenem v členu
  41, zagotovijo vzorce različnih vrst upravnih dokumentov v skladu s tipologijo, uvedeno s seznamom formalnih dokazov;

| (b) | posredne okoliščine:






  (i) | to se nanaša na indikativne elemente, ki so v nekaterih primerih lahko, čeprav so ovrgljivi, zadostni glede na svojo dokazno vrednost; |
| --- | --- | --- |

(b)

posredne okoliščine:

(i)

to se nanaša na indikativne elemente, ki so v nekaterih primerih lahko, čeprav so ovrgljivi, zadostni glede na svojo dokazno vrednost;

| (ii) | njihova dokazna vrednost v zvezi z odgovornostjo za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito se oceni za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

(ii)

njihova dokazna vrednost v zvezi z odgovornostjo za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito se oceni za vsak primer posebej.

4.   Zahteva po dokazu ne sme presegati tistega, kar je potrebno za pravilno uporabo te uredbe.

5.   Če formalni dokaz ne obstaja, država članica, na katero je zahteva naslovljena, prizna svojo odgovornost, če so posredne okoliščine koherentne, preverljive in dovolj podrobne za ugotovitev odgovornosti.

6.   Če država članica, ki daje zahtevo, prosi za nujen odgovor v skladu z določbami člena 21(2), država članica, na katero je zahteva naslovljena, vloži vse napore, da bi odgovorila v zahtevanem roku. V izrednih primerih, ko se lahko dokaže, da je obravnavanje zahteve za sprejem prosilca posebej zapleteno, lahko država članica, na katero je zahteva naslovljena, odgovori po zahtevanem roku, vendar v vsakem primeru najkasneje v enem mesecu. V takih primerih ║ država članica, na katero je zahteva naslovljena, državi članici, ki daje zahtevo, v prvotno zahtevanem roku sporoči svojo odločitev, da bo svoj odgovor odložila.

7.   Opustitev ukrepanja v dvomesečnem roku iz odstavka 1 in enomesečnem roku iz odstavka 6 je enakovredna sprejetju zahteve in posledica tega je obveznost sprejema osebe, vključno z obveznostjo zagotovitve ustrezne ureditve za sprejem.

Oddelek III

Postopki za zahteve za ponovni sprejem

Člen 23

Predložitev zahteve za ponovni sprejem

1.   Če država članica, v kateri je bila vložena poznejša prošnja za mednarodno zaščito ali na katere ozemlju prosilec ali druga oseba iz člena 18(1)(d) prebiva brez dokumenta za prebivanje, meni, da je v skladu s členom 20(5) in členom 18(1)(b), (c) in (d) za obravnavanje prošnje pristojna druga država članica, lahko zahteva, da to osebo ponovno sprejme ta druga država članica.

2.   V primeru poznejše prošnje za mednarodno zaščito se zahteva za ponovni sprejem zadevne osebe vloži čim hitreje oziroma v vsakem primeru v
  enem mesecu
  od prejema zadetka Eurodac, kot je opredeljeno v členu 6(6) Uredbe (ES) št. ║.../...║ [o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva].

Če zahteva za ponovni sprejem prosilca, ki je vložil poznejšo prošnjo za mednarodno zaščito, temelji na dokazih, ki niso pridobljeni iz sistema Eurodac, se državi članici, na katero je zahteva naslovljena, pošlje v treh mesecih od datuma, ko je bila v smislu člena 20(2) vložena prošnja za mednarodno zaščito.

3.   Če poznejše prošnje za mednarodno zaščito ni in če se država članica, ki daje zahtevo, odloči, da bo v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. ║.../...║ [o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] podatke iskala v sistemu Eurodac, se zahteva za ponovni sprejem zadevne osebe vloži čim hitreje oziroma v vsakem primeru v
  enem mesecu
  od prejema zadetka Eurodac, kot je opredeljeno v členu 13(4) navedene uredbe.

Če zahteva za ponovni sprejem zadevne osebe temelji na dokazih, ki niso pridobljeni iz sistema Eurodac, se državi članici, na katero je zahteva naslovljena, pošlje v treh mesecih od datuma, ko se država članica zave, da bi lahko bila za zadevno osebo odgovorna druga država članica.

4.   Če zahteva za ponovni sprejem prosilca ali druge osebe iz člena 18(1)(d) ni vložena v rokih iz odstavkov 2 in 3 tega člena, je za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito odgovorna država članica, v kateri je bila prošnje vložena pozneje ali na katere ozemlju oseba prebiva brez dokumenta za prebivanje.

5.   Zahteva za ponovni sprejem prosilca ali druge osebe iz člena 18(1)(d) se oblikuje na podlagi standardnega obrazca in vključuje dokaze ali posredne okoliščine in/ali ustrezne elemente iz izjave osebe, ki organom države članice, na katero je zahteva naslovljena, omogočajo, da preveri, ali je odgovorna.

Pravila za dokaze in posredne okoliščine in njihovo razlago ter za pripravo zahtev in postopki za njihov prenos se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena
  41(2).

Člen 24

Odgovor na zahtevo za ponovni sprejem

1.   Država članica, na katero je zahteva naslovljena, ustrezno preveri in sprejme odločbo o zahtevi po ponovnem sprejemu zadevne osebe čim prej in v nobenem primeru ne pozneje od enega meseca od datuma prejetja zahteve. Če zahteva temelji na podatkih, pridobljenih iz sistema Eurodac, se rok skrajša na dva tedna.

2.   Opustitev ukrepanja v roku enega meseca oziroma dveh tednov iz odstavka ║1║, je enakovredna sprejetju zahteve in posledica tega je obveznost ponovnega sprejema zadevne osebe, vključno z obveznostjo zagotovitve ustrezne ureditve za sprejem.

Oddelek IV

Postopkovni zaščitni ukrepi

Člen 25

Obvestilo glede odločitve o predaji

1.   Če se država članica, na katero je naslovljena zahteva, strinja, da bo sprejela ali ponovno sprejela prosilca ali drugo osebo iz člena 18(1)(d), država članica, ki daje zahtevo, obvesti zadevno osebo o odločitvi o njegovi predaji v odgovorno državo članico in kjer je ustrezno, o odločitvi, da njegove prošnje za mednarodno zaščito ne bo obravnavala. Tovrstno obvestilo je pisno, v jeziku, ▐ katerega
  prosilec razume ali
  se
  lahko
  razumno domneva, da ga ▐ razume, in se pošlje najpozneje v petnajstih delovnih dneh od datuma prejema odgovora države članice, na katero je zahteva naslovljena.

2.   V odločitvi iz odstavka 1 morajo biti navedeni razlogi, na katerih temelji, vključno z opisom glavnih stopenj postopka, ki je privedel do odločitve. Vsebovati mora tudi informacije o razpoložljivih pravnih sredstvih in rokih, ki veljajo za vložitev tovrstnih sredstev, pa tudi informacije o osebah ali subjektih, ki lahko osebi zagotovijo posebno pravno pomoč in/ali zastopanje. Vsebovati mora podrobnosti o roku za predajo in po potrebi informacije o kraju, kamor mora zadevna oseba priti, in datumu, ko mora tja priti, če v odgovorno državo članico potuje z lastnimi sredstvi. Rok za predajo se določi tako, da se osebi omogoči razumno obdobje, v katerem lahko skladu s členom 26 vloži pravno sredstvo.

Člen 26

Pravna sredstva

1.   Prosilec ali druga oseba iz člena 18(1)(d) ima pravico do učinkovitega pravnega sredstva v obliki pritožbe zoper odločitev o predaji iz člena 25 ali ponovnega zakonskega in dejanskega pregleda te odločitve pred sodiščem ali razsodiščem.

2.   Države članice zagotovijo razumno obdobje, v katerem lahko zadevna oseba v skladu z odstavkom 1 uveljavlja svojo pravico do učinkovitega pravnega sredstva.

To obdobje je vsaj deset delovnih dni od dneva obvestila iz člena 25(1).

3.   V primeru pritožbe zoper odločitev o predaji iz člena 25 ali ponovnega pregleda te odločitve organ iz odstavka 1 tega člena čim prej, v nobenem primeru pa ne pozneje kot v
  petih
  delovnih dneh od vložitve pritožbe ali zahteve za ponovni pregled,
  na zahtevo zadevne osebe ali, če zahteva ni bila vložena,
  po uradni dolžnosti odloči, ali zadevna oseba sme ostati na ozemlju zadevne države članice ali ne, dokler se njegova pritožba ali zahteva za ponovni pregled obravnava.

4.   Pred sprejetjem odločbe iz odstavka 3 ne bo predaje. V odločbi, s katero se zadevni osebi ne dovoli ostati na ozemlju zadevne države članice, medtem ko se njena pritožba ali ponovni pregled obravnava, morajo biti navedeni razlogi, na katerih temelji.

5.   Države članice zagotovijo, da ima zadevna oseba dostop do pravne pomoči in/ali zastopanja, ter če je ustrezno, do jezikovne pomoči.

6.   Države članice zagotovijo, da se
  potrebna
  pravna pomoč in/ali zastopanje
  na zahtevo
  odobrita brezplačno,
  v skladu s členom 15(3) do (6) Direktive 2005/85/ES
  .

Postopki za dostop do pravne pomoči in/ali zastopanja so določeni v nacionalni zakonodaji.

Oddelek V

Pridržanje za namen predaje

Člen 27

Pridržanje

1.   Države članice ne pridržijo osebe zgolj zato, ker zaprosi za mednarodno zaščito v skladu z Direktivo 2005/85/ES.

2.   Države članice prosilca za azil ali drugo osebo iz člena 18(1)(d) te uredbe, ki je predmet odločitve o predaji v odgovorno državo članico, lahko, ne da bi to posegalo v člen 8(2) Direktive ║.../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil], če se izkaže za potrebno in na podlagi presoje vsakega posameznega primera
  , pridržijo v prostorih
  ,
  ki niso namenjeni priporu,
  vendar le če
  drugi manj prisilni ukrepi niso bili učinkoviti in če
  obstaja ▐ tveganje, da bo pobegnila.

3.   Pri presoji uporabe drugih manj prisilnih ukrepov za namen iz odstavka 2, države članice razmislijo o alternativah pridržanju, kot so redno javljanje organom, vloga finančne garancije, obveznost zadrževanja na določenem mestu ali drugi ukrepi za preprečevanje tveganja pobega.

4.   Pridržanje se lahko v skladu z odstavkom 2 uporablja od trenutka, ko se zadevno osebo v skladu s členom 25 obvesti o odločitvi o predaji zadevne osebe v odgovorno državo članico, do predaje te osebe v odgovorno državo članico.

5.   Pridržanje se v skladu z odstavkom 2 odredi za najkrajši možni čas. Pridržanje ne sme trajati dlje, kot je razumno potrebno za izpolnitev zahtevanih upravnih postopkov glede predaje.

6.   Pridržanje v skladu z odstavkom 2 odredijo sodni organi. V nujnih primerih lahko pridržanje odredijo upravni organi in takrat sodni organi v 72 urah od začetka pridržanja odredbo potrdijo. Če sodni organ ugotovi, da je pridržanje nezakonito, se zadevna oseba nemudoma izpusti.

7.   Odredba pridržanja v skladu z odstavkom 2 je pisna z navedbo zakonskih in dejanskih razlogov zanjo ter zlasti s podrobno navedbo razlogov, na katerih temelji ugotovitev o obstoju ▐ tveganja, da bo zadevna oseba pobegnila, ter časa trajanja pridržanja.

Pridržane osebe je treba nemudoma v jeziku, ▐ katerega
  prosilci razumejo ali
  se
  lahko
  razumno domneva, da ga razumejo, obvestiti o razlogih za pridržanje, njegovem predvidenem trajanju ter postopkih, določenih v nacionalni zakonodaji, za pritožbo zoper odredbo o pridržanju.

8.   Za vsak primer pridržanja osebe v skladu z odstavkom 2 sodni organ presodi ▐ pridržanje v razumnih časovnih presledkih bodisi na zahtevo zadevne osebe ali po uradni dolžnosti. Pridržanje se ne sme nikoli nedovoljeno podaljšati.

9.   Države članice zagotovijo dostop do pravne pomoči in/ali zastopanja v primerih pridržanja v skladu z odstavkom 2, ki je brezplačno, če zadevna oseba ni sposobna kriti s tem povezanih stroškov.

Postopki za dostop do pravne pomoči in/ali zastopanja so v takih primerih določeni v nacionalni zakonodaji.

10.   Mladoletnikov se ne pridrži, razen če je to v njihovo največjo korist, kot je določeno v
  členu 6(3)
  te uredbe, in če je v skladu z ugotovitvijo posamezne obravnave njihovega položaja v skladu s členom 11(5) Direktive ║.../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil].

11.   Mladoletnikov brez spremstva se nikoli ne pridrži.

12.   Države članice poskrbijo, da prosilci za azil, pridržani v skladu s tem členom, uživajo enako raven pogojev za sprejem pridržanih prosilcev, kot je določeno zlasti v členih 10 in 11 Direktive ║.../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil].

Oddelek VI

Predaje

Člen 28

Načini in roki

1.   Predaja prosilca ali druge osebe iz člena 18(1)(d) iz države članice, ki daje zahtevo, v odgovorno državo članico, se izvede v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, ki daje zahtevo, po posvetu med zadevnima državama članicama, kakor hitro je to praktično izvedljivo in najkasneje v šestih mesecih po odobritvi zahteve, da bo druga država članica sprejela ali ponovno sprejela zadevno osebo ali končni odločitvi o pritožbi ali ponovnem pregledu, če je v skladu s členom 26(3) odobren odložilni učinek.

Po potrebi država članica, ki daje zahtevo, prosilcu za azil priskrbi prepustnico v obliki, sprejeti v skladu z regulativnim postopkom iz člena
  41(2).

Odgovorna država članica obvesti državo članico, ki daje zahtevo, kot je ustrezno, o varnem prihodu zadevne osebe ali o dejstvu, da v roku, ki je bil določen, ni prišel.

2.   Če se predaja ne opravi v roku šestih mesecev, je odgovorna država članica oproščena svoje obveznosti sprejema ali ponovnega sprejema zadevne osebe, odgovornost pa se nato prenese na državo članico, ki daje zahtevo. Ta rok se lahko podaljša na največ eno leto, če predaja ni bila možna, ker je zadevna oseba v zaporu, ali na največ 18 mesecev, če zadevna oseba pobegne.

3.   Če je bila oseba predana pomotoma ali je bila odločitev o predaji na podlagi pritožbe razveljavljena, država članica, ki je predajo izvedla, osebo nemudoma ponovno sprejme.

4.   Komisija lahko sprejme dodatna pravila za izvajanje predaje. Navedeni ukrepi za spremembo nebistvenih določb te uredbe z njeno dopolnitvijo se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena
  41(3).

Člen 29

Stroški predaje

1.   Stroške, ki nastanejo pri predaji prosilca ali druge osebe iz člena 18(1)(d) v odgovorno državo članico, krije država članica, ki izvede predajo.

2.   Če je treba zadevno osebo poslati nazaj v državo članico, ker je bila predaja izvedena pomotoma ali ker je bila odločitev o predaji na podlagi pritožbe razveljavljena po izvedeni predaji, stroške ponovne predaje zadevne osebe na njeno ozemlje krije država članica, ki je prvotno izvedla predajo.

3.   Osebe, ki jih je treba na podlagi te uredbe predati, ne krijejo stroškov takih predaj.

4.   Dodatna pravila o obveznosti države članice, ki osebo predaja, da krije stroške predaje, se lahko sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom iz člena 41(2).

Člen 30

Izmenjava bistvenih informacij pred izvedbo predaje

1.   Za vsako predajo država članica, ki izvede predajo, obvesti državo članico, ki osebo sprejema, o tem, ali je zadevna oseba „primerna za predajo“. Izvede se samo predaja oseb, primernih za predajo.

2.   Država članica, ki izvede predajo, odgovorni državi članici sporoči osebne podatke o prosilcu, ki ga predaja, kot je ustrezno, bistveno in primerno. Edini namen tega je zagotoviti, da organi, pristojni za odločanje o azilu, v odgovorni državi članici lahko prosilcu priskrbijo ustrezno pomoč, vključno s potrebnim zdravstvenim varstvom, ter zagotovijo neprekinjeno zaščito in pravice, ki osebi pripadajo po tej uredbi ter Direktivi ║.../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil]. Te informacije je treba sporočiti že zgodaj in vsaj sedem delovnih dni pred predajo, razen če se država članica tega zave šele pozneje.

3.   Države članice si izmenjajo zlasti te informacije:

| (a) | kontaktne podatke družinskih članov ali drugih sorodnikov v državi članici, ki osebo sprejema, če je primerno; |
| --- | --- |

(a)

kontaktne podatke družinskih članov ali drugih sorodnikov v državi članici, ki osebo sprejema, če je primerno;

| (b) | v primeru mladoletnikov, podatke v zvezi z njihovo stopnjo izobrazbe; |
| --- | --- |

(b)

v primeru mladoletnikov, podatke v zvezi z njihovo stopnjo izobrazbe;

| (c) | podatke o starosti prosilca; |
| --- | --- |

(c)

podatke o starosti prosilca;

| (d) | vse druge podatke, za katere država članica, ki prosilca predaja, meni, da so bistveni za zaščito pravic in posebnih potreb ║ prosilca. |
| --- | --- |

(d)

vse druge podatke, za katere država članica, ki prosilca predaja, meni, da so bistveni za zaščito pravic in posebnih potreb ║ prosilca.

4.   Zgolj za zagotovitev oskrbe ali zdravljenja, zlasti za invalidne osebe, starejše, nosečnice, mladoletnike, žrtve mučenja, posilstva ali drugih hudih oblik psihološkega, fizičnega in spolnega nasilja država članica, ki prosilca predaja, posreduje informacije o kakršnih koli posebnih potrebah prosilca, ki ga predaja, kar lahko v posameznih primerih zajema informacije o telesnem ali duševnem zdravju tega prosilca. Odgovorna država članica poskrbi, da se na navedene posebne potrebe ustrezno odzove, zlasti tudi na kakršno koli nujno zdravstveno oskrbo, ki bi bila potrebna.

5.   Država članica, ki osebo predaja, lahko vse informacije iz odstavka 4 odgovorni državi članici sporoči samo po izrecnem soglasju prosilca in/ali njegovega zastopnika ali kadar je to potrebno za varstvo življenjskih interesov posameznika ali druge osebe, če je posameznik fizično ali pravno nesposoben dati soglasje. Država članica, ki osebo predaja, po končani predaji takoj izbriše te informacije.

6.   Osebne zdravstvene podatke obdeluje zdravstveni delavec, za katerega na podlagi nacionalne zakonodaje ali pravil, ki jih določi nacionalni pristojni organ, velja dolžnost zdravniške tajnosti, ali druga oseba, ki je prav tako zavezana enaki dolžnosti tajnosti. Ti zdravstveni delavci in osebe, ki prejemajo in obdelujejo te podatke, se ustrezno zdravstveno usposabljajo, prav tako pa se usposabljajo glede ustrezne obdelave občutljivih osebnih podatkov v zvezi z zdravjem.

7.   Izmenjava podatkov po tem členu poteka samo med organi, o katerih je bila v skladu s členom 34 te uredbe prek elektronskega komunikacijskega omrežja „DubliNet“ ║ obveščena Komisija. Organi, sporočeni v skladu s členom 34 te uredbe, morajo prav tako navesti zdravstvene delavce, ki so pooblaščeni za obdelavo informacij iz odstavka 4 tega člena. Izmenjava informacij se lahko uporabi samo za namene iz odstavkov 2 in 4 tega člena.

8.   Za olajšanje izmenjave informacij med državami članicami se v skladu z regulativnim postopkom iz člena 41(2) sprejme standarden obrazec za prenos podatkov, ki se zahtevajo po tem členu.

9.   Za izmenjavo informacij v skladu s tem členom veljajo pravila iz člena 33(8) do (12).

Člen 31

Način izvajanja predaj

1.
     
  Država članica, ki izvaja predajo, spodbuja prostovoljno predajo tako, da prosilcu ponudi ustrezne informacije.

2.
     
  Če se predaja v odgovorno državo članico izvede v obliki nadzorovanega odhoda ali v spremstvu, države članice zagotovijo, da se izvede na human način in ob popolnem spoštovanju temeljnih pravic in človeškega dostojanstva.

Oddelek VII

Začasna odložitev predaje

Člen 32

Začasna odložitev predaje

1.   Če se odgovorna država članica v posebej nujnih razmerah srečuje z izjemno težkim pritiskom na svoje sprejemne zmogljivosti, azilni sistem ali infrastrukturo in če bi lahko predaja prosilcev za mednarodno zaščito v skladu s to uredbo v to državo članico k njenemu bremenu še prispevala, lahko ta država članica zahteva odložitev predaje.

Zahtevo naslovi na Komisijo. V njej navede razloge, na katerih temelji, in vanjo vključi zlasti:

| (a) | podroben opis posebej nujnih razmer, ki za sprejemne zmogljivosti, azilni sistem ali infrastrukturo države članice, ki je vložila zahtevo, pomenijo izjemno težko breme, vključno z ustreznimi statistikami in podpornimi dokazi; |
| --- | --- |

(a)

podroben opis posebej nujnih razmer, ki za sprejemne zmogljivosti, azilni sistem ali infrastrukturo države članice, ki je vložila zahtevo, pomenijo izjemno težko breme, vključno z ustreznimi statistikami in podpornimi dokazi;

| (b) | utemeljeno napoved verjetnega kratkoročnega razvoja teh razmer; |
| --- | --- |

(b)

utemeljeno napoved verjetnega kratkoročnega razvoja teh razmer;

| (c) | utemeljeno obrazložitev dodatnega bremena, ki bi ga predaja prosilcev za mednarodno zaščito v skladu s to uredbo lahko pomenila za sprejemne zmogljivosti, azilni sistem ali infrastrukturo države članice, ki je vložila zahtevo, vključno z ustreznimi statistikami in podpornimi dokazi. |
| --- | --- |

(c)

utemeljeno obrazložitev dodatnega bremena, ki bi ga predaja prosilcev za mednarodno zaščito v skladu s to uredbo lahko pomenila za sprejemne zmogljivosti, azilni sistem ali infrastrukturo države članice, ki je vložila zahtevo, vključno z ustreznimi statistikami in podpornimi dokazi.

2.   Če Komisija meni, da lahko splošne razmere v neki državi članici privedejo do ravni zaščite prosilcev za mednarodno zaščito, ki ni v skladu z zakonodajo Skupnosti, zlasti z Direktivo ║.../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil]

  ,
  Direktivo 2005/85/ES
  in Direktivo 2004/83/ES
  , se lahko v skladu s postopkom iz odstavka 4 odloči, da se v skladu s to uredbo vse predaje prosilcev v zadevno državo članico odložijo.

3.   Če državo članico skrbi, da splošne razmere v drugi državi članici lahko privedejo do ravni zaščite prosilcev za mednarodno zaščito, ki ni v skladu z zakonodajo Skupnosti, zlasti z Direktivo ║.../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil]

  ,
  Direktivo 2005/85/ES
  in Direktivo 2004/83/ES
  , lahko zahteva odložitev vseh predaj prosilcev v skladu s to uredbo v zadevno državo članico.

Zahtevo naslovi na Komisijo. V zahtevi navede razloge, na katerih temelji, in vanjo vključi zlasti podrobne informacije o razmerah v zadevni državi članici, ki kažejo na morebitno pomanjkanje skladnosti z zakonodajo Skupnosti, zlasti z Direktivo ║.../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil]

  ,
  Direktivo 2005/85/ES
  in Direktivo 2004/83/ES
  .

4.   Komisija se lahko po prejemu zahteve iz odstavka 1 ali 3 ali na lastno pobudo v skladu z odstavkom 2 odloči, da se v skladu s to uredbo vse predaje prosilcev v zadevno državo članico odložijo. Tovrstno odločitev sprejme čim je mogoče in najpozneje en mesec po prejemu zahteve. V odločitvi o odložitvi predaj navede razloge, na katerih temelji, in vključi zlasti:

| (a) | proučitev vseh ustreznih splošnih razmer v državi članici, ki so razlog za odložitev predaje v to državo članico; |
| --- | --- |

(a)

proučitev vseh ustreznih splošnih razmer v državi članici, ki so razlog za odložitev predaje v to državo članico;

| (b) | proučitev morebitnega učinka odložitve predaj na druge države članice; |
| --- | --- |

(b)

proučitev morebitnega učinka odložitve predaj na druge države članice;

| (c) | predlagani datum začetka učinkovanja odložitev predaj; |
| --- | --- |

(c)

predlagani datum začetka učinkovanja odložitev predaj;

| (d) | vsakršne posebne pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za tovrstno odložitev. |
| --- | --- |

(d)

vsakršne posebne pogoje, ki morajo biti izpolnjeni za tovrstno odložitev.

| (e) | navedbo meril, referenčnih vrednosti in časovnih razporedov, ki jih je treba določiti za oceno napredka glede odpravljanja razmer iz točke (a). |
| --- | --- |

(e)

navedbo meril, referenčnih vrednosti in časovnih razporedov, ki jih je treba določiti za oceno napredka glede odpravljanja razmer iz točke (a).

5.   Komisija obvesti Svet in države članice o odločitvi o odložitvi vseh predaj prosilcev v zadevno državo članico v skladu s to uredbo. Vsaka država članica lahko odločitev Komisije posreduje Svetu v enem mesecu od prejema obvestila. Svet lahko s kvalificirano večino v enem mesecu od datuma, ko mu država članica posreduje obvestilo, sprejme drugačno odločitev.

6.   Druge države članice, v katerih so prisotni prosilci, katerih predaje so bile odložene, so po odločitvi Komisije o odložitvi predaj v državo članico odgovorne za obravnavanje prošenj za mednarodno zaščito teh oseb.

Pri sprejetju odločitve o odložitvi predaj v državo članico je treba ustrezno upoštevati potrebo po zagotovitvi zaščite mladoletnikov ter enotnosti družine.

7.   Odločitev o odložitvi predaje v državo članico v skladu z odstavkom 1 je podlaga za dodelitev pomoči za nujne ukrepe iz člena 5 Odločbe št. 573/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta (15), potem ko ta država članica vloži prošnjo za pomoč.

8.
     
  Država članica iz odstavkov 1 in 3 učinkovito in hitro ukrepa, da odpravi razmere, ki so privedle do začasne odložitve predaj.

9.   Predaje se lahko odložijo za največ šestmesečno obdobje. Če po šestih mesecih še vedno obstajajo razlogi za ukrepe, se lahko Komisija na ║ zadevne države članice iz odstavka 1 ali na lastno pobudo odloči za podaljšanje uporabe ukrepov za nadaljnjih šest mesecev.
  Uporabljajo se tudi določbe odstavka 5
  .

10.   Tega člena ni mogoče razlagati tako, da bi bila državam članicam dovoljena oddaljitev od obveznosti, da sprejmejo ustrezne splošne ali posebne ukrepe, da zagotovijo izpolnjevanje svojih obveznosti iz zakonodaje Skupnosti na področju azila, zlasti te uredbe, Direktive ║.../.../ES║ [o minimalnih standardih za sprejem prosilcev za azil] in Direktive 2005/85/ES.

11.
     
  Na predlog Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu ter v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe se določijo instrumenti, zavezujoči za vse države članice, za učinkovito podporo tistim državam članicam, katerih nacionalni sistemi so izpostavljeni specifičnim in nesorazmernim pritiskom, predvsem zaradi geografskih ali demografskih razmer. Ti instrumenti začnejo veljati najkasneje 31. decembra 2011, v vsakem primeru pa določajo:

| (a) | napotitev uradnikov iz drugih držav članic pod pokroviteljstvom Evropskega urada za podporo azilu, da pomagajo tistim državam članicam, ki so izpostavljene specifičnim pritiskom in v katerih prosilci nimajo na voljo zadostnih standardov zaščite; |
| --- | --- |

(a)

napotitev uradnikov iz drugih držav članic pod pokroviteljstvom Evropskega urada za podporo azilu, da pomagajo tistim državam članicam, ki so izpostavljene specifičnim pritiskom in v katerih prosilci nimajo na voljo zadostnih standardov zaščite;

| (b) | sistem za prerazporeditev upravičencev do mednarodne zaščite iz držav članic, ki so izpostavljene specifičnim in nesorazmernim pritiskom, v druge države članice, po posvetovanju z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce in ob hkratnem zagotavljanju, da se med prerazporeditvijo spoštuje vnaprej določena, pregledna in nedvoumna pravila. |
| --- | --- |

(b)

sistem za prerazporeditev upravičencev do mednarodne zaščite iz držav članic, ki so izpostavljene specifičnim in nesorazmernim pritiskom, v druge države članice, po posvetovanju z Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce in ob hkratnem zagotavljanju, da se med prerazporeditvijo spoštuje vnaprej določena, pregledna in nedvoumna pravila.

12.
     
  Ta člen se preneha uporabljati takoj, ko začnejo veljati instrumenti iz odstavka 11, v vsakem primeru pa najkasneje 31. decembra 2011.

13.
     
  Kot del spremljanja in ocenjevanja, omenjenega v členu 42, Komisija pregleda izvajanje tega člena in poroča Evropskemu parlamentu in Svetu najkasneje do 30. junija 2011. V poročilu Komisija presodi, ali obstaja utemeljena potreba, da bi izvajanje tega člena podaljšali po 31. decembru 2011. Če Komisija meni, da je to primerno, predlog za takšno podaljšanje predloži Evropskemu parlamentu in Svetu v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe.

POGLAVJEVII

UPRAVNOSODELOVANJE

Člen 33

Skupna uporaba informacij

1.   Vsaka država članica sporoči katerikoli drugi, ki to zahteva, take osebne podatke o prosilcu za azil, kot je to ustrezno, bistveno in primerno za:

| (a) | določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

(a)

določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito;

| (b) | obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

(b)

obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito;

| (c) | izvajanje katere koli obveznosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

izvajanje katere koli obveznosti iz te uredbe.

2.   Informacije iz odstavka 1 lahko vsebujejo samo:

| (a) | osebne podatke o prosilcu in, kjer je ustrezno, njegovih družinskih članih (polno ime in, kjer je ustrezno, prejšnje ime; vzdevki in psevdonimi; državljanstvo, sedanje ali prejšnje; datum in kraj rojstva); |
| --- | --- |

(a)

osebne podatke o prosilcu in, kjer je ustrezno, njegovih družinskih članih (polno ime in, kjer je ustrezno, prejšnje ime; vzdevki in psevdonimi; državljanstvo, sedanje ali prejšnje; datum in kraj rojstva);

| (b) | osebne in potne listine (številke, veljavnost, datum izdaje, organ izdaje, kraj izdaje itd.); |
| --- | --- |

(b)

osebne in potne listine (številke, veljavnost, datum izdaje, organ izdaje, kraj izdaje itd.);

| (c) | druge informacije, potrebne za ugotovitev identitete prosilca, vključno s prstnimi odtisi, obdelanimi v skladu z Uredbo (ES) št. ║.../...║ [o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe ║Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva];║ |
| --- | --- |

(c)

druge informacije, potrebne za ugotovitev identitete prosilca, vključno s prstnimi odtisi, obdelanimi v skladu z Uredbo (ES) št. ║.../...║ [o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe ║Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva];║

| (d) | kraje bivanja in smeri potovanja; |
| --- | --- |

(d)

kraje bivanja in smeri potovanja;

| (e) | dokumente za prebivanje ali vizume, ki jih izda država članica; |
| --- | --- |

(e)

dokumente za prebivanje ali vizume, ki jih izda država članica;

| (f) | kraj, kjer je bila prošnja vložena; |
| --- | --- |

(f)

kraj, kjer je bila prošnja vložena;

| (g) | datum, na katerega je bila vložena morebitna prejšnja prošnja za mednarodno zaščito, datum vložitve sedanje prošnje, doseženo stopnjo v postopku in morebitno sprejeto odločitev. |
| --- | --- |

(g)

datum, na katerega je bila vložena morebitna prejšnja prošnja za mednarodno zaščito, datum vložitve sedanje prošnje, doseženo stopnjo v postopku in morebitno sprejeto odločitev.

3.   Poleg tega lahko, če je to potrebno za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, odgovorna država članica zahteva od druge države članice, naj ji sporoči razloge, s katerimi prosilec za azil utemeljuje svojo prošnjo, in, kjer je ustrezno, razloge za morebitne odločitve glede prosilca. Država članica se lahko odloči, da ne bo odgovorila na predloženo zahtevo, če bi take informacije zelo verjetno škodovale bistvenim interesom države članice ali varovanju svoboščin in temeljnih pravic zadevne osebe ali drugih. Država članica, na katero je zahteva naslovljena, mora v vsakem primeru od prosilca za mednarodno zaščito pridobiti pisno odobritev za posredovanje zahtevanih informacij. V tem primeru mora prosilec vedeti, glede katerih informacij daje svojo odobritev.

4.   Kakršna koli zahteva po informacijah se pošlje samo v zvezi s posamezno prošnjo za mednarodno zaščito. V njej morajo biti navedeni razlogi, na katerih temelji in, če je njen namen preveriti, ali obstaja merilo, po katerem bo verjetno prišlo do odgovornosti države članice, na katero je zahteva naslovljena, mora biti navedeno, na katerih dokazih, vključno z ustreznimi informacijami iz zanesljivih virov o načinih, kako prosilci za azil vstopajo na ozemlje držav članic, ali na katerem konkretnem in preverljivem delu izjav prosilca zahteva temelji. Razume se, da take ustrezne informacije iz zanesljivih virov niso same po sebi zadostne za določitev odgovornosti in pristojnosti države članice po tej uredbi, vendar lahko prispevajo k ovrednotenju drugih navedb v zvezi s posameznim prosilcem za azil.

5.   Država članica, na katero je zahteva naslovljena, odgovori v štirih tednih. Morebitne zamude pri predložitvi odgovora morajo biti ustrezno utemeljene. Če država članica, na katero je bila naslovljena zahteva in ki ni upoštevala najdaljšega dovoljenega roka, z opravljenim poizvedovanjem pridobi informacije, iz katerih je razvidno, da je odgovorna, ta država članica med razlogi zavrnitve izpolnitve zahteve za sprejem ali ponovni sprejem ne sme navesti izteka roka iz členov 21 in 23.

6.   Izmenjava informacij se opravi na zahtevo države članice in se lahko izvede samo med organi, katerih določitev s strani posamezne države članice je bila sporočena Komisiji v skladu s členom 34(1).

7.   Izmenjava informacij se lahko uporabi samo za namene iz odstavka 1. V vsaki državi članici se take informacije, glede na njihovo vrsto in pooblastila organa prejemnika, lahko sporočijo samo organom in sodiščem in razsodiščem, pooblaščenim za:

| (a) | določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

(a)

določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito;

| (b) | obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

(b)

obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito;

| (c) | izvajanje katere koli obveznosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

izvajanje katere koli obveznosti iz te uredbe.

8.   Država članica, ki posreduje informacije, zagotovi, da so točne in najnovejše. Če se izkaže, da je država članica posredovala informacije, ki so netočne ali ki jih ne bi smela posredovati, morajo biti države članice sprejema o tem takoj obveščene. Take informacije morajo popraviti ali izbrisati.

9.   Prosilec za azil ima pravico, da je na zahtevo obveščen o kakršnih koli podatkih, posredovanih v zvezi z njim.

Če ugotovi, da so bili podatki obdelani tako, da je bila kršena ta uredba ali Direktiva 95/46/ES, zlasti če so podatki nepopolni ali netočni, ima pravico, da se na njegovo zahtevo popravijo ali izbrišejo.

Organ, ki podatke popravi ali izbriše, obvesti, kot je ustrezno, državo članico, ki prenaša ali prejema te informacije.

Prosilec za azil ima pravico vložiti tožbo ali pritožbo pri pristojnem organu ali na sodišču države članice, ki mu je kršila pravico do dostopa do svojih podatkov oziroma pravico do njihovega popravka ali izbrisa.

10.   V vsaki zadevni državi članici se v posameznem spisu za zadevno osebo in/ali v registru hrani zapis o prenosu in prejemu izmenjanih informacij.

11.   Izmenjani podatki se shranijo za obdobje, ki ni daljše od tistega, potrebnega za namene, za katere so izmenjani.

12.   Če podatki niso obdelani samodejno ali niso vsebovani v spisu ali niso namenjeni vložitvi v spis, vsaka država članica ustrezno ukrepa za zagotovitev skladnosti s tem členom s pomočjo učinkovitega preverjanja.

Člen 34

Pristojni organi in viri

1.   Vsaka država članica nemudoma obvesti Komisijo o posebnih organih, pristojnih za izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe ter vse njene spremembe. Države članice zagotovijo, da imajo ti organi potrebne vire za izpolnjevanje svojih nalog in zlasti za odgovarjanje v predpisanih rokih na zahteve po informacijah, zahteve za sprejem in zahteve za ponovni sprejem prosilcev za azil.

2.   Komisija v Uradnem listu Evropske unije objavi zbirni seznam organov iz odstavka 1. Če se seznam spremeni, Komisija enkrat letno objavi posodobljeni zbirni seznam.

3.   Organi iz odstavka 1 prejmejo ustrezno usposabljanje v zvezi z uporabo te uredbe.

4.   Pravila v zvezi z vzpostavitvijo varnih poti elektronskega prenosa med organi iz odstavka 1 za prenos zahtev, odgovorov ter pisne korespondence in zagotovitev, da pošiljatelji samodejno prejmejo elektronski dokaz o dostavi, se določijo v skladu z regulativnim postopkom iz člena
  41(2)
  .

Člen 35

Upravni dogovori

1.   Države članice lahko na dvostranski osnovi sklenejo medsebojne upravne dogovore v zvezi s praktičnimi podrobnostmi izvajanja te uredbe z namenom olajšanja njene uporabe in povečanja njene učinkovitosti. Takšen dogovor se lahko nanaša na:

| (a) | izmenjavo uradnikov za zvezo; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo uradnikov za zvezo;

| (b) | poenostavitev postopkov in skrajšanje rokov v zvezi s prenosom in obravnavanjem zahtev za sprejem ali ponovni sprejem prosilcev za azil. |
| --- | --- |

(b)

poenostavitev postopkov in skrajšanje rokov v zvezi s prenosom in obravnavanjem zahtev za sprejem ali ponovni sprejem prosilcev za azil.

2.   Dogovore iz odstavka 1 se sporoči Komisiji. Komisija odobri dogovore iz odstavka 1(b), potem ko preveri, da ne kršijo te uredbe.

POGLAVJE VIII

Poravnava

Člen 36

Poravnava

1.   Kadar države članice ne morejo razrešiti spora glede katere koli zadeve v zvezi z uporabo te uredbe, lahko uporabijo postopek poravnave iz odstavka 2.

2.   Postopek poravnave se začne s prošnjo ene od držav članic v sporu predsedniku odbora iz člena 41. Prizadete države članice se s privolitvijo uporabe postopka poravnave obvežejo, da bodo v največji možni meri upoštevale predlagano rešitev.

Predsednik odbora imenuje tri člane odbora iz treh držav članic, ki niso povezane z zadevo. Stranke v sporu predložijo dokaze v pisni ali ustni obliki, ti člani odbora pa po obravnavanju zadeve v roku enega meseca, po potrebi z glasovanjem, predlagajo rešitev.

Razpravo vodi predsednik odbora ali njegov namestnik. Ta lahko izrazi svoje mnenje, nima pa pravice glasovanja.

Predlagana rešitev je dokončna in nepreklicna, ne glede na to ali jo stranke sprejmejo ali zavrnejo.

POGLAVJEIX

PREHODNE DOLOČBE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 37

Kazni

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da se za vsako zlorabo podatkov, obdelanih v skladu s to uredbo, naložijo kazni, vključno z upravnimi in/ali kazenskimi sankcijami v skladu z nacionalno zakonodajo, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 38

Prehodni ukrepi

Če je prošnja vložena po datumu iz drugega odstavka člena
  45, se dogodki, katerih posledica je zelo verjetno odgovornost države članice po tej uredbi, upoštevajo tudi, če se zgodijo pred tem datumom, z izjemo dogodkov iz člena 14(2).

Člen 39

Izračun rokov

Katero koli časovno obdobje iz te uredbe se izračuna:

| (a) | če je treba obdobje, izraženo v dnevih, tednih ali mesecih, izračunati od trenutka, ko se je zgodil nek dogodek ali je prišlo do nekega dejanja, se dan, na katerega se je ta dogodek zgodil ali je prišlo do tega dejanja, ne všteje v obdobje; |
| --- | --- |

(a)

če je treba obdobje, izraženo v dnevih, tednih ali mesecih, izračunati od trenutka, ko se je zgodil nek dogodek ali je prišlo do nekega dejanja, se dan, na katerega se je ta dogodek zgodil ali je prišlo do tega dejanja, ne všteje v obdobje;

| (b) | obdobje, izraženo v tednih ali mesecih, se konča z iztekom tistega dneva v zadnjem tednu ali mesecu, ki je isti dan v tednu oz. isti dan v mesecu kot dan, na katerega je prišlo do dogodka ali dejanja, od katerega se izračuna obdobje. Če v obdobju, izraženem v mesecih, dneva, na katerega bi se moralo obdobje izteči, ni v zadnjem mesecu, se to konča z iztekom zadnjega dneva tega meseca; |
| --- | --- |

(b)

obdobje, izraženo v tednih ali mesecih, se konča z iztekom tistega dneva v zadnjem tednu ali mesecu, ki je isti dan v tednu oz. isti dan v mesecu kot dan, na katerega je prišlo do dogodka ali dejanja, od katerega se izračuna obdobje. Če v obdobju, izraženem v mesecih, dneva, na katerega bi se moralo obdobje izteči, ni v zadnjem mesecu, se to konča z iztekom zadnjega dneva tega meseca;

| (c) | roki vključujejo sobote, nedelje in uradne praznike v katerikoli državi članici. |
| --- | --- |

(c)

roki vključujejo sobote, nedelje in uradne praznike v katerikoli državi članici.

Člen 40

Ozemeljska veljavnost

Kar zadeva Francosko republiko, se ta uredba uporablja samo za njeno evropsko ozemlje.

Člen 41

Odbor

1.   Komisiji pomaga odbor.

2.   Ob sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 5 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 5(6) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 42

Spremljanje in ocena

Najpozneje tri leta po datumu iz prvega odstavka člena
  45

  in brez poseganja v člen 32(13)
  Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe in, kjer je ustrezno, predlaga potrebne spremembe. Države članice Komisiji posredujejo vse informacije, potrebne za pripravo navedenega poročila, najpozneje šest mesecev pred iztekom navedenega roka.

Po predložitvi navedenega poročila, Komisija poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o uporabi te uredbe hkrati s predložitvijo poročil o izvajanju sistema Eurodac iz člena 28 Uredbe (ES) št. ║.../...║ [o vzpostavitvi sistema ”Eurodac” za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe ║Uredbe (ES) št. .../... o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva].

Člen 43

Statistika

V skladu s členom 4(4) Uredbe (ES) št. 862/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o statistikah Skupnosti o selitvah in mednarodni zaščiti
   (16) države članice Komisiji (Eurostatu) posredujejo statistike v zvezi z uporabo te uredbe in Uredbe (ES) št. 1560/2003.

Člen 44

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 343/2003 se razveljavi.

Členi 11(1), 13, 14 in 17 Uredbe ║ (ES) št. 1560/2003 se razveljavijo.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo ali člene se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II.

Člen 45

Začetek veljavnosti in uporaba

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se za prošnje za mednarodno zaščito, vložene od prvega dne šestega meseca po začetku njene veljavnosti, od tega datuma pa se uporablja za katero koli zahtevo za sprejem ali ponovni sprejem prosilcev za azil, ne glede na datum, na katerega je prošnja vložena. Države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, predložene pred tem datumom, se določijo v skladu z merili iz Uredbe (ES) št. 343/2003.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah v skladu s Pogodbo ║.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ...

1

...

(2)  UL C ...

2

...

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009.

(4)  UL L 50, 25.2.2003, str. 1.

4

(5)  
  UL L ...

5

UL L ...

(6)  UL L 304, 30.9.2004, str. 12.

6

(7)  UL L ...

7

...

(8)  UL L 222, 5.9.2003, str. 3.

8

(9)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

9

(10)  UL L ...

10

UL L ...

(11)  UL L 218, 13.8.2008, str. 60.

11

(12)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

12

(13)  UL L 105, 13.4.2006, str. 1.

13

(14)  UL L 326, 13.12.2005, str. 13.

14

(15)  UL L 144, 6.6.2007, str. 1.

15

(16)  UL L 199, 31.7.2007, str. 23.

16

Četrtek, 7. maja 2009PRILOGA I

Razveljavljena uredba

(iz člena 44)

| Uredba Sveta (ES) št. 343/2003 | (UL L 50, 25.2.2003) |
| --- | --- |
| Samo členi 11(1), 13, 14 in 17 Uredbe Komisije (ES) št. 1560/2003 | (UL L 222, 5.9.2003) |

Uredba Sveta (ES) št. 343/2003

(UL L 50, 25.2.2003)

Samo členi 11(1), 13, 14 in 17 Uredbe Komisije (ES) št. 1560/2003

(UL L 222, 5.9.2003)

Četrtek, 7. maja 2009PRILOGA II

Korelacijska tabela

| Uredba (ES) št. 343/2003 | Ta uredba |
| --- | --- |
| člen 1 | člen 1 |
| člen 2(a) | člen 2(a) |
| člen 2(b) | črtano |
| člen 2(c) | člen 2(b) |
| člen 2(d) | člen 2(c) |
| člen 2(e) | člen 2(d) |
| člen 2(f) | člen 2(e) |
| člen 2(g) | člen 2(f) |
| — | člen 2(g) |
| člen 2(h) do (k) | člen 2(h) do (k) |
| — | člen 2(l) |
| člen 3(1) | člen 3(1) |
| člen 3(2) | člen 17(1) |
| člen 3(3) | člen 3(3) |
| člen 3(4) | člen 4(1), uvodno besedilo |
| — | člen 4(1)(a) do (g) |
| — | člen 4(2) in (3) |
| člen 4(1) do (5) | člen 20(1) do (5) |
| — | člen 20(5), tretji pododstavek |
| — | člen 5 |
| — | člen 6 |
| člen 5(1) | člen 7(1) |
| člen 5(2) | člen 7(2) |
| — | člen 7(3) |
| člen 6, prvi odstavek | člen 8(1) |
| — | člen 8(3) |
| člen 6, drugi odstavek | člen 8(4) |
| člen 7 | člen 9 |
| člen 8 | člen 10 |
| člen 9 | člen 13 |
| člen 10 | člen 14 |
| člen 11 | člen 15 |
| člen 12 | člen 16 |
| člen 13 | člen 3(2) |
| člen 14 | člen 12 |
| člen 15(1) | člen 17(2), prvi pododstavek |
| člen 15(2) | člen 11(1) |
| člen 15(3) | člen 8(2) |
| člen 15(4) | člen 17(2), četrti pododstavek |
| člen 15(5) | člen 8(5) in člen 11(2) |
| člen 16(1)(a) | člen 18(1)(a) |
| člen 16(1)(b) | člen 18(2) |
| člen 16(1)(c) | člen 18(1)(b) |
| člen 16(1)(d) | člen 18(1)(c) |
| člen 16(1)(e) | člen 18(1)(d) |
| člen 16(2) | člen 19(1) |
| člen 16(3) | člen 19(2), prvi pododstavek |
| — | člen 19(2), drugi pododstavek |
| člen 16(4) | člen 19(3) |
| — | člen 19(3), drugi pododstavek |
| člen 17 | člen 21 |
| člen 18 | člen 22 |
| člen 19(1) | člen 25(1) |
| člen 19(2) | člen 25(2) in člen 26(1) |
| — | člen 26(2) do (6) |
| člen 19(3) | člen 28(1) |
| člen 19(4) | člen 28(2) |
| — | člen 28(3) |
| člen 19(5) | člen 28(4) |
| člen 20(1), uvodno besedilo | člen 23(1) |
| — | člen 23(2) |
| — | člen 23(3) |
| — | člen 23(4) |
| člen 20(1)(a) | člen 23(5), prvi pododstavek |
| člen 20(1)(b) | člen 24(1) |
| člen 20(1)(c) | člen 24(2) |
| člen 20(1)(d) | člen 28(1), prvi pododstavek |
| člen 20(1)(e) | člen 25(1) in (2), člen 26(1), člen 28(1), drugi in tretji pododstavek |
| člen 20(2) | člen 28(2) |
| člen 20(3) | člen 23(5), drugi pododstavek |
| člen 20(4) | člen 28(4) |
| — | člen 27 |
| — | člen 29 |
| — | člen 30 |
| — | člen 32 |
| člen 21(1) do (9) | člen 33(1) do (9), prvi do tretji pododstavek |
| | člen 33(9), četrti pododstavek |
| člen 21(10) do (12) | člen 33(10) do (12) |
| člen 22(1) | člen 34(1) |
| — | člen 34(2) |
| — | člen 34(3) |
| člen 22(2) | člen 34(4) |
| člen 23 | člen 35 |
| člen 24(1) | črtano |
| člen 24(2) | člen 38 |
| člen 24(3) | črtano |
| člen 25(1) | člen 39 |
| člen 25(2) | črtano |
| člen 26 | člen 40 |
| člen 27(1) in (2) | člen 41(1) in (2) |
| člen 27(3) | črtano |
| člen 28 | člen 42 |
| člen 29 | člen 45 |
| — | člen 36 |
| — | člen 37 |
| — | člen 43 |
| — | člen 44 |

Uredba (ES) št. 343/2003

Ta uredba

člen 1

člen 1

člen 2(a)

člen 2(a)

člen 2(b)

črtano

člen 2(c)

člen 2(b)

člen 2(d)

člen 2(c)

člen 2(e)

člen 2(d)

člen 2(f)

člen 2(e)

člen 2(g)

člen 2(f)

—

člen 2(g)

člen 2(h) do (k)

člen 2(h) do (k)

—

člen 2(l)

člen 3(1)

člen 3(1)

člen 3(2)

člen 17(1)

člen 3(3)

člen 3(3)

člen 3(4)

člen 4(1), uvodno besedilo

—

člen 4(1)(a) do (g)

—

člen 4(2) in (3)

člen 4(1) do (5)

člen 20(1) do (5)

—

člen 20(5), tretji pododstavek

—

člen 5

—

člen 6

člen 5(1)

člen 7(1)

člen 5(2)

člen 7(2)

—

člen 7(3)

člen 6, prvi odstavek

člen 8(1)

—

člen 8(3)

člen 6, drugi odstavek

člen 8(4)

člen 7

člen 9

člen 8

člen 10

člen 9

člen 13

člen 10

člen 14

člen 11

člen 15

člen 12

člen 16

člen 13

člen 3(2)

člen 14

člen 12

člen 15(1)

člen 17(2), prvi pododstavek

člen 15(2)

člen 11(1)

člen 15(3)

člen 8(2)

člen 15(4)

člen 17(2), četrti pododstavek

člen 15(5)

člen 8(5) in člen 11(2)

člen 16(1)(a)

člen 18(1)(a)

člen 16(1)(b)

člen 18(2)

člen 16(1)(c)

člen 18(1)(b)

člen 16(1)(d)

člen 18(1)(c)

člen 16(1)(e)

člen 18(1)(d)

člen 16(2)

člen 19(1)

člen 16(3)

člen 19(2), prvi pododstavek

—

člen 19(2), drugi pododstavek

člen 16(4)

člen 19(3)

—

člen 19(3), drugi pododstavek

člen 17

člen 21

člen 18

člen 22

člen 19(1)

člen 25(1)

člen 19(2)

člen 25(2) in člen 26(1)

—

člen 26(2) do (6)

člen 19(3)

člen 28(1)

člen 19(4)

člen 28(2)

—

člen 28(3)

člen 19(5)

člen 28(4)

člen 20(1), uvodno besedilo

člen 23(1)

—

člen 23(2)

—

člen 23(3)

—

člen 23(4)

člen 20(1)(a)

člen 23(5), prvi pododstavek

člen 20(1)(b)

člen 24(1)

člen 20(1)(c)

člen 24(2)

člen 20(1)(d)

člen 28(1), prvi pododstavek

člen 20(1)(e)

člen 25(1) in (2), člen 26(1), člen 28(1), drugi in tretji pododstavek

člen 20(2)

člen 28(2)

člen 20(3)

člen 23(5), drugi pododstavek

člen 20(4)

člen 28(4)

—

člen 27

—

člen 29

—

člen 30

—

člen 32

člen 21(1) do (9)

člen 33(1) do (9), prvi do tretji pododstavek

člen 33(9), četrti pododstavek

člen 21(10) do (12)

člen 33(10) do (12)

člen 22(1)

člen 34(1)

—

člen 34(2)

—

člen 34(3)

člen 22(2)

člen 34(4)

člen 23

člen 35

člen 24(1)

črtano

člen 24(2)

člen 38

člen 24(3)

črtano

člen 25(1)

člen 39

člen 25(2)

črtano

člen 26

člen 40

člen 27(1) in (2)

člen 41(1) in (2)

člen 27(3)

črtano

člen 28

člen 42

člen 29

člen 45

—

člen 36

—

člen 37

—

člen 43

—

člen 44

| Uredba (ES) št. 1560/2003 | Ta uredba |
| --- | --- |
| člen 11(1) | člen 11(1) |
| člen 13(1) | člen 17(2), prvi pododstavek |
| člen 13(2) | člen 17(2), drugi pododstavek |
| člen 13(3) | člen 17(2), tretji pododstavek |
| člen 13(4) | člen 17(2), prvi pododstavek |
| člen 14 | člen 36 |
| člen 17(1) | člen 9, člen 10, člen 17(2), prvi pododstavek |
| člen 17(2) | člen 33(3) |

Uredba (ES) št. 1560/2003

Ta uredba

člen 11(1)

člen 11(1)

člen 13(1)

člen 17(2), prvi pododstavek

člen 13(2)

člen 17(2), drugi pododstavek

člen 13(3)

člen 17(2), tretji pododstavek

člen 13(4)

člen 17(2), prvi pododstavek

člen 14

člen 36

člen 17(1)

člen 9, člen 10, člen 17(2), prvi pododstavek

člen 17(2)

člen 33(3)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/404 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/404

---

Četrtek, 7. maja 2009Vzpostavitev sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov (prenovitev) ***I

P6_TA(2009)0378

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. [.../...][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (prenovitev) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

2010/C 212 E/53

(Postopek soodločanja – prenovitev)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0825),

ob upoštevanju člena 251(2) in člena 63(1)(a) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0475/2008),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejetju pravnih aktov (1),

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 3. aprila 2009, naslovljenega na Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve v skladu s členom 80a(3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju členov 80a in 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0283/2009),

| A. | ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjenih sprememb, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog ne predvideva bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je ta predlog, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjenih sprememb, zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne delovne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Četrtek, 7. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0242

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Uredbe (ES) št. [.../...][o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (prenovitev)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 63(1)(a) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (2) in Uredbe Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (3). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni uredbi prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Potrebne so številne bistvene spremembe Uredbe Sveta (ES) št. 2725/2000 z dne 11. decembra 2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (2) in Uredbe Sveta (ES) št. 407/2002 z dne 28. februarja 2002 o pravilih za izvedbo Uredbe (ES) št. 2725/2000 o vzpostavitvi sistema „Eurodac“ za primerjavo prstnih odtisov zaradi učinkovite uporabe Dublinske konvencije (3). Zaradi jasnosti bi bilo treba navedeni uredbi prenoviti.

| (2) | Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije glede postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice, odprtega za tiste, ki ▐ zakonito iščejo

  mednarodno

  zaščito v Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Skupna azilna politika, vključno s skupnim evropskim azilnim sistemom, je sestavni del cilja Evropske unije glede postopne vzpostavitve območja svobode, varnosti in pravice, odprtega za tiste, ki ▐ zakonito iščejo

  mednarodno

  zaščito v Skupnosti.

| (3) | Dosežena je bila prva faza vzpostavitve skupnega evropskega azilnega sistema, ki naj bi z dolgoročnega vidika omogočila skupni postopek in enoten status po vsej Uniji za osebe, ki jim je bil odobren azil. Evropski svet je na zasedanju 4. novembra 2004 sprejel Haaški program, v katerem so določeni cilji, ki naj bi se na področju svobode, varnosti in pravice izvedli v obdobju 2005-2010. V zvezi s tem je Haaški program pozval Komisijo, naj pripravi oceno pravnih instrumentov prve faze ter Svetu in Evropskemu parlamentu predloži instrumente in ukrepe za drugo fazo, da bi se lahko sprejeli do leta 2010. |
| --- | --- |

(3)

Dosežena je bila prva faza vzpostavitve skupnega evropskega azilnega sistema, ki naj bi z dolgoročnega vidika omogočila skupni postopek in enoten status po vsej Uniji za osebe, ki jim je bil odobren azil. Evropski svet je na zasedanju 4. novembra 2004 sprejel Haaški program, v katerem so določeni cilji, ki naj bi se na področju svobode, varnosti in pravice izvedli v obdobju 2005-2010. V zvezi s tem je Haaški program pozval Komisijo, naj pripravi oceno pravnih instrumentov prve faze ter Svetu in Evropskemu parlamentu predloži instrumente in ukrepe za drugo fazo, da bi se lahko sprejeli do leta 2010.

| (4) | Za namene uporabe Uredbe ║ (ES) št. [.../...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (4), je treba ugotoviti istovetnost prosilcev za mednarodno zaščito in oseb, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanjih meja Skupnosti. Za učinkovito uporabo Uredbe ║ (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], zlasti točk (b) in (d) člena 18(1) Uredbe, je tudi zaželeno, da se vsaki državi članici omogoči preverjanje, ali je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki je bila odkrita med nezakonitim zadrževanjem na ozemlju te države, že zaprosila za mednarodno zaščito v drugi državi članici. |
| --- | --- |

(4)

Za namene uporabe Uredbe ║ (ES) št. [.../...] Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] (4), je treba ugotoviti istovetnost prosilcev za mednarodno zaščito in oseb, prijetih zaradi nezakonitega prehoda zunanjih meja Skupnosti. Za učinkovito uporabo Uredbe ║ (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], zlasti točk (b) in (d) člena 18(1) Uredbe, je tudi zaželeno, da se vsaki državi članici omogoči preverjanje, ali je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki je bila odkrita med nezakonitim zadrževanjem na ozemlju te države, že zaprosila za mednarodno zaščito v drugi državi članici.

| (5) | Prstni odtisi so pomemben element pri ugotavljanju istovetnosti takšnih oseb. Zato je treba vzpostaviti sistem za primerjavo podatkov o njihovih prstnih odtisih. |
| --- | --- |

(5)

Prstni odtisi so pomemben element pri ugotavljanju istovetnosti takšnih oseb. Zato je treba vzpostaviti sistem za primerjavo podatkov o njihovih prstnih odtisih.

| (6) | Zaradi tega je treba vzpostaviti sistem, imenovan Eurodac, ki je sestavljen iz centralnega sistema, v katerem deluje računalniško podprta osrednja zbirka podatkov o prstnih odtisih, ter iz elektronskih naprav za prenos podatkov med državami članicami in centralnim sistemom. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi tega je treba vzpostaviti sistem, imenovan Eurodac, ki je sestavljen iz centralnega sistema, v katerem deluje računalniško podprta osrednja zbirka podatkov o prstnih odtisih, ter iz elektronskih naprav za prenos podatkov med državami članicami in centralnim sistemom.

| (7) | Za zagotovitev enake obravnave vseh prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do tovrstne zaščite, pa tudi za zagotovitev usklajenosti z veljavnim pravnim redom EU na področju azila, zlasti z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (5), ter Uredbo Sveta (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], je primerno razširiti področje uporabe te uredbe z vključitvijo prosilcev za subsidiarno zaščito in oseb, ki uživajo subsidiarno zaščito. |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev enake obravnave vseh prosilcev za mednarodno zaščito in upravičencev do tovrstne zaščite, pa tudi za zagotovitev usklajenosti z veljavnim pravnim redom EU na področju azila, zlasti z Direktivo Sveta 2004/83/ES z dne 29. aprila 2004 o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status begunca ali osebe, ki iz drugih razlogov potrebuje mednarodno zaščito, in o vsebini te zaščite (5), ter Uredbo Sveta (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva], je primerno razširiti področje uporabe te uredbe z vključitvijo prosilcev za subsidiarno zaščito in oseb, ki uživajo subsidiarno zaščito.

| (8) | Poleg tega je treba državam članicam naložiti, naj vsakemu prosilcu za mednarodno zaščito ter vsakemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, prijeti zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje države članice, ki je dopolnila 14 let, nemudoma vzamejo prstne odtise in pošljejo podatke o prstnih odtisih. |
| --- | --- |

(8)

Poleg tega je treba državam članicam naložiti, naj vsakemu prosilcu za mednarodno zaščito ter vsakemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, prijeti zaradi nezakonitega prehoda zunanje meje države članice, ki je dopolnila 14 let, nemudoma vzamejo prstne odtise in pošljejo podatke o prstnih odtisih.

| (9) | Določiti je treba natančna pravila glede prenosa takšnih podatkov o prstnih odtisih v centralni sistem, zapisa teh in drugih pomembnih podatkov v centralnem sistemu, njihovega shranjevanja, primerjave z drugimi podatki o prstnih odtisih, prenosa rezultatov takšne primerjave ter
  označevanja
  in izbrisa shranjenih podatkov. Ta pravila so lahko za različne kategorije državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva različna in bi morala biti prilagojena njihovemu posebnemu položaju. |
| --- | --- |

(9)

Določiti je treba natančna pravila glede prenosa takšnih podatkov o prstnih odtisih v centralni sistem, zapisa teh in drugih pomembnih podatkov v centralnem sistemu, njihovega shranjevanja, primerjave z drugimi podatki o prstnih odtisih, prenosa rezultatov takšne primerjave ter
  označevanja
  in izbrisa shranjenih podatkov. Ta pravila so lahko za različne kategorije državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva različna in bi morala biti prilagojena njihovemu posebnemu položaju.

| (10) | Državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so zaprosili za mednarodno zaščito v eni od držav članic, imajo lahko možnost, da po daljšem časovnem obdobju zaprosijo za mednarodno zaščito v drugi državi članici. Zato bi moralo biti najdaljše obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih v centralnem sistemu precej dolgo. Glede na to, da večina državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki ostanejo v Skupnosti več let, po tem času pridobi urejen status ali celo državljanstvo države članice, bi morali šteti deset let za razumno obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih. |
| --- | --- |

(10)

Državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, ki so zaprosili za mednarodno zaščito v eni od držav članic, imajo lahko možnost, da po daljšem časovnem obdobju zaprosijo za mednarodno zaščito v drugi državi članici. Zato bi moralo biti najdaljše obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih v centralnem sistemu precej dolgo. Glede na to, da večina državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva, ki ostanejo v Skupnosti več let, po tem času pridobi urejen status ali celo državljanstvo države članice, bi morali šteti deset let za razumno obdobje hranjenja podatkov o prstnih odtisih.

| (11) | Čas hranjenja bi moral biti v nekaterih posebnih primerih, ko ni potrebe, da bi podatke o prstnih odtisih hranili tako dolgo, krajši. Podatke o prstnih odtisih bi bilo treba izbrisati takoj, ko državljan tretje države ali oseba brez državljanstva pridobi državljanstvo ene od držav članic
  ali dovoljenje za prebivanje za daljši čas v državi članici v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas

   (6). |
| --- | --- |

(11)

Čas hranjenja bi moral biti v nekaterih posebnih primerih, ko ni potrebe, da bi podatke o prstnih odtisih hranili tako dolgo, krajši. Podatke o prstnih odtisih bi bilo treba izbrisati takoj, ko državljan tretje države ali oseba brez državljanstva pridobi državljanstvo ene od držav članic
  ali dovoljenje za prebivanje za daljši čas v državi članici v skladu z Direktivo Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas

   (6).

| (12) | Primerno je, da se hranijo podatki, ki se nanašajo na posameznike, katerih prstni odtisi so že bili shranjeni v sitemu Eurodac v času njihove vložitve prošnje za mednarodno zaščito in katerim jim je bila odobrena mednarodna zaščita v državi članici, da bi se omogočilo primerjanje teh podatkov s podatki, shranjenimi ob vložitvi prošnje za mednarodno zaščito. |
| --- | --- |

(12)

Primerno je, da se hranijo podatki, ki se nanašajo na posameznike, katerih prstni odtisi so že bili shranjeni v sitemu Eurodac v času njihove vložitve prošnje za mednarodno zaščito in katerim jim je bila odobrena mednarodna zaščita v državi članici, da bi se omogočilo primerjanje teh podatkov s podatki, shranjenimi ob vložitvi prošnje za mednarodno zaščito.

| (13) | V prehodnem obdobju bi morala biti za upravljanje centralnega sistema in komunikacijske infrastrukture še naprej odgovorna Komisija. Na podlagi ocene učinka, ki vsebuje podrobno analizo alternativnih možnosti s finančnega, operativnega in organizacijskega vidika, bi bilo treba dolgoročno gledano ustanoviti upravljavski organ, ki bo pristojen za te naloge. |
| --- | --- |

(13)

V prehodnem obdobju bi morala biti za upravljanje centralnega sistema in komunikacijske infrastrukture še naprej odgovorna Komisija. Na podlagi ocene učinka, ki vsebuje podrobno analizo alternativnih možnosti s finančnega, operativnega in organizacijskega vidika, bi bilo treba dolgoročno gledano ustanoviti upravljavski organ, ki bo pristojen za te naloge.

| (14) | Jasno je treba določiti odgovornost Komisije in upravljavskega organa v zvezi s centralnim sistemom in komunikacijsko infrastrukturo ter odgovornost držav članic v zvezi z uporabo in varovanjem podatkov, dostopom do shranjenih podatkov ter njihovim popravljanjem. |
| --- | --- |

(14)

Jasno je treba določiti odgovornost Komisije in upravljavskega organa v zvezi s centralnim sistemom in komunikacijsko infrastrukturo ter odgovornost držav članic v zvezi z uporabo in varovanjem podatkov, dostopom do shranjenih podatkov ter njihovim popravljanjem.

| (15) | Medtem ko bodo nepogodbeno odgovornost Skupnosti v zvezi z delovanjem sistema Eurodac urejale ustrezne določbe Pogodbe, pa je za nepogodbeno odgovornost držav članic v zvezi z delovanjem sistema treba vzpostaviti posebna pravila. |
| --- | --- |

(15)

Medtem ko bodo nepogodbeno odgovornost Skupnosti v zvezi z delovanjem sistema Eurodac urejale ustrezne določbe Pogodbe, pa je za nepogodbeno odgovornost držav članic v zvezi z delovanjem sistema treba vzpostaviti posebna pravila.

| (16) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve sistema za primerjavo podatkov o prstnih odtisih za pomoč pri izvajanju azilne politike Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ga zaradi obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(16)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve sistema za primerjavo podatkov o prstnih odtisih za pomoč pri izvajanju azilne politike Skupnosti, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ga zaradi obsega in učinkov lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena, ta uredba ne presega okvirov, potrebnih za doseganje navedenega cilja.

| (17) | Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (7) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo skladno s to uredbo izvajajo države članice. |
| --- | --- |

(17)

Direktiva 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (7) se uporablja za obdelavo osebnih podatkov, ki jo skladno s to uredbo izvajajo države članice.

| (18) | Načela iz Direktive 95/46/ES glede varstva pravic in svoboščin posameznikov, predvsem njihove pravice do zasebnosti, bi se morala pri obdelavi osebnih podatkov dopolniti ali razjasniti, zlasti na nekaterih področjih. |
| --- | --- |

(18)

Načela iz Direktive 95/46/ES glede varstva pravic in svoboščin posameznikov, predvsem njihove pravice do zasebnosti, bi se morala pri obdelavi osebnih podatkov dopolniti ali razjasniti, zlasti na nekaterih področjih.

| (19) | ║ Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (8)

  se uporablja pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvajajo institucije in organi Skupnosti na podlagi te uredbe
  . Vendar bi bilo treba razjasniti nekatere točke, ki se nanašajo na odgovornost za obdelavo podatkov in nadzor nad varstvom podatkov. |
| --- | --- |

(19)

║ Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (8)

  se uporablja pri obdelavi osebnih podatkov, ki jo izvajajo institucije in organi Skupnosti na podlagi te uredbe
  . Vendar bi bilo treba razjasniti nekatere točke, ki se nanašajo na odgovornost za obdelavo podatkov in nadzor nad varstvom podatkov.

| (20) | Primerno je, da nacionalni nadzorni organi spremljajo zakonitost obdelav osebnih podatkov, ki jih izvajajo države članice, Evropski nadzornik za varstvo ║ podatkov, imenovan v skladu s Sklepom 2004/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ (9), pa bi moral spremljati dejavnosti institucij in organov Skupnosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ob upoštevanju omejenih nalog institucij in organov Skupnosti v zvezi s samimi podatki. |
| --- | --- |

(20)

Primerno je, da nacionalni nadzorni organi spremljajo zakonitost obdelav osebnih podatkov, ki jih izvajajo države članice, Evropski nadzornik za varstvo ║ podatkov, imenovan v skladu s Sklepom 2004/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta ║ (9), pa bi moral spremljati dejavnosti institucij in organov Skupnosti v zvezi z obdelavo osebnih podatkov, ob upoštevanju omejenih nalog institucij in organov Skupnosti v zvezi s samimi podatki.

| (21) | Primerno je, da se delovanje sistema Eurodac spremlja in ocenjuje v rednih časovnih presledkih. |
| --- | --- |

(21)

Primerno je, da se delovanje sistema Eurodac spremlja in ocenjuje v rednih časovnih presledkih.

| (22) | Države članice bi morale predvideti sistem
  učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih
  kazni, s katerimi bi se kaznovala uporaba podatkov iz centralnega sistema, ki je v nasprotju z namenom sistema Eurodac. |
| --- | --- |

(22)

Države članice bi morale predvideti sistem
  učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih
  kazni, s katerimi bi se kaznovala uporaba podatkov iz centralnega sistema, ki je v nasprotju z namenom sistema Eurodac.

| (23) | Države članice morajo biti obveščene o stanju določenih azilnih postopkov, da bi se olajšala ustrezna uporaba Uredbe (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva]. |
| --- | --- |

(23)

Države članice morajo biti obveščene o stanju določenih azilnih postopkov, da bi se olajšala ustrezna uporaba Uredbe (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva].

| (24) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice ter se uporablja skladno z njimi in upošteva načela, uveljavljena zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ║. Cilj te uredbe je zlasti zagotoviti polno spoštovanje varstva osebnih podatkov in pravice do azila ter spodbuditi uporabo členov 8 in 18 Listine. |
| --- | --- |

(24)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice ter se uporablja skladno z njimi in upošteva načela, uveljavljena zlasti z Listino Evropske unije o temeljnih pravicah ║. Cilj te uredbe je zlasti zagotoviti polno spoštovanje varstva osebnih podatkov in pravice do azila ter spodbuditi uporabo členov 8 in 18 Listine.

| (25) | Ozemeljsko veljavnost te uredbe je primerno omejiti tako, da se veljavnost prilagodi ozemeljski veljavnosti Uredbe (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] - |
| --- | --- |

(25)

Ozemeljsko veljavnost te uredbe je primerno omejiti tako, da se veljavnost prilagodi ozemeljski veljavnosti Uredbe (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] -

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Namen sistema Eurodac

1.   S to uredbo se vzpostavi sistem pod imenom Eurodac, katerega namen je pomoč pri določanju države članice, ki bo po Uredbi (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva] odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od državi članici vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, in tudi sicer omogočanje lažje uporabe navedene uredbe pod pogoji te uredbe.

2.   Brez vpliva na uporabo podatkov, ki jih država članica, iz katere ti podatki izvirajo, nameni za sistem Eurodac in ki so vsebovani v njenih podatkovnih zbirkah, vzpostavljenih v skladu z njeno nacionalno zakonodajo, se smejo v okviru sistema Eurodac podatki o prstnih odtisih in drugi osebni podatki obdelovati zgolj za namene, določene v členu
  33(1)
  Uredbe (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva].

Člen 2

Opredelitev pojmov

1.   Za namene te uredbe:

| (a) | „dublinska uredba“ pomeni Uredbo (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva]; |
| --- | --- |

(a)

„dublinska uredba“ pomeni Uredbo (ES) št. [.../...] [o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva];

| (b) | „prosilec za mednarodno zaščito“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za ║ mednarodno zaščito, glede katere dokončna odločitev še ni bila sprejeta; |
| --- | --- |

(b)

„prosilec za mednarodno zaščito“ pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki je vložila prošnjo za ║ mednarodno zaščito, glede katere dokončna odločitev še ni bila sprejeta;

| (c) | „država članica, iz katere izvirajo podatki“, pomeni:






  (i) | v zvezi z osebo, zajeto v členu 6, državo članico, ki pošilja osebne podatke centralnemu sistemu in prejema rezultate primerjave; |
| --- | --- | --- |

(c)

„država članica, iz katere izvirajo podatki“, pomeni:

(i)

v zvezi z osebo, zajeto v členu 6, državo članico, ki pošilja osebne podatke centralnemu sistemu in prejema rezultate primerjave;

| (ii) | v zvezi z osebo iz člena 10 državo članico, ki pošilja osebne podatke centralnemu sistemu; |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi z osebo iz člena 10 državo članico, ki pošilja osebne podatke centralnemu sistemu;

| (iii) | v zvezi z osebo iz člena 13 državo članico, ki pošilja takšne podatke centralnemu sistemu in prejema rezultate primerjave; |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi z osebo iz člena 13 državo članico, ki pošilja takšne podatke centralnemu sistemu in prejema rezultate primerjave;

| (d) | „oseba, ki se ji prizna mednarodna zaščita“, pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki se ji prizna status osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, kakor je opredeljena v členu 2(a) Direktive ║ 2004/83/ES; |
| --- | --- |

(d)

„oseba, ki se ji prizna mednarodna zaščita“, pomeni državljana tretje države ali osebo brez državljanstva, ki se ji prizna status osebe, ki potrebuje mednarodno zaščito, kakor je opredeljena v členu 2(a) Direktive ║ 2004/83/ES;

| (e) | „zadetek“ pomeni, da je centralni sistem s primerjavo ugotovil, da se podatki o prstnih odtisih iz podatkovne zbirke ujemajo s tistimi, ki jih je poslala v zvezi z neko osebo ena od držav članic, brez vpliva na dolžnost držav članic, da nemudoma preverijo rezultate primerjave v skladu s členom 17(4). |
| --- | --- |

(e)

„zadetek“ pomeni, da je centralni sistem s primerjavo ugotovil, da se podatki o prstnih odtisih iz podatkovne zbirke ujemajo s tistimi, ki jih je poslala v zvezi z neko osebo ena od držav članic, brez vpliva na dolžnost držav članic, da nemudoma preverijo rezultate primerjave v skladu s členom 17(4).

2.   Pojmi, opredeljeni v členu 2 Direktive 95/46/ES, imajo enak pomen v tej uredbi.

3.   Kolikor ni drugače določeno, imajo pojmi, opredeljeni v členu 2 dublinske uredbe, v tej uredbi enak pomen.

Člen 3

Arhitektura sistema in osnovna načela

1.   Sistem Eurodac je sestavljen iz:

| (a) | računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke prstnih odtisov (centralni sistem), ki jo sestavljata:






  — | centralna enota, |
| --- | --- | --- |

(a)

računalniško podprte osrednje podatkovne zbirke prstnih odtisov (centralni sistem), ki jo sestavljata:

—

centralna enota,

| — | sistem neprekinjenega delovanja; |
| --- | --- |

—

sistem neprekinjenega delovanja;

| (b) | komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in državami članicami, ki zagotavlja šifrirano virtualno omrežje, namenjeno podatkom sistema Eurodac (komunikacijska infrastruktura). |
| --- | --- |

(b)

komunikacijske infrastrukture med centralnim sistemom in državami članicami, ki zagotavlja šifrirano virtualno omrežje, namenjeno podatkom sistema Eurodac (komunikacijska infrastruktura).

2.   Vsaka država članica ima en sam namenski nacionalni podatkovni sistem (nacionalna dostopna točka), ki je povezan s centralnim sistemom.

3.   Podatki o osebah iz členov 6, 10 in 13, ki se obdelujejo v centralnem sistemu, se obdelujejo v imenu države članice, iz katere podatki izvirajo, pod pogoji, določenimi v tej uredbi, in se ločijo z ustreznimi tehničnimi sredstvi.

4.   Pravila, ki veljajo za sistem Eurodac, se uporabljajo tudi za postopke, ki jih države članice opravijo od trenutka prenosa podatkov v centralni sistem do takrat, ko se začnejo uporabljati rezultati primerjave.

5.   Postopek odvzemanja prstnih odtisov se določi in uporablja v skladu z ustaljeno prakso države članice ter v skladu z zaščitnimi klavzulami iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah ║, Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah.

Člen 4

Operativno upravljanje, ki ga izvaja upravljavski organ

1.   Po prehodnem obdobju je za operativno upravljanje sistema Eurodac odgovoren upravljavski organ, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije. Upravljavski organ v sodelovanju z državami članicami zagotovi, da se za centralni sistem vedno uporabljajo najboljše razpoložljive tehnike, ki so predmet analize stroškov in koristi.

2.   Upravljavski organ je prav tako odgovoren za naslednje naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo:

| (a) | nadzor, |
| --- | --- |

(a)

nadzor,

| (b) | varnost, |
| --- | --- |

(b)

varnost,

| (c) | usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom. |
| --- | --- |

(c)

usklajevanje odnosov med državami članicami in ponudnikom.

3.   Komisija je odgovorna za vse druge naloge v zvezi s komunikacijsko infrastrukturo, zlasti za:

| (a) | naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna; |
| --- | --- |

(a)

naloge v zvezi z izvrševanjem proračuna;

| (b) | nabavo in posodabljanje; |
| --- | --- |

(b)

nabavo in posodabljanje;

| (c) | pogodbena vprašanja. |
| --- | --- |

(c)

pogodbena vprašanja.

4.   Komisija je v prehodnem obdobju, dokler upravljavski organ ne prevzame svojih nalog, odgovorna za operativno upravljanje sistema Eurodac.

5.   Operativno upravljanje sistema Eurodac v skladu s to uredbo obsega vse naloge, ki so potrebne za delovanje sistema 24 ur na dan in 7 dni na teden, zlasti vzdrževalna dela in tehnični razvoj, ki so potrebni za zagotovitev zadovoljive ravni delovanja sistema, zlasti glede časa, potrebnega za iskanje v centralnem sistemu.

6.   Brez poseganja v člen 17 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, upravljavski organ za vse osebje, ki dela s podatki sistema Eurodac, uporablja ustrezna pravila glede poklicne molčečnosti ali druge enakovredne obveze zaupnosti. Obveza zaupnosti velja tudi po tem, ko te osebe zapustijo urad ali prekinejo delovno razmerje, ali po zaključku njihovih dejavnosti.

7.   Upravljavski organ iz te uredbe je upravljavski organ, pristojen za
  Eurodac


  ,
  SIS II in VIS.

8.
     
  Vzpostavitev upravljavskega organa in interoperabilnost več podatkovnih baz, za katere je pristojen, ne posegata v posebno in ločeno delovanje teh podatkovnih baz.

Člen 5

Statistika

Upravljavski organ pripravi vsak mesec statistični prikaz delovanja centralnega sistema, iz katerega je razvidno zlasti:

| (a) | število poslanih nizov podatkov o prosilcih za mednarodno zaščito in osebah iz členov 10 ║ in 13 ║; |
| --- | --- |

(a)

število poslanih nizov podatkov o prosilcih za mednarodno zaščito in osebah iz členov 10 ║ in 13 ║;

| (b) | število zadetkov za prosilce za mednarodno zaščito, ki so vložili prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(b)

število zadetkov za prosilce za mednarodno zaščito, ki so vložili prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici;

| (c) | število zadetkov za osebe iz člena 10 ║, ki so naknadno vložile prošnjo za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

(c)

število zadetkov za osebe iz člena 10 ║, ki so naknadno vložile prošnjo za mednarodno zaščito;

| (d) | število zadetkov za osebe iz člena 13 ║, ki so predhodno vložile prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici; |
| --- | --- |

(d)

število zadetkov za osebe iz člena 13 ║, ki so predhodno vložile prošnjo za mednarodno zaščito v drugi državi članici;

| (e) | število podatkov o prstnih odtisih, za katere je moral centralni sistem večkrat zaprositi državo članico, iz katere podatki izvirajo, ker so bili prvotno poslani podatki neprimerni za primerjavo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov; |
| --- | --- |

(e)

število podatkov o prstnih odtisih, za katere je moral centralni sistem večkrat zaprositi državo članico, iz katere podatki izvirajo, ker so bili prvotno poslani podatki neprimerni za primerjavo z računalniško podprtim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov;

| (f) | število podatkovnih nizov, označenih v skladu s členom 14(1); |
| --- | --- |

(f)

število podatkovnih nizov, označenih v skladu s členom 14(1);

| (g) | število zadetkov za osebe iz člena 14(1). |
| --- | --- |

(g)

število zadetkov za osebe iz člena 14(1).

Konec vsakega leta se izdela statistika v obliki zbirke mesečnih statističnih prikazov za zadevno leto, vključno z navedbo števila oseb, za katere je bil ugotovljen zadetek iz točk (b), (c)
  ,
  (d)
  in (g)
  .

Statistika vsebuje razčlenitev podatkov po državah članicah.

POGLAVJE II

PROSILCI ZA MEDNARODNO ZAŠČITO

Člen 6

Zbiranje, pošiljanje in primerjava podatkov o prstnih odtisih

1.   Vsaka država članica
  najkasneje v 48 urah
  po vložitvi prošnje, kakor je opredeljeno v členu 20(2) dublinske uredbe vzame prstne odtise vseh prstov vsakemu prosilcu za mednarodno zaščito, ki je dopolnil 14 let, ter
  podatke o prstnih odtisih
  skupaj s podatki iz točk (b) do (g) člena 7
  te uredbe
  najpozneje v
  24 urah
  od
  odvzema prstnih odtisov
  pošlje centralnemu sistemu.

Rok 48 ur za odvzem prstnih odtisov prosilcev za mednarodno zaščito, ki je naveden v tem členu, se lahko izjemoma podaljša na največ tri tedne, če so prstni odtisi resno, vendar le začasno, poškodovani in iz njih ni mogoče pridobiti ustreznih podatkov o prstnih odtisih ali če je treba izvesti karanteno zaradi hude nalezljive bolezni. V utemeljenih in dokazanih primerih višje sile lahko države članice tudi podaljšajo rok 48 ur, dokler obstajajo takšne okoliščine. Uporabi se rok 24 ur za pošiljanje zahtevanih podatkov.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 v primeru, ko prosilec za mednarodno zaščito prispe v ▐ državo članico
  , odgovorno za obravnavo prošnje za mednarodno zaščito
  na podlagi predaje v skladu
  s členom 23 dublinske uredbe, odgovorna država članica zgolj
  obvesti
  o uspešni predaji v zvezi z zadevnimi podatki, vnesenimi v centralni sistem v skladu s
  členom 7 te uredbe
  , ob upoštevanju zahtev za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi upravljavski organ. Te informacije se hranijo v skladu s členom 8 za namen pošiljanja na podlagi
  odstavka 6 tega člena
  .

3.
     
  Država članica, ki prevzame odgovornost v skladu s členom 17 dublinske uredbe potrdi to dejstvo v zvezi z zadevnimi podatki, vnesenimi v centralni sistem v skladu s členom 7 te uredbe, ob upoštevanju zahtev za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi upravljavski organ. Ta informacija se shrani v centralnem sistemu v skladu s členom 8 za namene pošiljanja na podlagi odstavka 6 tega člena.

4.   Podatki o prstnih odtisih v smislu točke (a) člena 7, ki jih pošlje katera koli država članica, se samodejno primerjajo s podatki o prstnih odtisih, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v centralnem sistemu.

5.   Centralni sistem na predlog države članice zagotovi, da primerjava iz odstavka 4 poleg podatkov iz drugih držav članic zajame tudi podatke o prstnih odtisih, ki jih je ta država članica poslala že prej.

6.   Centralni sistem samodejno pošlje zadetek ali negativen rezultat primerjave državi članici, iz katere izvirajo podatki. Kadar zadetek obstaja, pošlje za vse podatkovne nize, ki so z njim povezani, podatke iz točk (a) do (g) člena 7 ║ skupaj z označbo iz člena 14(1), če je to primerno.

Člen 7

Zapis podatkov

V centralnem sistemu se zapišejo samo naslednji podatki:

| (a) | podatki o prstnih odtisih; |
| --- | --- |

(a)

podatki o prstnih odtisih;

| (b) | država članica, iz katere izvirajo podatki, kraj in datum vložitve prošnje za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

(b)

država članica, iz katere izvirajo podatki, kraj in datum vložitve prošnje za mednarodno zaščito;

| (c) | spol; |
| --- | --- |

(c)

spol;

| (d) | sklicna številka, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki; |
| --- | --- |

(d)

sklicna številka, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki;

| (e) | datum odvzema prstnih odtisov; |
| --- | --- |

(e)

datum odvzema prstnih odtisov;

| (f) | datum pošiljanja podatkov centralnemu sistemu; |
| --- | --- |

(f)

datum pošiljanja podatkov centralnemu sistemu;

| (g) | identifikacijska številka operaterja. |
| --- | --- |

(g)

identifikacijska številka operaterja.

Člen 8

Shranjevanje podatkov

Vsak podatkovni niz, kot je naveden v členu 7, se hrani v centralnem sistemu deset let od datuma odvzema prstnih odtisov.

Ob izteku tega obdobja se podatki samodejno izbrišejo iz centralnega sistema.

Člen 9

Predčas en izbris podatkov

1.   Podatki o osebi, ki je pridobila državljanstvo katere koli od držav članic
  ali ji je država članica izdala dovoljenje za prebivanje za daljši čas v skladu z Direktivo 2003/109/ES
  pred iztekom obdobja, navedenega v členu 8 te uredbe, se izbrišejo iz centralnega sistema v skladu s členom 20(3) takoj, ko se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani s tem, da je oseba pridobila državljanstvo
  ali da ji je bilo izdano tako dovoljenje
  .

2.   Centralni sistem obvesti ▐ države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov
  zaradi razlogov iz odstavka 1
  , ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, kadar se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki
  so
  jih
  poslale
  glede oseb iz člena 6 ali 10.

POGLAVJE III

DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA, PRIJETI ZARADI NEZAKONITEGA PREHODA ZUNANJE MEJE

Člen 10

Zbiranje in pošiljanje podatkov o prstnih odtisih

1.   V skladu z zaščitnimi klavzulami iz Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin in Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah vsaka država članica
  najpozneje 48 ur od datuma prijetja
  odvzame prstne odtise vseh prstov vsakemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, ki je dopolnila 14 let, ki so jo pristojni nadzorni organi prijeli zaradi nezakonitega prehoda meje te države članice po kopnem, morju ali zraku, ko je prišla iz tretje države, in ki je niso poslali nazaj.

2.   Zadevna država članica pošlje najpozneje v
  24 urah
  od
  odvzema prstnih odtisov državljana tretje države ali osebe brez državljanstva iz odstavka 1,
  v centralni sistem naslednje podatke v zvezi
  s to osebo
  :

| (a) | podatke o prstnih odtisih; |
| --- | --- |

(a)

podatke o prstnih odtisih;

| (b) | navedbo države članice, iz katere izvirajo podatki, kraja in datuma prijetja; |
| --- | --- |

(b)

navedbo države članice, iz katere izvirajo podatki, kraja in datuma prijetja;

| (c) | spol; |
| --- | --- |

(c)

spol;

| (d) | sklicno številko, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki; |
| --- | --- |

(d)

sklicno številko, ki jo je uporabila država članica, iz katere izvirajo podatki;

| (e) | datum odvzema prstnih odtisov; |
| --- | --- |

(e)

datum odvzema prstnih odtisov;

| (f) | datum pošiljanja podatkov centralnemu sistemu; |
| --- | --- |

(f)

datum pošiljanja podatkov centralnemu sistemu;

| (g) | identifikacijska številka operaterja. |
| --- | --- |

(g)

identifikacijska številka operaterja.

Rok 48 ur za odvzem prstnih odtisov državljanov tretjih držav ali oseb brez državljanstva iz odstavka 1, se lahko izjemoma podaljša na največ tri mesece, če so prstni odtisi resno, vendar le začasno, poškodovani, in ne morejo zagotoviti ustreznih podatkov o prstnih odtisih, ali če je treba izvesti karanteno zaradi hude nalezljive bolezni. V dobro utemeljenih in dokazanih primerih višje sile lahko države članice tudi podaljšajo rok 48 ur, dokler se ohranjajo takšne okoliščine. Uporabi se rok 24 ur za pošiljanje zahtevanih podatkov.

Člen 11

Zapis podatkov

1.   Podatki iz člena 10(2) se zapišejo v centralni sistem.

Brez poseganja v člen 5 se podatki, poslani v centralni sistem v skladu s členom 10(2), zapišejo izključno za namen primerjave s podatki o prosilcih za mednarodno zaščito, naknadno poslanimi centralnemu sistemu.

Centralni sistem ne primerja podatkov, ki so mu bili poslani v skladu s členom 10(2), s podatki, ki so bili v centralnem sistemu že prej, pa tudi ne s podatki, ki so bili naknadno poslani centralnemu sistemu v skladu s členom 10(2).

2.   Pri primerjanju podatkov o prosilcih za mednarodno zaščito, naknadno poslanih centralnemu sistemu, s podatki iz odstavka 1 se uporabljajo postopki, predvideni v člen
  ih 6(4) in (6).

Člen 12

Shranjevanje podatkov

1.   Vsak podatkovni niz v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva iz člena 10(1) se hrani v centralnem sistemu eno leto od datuma odvzema prstnih odtisov državljana tretje države ali osebe brez državljanstva. Ob izteku tega obdobja se podatki samodejno izbrišejo iz centralnega sistema.

2.   Podatki v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva iz člena 10(1) se pred iztekom obdobja ▐, omenjenega v odstavku 1 tega člena, izbrišejo iz centralnega sistema v skladu s
  členom 20(3), čim
  se država članica, iz katere izvirajo podatki, seznani z eno od spodaj navedenih okoliščin:

| (a) | državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva je bilo izdano dovoljenje za prebivanje; |
| --- | --- |

(a)

državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva je bilo izdano dovoljenje za prebivanje;

| (b) | državljan tretje države ali oseba brez državljanstva je zapustila ozemlje države članice; |
| --- | --- |

(b)

državljan tretje države ali oseba brez državljanstva je zapustila ozemlje države članice;

| (c) | državljan tretje države ali oseba brez državljanstva je pridobila državljanstvo ene od držav članic. |
| --- | --- |

(c)

državljan tretje države ali oseba brez državljanstva je pridobila državljanstvo ene od držav članic.

3.   Centralni sistem obvesti države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavkih 2(a)
  ali
  (b), ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, kadar se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki
  so
  jih
  posredovale
  glede oseb iz člena 10.

4.   Centralni sistem obvesti države članice, iz katerih izvirajo podatki, o izbrisu podatkov zaradi razlogov, določenih v odstavku 2(c), ki ga opravi druga država članica, iz katere izvirajo podatki, kadar se je pojavil zadetek v zvezi s podatki, ki
  so
  jih
  posredovale
  glede oseb iz člena 6 ali 10.

POGLAVJE IV

DRŽAVLJANI TRETJIH DRŽAV ALI OSEBE BREZ DRŽAVLJANSTVA, KI SE NEZAKONITO ZADRŽUJEJO V DRŽAVI ČLANICI

Člen 13

Primerjava podatkov o prstnih odtisih

1.   Vsaka država članica lahko z namenom, da bi preverila, ali je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva, ki so jo odkrili, da se nezakonito zadržuje na ozemlju te države, predhodno zaprosila za mednarodno zaščito v drugi državi članici, pošlje centralnemu sistemu kakršne koli podatke v zvezi s prstnimi odtisi, ki se lahko odvzamejo takšnemu državljanu tretje države ali osebi brez državljanstva, ki je dopolnila 14 let, skupaj s sklicno številko, ki jo ta država članica uporablja.

Praviloma obstajajo razlogi za preverjanje, ali je državljan tretje države ali oseba brez državljanstva predhodno zaprosila za mednarodno zaščito v drugi državi članici, kadar:

| (a) | državljan tretje države ali oseba brez državljanstva izjavi, da je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, vendar ne pove, v kateri državi članici je to storila; |
| --- | --- |

(a)

državljan tretje države ali oseba brez državljanstva izjavi, da je vložila prošnjo za mednarodno zaščito, vendar ne pove, v kateri državi članici je to storila;

| (b) | državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ne prosi za mednarodno zaščito, vendar nasprotuje temu, da bi jo vrnili v njeno matično državo, ker trdi, da bi bila tam v nevarnosti, ali |
| --- | --- |

(b)

državljan tretje države ali oseba brez državljanstva ne prosi za mednarodno zaščito, vendar nasprotuje temu, da bi jo vrnili v njeno matično državo, ker trdi, da bi bila tam v nevarnosti, ali

| (c) | državljan tretje države ali oseba brez državljanstva poskuša kako drugače preprečiti, da bi jo odstranili, z zavračanjem sodelovanja pri ugotavljanju njene istovetnosti, zlasti s tem, da ne pokaže svojih osebnih dokumentov ali pa pokaže ponarejene. |
| --- | --- |

(c)

državljan tretje države ali oseba brez državljanstva poskuša kako drugače preprečiti, da bi jo odstranili, z zavračanjem sodelovanja pri ugotavljanju njene istovetnosti, zlasti s tem, da ne pokaže svojih osebnih dokumentov ali pa pokaže ponarejene.

2.   Kadar države članice sodelujejo pri postopku iz odstavka 1, pošljejo centralnemu sistemu podatke o prstnih odtisih vseh prstov ali vsaj kazalcev, če ti manjkajo, pa odtise vseh drugih prstov državljana tretje države ali osebe brez državljanstva, na katero se nanaša odstavek 1.

3.   Podatki o prstnih odtisih državljana tretje države ali osebe brez državljanstva iz odstavka 1 se pošljejo centralnemu sistemu izključno za namen primerjave s podatki o prstnih odtisih prosilcev za mednarodno zaščito, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v centralnem sistemu.

Podatki o prstnih odtisih takšnega državljana tretje države ali osebe brez državljanstva se ne zapišejo v centralni sistem niti se ne primerjajo s podatki, poslanimi centralnemu sistemu v skladu s členom 10(2).

4.   Pri primerjanju podatkov o prstnih odtisih, poslanih v skladu s tem členom, s podatki o prstnih odtisih prosilcev za mednarodno zaščito, ki so jih poslale druge države članice in so že shranjeni v centralnem sistemu, se uporabljajo postopki, predvideni v členu
  6(4) in (6).

POGLAVJE V

OSEBE, KI JIM JE BILA PRIZNANA MEDNARODNA ZAŠČITA

Člen 14

Označevanje podatkov

1.   Država članica, iz katere izvirajo podatki in ki je odobrila mednarodno zaščito prosilcu za mednarodno zaščito, v zvezi s katerim so bili podatki v skladu s
  členom 7
  predhodno zapisani v centralnem sistemu, označi zadevne podatke v skladu z zahtevami za elektronsko komunikacijo s centralnim sistemom, ki jih določi upravljavski organ. Ta označba se shrani v centralnem sistemu v skladu s členom 8 za namene pošiljanja na podlagi člena 6(6).

2.   Država članica, iz katere izvirajo podatki, odznači podatke v zvezi z državljanom tretje države ali osebo brez državljanstva, katere podatki so bili predhodno označeni v skladu z odstavkom 1, če je njen status preklican, se izteče ali se podaljšanje statusa zavrne na podlagi člena 14 ali 19 Direktive 2004/83/ES
  , ali če oseba nima več statusa begunca ali ni več upravičena do subsidiarne zaščite iz členov 11 in 16 navedene direktive
  .

POGLAVJE VI

UPORABA IN VARSTVO PODATKOV TER ODGOVORNOST

Člen 15

Odgovornost za uporabo podatkov

1.   Država članica, iz katere izvirajo podatki, je odgovorna za zagotavljanje:

| (a) | zakonitosti odvzema prstnih odtisov; |
| --- | --- |

(a)

zakonitosti odvzema prstnih odtisov;

| (b) | zakonitosti pošiljanja podatkov o prstnih odtisih in drugih podatkov iz člena 7, člena 10(2) in člena 13(2) centralnemu sistemu; |
| --- | --- |

(b)

zakonitosti pošiljanja podatkov o prstnih odtisih in drugih podatkov iz člena 7, člena 10(2) in člena 13(2) centralnemu sistemu;

| (c) | pravilnosti in posodobljenosti podatkov, poslanih v centralni sistem; |
| --- | --- |

(c)

pravilnosti in posodobljenosti podatkov, poslanih v centralni sistem;

| (d) | zakonitosti zapisa podatkov v centralni sistem ter njihovega shranjevanja, popravljanja in izbrisa, ne da bi to posegalo v odgovornosti Komisije; |
| --- | --- |

(d)

zakonitosti zapisa podatkov v centralni sistem ter njihovega shranjevanja, popravljanja in izbrisa, ne da bi to posegalo v odgovornosti Komisije;

| (e) | zakonitosti uporabe rezultatov, pridobljenih s primerjanjem podatkov o prstnih odtisih, ki jih pošilja centralni sistem. |
| --- | --- |

(e)

zakonitosti uporabe rezultatov, pridobljenih s primerjanjem podatkov o prstnih odtisih, ki jih pošilja centralni sistem.

2.   V skladu s členom 19 država članica, iz katere izvirajo podatki, zagotavlja varnost podatkov iz odstavka 1 pred in med pošiljanjem v centralni sistem, pa tudi varnost podatkov, ki jih prejme iz centralnega sistema.

3.   Država članica, iz katere izvirajo podatki, je odgovorna za dokončno identifikacijo podatkov v skladu s členom 17(4).

4.   Komisija zagotavlja, da je upravljanje centralnega sistema v skladu z določbami te uredbe. Komisija zlasti:

| (a) | sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da osebe, ki delajo s centralnim sistemom, uporabljajo v tem sistemu shranjene podatke zgolj v skladu z namenom sistema Eurodac, kot je določen v členu 1(1); |
| --- | --- |

(a)

sprejme ukrepe, s katerimi zagotovi, da osebe, ki delajo s centralnim sistemom, uporabljajo v tem sistemu shranjene podatke zgolj v skladu z namenom sistema Eurodac, kot je določen v členu 1(1);

| (b) | sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti centralnega sistema v skladu s členom 19; |
| --- | --- |

(b)

sprejme potrebne ukrepe za zagotovitev varnosti centralnega sistema v skladu s členom 19;

| (c) | zagotovi, da imajo dostop do centralnega sistema samo osebe, ki so pooblaščene za delo s centralnim sistemom, ne da bi to posegalo v pooblastila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da imajo dostop do centralnega sistema samo osebe, ki so pooblaščene za delo s centralnim sistemom, ne da bi to posegalo v pooblastila Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

Komisija obvesti Evropski parlament in Svet o ukrepih, ki jih sprejme v skladu s prvim pododstavkom.

Člen 16

Prenos

1.   Prstni odtisi se digitalno obdelajo in prenesejo v podatkovni obliki iz Priloge I. Upravljavski organ določi tehnične zahteve za prenos podatkovne oblike iz držav članic do centralnega sistema in obratno, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema. Upravljavski organ zagotovi, da se lahko podatki o prstnih odtisih, ki jih pošljejo države članice, primerjajo z računalniškim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov.

2.   Države članice naj bi podatke iz člena 7, člena 10(2) in člena 13(2) poslale v elektronski obliki. Podatki iz člena 7 in člena 10(2) se samodejno shranijo v centralnem sistemu. Upravljavski organ določi tehnične pogoje za zagotavljanje pravilnega elektronskega prenosa podatkov iz držav članic do centralnega sistema in obratno, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema.

3.   Sklicna številka iz člena 7(d)
  ,
  člena 10(2)(d)
  in člena 13(1)
  omogoča, da se lahko podatki nedvoumno povežejo z določeno osebo in državo članico, ki
  je poslala
  podatke. Poleg tega je iz nje mogoče tudi ugotoviti, ali se nanašajo na osebo iz členov 6, 10 ali 13.

4.   Sklicna številka se začne z identifikacijsko črko ali črkami, iz katerih je v skladu z normativom iz Priloge I mogoče razbrati državo članico, ki pošilja podatke. Za identifikacijsko črko ali črkami se opredeli kategorija osebe. „1“ se nanaša na podatke v zvezi z osebami iz člena 6, „2“ na osebe iz člena 10 in „3“ na osebe iz člena 13.

5.   Upravljavski organ določi tehnične postopke za države članice, da se centralnemu sistemu zagotovi prejemanje nedvoumnih podatkov iz držav članic.

6.   Centralni sistem potrdi prejem poslanih podatkov, takoj ko je to mogoče. V ta namen upravljavski organ določi vse potrebne tehnične pogoje, da zagotovi, da države članice prejmejo potrdilo o prejemu, če ga zahtevajo.

Člen 17

Izvajanje primerjav in pošiljanje rezultatov

1.   Države članice zagotovijo, da so poslani podatki o prstnih odtisih ustrezne kakovosti za primerjavo z računalniškim sistemom za prepoznavanje prstnih odtisov. Upravljavski organ opredeli, kaj je ustrezna kakovost poslanih podatkov o prstnih odtisih, če želi zagotoviti, da so rezultati primerjave v centralnem sistemu izredno natančni. Centralni sistem takoj, ko je mogoče, preveri kakovost poslanih podatkov o prstnih odtisih. Če podatkov o prstnih odtisih ni mogoče primerjati z računalniškim sistemom za primerjavo prstnih odtisov, centralni sistem zahteva od države članice, da pošlje podatke o prstnih odtisih ustrezne kakovosti.

2.   Centralni sistem izvaja primerjave po vrsti, kot so prispeli zahtevki. Vsak zahtevek mora obdelati v 24 urah.
  Država
  članica lahko iz razlogov, povezanih z nacionalno zakonodajo, zahteva, da se opravi urgentna primerjava v eni uri. Če teh rokov ni mogoče upoštevati zaradi okoliščin, ki so izven odgovornosti upravljavskega organa, centralni sistem zahtevek obravnava kot prednosten takoj, ko navedene okoliščine ne obstajajo več. Upravljavski organ v takšnih primerih, v kolikor je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema, določi merila za zagotavljanje prednosti pri obravnavanju zahtevkov.

3.   Upravljavski organ določi operativne postopke za obdelavo prejetih podatkov in za pošiljanje rezultatov primerjav, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema.

4.   V državi članici, iz katere izvirajo podatki, rezultate primerjave nemudoma preverijo. Dokončno identifikacijo opravi država članica, iz katere izvirajo podatki, v sodelovanju z državo članico v skladu s členom
  33 dublinske uredbe.

Informacije iz centralnega sistema o drugih podatkih, ki so se izkazali za nezanesljive, se izbrišejo ▐ takoj, ko se ugotovi njihova nezanesljivost.

5.   Kadar dokončna identifikacija v skladu z odstavkom 4 pokaže, da je rezultat primerjave iz centralnega sistema nepravilen, države članice o tem obvestijo Komisijo
  ,
  upravljavski organ
  in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov
  .

▐

Člen 18

Obveščanje med državami članicami in centraln im sistemom

Podatki se iz držav članic v centralni sistem in obratno pošiljajo z uporabo komunikacijske infrastrukture, ki jo zagotovi upravljavski organ. Upravljavski organ določi tehnične postopke, ki so potrebni za uporabo komunikacijske infrastrukture, če je to potrebno za učinkovito delovanje centralnega sistema.

Člen 19

Varnost podatkov

1.   
  Država
  članica
  , iz katere izvirajo podatki,
  zagotavlja varnost podatkov pred in med njihovim prenosom v centralni sistem. Vsaka država članica zagotavlja varnost podatkov, ki jih pridobi iz centralnega sistema.

2.   Vsaka država članica v zvezi s svojim nacionalnim sistemom sprejme potrebne ukrepe, vključno z varnostnim načrtom, za:

| (a) | fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih; |
| --- | --- |

(a)

fizično zaščito podatkov, med drugim z izdelavo načrtov ukrepov za zaščito ključne infrastrukture ob nepredvidljivih dogodkih;

| (b) | preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja postopke v skladu z nameni sistema Eurodac (kontrola ob vstopu v objekt); |
| --- | --- |

(b)

preprečitev dostopa nepooblaščenim osebam do nacionalnih objektov, v katerih država članica izvaja postopke v skladu z nameni sistema Eurodac (kontrola ob vstopu v objekt);

| (c) | preprečitev nedovoljenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); |
| --- | --- |

(c)

preprečitev nedovoljenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov);

| (d) | preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nepooblaščenega preverjanja, spreminjanja ali izbrisa shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja); |
| --- | --- |

(d)

preprečitev nepooblaščenega vnosa podatkov in nepooblaščenega preverjanja, spreminjanja ali izbrisa shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja);

| (e) | preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v sistemu Eurodac in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali izbrisa podatkov, ki so bili obdelani v sistemu Eurodac (nadzor vnosa podatkov); |
| --- | --- |

(e)

preprečitev nepooblaščene obdelave podatkov v sistemu Eurodac in kakršnega koli nepooblaščenega spreminjanja ali izbrisa podatkov, ki so bili obdelani v sistemu Eurodac (nadzor vnosa podatkov);

| (f) | zagotovitev, da se osebam, ki so pooblaščene za dostop do sistema Eurodac, omogoči dostop samo do podatkov, zajetih v njihovem pooblastilu za dostop, ter zgolj prek individualnih in edinstvenih uporabniških identitet ter tajnih načinov dostopa (nadzor dostopa do podatkov); |
| --- | --- |

(f)

zagotovitev, da se osebam, ki so pooblaščene za dostop do sistema Eurodac, omogoči dostop samo do podatkov, zajetih v njihovem pooblastilu za dostop, ter zgolj prek individualnih in edinstvenih uporabniških identitet ter tajnih načinov dostopa (nadzor dostopa do podatkov);

| (g) | zagotovitev, da vsi organi, ki imajo pravico do dostopa do sistema Eurodac, izdelajo profile, ki opisujejo funkcijo in odgovornosti oseb, pooblaščenih za dostop do podatkov, vnos, posodobitev in izbris ter iskanje podatkov, ter njihov profil na zahtevo nemudoma dajo na voljo nacionalnim nadzornim organom iz člena 24 (profili osebja); |
| --- | --- |

(g)

zagotovitev, da vsi organi, ki imajo pravico do dostopa do sistema Eurodac, izdelajo profile, ki opisujejo funkcijo in odgovornosti oseb, pooblaščenih za dostop do podatkov, vnos, posodobitev in izbris ter iskanje podatkov, ter njihov profil na zahtevo nemudoma dajo na voljo nacionalnim nadzornim organom iz člena 24 (profili osebja);

| (h) | zagotovitev, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom je dovoljeno posredovati osebne podatke z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja); |
| --- | --- |

(h)

zagotovitev, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom je dovoljeno posredovati osebne podatke z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja);

| (i) | zagotovitev možnosti preverjanja in ugotavljanja, kateri podatki so bili obdelani v sistemu Eurodac ter kdo in kdaj jih je obdeloval ter za kateri namen (nadzor zapisovanja podatkov); |
| --- | --- |

(i)

zagotovitev možnosti preverjanja in ugotavljanja, kateri podatki so bili obdelani v sistemu Eurodac ter kdo in kdaj jih je obdeloval ter za kateri namen (nadzor zapisovanja podatkov);

| (j) | preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa osebnih podatkov med njihovim prenosom v sistem Eurodac ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja (nadzor prenosa); |
| --- | --- |

(j)

preprečitev nepooblaščenega branja, kopiranja, spreminjanja ali izbrisa osebnih podatkov med njihovim prenosom v sistem Eurodac ali iz njega ali med prenosom nosilcev podatkov, zlasti z ustreznimi tehnikami šifriranja (nadzor prenosa);

| (k) | spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejemanje potrebnih organizacijskih ukrepov, povezanih z notranjim nadzorom, za zagotovitev skladnosti s to uredbo (samorevidiranje). |
| --- | --- |

(k)

spremljanje učinkovitosti varnostnih ukrepov iz tega odstavka in sprejemanje potrebnih organizacijskih ukrepov, povezanih z notranjim nadzorom, za zagotovitev skladnosti s to uredbo (samorevidiranje).

3.
     
  Vsi organi, ki sodelujejo v sistemu Eurodac, organom vseh tretjih držav, ki nimajo dovoljenja, zlasti pa državi izvora oseb, za katere velja ta uredba, preprečijo dostop do ali prenos podatkov, shranjenih v sistemu Eurodac.

4.   Upravljavski organ sprejme potrebne ukrepe, da doseže cilje iz odstavka 2 v zvezi z delovanjem sistema Eurodac, vključno s sprejetjem varnostnega načrta.

5.
     
  Upravljavski organ določi skupen seznam zahtev, ki jih morajo izpolnjevati osebe, da se jim izda dovoljenje za dostop do sistema Eurodac.

Člen 20

Dostop do podatkov v sistemu Eurodac ter njihovo popravljanje ali izbris

1.   Država članica, iz katere izvirajo podatki, ima dostop do podatkov, ki jih je sama poslala in ki so shranjeni v centralnem sistemu v skladu z določbami te uredbe.

Nobena država članica ne sme opravljati iskanja po podatkih, ki jih je poslala druga država članica, niti ne sme takšnih podatkov prejemati, razen tistih, ki so rezultat primerjave, navedene v členu
  6(6).

2.   Dostop do podatkov v centralnem sistemu v skladu z odstavkom 1 imajo tisti organi držav članic, ki so jih za namen člena 1(1) imenovale same države članice. Ta določitev natančno navaja enoto, odgovorno za izvajanje nalog v zvezi z uporabo te uredbe. Vsaka država članica nemudoma pošlje Komisiji in upravljavskemu organu seznam teh organov in vse spremembe tega seznama
  , v primeru sprememb najkasneje 30 dni po spremembi seznama
  . Upravljavski organ objavi zbirni seznam v Uradnem listu Evropske unije. V primeru sprememb k temu seznamu objavi upravljavski organ enkrat na leto posodobljeni zbirni seznam.

3.   Edino država članica, iz katere izvirajo podatki, ima pravico s popravljanjem ali dopolnjevanjem spreminjati podatke, ki jih je poslala centralnemu sistemu, ali jih izbrisati, ne da bi to vplivalo na izbris, ki se opravlja v skladu s členom 8 ali členom 12(1).

4.   Če ima katera od držav članic ali upravljavski organ razlog za domnevo, da so podatki, shranjeni v centralnem sistemu, dejansko nepravilni, o tem čim prej obvesti državo članico, iz katere podatki izvirajo.

Če ima katera od držav članic razlog za domnevo, da so bili podatki zapisani v centralni sistem v nasprotju s to uredbo, o tem čim prej obvesti Komisijo in državo članico, iz katere izvirajo podatki. Slednja preveri vprašljive podatke in jih, če je to potrebno, nemudoma popravi ali izbriše.

5.   Upravljavski organ ne pošilja niti ne daje na razpolago podatkov iz centralnega sistema organom katere koli tretje države, razen če ni za to posebej pooblaščen v okviru sporazuma Skupnosti o merilih in mehanizmih za določanje države, ki je odgovorna za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito.

Člen 21

Vodenje evidence

1.   Upravljavski organ evidentira vse postopke obdelave podatkov znotraj centralnega sistema. Ta evidenca kaže namen, datum in uro dostopanja do podatkov, podatke, ki so bili poslani, podatke, ki so bili uporabljeni za poizvedbo, ter naziv enote, ki je vnesla ali pridobila podatke, in imena odgovornih oseb.

2.   Takšna evidenca se sme uporabljati zgolj za nadzor varstva podatkov v zvezi z dopustnostjo obdelave podatkov ter za zagotavljanje varnosti podatkov v skladu s členom 19. Evidenca mora biti zaščitena z ustreznimi ukrepi proti nepooblaščenemu dostopu ter po enoletnem obdobju od izteka obdobja hranjenja podatkov iz člena 8 in člena 12(1) izbrisana, razen če je potrebna za nadzorne postopke, ki že potekajo.

3.   Vsaka država članica v zvezi s svojim nacionalnim sistemom sprejme ukrepe, potrebne za dosego ciljev iz odstavkov 1 in 2. Hkrati vsaka država članica vodi evidenco o osebah, ki so pooblaščene za vnos ali pridobivanje podatkov.

Člen 22

Odgovornost

1.   Vsaka oseba ali država članica, ki je utrpela škodo zaradi nezakonite obdelave podatkov ali drugega dejanja, ki je nezdružljivo z določbami te uredbe, ima pravico prejeti odškodnino od države članice, ki je odgovorna za nastalo škodo. Ta država članica bo odvezana svoje odgovornosti v celoti ali delno, če dokaže, da ni odgovorna za okoliščino, ki je povzročila škodo.

2.   Če zaradi tega, ker neka država članica ne izpolnjuje svojih obveznosti po tej uredbi, nastane škoda v centralnem sistemu, je ta država članica odgovorna za nastalo škodo, razen če in kolikor nista upravljavski organ ali druga država članica ustrezno ukrepala, da bi preprečila nastanek škode ali zmanjšala njen učinek.

3.   Zahtevke za odškodnino, naslovljene na neko državo članico zaradi škode iz odstavkov 1 in 2, urejajo določbe nacionalne zakonodaje obtožene države članice.

Člen 23

Pravice posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki

1.   Osebo, na katero se nanaša ta uredba, država članica, iz katere izvirajo podatki, pisno in po potrebi ustno, v jeziku,
  ki ga ta oseba razume, ali
  za katerega se lahko smiselno domneva, da ga ta oseba razume, obvesti o naslednjem:

| (a) | identiteti uslužbenca, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, ter njegovega morebitnega namestnika; |
| --- | --- |

(a)

identiteti uslužbenca, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, ter njegovega morebitnega namestnika;

| (b) | namenu obdelave njenih podatkov v okviru sistema Eurodac, vključno z opisom ciljev dublinske uredbe v skladu s členom 4 navedene uredbe; |
| --- | --- |

(b)

namenu obdelave njenih podatkov v okviru sistema Eurodac, vključno z opisom ciljev dublinske uredbe v skladu s členom 4 navedene uredbe;

| (c) | prejemnikih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

prejemnikih podatkov;

| (d) | obveznosti odvzema prstnih odtisov, kadar gre za osebo iz člena 6 ali 10; |
| --- | --- |

(d)

obveznosti odvzema prstnih odtisov, kadar gre za osebo iz člena 6 ali 10;

| (e) | ▐ pravici dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanjo, in pravici do zahteve, da se nepravilni podatki, ki se nanašajo nanjo, popravijo ali da se izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanjo, vključno s
  postopki
  za uveljavljanje teh pravic ter
  s kontaktnimi podatki uslužbenca, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, in

  nacionalnih nadzornih organov iz
  člena 24
  , ki obravnavajo zahteve glede varstva osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(e)

▐ pravici dostopa do podatkov, ki se nanašajo nanjo, in pravici do zahteve, da se nepravilni podatki, ki se nanašajo nanjo, popravijo ali da se izbrišejo nezakonito obdelani podatki, ki se nanašajo nanjo, vključno s
  postopki
  za uveljavljanje teh pravic ter
  s kontaktnimi podatki uslužbenca, ki je odgovoren za obdelavo podatkov, in

  nacionalnih nadzornih organov iz
  člena 24
  , ki obravnavajo zahteve glede varstva osebnih podatkov.

Kadar gre za osebo iz člena 6 ali 10, se jo v pomenu prvega pododstavka obvesti ob odvzemu prstnih odtisov.

Kadar gre za osebo iz člena 13, pa se jo v pomenu prvega pododstavka obvesti najpozneje ob pošiljanju njenih podatkov v centralni sistem. Ta obveznost ne velja, kadar se izkaže, da je takšno obveščanje nemogoče izpeljati ali pa bi terjalo nesorazmeren napor.

Kadar je
  oseba, na katero se nanaša ta uredba,
  mladoletna oseba, države članice zagotovijo podatke na način, ki je primeren starosti zadevne osebe.

2.   V vsaki državi članici lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države članice uresničujejo pravice, ki so predvidene v členu 12 Direktive 95/46/ES.

Ne da bi to posegalo v obveznost zagotavljanja drugih informacij v skladu s točko (a) člena 12 Direktive 95/46/ES, ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico biti obveščen o tem, kateri podatki o njem so shranjeni v centralnem sistemu ter katera država članica jih je poslala centralnemu sistemu. Takšen dostop do podatkov lahko zagotovijo samo države članice.

3.   V vsaki državi članici lahko katera koli oseba zahteva, da se dejansko nepravilni podatki popravijo ali nezakonito zapisani podatki izbrišejo. Popravi in izbriše jih brez neprimernega zavlačevanja država članica, ki je poslala podatke, v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi ter postopki.

4.   Če se pravice do popravljanja in izbrisa uresničujejo v drugi državi članici, ne v tisti ali tistih, ki so poslale podatke, organi tiste države članice vzpostavijo stik z organi zadevne države članice ali zadevnih držav članic, tako da lahko te preverijo pravilnost podatkov in zakonitost njihovega pošiljanja in zapisa v centralnem sistemu.

5.   Če se izkaže, da so podatki, shranjeni v centralnem sistemu, dejansko nepravilni ali da so bili nezakonito zapisani, jih država članica, ki jih je poslala, popravi ali izbriše v skladu s členom 20(3). Ta država članica posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pisno in brez neprimernega zavlačevanja potrdi, da je ustrezno ukrepala za popravo ali izbris podatkov, ki se nanašajo nanj.

6.   Če se država članica, ki je poslala podatke, ne strinja, da so podatki v centralnem sistemu dejansko nepravilni ali da so bili zapisani nezakonito, posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, pisno in brez neprimernega zavlačevanja pojasni, zakaj ni pripravljena popraviti ali izbrisati podatkov.

Ta država članica posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, tudi obvesti o tem, kaj lahko ukrene, če tega pojasnila ne sprejema. To obvestilo vključuje informacijo o tem, kako vložiti tožbo ali - če je to primerno - pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih te države članice, ter o finančni ali drugi pomoči, ki je na razpolago v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države članice.

7.   Vsaka zahteva iz odstavkov 2 in 3 vsebuje vse potrebne podatke za ugotavljanje istovetnosti posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, tudi prstne odtise. Ti podatki se uporabijo izključno zaradi uresničevanja pravic iz odstavkov 2 in 3 in se takoj po uporabi uničijo.

8.   Pristojni organi držav članic s svojim dejavnim sodelovanjem prispevajo k takojšnji uveljavitvi pravic, določenih v odstavkih 3, 4 in 5.

9.   Kadar oseba v skladu z
  odstavkom 2
  zaprosi za podatke, ki se nanašajo nanjo, pristojni organ vodi pisno evidenco o takem zaprosilu, in to evidenco nemudoma da na voljo nacionalnim nadzornim organom iz
  člena 24
  , če slednji za to zaprosijo.

10.   V vsaki državi članici nacionalni nadzorni organ posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 28(4) Direktive 95/46/ES pomaga pri uresničevanju njegovih pravic.

11.   Nacionalni nadzorni organ države članice, ki je poslala podatke, in nacionalni nadzorni organ države članice, v kateri se nahaja posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, temu posamezniku pomagata pri uresničevanju njegove pravice do popravljanja ali izbrisa podatkov, kadar sta za to naprošena, pa mu s tem v zvezi tudi svetujeta. Oba nacionalna nadzorna organa v ta namen sodelujeta med seboj. Prošnje za takšno pomoč so lahko naslovljene na nacionalni nadzorni organ države članice, v kateri se nahaja posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, ta pa jih pošlje organu države članice, ki je poslala podatke.

12.   V vsaki državi članici lahko katera koli oseba v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države vloži tožbo ali - če je to primerno - pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih države članice, če ji je kratena pravica dostopa, predvidena v odstavku 2.

13.   Katera koli oseba lahko v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki države članice, ki je poslala podatke, vloži tožbo ali - če je to primerno - pritožbo pri pristojnih organih ali sodiščih te države članice glede podatkov iz centralnega sistema, ki se nanašajo nanjo, da bi uresničila svoje pravice v skladu z odstavkom 3. Obveznost nacionalnega nadzornega organa, da posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, nudi pomoč, in kadar je naprošen, tudi svetuje v skladu z odstavkom 11, obstaja v času celotnega postopka.

Člen 24

Nadzor, ki ga izvaja nacionalni nadzorni organ

1.   Vsaka država članica zagotovi, da nacionalni nadzorni organ ali organi, imenovani v skladu s členom 28(1) Direktive 95/46/ES, neodvisno spremljajo in nadzorujejo, v skladu s svojo nacionalno zakonodajo, zakonitost obdelave osebnih podatkov po tej uredbi, ki jo opravlja država članica, skupaj s pošiljanjem podatkov v centralni sistem.

2.   Vsaka država članica zagotovi, da ima njen nacionalni nadzorni organ ali organi možnost posvetovanja z osebami, ki imajo zadostno znanje s področja prstnih odtisov.

Člen 25

Nadzor, ki ga izvaja Evropski nadzornik za varstvo podatkov

1.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov preverja, da se dejavnosti upravljavskega organa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov izvajajo v skladu s to uredbo. Pri tem se ravna po dolžnostih in pooblastilih iz členov 46 in 47 Uredbe (ES) št. 45/2001.
  Evropski nadzornik za varstvo podatkov lahko od upravljavskega organa zahteva vse podatke, ki so potrebni, da lahko izvaja funkcije, ki so mu zaupane s to uredbo.

2.   Evropski nadzornik za varstvo podatkov zagotovi, da se vsaj vsaka štiri leta izvede revizija dejavnosti upravljavskega organa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi. Poročilo o reviziji se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji, upravljavskemu organu, ║ in nacionalnim nadzornim organom. Upravljavski organ ima možnost, da pred sprejetjem poročila poda pripombe.

Člen 26

Sodelovanje med nacionalnimi nadzornimi organi in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

1.   Nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov, vsak v okviru svojih pristojnosti, dejavno sodelujejo v skladu s svojimi nalogami in zagotavljajo usklajen nadzor nad sistemom Eurodac.

2.   V okviru svojih pristojnosti si izmenjujejo informacije, si pomagajo pri izvajanju revizij in pregledov, proučujejo težave pri razlagi ali uporabi te uredbe, proučujejo težave, ki nastanejo pri izvajanju neodvisnega nadzora ali uveljavljanju pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, pripravljajo usklajene predloge za skupno rešitev vseh težav in spodbujajo ozaveščenost o pravicah glede varstva podatkov, kolikor je to potrebno.

3.   Nacionalni nadzorni organi in Evropski nadzornik za varstvo podatkov se v ta namen sestanejo vsaj dvakrat na leto. Stroške in organizacijo teh sestankov prevzame Evropski nadzornik za varstvo podatkov. Poslovnik se sprejme na prvem srečanju. Po potrebi se skupaj oblikujejo nadaljnje delovne metode. Vsaki dve leti se Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in upravljavskemu organu pošlje skupno poročilo o dejavnostih.

POGLAVJE VII

KONČNE DOLOČBE

Člen 27

Stroški

1.   Stroški, ki nastanejo z ustanovitvijo in delovanjem centralnega sistema in komunikacijske infrastrukture, bremenijo splošni proračun Evropske unije.

2.   Stroški nacionalnih enot ter stroški njihove priključitve na centralni sistem bremenijo posamezne države članice.

Člen 28

Letno poročilo: n adzor in ocena

1.   Upravljavski organ predloži Evropskemu parlamentu in Svetu letno poročilo o dejavnostih centralnega sistema. Letno poročilo vključuje podatke o vodenju in delovanju sistema Eurodac glede na vnaprej določene količinske kazalce za cilje iz odstavka 2.

2.   Upravljavski organ zagotovi, da so na voljo postopki za nadzor delovanja centralnega sistema glede na cilje v zvezi s storilnostjo, gospodarnostjo in kakovostjo storitev.

3.   Za namen tehničnega vzdrževanja, poročanja in statistik ima upravljavski organ dostop do potrebnih podatkov o postopkih obdelave podatkov, ki se izvajajo v centralnem sistemu.

4.   Upravljavski organ vsaki dve leti predloži poročilo Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji o tehničnem delovanju centralnega sistema, vključno z njegovo varnostjo.

5.   Tri leta po začetku uporabe te uredbe, kakor je določeno v členu 33(2), nato pa vsaka štiri leta, pripravi Komisija celostno oceno sistema Eurodac, pri čemer preveri dosežene rezultate glede na cilje ter oceni, ali še vedno veljajo temeljna načela, oceni uporabo te uredbe, kar zadeva centralni sistem in varnost centralnega sistema in ugotovi morebitne posledice za prihodnje delovanje. Komisija oceno posreduje Evropskemu parlamentu in Svetu.

6.   Države članice upravljavskemu organu in Komisiji zagotovijo podatke, potrebne za pripravo poročil iz odstavkov 4 in 5.

7.   Upravljavski organ Komisiji zagotovi podatke, potrebne za pripravo celovite ocene iz odstavka 5.

Člen 29

Sankcije

Države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev, da se vsakršna uporaba podatkov iz centralnega sistema, ki je v nasprotju z namenom sistema Eurodac, kot je določen v členu 1(1), kaznuje s sankcijami, vključno z upravnimi in/ali kazenskimi sankcijami v skladu z nacionalno zakonodajo, ki so učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Člen 30

Ozemeljska veljavnost

Določbe te uredbe se ne uporabljajo za ozemlja, za katera se ne uporablja dublinska uredba.

Člen 31

Prehodna določba

Podatki, ki se blokirajo v centralnem sistemu v skladu s členom 12 Uredbe ║ (ES) št. 2725/2000, se odblokirajo in označijo v skladu s členom 14(1) te Uredbe na datum, določen v členu 33(2).

Člen 32

Razveljavitev

Uredbi (ES) št. 2725/2000 ║ in ║ (ES) št. 407/2002 ║ se razveljavita z datumom, določenim v členu 33(2) te uredbe.

Sklicevanja na razveljavljeni uredbi se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in berejo ║ v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi III.

Člen 33

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ta uredba se uporablja z dnem, ki ga Komisija objavi v Uradnem listu Evropske unije, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | vse države članice so uradno obvestile Komisijo, da so vzpostavile nujne tehnične pogoje za pošiljanje podatkov v centralni sistem v skladu s to uredbo, ter |
| --- | --- |

(a)

vse države članice so uradno obvestile Komisijo, da so vzpostavile nujne tehnične pogoje za pošiljanje podatkov v centralni sistem v skladu s to uredbo, ter

| (b) | Komisija je vzpostavila nujne tehnične pogoje, da bi centralni sistem začel delovati v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(b)

Komisija je vzpostavila nujne tehnične pogoje, da bi centralni sistem začel delovati v skladu s to uredbo.

3.   Države članice obvestijo Komisijo takoj, ko so vzpostavljeni tehnični pogoji iz odstavka 2(a), vendar najpozneje v 12 mesecih od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

4.
     
  V prehodnem obdobju iz člena 4(4) se sklicevanje na upravljavski organ v tej uredbi razume kot sklicevanje na Komisijo.

║ Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti.

V ║

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009.

1

Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009.

(2)  UL L 316, 15.12.2000, str. 1.

2

(3)  UL L 62, 5.3.2002, str. 1.

3

(4)  UL L ...

4

UL L ...

(5)  
  UL L 304, 30.9.2004, str. 12.

5

UL L 304, 30.9.2004, str. 12.

(6)  

  UL L 16, 23.1.2004, str. 44.

6

UL L 16, 23.1.2004, str. 44.

(7)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

7

(8)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

8

(9)  UL L 12, 17.1.2004, str. 47.

9

Četrtek, 7. maja 2009PRILOGA I

Oblika zapisa podatkov za izmenjavo podatkov o prstnih odtisih

Za izmenjavo podatkov o prstnih odtisih je predpisana naslednja oblika zapisa:

ANSI/NIST-ITL 1a-1997, Razl. 3, junij 2001 (INT-1) in vse nadaljnje različice tega standarda.

Normativ za identifikacijske črke držav članic

Uporablja se naslednji normativ ISO: ISO 3166 - dvočrkovna koda.

Četrtek, 7. maja 2009PRILOGA II

Razveljavljeni uredbi

(iz člena 32)

| Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000 | (UL L 316, 15.12.2000, str. 1.) |
| --- | --- |
| Uredba Sveta (ES) št. 407/2002 | (UL L 62, 5.3.2002, str. 1.) |

Uredba Sveta (ES) št. 2725/2000

(UL L 316, 15.12.2000, str. 1.)

Uredba Sveta (ES) št. 407/2002

(UL L 62, 5.3.2002, str. 1.)

Četrtek, 7. maja 2009PRILOGA III

Korelacijska tabela

| Uredba (ES) št. 2725/2000 | ta uredba |
| --- | --- |
| člen 1(1) | člen 1(1) |
| člen 1(2), prvi pododstavek | člen 3(1) |
| člen 1(2), drugi pododstavek | člen 3(4) |
| člen 1(3) | člen 1(2) |
| člen 2 | člen 2 |
| člen 3(1) | člen 3(1) |
| ║ | ║ |
| člen 3(2) | člen 3(3) |
| člen 3(3) | člen 5 |
| člen 3(4) | — |
| člen 4(1) | člen 6(1) |
| člen 4(2) | — |
| člen 4(3) | člen 6(4) |
| člen 4(4) | člen 6(5) |
| člen 4(5) | člen 6(6) |
| člen 4(6) | člen 17(4) |
| člen 4(7) | — |
| člen 5 | člen 7 |
| člen 6 | člen 8 |
| člen 7 | člen 9 |
| člen 8 | člen 10 |
| člen 9 | člen 11 |
| člen 10 | člen 12 |
| člen 11(1)-(4) | člen 13(1)-(4) |
| člen 11(5) | — |
| člen 12 | člen 14 |
| člen 13 | člen 15 |
| člen 14 | člen 19 |
| člen 15 | člen 20 |
| člen 16 | člen 21 |
| člen 17 | člen 22 |
| člen 18 | člen 23 |
| člen 19 | člen 24 |
| člen 20 | člen 25 |
| člen 21 | člen 27 |
| člen 22 | — |
| ║ | ║ |
| člen 23 | — |
| člen 24 | člen 28 |
| člen 25 | člen 29 |
| člen 26 | člen 30 |
| člen 27 | člen 33 |
| — | Priloga II |

Uredba (ES) št. 2725/2000

ta uredba

člen 1(1)

člen 1(1)

člen 1(2), prvi pododstavek

člen 3(1)

člen 1(2), drugi pododstavek

člen 3(4)

člen 1(3)

člen 1(2)

člen 2

člen 2

člen 3(1)

člen 3(1)

║

║

člen 3(2)

člen 3(3)

člen 3(3)

člen 5

člen 3(4)

—

člen 4(1)

člen 6(1)

člen 4(2)

—

člen 4(3)

člen 6(4)

člen 4(4)

člen 6(5)

člen 4(5)

člen 6(6)

člen 4(6)

člen 17(4)

člen 4(7)

—

člen 5

člen 7

člen 6

člen 8

člen 7

člen 9

člen 8

člen 10

člen 9

člen 11

člen 10

člen 12

člen 11(1)-(4)

člen 13(1)-(4)

člen 11(5)

—

člen 12

člen 14

člen 13

člen 15

člen 14

člen 19

člen 15

člen 20

člen 16

člen 21

člen 17

člen 22

člen 18

člen 23

člen 19

člen 24

člen 20

člen 25

člen 21

člen 27

člen 22

—

║

║

člen 23

—

člen 24

člen 28

člen 25

člen 29

člen 26

člen 30

člen 27

člen 33

—

Priloga II

| Uredba (ES) št. 407/2002 | ta uredba |
| --- | --- |
| člen 1 | — |
| člen 2 | člen 16 |
| člen 3 | člen 17 |
| člen 4 | člen 18 |
| člen 5(1) | člen 3(3) |
| Priloga I | Priloga I |
| Priloga II | — |

Uredba (ES) št. 407/2002

ta uredba

člen 1

—

člen 2

člen 16

člen 3

člen 17

člen 4

člen 18

člen 5(1)

člen 3(3)

Priloga I

Priloga I

Priloga II

—

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/428 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/428

---

Četrtek, 7. maja 2009Ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu ***I

P6_TA(2009)0379

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

2010/C 212 E/54

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0066),

ob upoštevanju člena 251(2), člena 63(1) in (2) ter člena 66 Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0071/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A6-0279/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | poudarja, da bodo za ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu veljale določbe iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1); poudarja, da bo Parlament, če se bo zakonodajni organ odločil, da bo agencijo ustanovil, začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bi pravočasno dosegli sporazum o financiranju agencije v skladu z ustreznimi določbami medinstitucionalnega sporazuma; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bodo za ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu veljale določbe iz točke 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1); poudarja, da bo Parlament, če se bo zakonodajni organ odločil, da bo agencijo ustanovil, začel pogajanja z drugo vejo proračunskega organa, da bi pravočasno dosegli sporazum o financiranju agencije v skladu z ustreznimi določbami medinstitucionalnega sporazuma;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

---

Četrtek, 7. maja 2009P6_TC1-COD(2009)0027

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega urada za podporo azilu

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 63(1) in (2) ter člena 66,

ob upoštevanju predloga Komisije ║,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe
   (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Politika Skupnosti o skupnem evropskem azilnem sistemu naj bi ob upoštevanju določb Haaškega programa vzpostavila skupno azilno območje na podlagi učinkovitega usklajenega postopka v skladu z vrednotami in humanitarno tradicijo Unije. |
| --- | --- |

(1)

Politika Skupnosti o skupnem evropskem azilnem sistemu naj bi ob upoštevanju določb Haaškega programa vzpostavila skupno azilno območje na podlagi učinkovitega usklajenega postopka v skladu z vrednotami in humanitarno tradicijo Unije.

| (2) | V zadnjih letih je bil z izvajanjem skupnih minimalnih standardov dosežen precejšen napredek pri vzpostavitvi skupnega evropskega azilnega sistema. Med državami članicami pa obstajajo velike razlike pri zagotavljanju zaščite in glede oblik te zaščite. |
| --- | --- |

(2)

V zadnjih letih je bil z izvajanjem skupnih minimalnih standardov dosežen precejšen napredek pri vzpostavitvi skupnega evropskega azilnega sistema. Med državami članicami pa obstajajo velike razlike pri zagotavljanju zaščite in glede oblik te zaščite.

| (3) | Komisija je v svojem akcijskem načrtu na področju azila ║, sprejetem junija 2008, napovedala, da si namerava po eni strani prizadevati za razvoj skupnega evropskega azilnega sistema s predlagano revizijo obstoječih zakonodajnih instrumentov, da se zagotovi večja usklajenost veljavnih standardov, po drugi strani pa okrepiti podporo sodelovanju v praksi med državami članicami, zlasti s predložitvijo zakonodajnega predloga za ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu, ki bo omogočil povečano usklajevanje operativnega sodelovanja med državami članicami za učinkovito izvajanje skupnih pravil. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v svojem akcijskem načrtu na področju azila ║, sprejetem junija 2008, napovedala, da si namerava po eni strani prizadevati za razvoj skupnega evropskega azilnega sistema s predlagano revizijo obstoječih zakonodajnih instrumentov, da se zagotovi večja usklajenost veljavnih standardov, po drugi strani pa okrepiti podporo sodelovanju v praksi med državami članicami, zlasti s predložitvijo zakonodajnega predloga za ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu, ki bo omogočil povečano usklajevanje operativnega sodelovanja med državami članicami za učinkovito izvajanje skupnih pravil.

| (4) | Evropski svet je na zasedanju septembra 2008, ko je sprejel Evropski pakt o priseljevanju in azilu ║, znova slovesno poudaril, da ima v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot je bila spremenjena z newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967, in drugimi ustreznimi pogodbami vsak preganjani tujec pravico do pomoči in varstva na ozemlju Evropske unije. Evropski svet je poleg tega izrecno soglašal, da je treba „v letu 2009 ustanoviti evropski urad za podporo, katerega naloga bo olajševati izmenjavo informacij, analiz in izkušenj med državami članicami ter v praksi razvijati sodelovanje med organi, pristojnimi za obravnavo prošenj za azil.“ |
| --- | --- |

(4)

Evropski svet je na zasedanju septembra 2008, ko je sprejel Evropski pakt o priseljevanju in azilu ║, znova slovesno poudaril, da ima v skladu z Ženevsko konvencijo o statusu beguncev z dne 28. julija 1951, kot je bila spremenjena z newyorškim protokolom z dne 31. januarja 1967, in drugimi ustreznimi pogodbami vsak preganjani tujec pravico do pomoči in varstva na ozemlju Evropske unije. Evropski svet je poleg tega izrecno soglašal, da je treba „v letu 2009 ustanoviti evropski urad za podporo, katerega naloga bo olajševati izmenjavo informacij, analiz in izkušenj med državami članicami ter v praksi razvijati sodelovanje med organi, pristojnimi za obravnavo prošenj za azil.“

| (5) | Namen sodelovanja v praksi na področju azila je povečati zbliževanje
  in kakovost
  postopkov odločanja držav članic na tem področju znotraj evropskega zakonodajnega okvira. V zadnjih letih so se že začele izvajati številne dejavnosti sodelovanja v praksi, zlasti glede skupnega pristopa k informacijam o državah izvora in glede vzpostavitve skupnega evropskega programa usposabljanja na področju azila. |
| --- | --- |

(5)

Namen sodelovanja v praksi na področju azila je povečati zbliževanje
  in kakovost
  postopkov odločanja držav članic na tem področju znotraj evropskega zakonodajnega okvira. V zadnjih letih so se že začele izvajati številne dejavnosti sodelovanja v praksi, zlasti glede skupnega pristopa k informacijam o državah izvora in glede vzpostavitve skupnega evropskega programa usposabljanja na področju azila.

| (6) | Evropski urad za podporo azilu v državah članicah, katerih nacionalni azilni sistemi se srečujejo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski, ki so zlasti posledica njihovega geografskega ali demografskega položaja, bi moral podpirati vzpostavitev
  zavezujočih
  mehanizmov solidarnosti, katerih cilj je ▐ spodbujati boljšo razporeditev upravičencev do mednarodne zaščite iz teh držav članic v druge države članice
  po nediskrecijskih, preglednih in nedvoumnih pravilih
  , pri čemer je treba paziti, da azilni sistemi ne postanejo predmet zlorab. |
| --- | --- |

(6)

Evropski urad za podporo azilu v državah članicah, katerih nacionalni azilni sistemi se srečujejo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski, ki so zlasti posledica njihovega geografskega ali demografskega položaja, bi moral podpirati vzpostavitev
  zavezujočih
  mehanizmov solidarnosti, katerih cilj je ▐ spodbujati boljšo razporeditev upravičencev do mednarodne zaščite iz teh držav članic v druge države članice
  po nediskrecijskih, preglednih in nedvoumnih pravilih
  , pri čemer je treba paziti, da azilni sistemi ne postanejo predmet zlorab.

| (7) | Za krepitev in razvoj teh mehanizmov je treba ustanoviti posebno strukturo, namenjeno njihovi podpori in usklajevanju, in sicer v obliki Evropskega urada za podporo azilu (v nadaljnjem besedilu „Urad“). |
| --- | --- |

(7)

Za krepitev in razvoj teh mehanizmov je treba ustanoviti posebno strukturo, namenjeno njihovi podpori in usklajevanju, in sicer v obliki Evropskega urada za podporo azilu (v nadaljnjem besedilu „Urad“).

| (8) | Da bi Urad optimalno izpolnjeval svoja pooblastila, bi moral biti Urad neodvisen v zvezi s tehničnimi vprašanji ter pravno, upravno in finančno samostojen. Urad bi moral biti zato organ Skupnosti, ki bi bil pravna oseba in bi izvajal izvedbena pooblastila, ki mu jih podeljuje ta uredba. |
| --- | --- |

(8)

Da bi Urad optimalno izpolnjeval svoja pooblastila, bi moral biti Urad neodvisen v zvezi s tehničnimi vprašanji ter pravno, upravno in finančno samostojen. Urad bi moral biti zato organ Skupnosti, ki bi bil pravna oseba in bi izvajal izvedbena pooblastila, ki mu jih podeljuje ta uredba.

| (9) | Urad bi moral delovati v tesnem sodelovanju z Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR)
  in nevladnimi organizacijami
  , da bi izkoristil
  njihovo
  strokovno znanje in izkušnje ter podporo. Vlogo UNHCR
  in nevladnih organizacij
  bi bilo treba v ta namen v celoti priznati
  in morale
  bi ▐ biti v celoti
  vključene
  v delo Urada. Urad bi moral prav tako ukrepati v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi v državah članicah, ki izvajajo naloge na področju azila, z nacionalnimi službami za azil in priseljevanje ali drugimi službami ter se pri tem opreti na zmogljivosti in strokovno znanje teh služb, pa tudi s Komisijo. Države članice bi morale sodelovati z Uradom, da bi zagotovile izpolnjevanje njegovega poslanstva. |
| --- | --- |

(9)

Urad bi moral delovati v tesnem sodelovanju z Visokim komisariatom Združenih narodov za begunce (UNHCR)
  in nevladnimi organizacijami
  , da bi izkoristil
  njihovo
  strokovno znanje in izkušnje ter podporo. Vlogo UNHCR
  in nevladnih organizacij
  bi bilo treba v ta namen v celoti priznati
  in morale
  bi ▐ biti v celoti
  vključene
  v delo Urada. Urad bi moral prav tako ukrepati v tesnem sodelovanju s pristojnimi organi v državah članicah, ki izvajajo naloge na področju azila, z nacionalnimi službami za azil in priseljevanje ali drugimi službami ter se pri tem opreti na zmogljivosti in strokovno znanje teh služb, pa tudi s Komisijo. Države članice bi morale sodelovati z Uradom, da bi zagotovile izpolnjevanje njegovega poslanstva.

| (10) | Urad bi moral delovati kot evropsko središče za strokovno znanje in izkušnje na področju azila, pristojno za olajšanje, usklajevanje in krepitev različnih oblik sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila. Urad bi moral biti pooblaščen za opravljanje treh poglavitnih nalog, in sicer za zagotavljanje podpore sodelovanju v praksi na področju azila, zagotavljanje podpore državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski, in prispevanje k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema. |
| --- | --- |

(10)

Urad bi moral delovati kot evropsko središče za strokovno znanje in izkušnje na področju azila, pristojno za olajšanje, usklajevanje in krepitev različnih oblik sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila. Urad bi moral biti pooblaščen za opravljanje treh poglavitnih nalog, in sicer za zagotavljanje podpore sodelovanju v praksi na področju azila, zagotavljanje podpore državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski, in prispevanje k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema.

| (11) | Urad ne bi smel imeti nobenih neposrednih ali posrednih pristojnosti pri sprejemanju odločitev organov držav članic v zvezi s posameznimi vlogami za mednarodno zaščito. |
| --- | --- |

(11)

Urad ne bi smel imeti nobenih neposrednih ali posrednih pristojnosti pri sprejemanju odločitev organov držav članic v zvezi s posameznimi vlogami za mednarodno zaščito.

| (12) | Da se zagotovi hitra in učinkovita operativna podpora državam članicam, v katerih so azilni sistemi pod močnimi pritiski, bi moral Urad na ozemljih držav članic prosilk usklajevati razporeditev skupin za podporo azilu, sestavljenih iz strokovnjakov na tem področju. Te skupine bi morale zlasti prispevati svoje strokovno znanje in izkušnje na področju storitev tolmačenja, poznavanja informacij o državah izvora ter poznavanja postopkov obravnave in vodenja dokumentacije o azilu. Ureditev skupin za podporo azilu bi morala biti določena s to uredbo, da se zagotovi učinkovitost njihove razporeditve. |
| --- | --- |

(12)

Da se zagotovi hitra in učinkovita operativna podpora državam članicam, v katerih so azilni sistemi pod močnimi pritiski, bi moral Urad na ozemljih držav članic prosilk usklajevati razporeditev skupin za podporo azilu, sestavljenih iz strokovnjakov na tem področju. Te skupine bi morale zlasti prispevati svoje strokovno znanje in izkušnje na področju storitev tolmačenja, poznavanja informacij o državah izvora ter poznavanja postopkov obravnave in vodenja dokumentacije o azilu. Ureditev skupin za podporo azilu bi morala biti določena s to uredbo, da se zagotovi učinkovitost njihove razporeditve.

| (13) | Urad bi moral izvajati svoje poslanstvo v pogojih, ki bi mu omogočali, da bi deloval kot referenčna služba zaradi svoje neodvisnosti, znanstvene in tehnične kakovosti pomoči, ki jo zagotavlja, ter informacij, ki jih razširja, preglednosti svojih postopkov in metod delovanja ter svoje prizadevnosti pri izvajanju dodeljenih nalog. |
| --- | --- |

(13)

Urad bi moral izvajati svoje poslanstvo v pogojih, ki bi mu omogočali, da bi deloval kot referenčna služba zaradi svoje neodvisnosti, znanstvene in tehnične kakovosti pomoči, ki jo zagotavlja, ter informacij, ki jih razširja, preglednosti svojih postopkov in metod delovanja ter svoje prizadevnosti pri izvajanju dodeljenih nalog.

| (14) | Za učinkovit nadzor nad delovanjem Urada bi morale biti v upravnem odboru zastopane Komisija in države članice. Upravni odbor bi morali, če je mogoče, sestavljati operativni vodje nacionalnih služb, odgovornih za azilno politiko, oziroma njihovi predstavniki. Upravni odbor bi moral imeti potrebna pooblastila za pripravo proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejetje ustreznih finančnih pravil, oblikovanje preglednih delovnih postopkov za sprejemanje odločitev Urada ter imenovanje izvršnega direktorja. Da bi bil UNHCR v celoti vključen v delo Urada in ob upoštevanju njegovega strokovnega znanja in izkušenj na področju azila, bi moral biti član upravnega odbora brez pravice do glasovanja.
  Glede na vrsto nalog Urada in vlogo izvršnega direktorja bi moral pri izbiri kandidatov za to mesto sodelovati tudi Evropski parlament. |
| --- | --- |

(14)

Za učinkovit nadzor nad delovanjem Urada bi morale biti v upravnem odboru zastopane Komisija in države članice. Upravni odbor bi morali, če je mogoče, sestavljati operativni vodje nacionalnih služb, odgovornih za azilno politiko, oziroma njihovi predstavniki. Upravni odbor bi moral imeti potrebna pooblastila za pripravo proračuna, preverjanje njegovega izvrševanja, sprejetje ustreznih finančnih pravil, oblikovanje preglednih delovnih postopkov za sprejemanje odločitev Urada ter imenovanje izvršnega direktorja. Da bi bil UNHCR v celoti vključen v delo Urada in ob upoštevanju njegovega strokovnega znanja in izkušenj na področju azila, bi moral biti član upravnega odbora brez pravice do glasovanja.
  Glede na vrsto nalog Urada in vlogo izvršnega direktorja bi moral pri izbiri kandidatov za to mesto sodelovati tudi Evropski parlament.

| (15) | Za zagotovitev hitrega in učinkovitega vodenja Urada bi moral Uradu pomagati izvršni odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic, katerega naloga bi bila svetovati izvršnemu direktorju Urada in dajati mnenja upravnemu odboru. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotovitev hitrega in učinkovitega vodenja Urada bi moral Uradu pomagati izvršni odbor, sestavljen iz predstavnikov držav članic, katerega naloga bi bila svetovati izvršnemu direktorju Urada in dajati mnenja upravnemu odboru.

| (16) | Za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti Urada bi bilo treba slednjemu zagotoviti lastni proračun, katerega prihodki bi se večinoma stekali iz prispevkov Skupnosti.
  Za financiranje Urada bi moral veljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4).
  Proračunski postopek Skupnosti bi bilo treba uporabljati v zvezi s prispevkom Skupnosti in vsemi drugimi donacijami v breme splošnega proračuna Evropske unije. Revizijo računov bi moralo opraviti Računsko sodišče. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev popolne samostojnosti in neodvisnosti Urada bi bilo treba slednjemu zagotoviti lastni proračun, katerega prihodki bi se večinoma stekali iz prispevkov Skupnosti.
  Za financiranje Urada bi moral veljati sporazum proračunskega organa, kot je določeno v točki 47 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (4).
  Proračunski postopek Skupnosti bi bilo treba uporabljati v zvezi s prispevkom Skupnosti in vsemi drugimi donacijami v breme splošnega proračuna Evropske unije. Revizijo računov bi moralo opraviti Računsko sodišče.

| (17) | Urad bi moral za izpolnitev svojega poslanstva, in če je to potrebno za izpolnjevanje njegovih nalog, sodelovati z drugimi uradi in agencijami Skupnosti, zlasti Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX), ki je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 (5), ter Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (FRA), ki je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007 (6). Urad bi moral sodelovati tudi s pristojnimi organi tretjih držav, mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za področja, ki jih ureja ta uredba, in tretjimi državami v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe
  , da se zagotovi izpolnjevanje mednarodnih pravnih standardov in pravnih standardov Skupnosti na področju azila
  . |
| --- | --- |

(17)

Urad bi moral za izpolnitev svojega poslanstva, in če je to potrebno za izpolnjevanje njegovih nalog, sodelovati z drugimi uradi in agencijami Skupnosti, zlasti Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX), ki je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 2007/2004 (5), ter Agencijo Evropske unije za temeljne pravice (FRA), ki je bila ustanovljena z Uredbo Sveta (ES) št. 168/2007 (6). Urad bi moral sodelovati tudi s pristojnimi organi tretjih držav, mednarodnimi organizacijami, pristojnimi za področja, ki jih ureja ta uredba, in tretjimi državami v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe
  , da se zagotovi izpolnjevanje mednarodnih pravnih standardov in pravnih standardov Skupnosti na področju azila
  .

| (18) | Za izpolnitev svojega poslanstva bi moral biti Urad odprt za sodelovanje držav, ki so sklenile sporazume s Skupnostjo, na podlagi katerih so sprejele in uporabljajo zakonodajo Skupnosti na področju, ki ga ureja ta uredba, kot so ║ Norveška, Islandija in Švica.
  Da bi zagotovili izpolnjevanje mednarodnih pravnih standardov in pravnih standardov Skupnosti na področju azila, bi Urad lahko v soglasju s Komisijo prav tako ▐ sklenil delovne dogovore z državami, ki niso države, ki so s Skupnostjo sklenile sporazume, na podlagi katerih so sprejele in uporabljajo zakonodajo Skupnosti. Urad pa v nobenem primeru ne bi smel oblikovati samostojne zunanje politike. |
| --- | --- |

(18)

Za izpolnitev svojega poslanstva bi moral biti Urad odprt za sodelovanje držav, ki so sklenile sporazume s Skupnostjo, na podlagi katerih so sprejele in uporabljajo zakonodajo Skupnosti na področju, ki ga ureja ta uredba, kot so ║ Norveška, Islandija in Švica.
  Da bi zagotovili izpolnjevanje mednarodnih pravnih standardov in pravnih standardov Skupnosti na področju azila, bi Urad lahko v soglasju s Komisijo prav tako ▐ sklenil delovne dogovore z državami, ki niso države, ki so s Skupnostjo sklenile sporazume, na podlagi katerih so sprejele in uporabljajo zakonodajo Skupnosti. Urad pa v nobenem primeru ne bi smel oblikovati samostojne zunanje politike.

| (19) | Za Urad bi se morala uporabljati Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), zlasti člen 185 Uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Za Urad bi se morala uporabljati Uredba Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7) (v nadaljevanju „Finančna uredba“), zlasti člen 185 Uredbe.

| (20) | Za Urad bi se morala brez omejitev uporabljati Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (8), obenem pa bi moral Urad pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o internih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (9). |
| --- | --- |

(20)

Za Urad bi se morala brez omejitev uporabljati Uredba (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (8), obenem pa bi moral Urad pristopiti k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 med Evropskim parlamentom, Svetom Evropske unije in Komisijo Evropskih skupnosti o internih preiskavah Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (9).

| (21) | Za Urad bi se morala uporabljati Uredba ║ (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (10). |
| --- | --- |

(21)

Za Urad bi se morala uporabljati Uredba ║ (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (10).

| (22) | Urad bi moral pri obdelavi osebnih podatkov uporabljati Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (11). |
| --- | --- |

(22)

Urad bi moral pri obdelavi osebnih podatkov uporabljati Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (11).

| (23) | Potrebne določbe glede nastanitve Urada v državi članici gostiteljici in posebna pravila, ki se uporabljajo za celotno osebje Urada in njihove družinske člane, bi bilo treba določiti v sporazumu o sedežu. Poleg tega bi morala država članica gostiteljica zagotoviti najboljše možne pogoje za uspešno delovanje Urada, vključno s šolanjem otrok in prevozi, da bi lahko Urad pridobil visokokakovostne človeške vire iz čim širšega geografskega obsega. |
| --- | --- |

(23)

Potrebne določbe glede nastanitve Urada v državi članici gostiteljici in posebna pravila, ki se uporabljajo za celotno osebje Urada in njihove družinske člane, bi bilo treba določiti v sporazumu o sedežu. Poleg tega bi morala država članica gostiteljica zagotoviti najboljše možne pogoje za uspešno delovanje Urada, vključno s šolanjem otrok in prevozi, da bi lahko Urad pridobil visokokakovostne človeške vire iz čim širšega geografskega obsega.

| (24) | Ker ciljev te uredbe, in sicer olajšanje in krepitev sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila, pa tudi prispevanja k boljšemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(24)

Ker ciljev te uredbe, in sicer olajšanje in krepitev sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila, pa tudi prispevanja k boljšemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje lažje doseže Skupnost, lahko Skupnost sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (25) | Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji ter Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejemanju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(25)

Danska v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji ter Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne sodeluje pri sprejemanju te uredbe, ki zanjo ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (26) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in jo je treba uporabljati v skladu s členom 18 Listine o pravici do azila – |
| --- | --- |

(26)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah, in jo je treba uporabljati v skladu s členom 18 Listine o pravici do azila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE 1

USTANOVITEV IN POSLANSTVO EVROPSKEGA URADA ZA PODPORO AZILU

Člen 1

Ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu

Ustanovi se Evropski urad za podporo azilu (v nadaljnjem besedilu „Urad“), da bi prispeval k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema in okrepil sodelovanje v praksi med državami članicami na področju azila.

Člen 2

Poslanstvo Evropskega urada za podporo azilu

1.   Urad olajšuje, usklajuje in krepi različne oblike sodelovanja v praksi med državami članicami na področju azila, da bi prispeval k boljšemu izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema, vključno z njegovimi zunanjimi vidiki.

2.   Urad zagotavlja operativno podporo državam članicam, katerih azilni sistemi so pod močnimi pritiski, zlasti z usklajevanjem skupin za podporo azilu, ki jih sestavljajo strokovnjaki na področju azila.

3.   Urad zagotavlja znanstveno in tehnično podporo politiki in zakonodaji Skupnosti na vseh področjih, ki neposredno ali posredno vplivajo na azil, da lahko v celoti podpre sodelovanje v praksi na področju azila ter optimalno izpolni svoje naloge. Zagotavlja neodvisne informacije o vseh vprašanjih na teh področjih.

4.   Urad izvaja svoje poslanstvo v pogojih, ki mu omogočajo, da deluje kot referenčna služba zaradi svoje neodvisnosti, znanstvene in tehnične kakovosti pomoči, ki jo zagotavlja, ter informacij, ki jih razširja, preglednosti svojih postopkov in metod delovanja ter svoje prizadevnosti pri izvajanju dodeljenih nalog, pa tudi podpore informacijske tehnologije, potrebne za izvajanje pooblastil.

5.   Urad opravlja svoje naloge brez poseganja v naloge, zaupane Agenciji Evropske unije za temeljne pravice (FRA), in s slednjo, pa tudi z UNHCR, tesno sodeluje.

6.
     
  Urad nima neposrednih ali posrednih pristojnosti pri sprejemanju odločitev organov držav članic v zvezi s posameznimi vlogami za mednarodno zaščito.

POGLAVJE 2

NALOGE EVROPSKEGA URADA ZA PODPORO AZILU

Oddelek 1

Podpora sodelovanju v praksi na področju azila

Člen 3

Izmenjave informacij in dobrih praks

Urad organizira, spodbuja in usklajuje vse dejavnosti, ki omogočajo izmenjavo informacij ter opredelitev in izmenjavo najboljše prakse med državami članicami na področju azila.

Člen 4

Informacije o državah izvora

Urad organizira, spodbuja in usklajuje dejavnosti v zvezi z informacijami o državah izvora in zlasti:

| (a) | zbiranje
  ustreznih, zanesljivih, natančnih in najnovejših
  informacij o državah izvora prosilcev za azil in prosilcev za mednarodno zaščito
  na pregleden in nepristranski način
  z uporabo vseh ustreznih ║ virov informacij vključno z vladnimi in nevladnimi organizacijami,
  mednarodnimi organizacijami in institucijami EU
  ; |
| --- | --- |

(a)

zbiranje
  ustreznih, zanesljivih, natančnih in najnovejših
  informacij o državah izvora prosilcev za azil in prosilcev za mednarodno zaščito
  na pregleden in nepristranski način
  z uporabo vseh ustreznih ║ virov informacij vključno z vladnimi in nevladnimi organizacijami,
  mednarodnimi organizacijami in institucijami EU
  ;

| (b) | upravljanje in razvijanje portala, v okviru katerega se zbirajo informacije o državah izvora, ter vzdrževanje portala
  in zagotavljanje njegove dostopnosti in preglednosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

upravljanje in razvijanje portala, v okviru katerega se zbirajo informacije o državah izvora, ter vzdrževanje portala
  in zagotavljanje njegove dostopnosti in preglednosti
  ;

| (c) | oblikovanje skupnega formata in skupne metodologije za predstavitev, preverjanje in uporabo informacij o državi izvora; |
| --- | --- |

(c)

oblikovanje skupnega formata in skupne metodologije za predstavitev, preverjanje in uporabo informacij o državi izvora;

| (d) | nepristransko
  proučevanje informacij o državah izvora ter oblikovanje poročil o državah izvora
  v skladu s točko (a) za doseganje skupnih ocenjevalnih meril
  . |
| --- | --- |

(d)

nepristransko
  proučevanje informacij o državah izvora ter oblikovanje poročil o državah izvora
  v skladu s točko (a) za doseganje skupnih ocenjevalnih meril
  .

Člen 5

Podpora predajam upravičencev do mednarodne zaščite znotraj Skupnosti.

V državah članicah, katerih nacionalni azilni sistemi se srečujejo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski, ki so zlasti posledica njihovega geografskega ali demografskega položaja, Urad usklajuje izmenjave informacij ter vse druge ukrepe v zvezi z izvajanjem instrumentov in mehanizmov glede predaj upravičencev do mednarodne zaščite v Evropski uniji znotraj Skupnosti ▐.

Člen 6

Podpora usposabljanju

1.   Urad
  v tesnem sodelovanju z UNHCR in ustreznimi nevladnimi organizacijami
  določa in razvija usposabljanja, namenjena članom vseh nacionalnih uprav in sodišč, pa tudi vseh vrst nacionalnih služb
  ali drugih subjektov, ki se v državah članicah uradno uporabljajo pri azilnem postopku
  .

2.   Urad upravlja in razvija evropski azilni načrt
  , ki zagotavlja najmanj usposabljanje na področju mednarodnega prava in standardov o beguncih ter prava in standardov na področju človekovih pravic in pravnega reda Skupnosti na področju azila
  .

3.   Usposabljanja, ki jih predlaga Urad, so lahko splošna, posebna ali tematska.

4.   Posebna
  ali tematska
  usposabljanja zajemajo zlasti:

| (a) | vprašanja, povezana z obravnavo prošenj za azil mladoletnikov, ranljivih oseb in oseb s posebnimi potrebami; |
| --- | --- |

(a)

vprašanja, povezana z obravnavo prošenj za azil mladoletnikov, ranljivih oseb in oseb s posebnimi potrebami;

| (b) | ugotavljanje znakov in simptomov mučenja; |
| --- | --- |

(b)

ugotavljanje znakov in simptomov mučenja;

| (c) | tehnike opravljanja razgovorov; |
| --- | --- |

(c)

tehnike opravljanja razgovorov;

| (d) | uporabo izvedenskih zdravstvenih in pravnih poročil v postopkih azila; |
| --- | --- |

(d)

uporabo izvedenskih zdravstvenih in pravnih poročil v postopkih azila;

| (e) | vprašanja, povezana z zagotavljanjem in uporabo informacij o državah izvora; |
| --- | --- |

(e)

vprašanja, povezana z zagotavljanjem in uporabo informacij o državah izvora;

| (f) | posebna vprašanja zakonodaje ali sodne prakse. |
| --- | --- |

(f)

posebna vprašanja zakonodaje ali sodne prakse.

5.   Namen predlaganih usposabljanj je zlasti zagotoviti visoko kakovost usposabljanja ciljnih skupin udeležencev ter opredeliti ključna načela in vzorčne dobre prakse, da se prispeva k večjemu zbliževanju praks, upravnih metod in odločb nacionalnih sodišč.

6.   Urad strokovnjakom, ki so del rezerve za azil iz
  člena 15
  , zagotovi strokovna usposabljanja v zvezi z opravljanjem njihovih nalog in izvajanjem njihovih pooblastil, ter vodi redna praktična usposabljanja teh strokovnjakov v skladu z razporedom za strokovna in praktična usposabljanja, navedenim v letnem delovnem programu Urada.

7.   Urad lahko v sodelovanju z državami članicami
  in nevladnimi organizacijami
  na njihovem ozemlju organizira usposabljanja.

Člen 7

Podpora zunanjim vidikom azilne politike

Na zunanjem področju Urad v soglasju s Komisijo usklajuje izmenjave informacij ter vse druge sprejete ukrepe v zvezi z vprašanji, povezanimi z izvajanjem instrumentov in mehanizmov glede zunanje razsežnosti skupnega evropskega azilnega sistema.

Urad usklajuje izmenjave informacij in vse druge sprejete ukrepe v zvezi s ponovno naselitvijo beguncev znotraj Evropske unije
  , ob upoštevanju načel solidarnosti in porazdelitve bremena
  .

V okviru svojih pooblastil in v skladu s členom 49 lahko Urad spodbuja krepitev
  zmogljivosti tretjih držav v okviru regionalnih programov zaščite.

Oddelek 2

Podpora državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski

Člen 8

Posebni pritiski

Urad usklajuje in podpira vse skupne ukrepe v korist držav članic, ki so pod posebnimi pritiski, zlasti zaradi svojega geografskega ali demografskega položaja ali nenadnega prihoda velikega števila državljanov tretjih držav, ki bi morda potrebovali mednarodno zaščito.

Člen 9

Zbiranje in analiza informacij

1.   Da bi lahko Urad ocenil potrebe držav članic, ki so pod posebnimi pritiski, zbira, zlasti na podlagi informacij, ki mu jih predložijo države članice
  ,
  UNHCR
  in druge ustrezne organizacije
  , vse koristne informacije, ki omogočajo opredelitev, pripravo in določitev nujnih ukrepov za obravnavo posebnih pritiskov, zlasti v okviru Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (12).

2.   Urad na podlagi informacij, ki jih predložijo države članice, sistematično pregleduje in analizira razpoložljive strukture in osebje, zlasti na področju prevajanja, tolmačenja
  in pomoči pri začetnem zbiranju informacij v podporo državam članicam pri njihovem določanju statusa
  , pa tudi zmogljivosti sprejema na področju azila v državah članicah, da se spodbudi hitro in zanesljivo medsebojno obveščanje posameznih nacionalnih organov, pristojnih za področje azila.

Člen 10

Ukrepi podpore državam članicam

Urad usklajuje ukrepe podpore državam članicam, ki so pod posebnimi pritiski, in zlasti:

| (a) | vzpostavlja sistem zgodnjega obveščanja, s katerim se države članice
  in Komisija
  obvestijo o morebitnih množičnih prihodih prosilcev za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

(a)

vzpostavlja sistem zgodnjega obveščanja, s katerim se države članice
  in Komisija
  obvestijo o morebitnih množičnih prihodih prosilcev za mednarodno zaščito;

| (b) | na predlog Komisije izvaja zavezujoč mehanizem solidarnosti za razporeditev upravičencev do mednarodne zaščite iz držav članic, katerih nacionalni azilni sistemi so izpostavljeni posebnim in nesorazmernim pritiskom, po posvetovanju z UNHCR, skladno z nediskrecijskimi, preglednimi in nedvoumnimi pravili; |
| --- | --- |

(b)

na predlog Komisije izvaja zavezujoč mehanizem solidarnosti za razporeditev upravičencev do mednarodne zaščite iz držav članic, katerih nacionalni azilni sistemi so izpostavljeni posebnim in nesorazmernim pritiskom, po posvetovanju z UNHCR, skladno z nediskrecijskimi, preglednimi in nedvoumnimi pravili;

| (c) | usklajuje ukrepe, ki se sprejmejo v korist držav članic pod pritiski, da se olajša prva analiza prošenj za azil, ki jih obravnavajo pristojni nacionalni organi; |
| --- | --- |

(c)

usklajuje ukrepe, ki se sprejmejo v korist držav članic pod pritiski, da se olajša prva analiza prošenj za azil, ki jih obravnavajo pristojni nacionalni organi;

| (d) | usklajuje ukrepe za hitro vzpostavitev ustreznih sprejemnih zmogljivosti za vsako državo članico pod pritiski, zlasti začasnih bivališč, prevoznih sredstev in zdravniške pomoči; |
| --- | --- |

(d)

usklajuje ukrepe za hitro vzpostavitev ustreznih sprejemnih zmogljivosti za vsako državo članico pod pritiski, zlasti začasnih bivališč, prevoznih sredstev in zdravniške pomoči;

| (e) | usklajuje skupine za podporo azilu, katerih postopki delovanja so opredeljeni v poglavju 3. |
| --- | --- |

(e)

usklajuje skupine za podporo azilu, katerih postopki delovanja so opredeljeni v poglavju 3.

Oddelek 3

Prispevanje k izvajanju skupnega evropskega azilnega sistema

Člen 11

Zbiranje in izmenjave informacij

1.   Urad organizira, usklajuje in spodbuja izmenjave informacij med nacionalnimi azilnimi organi, pa tudi med Komisijo in nacionalnimi azilnimi organi, v zvezi z izvajanjem vseh instrumentov pravnega reda Skupnosti na področju azila. V ta namen lahko ustvari podatkovne zbirke o dejanskih stanjih, pravnih pravilih ter sodni in upravni praksi glede instrumentov v zvezi z azilom na nacionalni, evropski in mednarodni ravni.

2.   Urad zbira zlasti naslednje informacije o:

| (a) | ║ obravnavi vlog za mednarodno zaščito v okviru nacionalnih uprav in organov; |
| --- | --- |

(a)

║ obravnavi vlog za mednarodno zaščito v okviru nacionalnih uprav in organov;

| (b) | ║ nacionalnih azilnih zakonodajah in njihovih poznejših spremembah, vključno s sodno prakso. |
| --- | --- |

(b)

║ nacionalnih azilnih zakonodajah in njihovih poznejših spremembah, vključno s sodno prakso.

Člen 12

Poročila in drugi dokumenti Urada

1.   Urad vsako leto pripravi poročilo o azilnih razmerah v Evropski uniji. Urad v tem poročilu oceni zlasti rezultate ukrepov, sprejetih v skladu s to uredbo, in sestavi izčrpno primerjalno analizo, da bi države članice spodbudil k boljšemu poznavanju obstoječih dobrih praks ter bi izboljšal kakovost, skladnost in učinkovitost skupnega evropskega azilnega sistema.
  Poročilo se predstavi Evropskemu parlamentu in Komisiji.

2.   Urad ║ lahko na zahtevo Komisije in po posvetovanju z izvršnim odboraom iz člena 32, v tesnem sodelovanju s svojimi delovnimi skupinami in Komisijo, pripravi tehnične dokumente o izvajanju instrumentov Skupnosti na področju azila, kot so smernice ali operativni priročniki.
  UNHCR bi moral biti vodilni udeleženec pri razvoju smernic EU za zagotavljanje skladnosti z mednarodnimi standardi. Pri vsebinah, kjer že obstajajo smernice UNHCR, bi morale te smernice služiti kot izhodišče za praktično sodelovanje, da se zmanjšajo razhajanja v praksi.

3.
     
  Na zahtevo Evropskega parlamenta lahko Urad pripravi poročila o posebnih vidikih izvajanja pravnega reda Skupnosti na področju azila, ki zadevajo mednarodno zaščito.

POGLAVJE 3

SKUPINE ZA PODPORO AZILU

Člen 13

Usklajevanje

1.
     
  Država članica ali države članice, ki so še posebej izpostavljene pritisku, lahko zaprosijo Urad za razporeditev skupine za podporo azilu. Država članica ali države članice prosilke opišejo zlasti razmere, cilje in predvidene potrebe razporeditve v skladu s členom 18(1).

2.
     
  Po prejemu takšne zahteve lahko Urad zagotovi usklajevanje tehnične in operativne pomoči za državo članico ali države članice ter razporeditve skupine za podporo azilu na ozemlju države članice prosilke ali držav članic prosilk za časovno omejeno obdobje na podlagi operativnega načrta iz člena 18.

Člen 14

Tehnična pomoč

Skupine za podporo azilu prispevajo ▐ svoje strokovno znanje in izkušnje
  , kakor je bilo dogovorjeno v operativnem načrtu iz člena 18, zlasti na področju storitev tolmačenja, poznavanja informacij o državah izvora ter poznavanja obravnave in vodenja dokumentacije o azilu v okviru ukrepov podpore državam članicam, ki jih Urad izvaja v skladu s členom 10.

Člen 15

Rezerva strokovnjakov za azil

1.   Izvršni odbor Urada na predlog njegovega izvršnega direktorja s tričetrtinsko večino članov odloči o profilih in skupnem številu strokovnjakov, ki bodo dani na voljo skupinam za podporo azilu (v nadaljnjem besedilu: rezerva za azil). Isti postopek se uporabi za vse naknadne spremembe profilov in skupnega števila strokovnjakov v rezervi za azil.

2.   Države članice prispevajo v rezervo za azil na podlagi rezerve nacionalnih strokovnjakov različnih opredeljenih profilov in imenujejo strokovnjake, ki ustrezajo zahtevanim profilom.

Člen 16

Razporeditev

1.   Države članice na zahtevo Urada nemudoma sporočijo število, imena in profile strokovnjakov iz svoje nacionalne rezerve, ki jih lahko v petih dneh dajo na voljo kot člane skupine za podporo azilu. Države članice na zahtevo Urada napotijo strokovnjake, razen ko se spoprijemajo z izrednimi razmerami, ki bistveno vplivajo na opravljanje njihovih nalog na nacionalni ravni. Matična država članica ohrani svojo samostojnost glede izbora osebja in trajanja njegove razporeditve.

2.
     
  Če države članice ne morejo zagotoviti strokovnega znanja in izkušenj, ki se zdijo bistveni za njegovo delovanje, lahko Urad sprejme potrebne ukrepe, da pridobi takšno strokovno znanje in izkušnje od ustreznih strokovnjakov in organizacij, pri čemer izhaja iz strokovnega znanja in izkušenj svetovalnega foruma.

3.   Izvršni direktor Urada pri določanju sestave skupine za podporo azilu za namene razporeditve upošteva posebne okoliščine, s katerimi se srečuje država članica prosilka. Skupina za podporo azilu je sestavljena v skladu z operativnim načrtom iz člena 18.

Člen 17

Postopek za odločanje o razporeditvi

1.   Zahteva za razporeditev skupin za podporo azilu v skladu s členom 16(1) zajema opis razmer, mogočih ciljev in predvidenih potreb razporeditve. Izvršni direktor lahko po potrebi napoti strokovnjake Urada, da ocenijo razmere v državi članici prosilki.

2.   Izvršni direktor nemudoma obvesti izvršni odbor o razporeditvi skupin za podporo azilu.

3.   Izvršni direktor sprejme odločitev o prošnji za razporeditev skupin za podporo azilu v najkrajšem možnem času in najpozneje v petih delovnih dneh od datuma prejema prošnje. Izvršni direktor državo članico prosilko in izvršni odbor sočasno pisno obvesti o svoji odločitvi, v kateri so navedeni glavni razlogi zanjo.

4.   Če se izvršni direktor odloči za razporeditev ene ali več skupin za podporo azilu, Urad in država članica prosilka nemudoma pripravita operativni načrt v skladu s členom 18.

5.   Izvršni direktor takoj po odobritvi operativnega načrta države članice, katerih strokovnjaki bodo razporejeni v skupine za podporo azilu, obvesti o zahtevanem številu in profilih strokovnjakov. Te informacije se pisno pošljejo nacionalnim točkam za stike, vzpostavljenim v skladu s členom 19, in navede se predvideni datum izvršitve razporeditve. Pošlje se jim tudi izvod operativnega načrta.

6.   Če je izvršni direktor odsoten ali zadržan, sprejme odločitve v zvezi z razporeditvijo skupin za podporo azilu vodja enote, ki ga nadomešča.

Člen 18

Operativni načrt

1.   Izvršni direktor in država članica prosilka se dogovorita o operativnem načrtu, v katerem so navedeni natančni pogoji za razporeditev skupin za podporo azilu. Operativni načrt vključuje:

| (a) | opis razmer z načinom delovanja in cilji razporeditve, vključno z operativnim ciljem; |
| --- | --- |

(a)

opis razmer z načinom delovanja in cilji razporeditve, vključno z operativnim ciljem;

| (b) | predvideno trajanje razporeditve skupin za podporo azilu; |
| --- | --- |

(b)

predvideno trajanje razporeditve skupin za podporo azilu;

| (c) | geografsko območje odgovornosti v državi članici prosilki, na katerega bodo razporejene skupine za podporo azilu; |
| --- | --- |

(c)

geografsko območje odgovornosti v državi članici prosilki, na katerega bodo razporejene skupine za podporo azilu;

| (d) | opis nalog in posebna navodila za člane skupin za podporo azilu, tudi glede podatkovnih zbirk in opreme, ki jih lahko uporabljajo v državi članici gostiteljici; |
| --- | --- |

(d)

opis nalog in posebna navodila za člane skupin za podporo azilu, tudi glede podatkovnih zbirk in opreme, ki jih lahko uporabljajo v državi članici gostiteljici;

| (e) | sestavo skupin za podporo azilu. |
| --- | --- |

(e)

sestavo skupin za podporo azilu.

2.   Izvršni direktor in država članica prosilka se morata strinjati glede vseh sprememb ali prilagoditev operativnega načrta. Urad nemudoma pošlje izvod spremenjenega ali prilagojenega operativnega načrta sodelujočim državam članicam.

Člen 19

Nacionalna točka za stike

Vsaka država članica imenuje nacionalno točko za stike, ki je odgovorna za komunikacijo z Uradom o vseh zadevah v zvezi s skupinami za podporo azilu. Nacionalna točka za stike je dosegljiva ves čas.

Člen 20

Točka za stike Skupnosti

1.   Izvršni direktor imenuje enega ali več strokovnjakov Urada za točko za stike Skupnosti, odgovorno za usklajevanje. Izvršni direktor o imenovanju obvesti državo članico gostiteljico.

2.   Točka za stike Skupnosti v vseh vidikih razporeditve skupin za podporo azilu deluje v imenu Urada. Pristojna je zlasti, da:

| (a) | deluje kot posrednik med Uradom in državo članico gostiteljico; |
| --- | --- |

(a)

deluje kot posrednik med Uradom in državo članico gostiteljico;

| (b) | deluje kot posrednik med Uradom in člani skupin za podporo azilu ter zagotavlja pomoč v imenu Urada v zvezi z vsemi zadevami, povezanimi s pogoji za razporeditev skupin za podporo azilu; |
| --- | --- |

(b)

deluje kot posrednik med Uradom in člani skupin za podporo azilu ter zagotavlja pomoč v imenu Urada v zvezi z vsemi zadevami, povezanimi s pogoji za razporeditev skupin za podporo azilu;

| (c) | nadzira pravilno izvajanje operativnega načrta; |
| --- | --- |

(c)

nadzira pravilno izvajanje operativnega načrta;

| (d) | poroča Uradu o vseh vidikih razporeditve skupin za podporo azilu. |
| --- | --- |

(d)

poroča Uradu o vseh vidikih razporeditve skupin za podporo azilu.

3.   Izvršni direktor Urada lahko točko za stike pooblasti za pomoč pri reševanju nesoglasij glede izvrševanja operativnega načrta in razporeditve skupin za podporo azilu.

4.   Točka za stike Skupnosti pri izpolnjevanju svojih nalog sprejema navodila samo od Urada.

Člen 21

Civilna odgovornost

1.
     
  Kadar člani skupine za podporo azilu delujejo v državi članici gostiteljici, je slednja v skladu s svojo zakonodajo odgovorna za vso škodo, ki so jo ti povzročili med svojim delovanjem.

2.
     
  Če je bila škoda povzročena zaradi hude malomarnosti ali namernega neprimernega vedenja, lahko država članica gostiteljica od matične države članice zahteva povračilo zneska, ki ga je morala plačati žrtvam ali osebam, ki so do tega upravičene.

3.
     
  Vsaka država članica, brez poseganja v uresničevanje njenih pravic do tretjih oseb, odstopi od vseh svojih zahtev do države članice gostiteljice ali katere koli druge države glede povrnitve škode, ki jo je utrpela, razen v primerih hude malomarnosti ali namernega neprimernega vedenja.

4.
     
  Države članice vse medsebojne spore v zvezi z izvajanjem odstavkov 2 in 3 tega člena, ki jih ne morejo rešiti s pogajanji, predložijo Sodišču Evropskih skupnosti v skladu s členom 239 Pogodbe.

5.
     
  Urad, brez poseganja v uresničevanje svojih pravic do tretjih oseb, krije stroške, povezane s škodo, ki je bila med razporeditvijo povzročena na govi opremi Urada, razen v primerih hude malomarnosti in namernega neustreznega vedenja.

Člen 22

Kazenska odgovornost

Med razporeditvijo so člani skupine za podporo azilu v zvezi s kaznivimi dejanji, ki jih storijo ali so storjena proti njim, obravnavani enako kot uradniki države članice gostiteljice.

Člen 23

Stroški

Urad v celoti krije naslednje stroške, ki jih imajo države članice, ko dajo svoje strokovnjake na voljo za razporeditev skupin za podporo azilu:

| (a) | potne stroške iz matične države članice v državo članico gostiteljico in iz države članice gostiteljice v matično državo članico; |
| --- | --- |

(a)

potne stroške iz matične države članice v državo članico gostiteljico in iz države članice gostiteljice v matično državo članico;

| (b) | stroške cepljenj; |
| --- | --- |

(b)

stroške cepljenj;

| (c) | stroške zahtevanih posebnih zavarovanj; |
| --- | --- |

(c)

stroške zahtevanih posebnih zavarovanj;

| (d) | stroške zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(d)

stroške zdravstvenega varstva;

| (e) | dnevnice, vključno s stroški nastanitve; |
| --- | --- |

(e)

dnevnice, vključno s stroški nastanitve;

| (f) | stroške, povezane s tehnično opremo Urada. |
| --- | --- |

(f)

stroške, povezane s tehnično opremo Urada.

POGLAVJE 4

ORGANIZACIJA URADA

Člen 24

Organi Urada

Vodstveni organi in organi upravljanja Urada so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | izvršni direktor in njegovo osebje; |
| --- | --- |

(b)

izvršni direktor in njegovo osebje;

| (c) | izvršni odbor; |
| --- | --- |

(c)

izvršni odbor;

| (d) | svetovalni forum. |
| --- | --- |

(d)

svetovalni forum.

Člen 25

Sestava upravnega odbora

1.   Upravni odbor sestavljajo po en imenovan član vsake države članice in dva imenovana člana Komisije.

2.   Vsakega člana upravnega odbora lahko zastopa ali spremlja namestnik. Kadar člana spremlja nadomestni član, je slednji navzoč brez pravice glasovanja.

3.   Imenovanje članov upravnega odbora se opravi na podlagi visoke ravni njihovih izkušenj in strokovnega znanja na področju azila.

4.   UNHCR je član upravnega odbora brez pravice do glasovanja.

5.   Mandat članov upravnega odbora traja tri leta. Ta mandat je mogoče podaljšati. Člani po izteku mandata ali v primeru odpovedi ostanejo na položaju, dokler ni odločeno o obnovi njihovega mandata ali njihovi zamenjavi.

Člen 26

Predsednik upravnega odbora

1.   Upravni odbor izmed svojih članov izvoli predsednika in podpredsednika. Podpredsednik po uradni dolžnosti nadomešča predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti.

2.   Mandata predsednika in podpredsednika trajata tri leta in ju je mogoče podaljšati le enkrat. Vendar če se med njunima mandatoma predsednika in podpredsednika njuno članstvo v upravnem odboru konča, na isti datum samodejno potečeta tudi njuna mandata.

Člen 27

Seje upravnega odbora

1.   Seje upravnega odbora skliče njegov predsednik. Izvršni direktor Urada sodeluje v razpravah.

2.   Upravni odbor ima letno vsaj dve redni seji. Poleg tega skliče sejo tudi na pobudo predsednika ali na zahtevo tretjine članov. Predsednik skliče dodatne seje upravnega odbora na zahtevo najmanj ene tretjine članov upravnega odbora.

3.   Upravni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje bi lahko bilo koristno, naj se njegovih sej udeleži kot opazovalec.

4.   Članom upravnega odbora lahko ob upoštevanju določb poslovnika pomagajo svetovalci ali strokovni sodelavci.

5.   Urad zagotovi sekretariat upravnega odbora.

Člen 28

Način glasovanja

1.   Upravni odbor sprejema odločitve z absolutno večino vseh svojih članov, ki imajo pravico glasovanja. Vsak član, ki ima pravico glasovanja, ima en glas. V odsotnosti člana je do glasovalne pravice upravičen njegov namestnik.

2.   Izvršni direktor Urada ni upravičen do glasovanja.

3.   Predsednik sodeluje pri glasovanju.

4.   Države članice, ki pravnega reda Skupnosti na področju azila ne uporabljajo v celoti, ne sodelujejo pri glasovanju, kadar upravni odbor v okviru svojih pooblastil glede upravljanja Urada, kot so opredeljena v členu 29, odloča na podlagi instrumentov Skupnosti, ki jih te ne uporabljajo.

5.   Poslovnik upravnega odbora določa podrobna pravila glasovanja, zlasti pogoje, pod katerimi član lahko deluje v imenu drugega člana, ter po potrebi vsa pravila v zvezi s sklepčnostjo.

Člen 29

Naloge upravnega odbora

Upravni odbor zagotavlja, da Urad opravlja naloge, ki so mu zaupane. Je organ Urada za načrtovanje in nadzor. Zlasti pa:

| (a) | sprejme svoj poslovnik; |
| --- | --- |

(a)

sprejme svoj poslovnik;

| (b) | pod pogoji iz člena 30 imenuje izvršnega direktorja, opravlja disciplinski nadzor nad izvršnim direktorjem ter ga po potrebi začasno odstavi ali razreši; |
| --- | --- |

(b)

pod pogoji iz člena 30 imenuje izvršnega direktorja, opravlja disciplinski nadzor nad izvršnim direktorjem ter ga po potrebi začasno odstavi ali razreši;

| (c) | sprejme splošno letno poročilo o dejavnostih Urada in ga ║ do 15. junija naslednjega leta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču. Splošno poročilo se objavi; |
| --- | --- |

(c)

sprejme splošno letno poročilo o dejavnostih Urada in ga ║ do 15. junija naslednjega leta pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču. Splošno poročilo se objavi;

| (d) | vsako leto pred 30. septembrom in po prejemu mnenja Komisije s tričetrtinsko večino svojih članov, ki imajo pravico glasovanja, na podlagi osnutka, ki ga pripravi izvršni direktor ║, sprejme delovni program Urada za naslednje leto ter ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; ta delovni program sprejme v skladu z letnim proračunskim postopkom Skupnosti in zakonodajnim delovnim programom Skupnosti za področje, ki se nanaša na azil; |
| --- | --- |

(d)

vsako leto pred 30. septembrom in po prejemu mnenja Komisije s tričetrtinsko večino svojih članov, ki imajo pravico glasovanja, na podlagi osnutka, ki ga pripravi izvršni direktor ║, sprejme delovni program Urada za naslednje leto ter ga pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji; ta delovni program sprejme v skladu z letnim proračunskim postopkom Skupnosti in zakonodajnim delovnim programom Skupnosti za področje, ki se nanaša na azil;

| (e) | opravlja svoje naloge v zvezi s proračunom Urada v skladu s poglavjem 5; |
| --- | --- |

(e)

opravlja svoje naloge v zvezi s proračunom Urada v skladu s poglavjem 5;

| (f) | sprejme pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 v skladu s členom 43 te uredbe; |
| --- | --- |

(f)

sprejme pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 v skladu s členom 43 te uredbe;

| (g) | določi jezikovno ureditev Urada v skladu s členom 42; |
| --- | --- |

(g)

določi jezikovno ureditev Urada v skladu s členom 42;

| (h) | določi organizacijsko strukturo Urada in sprejme njegovo kadrovsko politiko ob upoštevanju določb člena 39; |
| --- | --- |

(h)

določi organizacijsko strukturo Urada in sprejme njegovo kadrovsko politiko ob upoštevanju določb člena 39;

| (i) | po pridobitvi mnenja Komisije sprejme večletni načrt kadrovske politike; |
| --- | --- |

(i)

po pridobitvi mnenja Komisije sprejme večletni načrt kadrovske politike;

| (j) | sprejme vse odločitve v zvezi z izvajanjem pooblastil Urada v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(j)

sprejme vse odločitve v zvezi z izvajanjem pooblastil Urada v skladu s to uredbo;

| (k) | sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in, če je treba, razvojem sistemov informacij, predvidenih v tej uredbi, ter zlasti portala informacij iz člena 4(b); |
| --- | --- |

(k)

sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in, če je treba, razvojem sistemov informacij, predvidenih v tej uredbi, ter zlasti portala informacij iz člena 4(b);

| (l) | sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in, če je treba, razvojem notranje delovne strukture Urada; |
| --- | --- |

(l)

sprejme vse odločitve v zvezi z vzpostavitvijo in, če je treba, razvojem notranje delovne strukture Urada;

| (m) | opravlja disciplinski nadzor nad izvršnim direktorjem; |
| --- | --- |

(m)

opravlja disciplinski nadzor nad izvršnim direktorjem;

| (n) | na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, in po pridobitvi mnenja Komisije, oblikuje svoj poslovnik. |
| --- | --- |

(n)

na podlagi osnutka, ki ga predloži izvršni direktor, in po pridobitvi mnenja Komisije, oblikuje svoj poslovnik.

Člen 30

Imenovanje izvršnega direktorja

1.   Izvršnega direktorja Urada za petletno obdobje imenuje upravni odbor na podlagi seznama kandidatov, ki jih predlaga Komisija
  , v skladu s postopkom sodelovanja iz tega člena
  .
  Izvršnega direktorja se imenuje na podlagi osebnih zaslug in izkušenj na področju azila ter sposobnosti upravljanja in vodenja. Postopek sodelovanja je naslednji:

| (a) | na podlagi seznama, ki ga Komisija sestavi po javnem razpisu za kandidate in preglednem izbirnem postopku, bodo kandidati pred imenovanjem pozvani, da nastopijo pred Svetom in pristojnim odborom ali odbori Evropskega parlamenta ter odgovarjajo na vprašanja; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi seznama, ki ga Komisija sestavi po javnem razpisu za kandidate in preglednem izbirnem postopku, bodo kandidati pred imenovanjem pozvani, da nastopijo pred Svetom in pristojnim odborom ali odbori Evropskega parlamenta ter odgovarjajo na vprašanja;

| (b) | Evropski parlament in Svet nato podata svoje mnenje in izrazita svoj prednostni vrstni red; |
| --- | --- |

(b)

Evropski parlament in Svet nato podata svoje mnenje in izrazita svoj prednostni vrstni red;

| (c) | upravni odbor ob upoštevanju teh mnenj imenuje izvršnega direktorja
  . |
| --- | --- |

(c)

upravni odbor ob upoštevanju teh mnenj imenuje izvršnega direktorja
  .

Komisija v zadnjih devetih mesecih pred koncem tega petletnega obdobja opravi ocenjevanje, pri čemer zlasti oceni:

| — | dosežke izvršnega direktorja, |
| --- | --- |

—

dosežke izvršnega direktorja,

| — | naloge in potrebe Urada v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

—

naloge in potrebe Urada v prihodnjih letih.

2.   Upravni odbor lahko na predlog Komisije, ob upoštevanju poročila o oceni in zgolj ║, kadar naloge in potrebe Urada to upravičujejo, enkrat podaljša mandat izvršnega direktorja za največ tri leta.

3.   Upravni odbor obvesti Evropski parlament, da namerava podaljšati mandat izvršnega direktorja. V mesecu pred tovrstnim podaljšanjem se ▐ izvršnega direktorja povabi, naj poda izjavo pred pristojnim odborom ali odbori Evropskega parlamenta ter odgovarja na vprašanja njegovih ali njihovih članov.

Člen 31

Naloge izvršnega direktorja

1.   Urad vodi njegov izvršni direktor, ki je pri opravljanju nalog neodvisen. Izvršni direktor za svoje ravnanje odgovarja upravnemu odboru.

2.   Brez poseganja v pristojnosti Komisije in upravnega odbora, izvršni direktor niti ne zahteva niti ne sprejema nobenih navodil katere koli vlade ali drugega organa.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko izvršnega direktorja povabita, naj poroča o izvajanju svojih nalog.

4.   Izvršni direktor je pravni zastopnik Urada.

5.   Izvršnemu direktorju lahko pomaga en ali več vodij enote. Če je izvršni direktor odsoten ali zadržan, ga nadomesti vodja enote.

6.   Izvršni direktor je odgovoren za:

| (a) | redno upravljanje Urada; |
| --- | --- |

(a)

redno upravljanje Urada;

| (b) | oblikovanje predlogov za delovne programe Urada po pridobitvi mnenja Komisije; |
| --- | --- |

(b)

oblikovanje predlogov za delovne programe Urada po pridobitvi mnenja Komisije;

| (c) | uresničevanje delovnih programov in odločitev, ki jih sprejme upravni odbor; |
| --- | --- |

(c)

uresničevanje delovnih programov in odločitev, ki jih sprejme upravni odbor;

| (d) | oblikovanje poročil o državah izvora, kot so predvidena v členu 4(d); |
| --- | --- |

(d)

oblikovanje poročil o državah izvora, kot so predvidena v členu 4(d);

| (e) | pripravo osnutka finančnega pravilnika Urada, ki ga v skladu s členom 38 sprejme upravni odbor, in pravil za njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

(e)

pripravo osnutka finančnega pravilnika Urada, ki ga v skladu s členom 38 sprejme upravni odbor, in pravil za njegovo izvajanje;

| (f) | pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov Urada ter izvrševanja proračuna; |
| --- | --- |

(f)

pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov Urada ter izvrševanja proračuna;

| (g) | izvajanje pooblastil iz člena 39 v zvezi z osebjem Urada; |
| --- | --- |

(g)

izvajanje pooblastil iz člena 39 v zvezi z osebjem Urada;

| (h) | vse kadrovske zadeve, sprejetje vseh odločitev v zvezi z vodenjem sistemov informacij, predvidenih v tej uredbi, ter zlasti portala informacij iz člena 4(b); |
| --- | --- |

(h)

vse kadrovske zadeve, sprejetje vseh odločitev v zvezi z vodenjem sistemov informacij, predvidenih v tej uredbi, ter zlasti portala informacij iz člena 4(b);

| (i) | sprejetje vseh odločitev v zvezi z vodenjem notranje upravne strukture Urada. |
| --- | --- |

(i)

sprejetje vseh odločitev v zvezi z vodenjem notranje upravne strukture Urada.

Člen 32

Izvršni odbor

1.   Za povečanje učinkovitosti in hitrosti opravljanja nalog Urad oblikuje izvršni odbor, ki ga sestavlja osem članov, imenovanih izmed članov upravnega odbora.

2.   Komisija je član izvršnega odbora po udarni dolžnosti. Upravni odbor Urada določi pravila imenovanja drugih članov izvršnega odbora.

3.   Izvršni odbor zaseda redno na povabilo izvršnega direktorja ali na zahtevo vsaj tretjine članov in vsaj štirikrat letno. Njegovi delovni postopki so določeni z notranjim pravilnikom Urada in javno objavljeni.

4.   Trajanje mandata članov izvršnega odbora je enako kot za člane upravnega odbora.

5.   Izvršni odbor po potrebi skliče seje v zvezi s posebnimi vprašanji.

6.   Naloga izvršnega odbora je svetovanje izvršnemu direktorju Urada in oblikovanje mnenj za upravni odbor bodisi na zahtevo izvršnega odbora bodisi na lastno pobudo o delovnem programu Urada ter o vseh dejavnostih Urada in v vseh primerih, ko mora Urad sprejeti hitre odločitve zlasti v okviru poglavja 3 v zvezi s pošiljanjem skupin za podporo azilu v države članice, ki so pod posebnim pritiskom.

7.   Urad zagotavlja tehnično in logistično podporo, ki jo potrebuje izvršni odbor, in zagotavlja sekretariat za seje odbora.

8.   Predstavniki UNHCR lahko na zahtevo izvršnega odbora brez pravice glasovanja sodelujejo pri njegovem delu.

9.   Izvršni odbor lahko povabi katero koli osebo, katere mnenje bi lahko bilo koristno, naj se udeleži njegovih sej.

Člen 33

Delovne skupine

1.   Urad lahko v okviru svojih pooblastil v skladu s to uredbo oblikuje delovne skupine, sestavljene iz strokovnjakov pristojnih organov držav članic, ki delujejo na področju azila, vključno s specializiranimi sodniki. Strokovnjake lahko nadomeščajo namestniki, imenovani hkrati z njimi.

2.   Komisija ima pravico do udeležbe v delovnih skupinah. Predstavniki UNHCR lahko v celoti ali delno sodelujejo na sestankih delovnih skupin Urada, odvisno od vrste obravnavanih vprašanj.

3.   Delovne skupine lahko povabijo katero koli osebo, katere mnenje bi lahko bilo koristno, naj se udeleži sestanka, in zlasti predstavnike nevladnih organizacij, ki delujejo na področju azila.

║

POGLAVJE 5

FINANČNE DOLOČBE

Člen 34

Proračun

1.   Za vsako proračunsko leto, ki ustreza koledarskemu letu, se pripravijo ocene vseh prihodkov in odhodkov Urada ter se vključijo v njegov proračun.

2.   Prihodki in odhodki, prikazani v proračunu Urada, so uravnoteženi.

3.   Brez poseganja v druge vire prihodki Urada obsegajo:

| (a) | prispevek Skupnosti, vključen v splošni proračun Evropske unije; |
| --- | --- |

(a)

prispevek Skupnosti, vključen v splošni proračun Evropske unije;

| (b) | vse prostovoljne prispevke držav članic; |
| --- | --- |

(b)

vse prostovoljne prispevke držav članic;

| (c) | dajatve, namenjene publikacijam, usposabljanju ali vsem storitvam Urada. |
| --- | --- |

(c)

dajatve, namenjene publikacijam, usposabljanju ali vsem storitvam Urada.

4.   Odhodki Urada obsegajo zlasti prejemke osebja, upravne odhodke in odhodke za infrastrukturo, stroške poslovanja ter odhodke v zvezi s pogodbami ali sporazumi, ki jih sklene Urad.

Člen 35

Določitev proračuna

1.   Izvršni direktor vsako leto pripravi osnutek ocene prihodkov in odhodkov Urada za naslednje leto, ki vsebuje načrt delovnih mest, ter ga pošlje upravnemu odboru.

2.   Upravni odbor na podlagi tega osnutka pripravi oceno prihodkov in odhodkov Urada za naslednje proračunsko leto.

3.   Osnutek ocene prihodkov in odhodkov Urada je treba poslati Komisiji ║ do 10. februarja. Končna različica te ocene, ki vključuje tudi osnutek načrta delovnih mest, upravni odbor pošlje Komisiji ║ do 31. marca.

4.   Komisija oceno skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije pošlje Evropskemu parlamentu in Svetu (v nadaljnjem besedilu „proračunski organ“).

5.   Na podlagi ocene Komisija v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi ocene, za katere meni, da so potrebne glede na načrt delovnih mest, in znesek donacije v breme splošnega proračuna, ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe.

6.   Proračunski organ odobri proračunska sredstva za donacijo Uradu.

7.   Proračunski organ sprejme načrt delovnih mest Urada.

8.   Proračun Urada sprejme upravni odbor. Proračun postane dokončen po dokončnem sprejetju splošnega proračuna Evropske unije. Po potrebi se proračun po sprejetju ustrezno prilagodi.

9.   Upravni odbor čim prej uradno obvesti proračunski organ o svoji nameri izvajanja katerega koli projekta, ki bi lahko imel večje finančne posledice za financiranje proračuna, zlasti katerih koli projektov v zvezi z nepremičninami, kot so najem ali nakup zgradb. O tem obvesti tudi Komisijo.

10.   Če katera od vej proračunskega organa izda uradno obvestilo, da namerava dati mnenje, svoje mnenje pošlje upravnemu odboru v roku šestih tednov po datumu priglasitve projekta.

Člen 36

Izvrševanje proračuna

1.   Proračun Urada izvršuje izvršni direktor.

2.   Izvršni direktor vsako leto proračunskemu organu pošlje vse podatke, pomembne za izid postopkov ocenjevanja.

Člen 37

Predstavitev zaključnega računa in razrešnica

1.   Računovodja Urada do 1. marca naslednjega leta računovodji Komisije pošlje svoj začasni zaključni račun skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom. Računovodja Komisije konsolidira začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov v skladu s členom 128 Finančne uredbe.

2.   Računovodja Komisije ║ do 31. marca naslednjega leta Računskemu sodišču pošlje začasni zaključni račun Urada, čemur priloži poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju med letom. Poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za zadevno proračunsko leto se pošlje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

3.   Po prejemu pripomb Računskega sodišča o začasnem zaključnem računu Urada na podlagi ║ člena 129 Finančne uredbe izvršni direktor pripravi končni zaključni račun Urada na lastno odgovornost in ga pošlje upravnemu odboru v mnenje.

4.   Upravni odbor da mnenje o končnem zaključnem računu Urada.

5.   Izvršni direktor ║ do 1. julija naslednjega leta pošlje končni zaključni račun skupaj z mnenjem upravnega odbora Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču.

6.   Končni zaključni račun se objavi.

7.   Izvršni direktor Računskemu sodišču pošlje odgovor na njegove ugotovitve ║ do 30. septembra. Ta odgovor pošlje tudi upravnemu odboru.

8.   Izvršni direktor predloži Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo vse potrebne informacije za nemoteno uporabo postopka za razrešnico za zadevno proračunsko leto v skladu s členom 146(3) Finančne uredbe.

9.   Na priporočilo Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, Evropski parlament da izvršnemu direktorju razrešnico v zvezi z izvrševanjem proračuna za leto N do 15. maja leta N + 2.

Člen 38

Finančni pravilnik

Finančni pravilnik Urada sprejme upravni odbor po posvetovanju s Komisijo. Ta ne sme odstopati od Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 ║ z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 ║ o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (13), razen če je to izrecno potrebno za delovanje Urada in s predhodnim soglasjem Komisije.

POGLAVJE 6

DOLOČBE O OSEBJU

Člen 39

Osebje

1.   Za osebje Urada, vključno z izvršnim direktorjem, se uporabljajo kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti, pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti ter pravila, ki so jih skupaj sprejele institucije EU za namene uporabe teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev.

2.   V skladu s členom 110 kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti in pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti upravni odbor v dogovoru s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe.

3.   Urad v zvezi s svojim osebjem izvaja pooblastila, ki jih kadrovski predpisi dodeljujejo organu za imenovanje in jih pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev dodeljujejo organu, ki lahko sklepa pogodbe.

4.   Upravni odbor lahko sprejme določbe, ki Uradu omogočajo, da uporabi nacionalne strokovnjake, napotene iz držav članic.

Člen 40

Posebne pravice in imunitete

Za Urad se uporablja Protokol o posebnih pravicah in imunitetah Evropskih skupnosti.

POGLAVJE 7

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 41

Pravni status

1.   Urad je organ Skupnosti
  , ustanovljen v skladu s členom 185 Finančne uredbe
  . Je pravna oseba.

2.   Urad v vsaki državi članici uživa najobsežnejšo pravno sposobnost, ki je na voljo pravnim osebam v okviru nacionalne zakonodaje. Zlasti lahko pridobi premično in nepremično premoženje ter z njim razpolaga in je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Urad zastopa njegov izvršni direktor.

4.   Sedež Urada je v [...]. ║

Člen 42

Jezikovna ureditev

1.   Za Urad se uporabljajo določbe Uredbe št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (14).

2.   Brez poseganja v odločitve, sprejete na podlagi člena 290 Pogodbe, sta splošno letno poročilo o dejavnostih Urada in njegov letni delovni program iz člena 29(c) in (d) napisana v vseh uradnih jezikih Skupnosti.

3.   Prevajalske storitve, potrebne za delovanje Urada, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije.

4.   Upravni odbor opredeli pravila za izvajanje jezikovne ureditve.

Člen 43

Dostop do dokumentov

1.   
  Urad razvija dobre upravne prakse za zagotovitev najvišje možne ravni preglednosti svojih dejavnosti.
  Uredba ║ (ES) št. 1049/2001 ║ se uporablja za dokumente, ki jih ima Urad.

2.   Upravni odbor sprejme pravila za uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001 v šestih mesecih od začetka veljavnosti te Uredbe.

3.   Zoper odločitve, ki jih sprejme Urad na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 1049/2001, je mogoče vložiti pritožbo pri varuhu človekovih pravic ali pa so lahko predmet tožbe pred Sodiščem Evropskih skupnosti, pod pogoji, določenimi v členih 195 oziroma 230 Pogodbe.

4.   Za obdelave osebnih podatkov, ki jih opravi Urad, se uporablja Uredba (ES) št. 45/2001 ║.

Člen 44

Pravilnik o varnosti na področju zaščite tajnih podatkov in občutljivih netajnih podatkov

1.   Urad uporablja načela varnosti, opredeljena v Sklepu Komisije 2001/844/ES, ESPJ, Euratom z dne 29. novembra 2001 o spremembah njenega poslovnika (15). Predvsem so pomembne določbe o izmenjavi, obdelavi in hrambi tajnih podatkov.

2.   Urad prav tako uporablja načela varnosti v zvezi z obdelavo občutljivih netajnih podatkov, kakršna je sprejela in izvaja Komisija.

Člen 45

Boj proti goljufijam

1.
     
  V boju proti goljufijam, korupciji in drugim nezakonitim dejavnostim se uporabljajo določbe Uredbe (ES) št. 1073/1999 brez omejitev.

2.
     
  Urad pristopi k Medinstitucionalnemu sporazumu z dne 25. maja 1999 in brez odlašanja sprejme ustrezne predpise, ki se uporabljajo za vse osebje Urada.

3.
     
  Odločitve o financiranju ter iz njih izhajajoči izvedbeni sporazumi in instrumenti izrecno določajo, da lahko Računsko sodišče in OLAF po potrebi na kraju samem izvajata nadzor nad prejemniki sredstev Urada in zastopniki, ki so odgovorni za dodelitev teh sredstev.

Člen 46

Določbe o odgovornosti

1.   Pogodbene odgovornosti Urada ureja zakonodaja, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2.   Sodišče Evropskih skupnosti je pristojno za odločanje na podlagi katere koli arbitražne klavzule v pogodbah, ki jih sklene Urad.

3.   Pri nepogodbeni obveznosti Urad v skladu s splošnimi načeli, skupnimi pravnim ureditvam držav članic, nadomesti vso škodo, ki jo pri opravljanju svojih nalog povzroči Urad ali njegovi uslužbenci.

4.   V odškodninskih sporih iz odstavka 3 je pristojno Sodišče Evropskih skupnosti.

5.   Osebno odgovornost uslužbencev do Urada urejajo določbe kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev, ki se zanje uporabljajo.

Člen 47

Ocena in pregled

1.   Urad najpozneje v treh letih po začetku delovanja iz člena 54 naroči neodvisno zunanjo oceno dosežkov Urada na podlagi pooblastil, ki jih pripravi upravni odbor v dogovoru s Komisijo. V oceni je proučen vpliv Urada na sodelovanje v praksi na področju azila in na skupni evropski azilni sistem. V njej se obravnava zlasti morebitna potreba po spremembi ali razširitvi nalog Urada, vključno s finančnimi posledicami takšne spremembe ali razširitve. V oceni se prouči tudi ustreznost upravljavske strukture glede na izvajanje nalog Urada. Pri oceni se upošteva mnenje zainteresiranih strani na ravni Skupnosti in nacionalni ravni.

2.   Upravni odbor v soglasju s Komisijo določi časovni razpored prihodnjih ocenjevanj, pri čemer upošteva ugotovitve poročila o oceni iz odstavka 1.

Člen 48

Upravni nadzor

Dejavnosti Urada nadzira varuh človekovih pravic v skladu z določbami iz člena 195 Pogodbe.

Člen 49

Sodelovanje s tretjimi in pridruženimi državami

1.   Urad je odprt za sodelovanje z državami, ki sklenejo sporazume s Skupnostjo, na podlagi katerih sprejmejo in uporabljajo zakonodajo Skupnosti na področju, ki ga ureja ta uredba. V skladu z ustreznimi določbami teh sporazumov se oblikuje ureditev, ki določa zlasti značilnosti, obseg in način sodelovanja teh držav pri delu Urada. Ta ureditev vključuje zlasti določbe v zvezi z udeležbo pri pobudah Urada, finančnih prispevkih ter osebju. Glede kadrovskih zadev so ti sporazumi v vsakem primeru v skladu s kadrovskimi predpisi za uradnike ║ in pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti.

2.   Urad v okviru politike zunanjih odnosov Evropske unije pri vprašanjih, ki so zajeta v njenih dejavnostih, in kolikor je to potrebno za izpolnitev njegovih nalog ter v skladu s Komisijo
  in v okviru svojih pristojnosti
  olajšuje operativno sodelovanje med državami članicami in tretjimi državami ter lahko tudi sodeluje z organi tretjih držav, pristojnimi za tehnične vidike področij, ki jih ureja ta uredba, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih v skladu z ustreznimi določbami Pogodbe.

Člen 50

Sodelovanje Urada in UNHCR

Urad sodeluje z UNHCR na področjih, ki jih ureja ta uredba, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih z UNHCR.

Urad lahko UNHCR dodeljuje donacije. Cilj teh donacij je financiranje ukrepov, ki bi Uradu omogočili, da bi trajno in v ustaljenem okviru užival koristi strokovnega znanja in izkušenj UNHCR na področju azila. So del privilegiranih odnosov sodelovanja Urada in UNHCR, kot so opredeljeni v tem členu ter členu 2(5), členu 9(1), členu 25(4), členu 32(8), členu 33(2) in členu 51(4). V skladu s členom 75 Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002 se pri tem uporabljajo ustrezne določbe Finančne uredbe in njene izvedbene določbe.

Člen 51

Svetovalni forum

1.
     
  Urad tesno sodeluje z organizacijami civilne družbe in pristojnimi organi, ki delujejo na področju azilne politike, na lokalni, regionalni, nacionalni, evropski ali mednarodni ravni ter v ta namen ustanovi svetovalni forum.

2.
     
  Lokalni organi, ki imajo pomembno vlogo, strokovno znanje in izkušnje s področja azilne politike, so vključeni v svetovalni forum.

3.
     
  Svetovalni forum je mehanizem za izmenjavo informacij in združevanje znanja. Zagotavlja tesno sodelovanje med Uradom in zainteresiranimi stranmi.

4.
     
  Svetovalni forum je odprt vsem pristojnim zainteresiranim stranem v skladu z odstavkom 1. Urad stopa v stik s člani svetovalnega foruma v povezavi s posebnimi potrebami na področjih, ki so pri delu Urada opredeljena kot prednostna.

UNHCR je član svetovalnega foruma po uradni dolžnosti.

5.
     
  Urad se obrača na svetovalni forum, zlasti da ta:

| (a) | poda predloge upravnemu odboru v zvezi z letnim delovnim programom, ki se sprejme v skladu s členom 29(d); |
| --- | --- |

(a)

poda predloge upravnemu odboru v zvezi z letnim delovnim programom, ki se sprejme v skladu s členom 29(d);

| (b) | zagotovi povratne informacije upravnemu odboru ter slednjemu predlaga nadaljnje ukrepe v zvezi z letnim poročilom iz člena 29(c) in letnim poročilom o azilnih razmerah v Evropski uniji iz člena 12(1), ter |
| --- | --- |

(b)

zagotovi povratne informacije upravnemu odboru ter slednjemu predlaga nadaljnje ukrepe v zvezi z letnim poročilom iz člena 29(c) in letnim poročilom o azilnih razmerah v Evropski uniji iz člena 12(1), ter

| (c) | izvršnemu direktorju in izvršnemu odboru sporoči sklepe in priporočila konferenc, seminarjev in sej, ki so lahko koristni za delo Urada. |
| --- | --- |

(c)

izvršnemu direktorju in izvršnemu odboru sporoči sklepe in priporočila konferenc, seminarjev in sej, ki so lahko koristni za delo Urada.

6.
     
  Koordinacijo svetovalnega foruma vodi izvršni direktor.

7.
     
  Svetovalni forum se sestane vsaj dvakrat letno.

Člen 52

Sodelovanje z agencijama FRONTEX in FRA ter drugimi organi Skupnosti in z mednarodnimi organizacijami

Urad sodeluje z organi Skupnosti, katerih dejavnosti so povezane z njegovimi dejavnostmi, in zlasti z Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) in ║ FRA ║ ter z mednarodnimi organizacijami na področjih, ki jih ureja ta uredba, v okviru delovnih dogovorov, sklenjenih s temi organi v skladu z določbami Pogodbe ║ in določbami o pristojnosti teh organov.

Sodelovanje omogoča dopolnjevanje dejavnosti zadevnih organov ter preprečuje podvajanje in odvečnost del, opravljenih v okviru pooblastil teh različnih organov.

Člen 53

Sporazum o sedežu in pogoji delovanja

Potrebne določbe glede nastanitve Urada v državi članici gostiteljici ter oprema, ki jo da na voljo ta država, ter posebna pravila, ki v državi članici gostiteljici Urada se uporabljajo za izvršnega direktorja, člane upravnega odbora, osebje Urada in njihove družinske člane, so opredeljeni v sporazumu o sedežu med Uradom in državo članico gostiteljico, sprejetem po odobritvi upravnega odbora. Država članica gostiteljica Urada zagotovi najboljše možne pogoje za uspešno delovanje Urada, vključno s ponudbo večjezičnega šolanja z evropsko vsebino in ustreznimi prometnimi povezavami.

Člen 54

Začetek delovanja Urada

Urad začne delovati najpozneje eno leto po začetku veljavnosti te uredbe.

Komisija je odgovorna za ustanovitev in začetek delovanja Urada, dokler ta ne doseže operativne zmogljivosti za izvrševanje lastnega proračuna.

Zato:

| — | dokler izvršni direktor Urada, potem ko ga v skladu s pogoji iz člena 30 imenuje upravni odbor, ne prevzame svojih nalog, lahko uradnik Komisije kot začasni direktor opravlja naloge, zaupane izvršnemu direktorju Urada, |
| --- | --- |

—

dokler izvršni direktor Urada, potem ko ga v skladu s pogoji iz člena 30 imenuje upravni odbor, ne prevzame svojih nalog, lahko uradnik Komisije kot začasni direktor opravlja naloge, zaupane izvršnemu direktorju Urada,

| — | uradniki Komisije lahko pod pristojnostjo začasnega direktorja ali izvršnega direktorja opravljajo naloge, zaupane Uradu. |
| --- | --- |

—

uradniki Komisije lahko pod pristojnostjo začasnega direktorja ali izvršnega direktorja opravljajo naloge, zaupane Uradu.

Začasni direktor lahko po pridobitvi soglasja upravnega odbora odobri vsa plačila, ki se krijejo iz sredstev, predvidenih v proračunu Urada, in lahko sklepa pogodbe, vključno s pogodbami o zaposlitvi osebja po sprejetju načrta delovnih mest Urada.

Člen 55

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati [...] dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ║,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C ..., str. ...

1

(2)  UL C ..., str. ...

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009.

3

Stališče Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009.

(4)  

  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

4

UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(5)  UL L 349, 25.11.2004, str. 1.

5

(6)  UL L 53, 22.2.2007, str. 1.

6

(7)  

  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

7

UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(8)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

8

(9)  UL L 136, 31.5.1999, str. 15.

9

(10)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

10

(11)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

11

(12)  UL L ...

12

UL L ...

(13)  
  UL L 357, 31.12.2002, str. 72
  .

13

UL L 357, 31.12.2002, str. 72

(14)  UL 17, 6.10.1958, str. 385.

14

(15)  
  UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

15

UL L 317, 3.12.2001, str. 1.

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/453 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/453

---

Četrtek, 7. maja 2009Dvostranski sporazumi med državami članicami in tretjimi državami, ki so povezani s sektorskimi zadevami in zajemajo pravo, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja ***I

P6_TA(2009)0380

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi postopka za pogajanja o dvostranskih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami, ki so povezani s sektorskimi zadevami in zajemajo pravo, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja, ter za njihovo sklenitev (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

2010/C 212 E/55

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0893),

ob upoštevanju člena 251(2) in členov 61(c), 65 ter 67(5) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0001/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A6-0270/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 7. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0259

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi postopka za pogajanja in sklenitev sporazumov med državami članicami in tretjimi državami o določenih zadevah v zvezi s pravom, ki se uporablja za pogodbena in nepogodbena obligacijska razmerja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 662/2009.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/454 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/454

---

Četrtek, 7. maja 2009Program za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju MEDIA Mundus ***I

P6_TA(2009)0381

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju MEDIA Mundus (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

2010/C 212 E/56

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2008)0892),

ob upoštevanju člena 251(2) ter členov 150(4) in 157(3) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0011/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A6-0260/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 7. maja 2009P6_TC1-COD(2008)0258

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Sklepa 2009/.../EC Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi programa za sodelovanje s strokovnjaki iz tretjih držav na avdiovizualnem področju (MEDIA Mundus)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 1041/2009/ES.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/455 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/455

---

Četrtek, 7. maja 2009Skupna pravila dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti ***I

P6_TA(2009)0382

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

2010/C 212 E/57

(Postopek soodločanja: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0121),

ob upoštevanju členov 251(2) in 80(2) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C6-0097/2009),

ob upoštevanju členov 51 in 43(2) in (3) svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem (A6-0274/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

Četrtek, 7. maja 2009P6_TC1-COD(2009)0042

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto na prvi obravnavi dne 7. maja 2009 z namenom sprejetja Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EGS) št. 95/93 o skupnih pravilih dodeljevanja slotov na letališčih Skupnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta iz prve obravnave enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (ES) št. 545/2009.)

---

| 5.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 212/456 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

CE 212/456

---

Četrtek, 7. maja 2009Dvostranski sporazumi med državami članicami in tretjimi državami o sodnih odločbah in sklepih v zakonskih sporih, o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih *

P6_TA(2009)0383

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 7. maja 2009 o predlogu Uredbe Sveta o uvedbi postopka za pogajanja o dvostranskih sporazumih med državami članicami in tretjimi državami, ki so povezani s sektorskimi zadevami in zajemajo pristojnosti, priznavanje in izvrševanje sodnih odločb in sklepov v zakonskih sporih, o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih ter pravo, ki se uporablja v zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi, ter za njihovo sklenitev (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

2010/C 212 E/58

(Postopek posvetovanja)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (KOM(2008)0894),

ob upoštevanju členov 61(c), 65, 67(2) in 67(5) Pogodbe ES, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C6-0035/2009),

ob upoštevanju člena 51 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A6-0265/2009),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog, na podlagi člena 250(2) Pogodbe ES;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 54 |
| Predlog uredbe


  Naslov |
| | |
| Sprememba 55 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Naslov IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES) zagotavlja pravno podlago za sprejetje zakonodaje Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 54

Predlog uredbe

Naslov

Sprememba 55

Predlog uredbe

Uvodna izjava 1

(1)

Naslov IV Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES) zagotavlja pravno podlago za sprejetje zakonodaje Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah.

| (1) | Naslov IV
  tretjega dela
  Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES) zagotavlja pravno podlago za sprejetje zakonodaje Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah. |
| --- | --- |

(1)

Naslov IV
  tretjega dela
  Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti (v nadaljnjem besedilu: Pogodba ES) zagotavlja pravno podlago za sprejetje zakonodaje Skupnosti na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih zadevah.

Sprememba 56

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| (2) | Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah med državami članicami in tretjimi državami se je običajno urejalo s sporazumi med državami članicami in tretjimi državami. |
| --- | --- |

(2)

Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah med državami članicami in tretjimi državami se je običajno urejalo s sporazumi med državami članicami in tretjimi državami.

| (2) | Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah med državami članicami in tretjimi državami se je običajno urejalo s sporazumi med državami članicami in tretjimi državami.
  Taki sporazumi, ki jih je veliko, pogosto odražajo posebne vezi med državo članico in zadevno tretjo državo, njihov namen pa je zagotoviti ustrezen pravni okvir za izpolnjevanje posebnih potreb zadevnih strani. |
| --- | --- |

(2)

Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah med državami članicami in tretjimi državami se je običajno urejalo s sporazumi med državami članicami in tretjimi državami.
  Taki sporazumi, ki jih je veliko, pogosto odražajo posebne vezi med državo članico in zadevno tretjo državo, njihov namen pa je zagotoviti ustrezen pravni okvir za izpolnjevanje posebnih potreb zadevnih strani.

Sprememba 57

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| (3) | Člen 307 Pogodbe ES zahteva odpravo vseh neskladnosti med pravnim redom Skupnosti in mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami. To lahko pomeni, da so potrebna ponovna pogajanja o
  teh
  sporazumih. |
| --- | --- |

(3)

Člen 307 Pogodbe ES zahteva odpravo vseh neskladnosti med pravnim redom Skupnosti in mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami. To lahko pomeni, da so potrebna ponovna pogajanja o
  teh
  sporazumih.

| (3) | Člen 307 Pogodbe ES zahteva
  , da morajo države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za
  odpravo vseh neskladnosti med pravnim redom Skupnosti in mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami. To lahko pomeni, da so potrebna ponovna pogajanja o
  takih
  sporazumih. |
| --- | --- |

(3)

Člen 307 Pogodbe ES zahteva
  , da morajo države članice sprejeti vse potrebne ukrepe za
  odpravo vseh neskladnosti med pravnim redom Skupnosti in mednarodnimi sporazumi, sklenjenimi med državami članicami in tretjimi državami. To lahko pomeni, da so potrebna ponovna pogajanja o
  takih
  sporazumih.

Sprememba 58

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| (4) | Morda
  bo treba tudi skleniti nove sporazume s tretjimi državami, ki
  urejajo
  področje civilnega pravosodja in spadajo v področje Naslova IV Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(4)

Morda
  bo treba tudi skleniti nove sporazume s tretjimi državami, ki
  urejajo
  področje civilnega pravosodja in spadajo v področje Naslova IV Pogodbe ES.

| (4) | Da bi se zagotovil ustrezen pravni okvir za izpolnjevanje posebnih potreb države članice v odnosu s tretjo državo,
  bo
  morda
  treba tudi skleniti nove sporazume s tretjimi državami, ki
  zadevajo
  področje civilnega pravosodja in spadajo v področje Naslova IV
  tretjega dela
  Pogodbe ES. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se zagotovil ustrezen pravni okvir za izpolnjevanje posebnih potreb države članice v odnosu s tretjo državo,
  bo
  morda
  treba tudi skleniti nove sporazume s tretjimi državami, ki
  zadevajo
  področje civilnega pravosodja in spadajo v področje Naslova IV
  tretjega dela
  Pogodbe ES.

Sprememba 59

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Sodišče Evropskih skupnosti je v svojem Mnenju 1/03 z dne 7. februarja 2006 o sklenitvi nove Luganske konvencije potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno
  zunanjo
  pristojnost za
  pogajanja o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami in njihovi sklenitvi v zvezi s številnimi pomembnimi vprašanji iz Naslova IV Pogodbe ES
  .
  Sodišče je zlasti potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno pristojnost za
  sklenitev
  mednarodnih sporazumov
  s tretjimi državami o zadevah, ki vplivajo na pravila,
  določena med drugim v Uredbi
  (ES) št. 44/2001 („Bruselj I“), zlasti
  o pristojnosti ter priznavanju in izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah. |
| --- | --- |

(5)

Sodišče Evropskih skupnosti je v svojem Mnenju 1/03 z dne 7. februarja 2006 o sklenitvi nove Luganske konvencije potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno
  zunanjo
  pristojnost za
  pogajanja o mednarodnih sporazumih s tretjimi državami in njihovi sklenitvi v zvezi s številnimi pomembnimi vprašanji iz Naslova IV Pogodbe ES
  .
  Sodišče je zlasti potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno pristojnost za
  sklenitev
  mednarodnih sporazumov
  s tretjimi državami o zadevah, ki vplivajo na pravila,
  določena med drugim v Uredbi
  (ES) št. 44/2001 („Bruselj I“), zlasti
  o pristojnosti ter priznavanju in izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah.

| (5) | Sodišče Evropskih skupnosti je v svojem Mnenju 1/03 z dne 7. februarja 2006 o sklenitvi nove Luganske konvencije potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno pristojnost za sklenitev
  mednarodnega sporazuma, kot je Luganska konvencija
  , s tretjimi državami o zadevah, ki vplivajo na pravila
  iz Uredbe Sveta
  (ES) št. 44/2001
  z dne 22. decembra 2000
  o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1)
  („Bruselj I“). |
| --- | --- |

(5)

Sodišče Evropskih skupnosti je v svojem Mnenju 1/03 z dne 7. februarja 2006 o sklenitvi nove Luganske konvencije potrdilo, da je Skupnost pridobila izključno pristojnost za sklenitev
  mednarodnega sporazuma, kot je Luganska konvencija
  , s tretjimi državami o zadevah, ki vplivajo na pravila
  iz Uredbe Sveta
  (ES) št. 44/2001
  z dne 22. decembra 2000
  o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1)
  („Bruselj I“).

Sprememba 60

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Zato
  v skladu s členom 300 Pogodbe ES Skupnost sklene
  take
  sporazume med Skupnostjo in tretjo državo,
  če ti zadevajo
  pristojnost Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

Zato
  v skladu s členom 300 Pogodbe ES Skupnost sklene
  take
  sporazume med Skupnostjo in tretjo državo,
  če ti zadevajo
  pristojnost Skupnosti.

| (6) | V skladu s členom 300 Pogodbe ES Skupnost sklene sporazume med Skupnostjo in tretjo državo
  o zadevah, ki sodijo v izključno
  pristojnost Skupnosti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 300 Pogodbe ES Skupnost sklene sporazume med Skupnostjo in tretjo državo
  o zadevah, ki sodijo v izključno
  pristojnost Skupnosti.

Sprememba 61

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Člen 10 Pogodbe ES nalaga državam članicam, naj olajšujejo izpolnjevanje nalog Skupnosti in ne sprejemajo ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Pogodbe. Ta obveznost lojalnega sodelovanja je splošno veljavna in ni odvisna od tega, ali ima Skupnost izključno pristojnost ali ne. |
| --- | --- |

(7)

Člen 10 Pogodbe ES nalaga državam članicam, naj olajšujejo izpolnjevanje nalog Skupnosti in ne sprejemajo ukrepov, ki bi lahko ogrozili uresničevanje ciljev Pogodbe. Ta obveznost lojalnega sodelovanja je splošno veljavna in ni odvisna od tega, ali ima Skupnost izključno pristojnost ali ne.

(Ne zadeva slovenske različice.)

Sprememba 62

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Treba je oceniti, ali trenutno obstaja dovolj velik interes Skupnosti za zamenjavo vseh obstoječih ali predlaganih dvostranskih sporazumov med državami članicami in tretjimi državami s sporazumi Skupnosti. Posledično je treba določiti tudi postopek z dvojnim ciljem. Prvi je, da se Skupnosti omogoči oceno, ali obstaja dovolj velik interes Skupnosti za sklenitev določenega dvostranskega sporazuma. Drugi cilj je dovoliti državam članicam, da sklenejo zadevni sporazum, če Skupnost trenutno nima interesa za sklenitev takega sporazuma. |
| --- | --- |

(8)

Treba je oceniti, ali trenutno obstaja dovolj velik interes Skupnosti za zamenjavo vseh obstoječih ali predlaganih dvostranskih sporazumov med državami članicami in tretjimi državami s sporazumi Skupnosti. Posledično je treba določiti tudi postopek z dvojnim ciljem. Prvi je, da se Skupnosti omogoči oceno, ali obstaja dovolj velik interes Skupnosti za sklenitev določenega dvostranskega sporazuma. Drugi cilj je dovoliti državam članicam, da sklenejo zadevni sporazum, če Skupnost trenutno nima interesa za sklenitev takega sporazuma.

črtano

Sprememba 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| (9) | Treba je
  uvesti skladen in pregleden postopek, s katerim bi se
  državam članicam
  dovolilo, da
  spremenijo obstoječe sporazume s tretjimi državami
  ali da se
  pogajajo o novih sporazumih
  in
  jih sklenejo v izjemnih okoliščinah
  , zlasti takrat, kadar Skupnost sama ni izrazila namere, da bo izvajala
  svoje zunanje pristojnosti
  za sklenitev sporazuma. Ta postopek ne posega v izključno pristojnost Skupnosti in določbe členov 300 in 307 Pogodbe ES.
  Ker odstopa od pravila, da ima Skupnost izključno pristojnost za sklepanje mednarodnih sporazumov o teh zadevah, je treba predlagani
  postopek šteti kot izjemen ukrep, ki mora imeti omejeno področje uporabe in trajanje. |
| --- | --- |

(9)

Treba je
  uvesti skladen in pregleden postopek, s katerim bi se
  državam članicam
  dovolilo, da
  spremenijo obstoječe sporazume s tretjimi državami
  ali da se
  pogajajo o novih sporazumih
  in
  jih sklenejo v izjemnih okoliščinah
  , zlasti takrat, kadar Skupnost sama ni izrazila namere, da bo izvajala
  svoje zunanje pristojnosti
  za sklenitev sporazuma. Ta postopek ne posega v izključno pristojnost Skupnosti in določbe členov 300 in 307 Pogodbe ES.
  Ker odstopa od pravila, da ima Skupnost izključno pristojnost za sklepanje mednarodnih sporazumov o teh zadevah, je treba predlagani
  postopek šteti kot izjemen ukrep, ki mora imeti omejeno področje uporabe in trajanje.

| (9) | V zvezi s sporazumi s tretjimi državami o vprašanjih s področja civilnega pravosodja, ki sodijo v izključno pristojnost Skupnosti, bi bilo treba
  uvesti skladen in pregleden postopek, s katerim bi se
  državi članici
  dovolilo, da
  spremeni obstoječi sporazum
  ali da se
  pogaja
  o
  novem sporazumu
  in
  ga sklene
  , zlasti takrat, kadar Skupnost sama ni izrazila namere, da bo izvajala
  svojo zunanjo pristojnost
  za sklenitev sporazuma
  z že obstoječim ali predlaganim pogajalskim mandatom
  . Ta postopek ne posega v izključno pristojnost Skupnosti in določbe členov 300 in 307 Pogodbe ES.
  Ta
  postopek
  je treba
  šteti kot izjemen ukrep, ki mora imeti omejeno področje uporabe in trajanje. |
| --- | --- |

(9)

V zvezi s sporazumi s tretjimi državami o vprašanjih s področja civilnega pravosodja, ki sodijo v izključno pristojnost Skupnosti, bi bilo treba
  uvesti skladen in pregleden postopek, s katerim bi se
  državi članici
  dovolilo, da
  spremeni obstoječi sporazum
  ali da se
  pogaja
  o
  novem sporazumu
  in
  ga sklene
  , zlasti takrat, kadar Skupnost sama ni izrazila namere, da bo izvajala
  svojo zunanjo pristojnost
  za sklenitev sporazuma
  z že obstoječim ali predlaganim pogajalskim mandatom
  . Ta postopek ne posega v izključno pristojnost Skupnosti in določbe členov 300 in 307 Pogodbe ES.
  Ta
  postopek
  je treba
  šteti kot izjemen ukrep, ki mora imeti omejeno področje uporabe in trajanje.

Sprememba 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| (9a) | Ta uredba se ne bi smela uporabljati, če je Skupnost z zadevno tretjo državo ali zadevnimi tretjimi državami že sklenila sporazum o isti zadevi. Za dva sporazuma velja, da obravnavata isto zadevo le, če vsebinsko urejata ista posebna pravna vprašanja. Določbe, ki zgolj navajajo splošno namero za sodelovanje v zvezi s takšnimi vprašanji, se ne bi smele obravnavati kot določbe, ki se nanašajo na isto vsebino. |
| --- | --- |

(9a)

Ta uredba se ne bi smela uporabljati, če je Skupnost z zadevno tretjo državo ali zadevnimi tretjimi državami že sklenila sporazum o isti zadevi. Za dva sporazuma velja, da obravnavata isto zadevo le, če vsebinsko urejata ista posebna pravna vprašanja. Določbe, ki zgolj navajajo splošno namero za sodelovanje v zvezi s takšnimi vprašanji, se ne bi smele obravnavati kot določbe, ki se nanašajo na isto vsebino.

Sprememba 65

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 b (novo)

| (9b) | Ta uredba bi morala urejati določene regionalne sporazume, na katere se sklicujejo veljavni pravni akti Skupnosti. |
| --- | --- |

(9b)

Ta uredba bi morala urejati določene regionalne sporazume, na katere se sklicujejo veljavni pravni akti Skupnosti.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 c (novo)

| (9c) | Komisija bi morala glede na smernice, ki jih Svet lahko sprejme v prihodnosti, opredeliti prednostne naloge za oblikovanje politike Skupnosti v zvezi z zunanjimi odnosi na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah. |
| --- | --- |

(9c)

Komisija bi morala glede na smernice, ki jih Svet lahko sprejme v prihodnosti, opredeliti prednostne naloge za oblikovanje politike Skupnosti v zvezi z zunanjimi odnosi na področju pravosodnega sodelovanja v civilnih in gospodarskih zadevah.

Sprememba 66

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| (10) | Ta uredba mora biti omejena na sporazume, ki so povezani s sektorskimi zadevami v zvezi s področji pristojnosti, priznavanja in izvrševanja sodnih odločb in sklepov v zakonskih sporih, o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih ter pravom, ki se uporablja v zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba mora biti omejena na sporazume, ki so povezani s sektorskimi zadevami v zvezi s področji pristojnosti, priznavanja in izvrševanja sodnih odločb in sklepov v zakonskih sporih, o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih ter pravom, ki se uporablja v zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi.

črtano

Sprememba 67

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| (11) | Da bi zagotovili, da sporazum, ki ga
  predlaga
  država članica, ne onesposobi prava Skupnosti in ne ogrozi pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega na podlagi njegovih pravil
  , je treba dovoljenje pridobiti
  za začetek ali nadaljevanje pogajanj in za sklenitev sporazuma.
  To bo
  Komisiji omogočilo, da oceni
  pričakovan
  učinek
  pričakovanega rezultata
  pogajanj na pravo Skupnosti.
  V ustreznih zadevah lahko Komisija predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev posebnih klavzul v predlagane sporazume. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili, da sporazum, ki ga
  predlaga
  država članica, ne onesposobi prava Skupnosti in ne ogrozi pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega na podlagi njegovih pravil
  , je treba dovoljenje pridobiti
  za začetek ali nadaljevanje pogajanj in za sklenitev sporazuma.
  To bo
  Komisiji omogočilo, da oceni
  pričakovan
  učinek
  pričakovanega rezultata
  pogajanj na pravo Skupnosti.
  V ustreznih zadevah lahko Komisija predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev posebnih klavzul v predlagane sporazume.

| (11) | Da bi zagotovili, da sporazum, ki ga
  namerava skleniti
  država članica, ne onesposobi prava Skupnosti in ne ogrozi pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega na podlagi njegovih pravil,
  in da načrtovani sporazum ne bi ogrožal politike Skupnosti na področju zunanjih odnosov, kot jo je opredelila Skupnost, bi morala biti zadevna država članica obvezana, da o svojih namerah uradno obvesti Komisijo, da bi pridobila dovoljenje
  za začetek ali nadaljevanje
  uradnih
  pogajanj
  o sporazumu
  in za sklenitev sporazuma.
  Takšno uradno obvestilo bi bilo treba poslati v pismu ali elektronsko. Vsebovati bi moralo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, kar bi
  Komisiji omogočilo, da oceni
  pričakovani
  učinek
  izida
  pogajanj na pravo Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Da bi zagotovili, da sporazum, ki ga
  namerava skleniti
  država članica, ne onesposobi prava Skupnosti in ne ogrozi pravilnega delovanja sistema, vzpostavljenega na podlagi njegovih pravil,
  in da načrtovani sporazum ne bi ogrožal politike Skupnosti na področju zunanjih odnosov, kot jo je opredelila Skupnost, bi morala biti zadevna država članica obvezana, da o svojih namerah uradno obvesti Komisijo, da bi pridobila dovoljenje
  za začetek ali nadaljevanje
  uradnih
  pogajanj
  o sporazumu
  in za sklenitev sporazuma.
  Takšno uradno obvestilo bi bilo treba poslati v pismu ali elektronsko. Vsebovati bi moralo vse ustrezne informacije in dokumentacijo, kar bi
  Komisiji omogočilo, da oceni
  pričakovani
  učinek
  izida
  pogajanj na pravo Skupnosti.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 a (novo)

| (11ae) | Oceniti bi bilo treba, ali obstaja interes Skupnosti za sklenitev dvostranskega sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo oziroma po potrebi oceniti, ali obstaja interes Skupnosti za zamenjavo obstoječega dvostranskega sporazuma med državo članico in tretjo državo s sporazumom Skupnosti.




  Zaradi tega bi bilo treba vse države članice obvestiti o vsakem uradnem obvestilu, ki ga je prejela Komisija v zvezi s sporazumom, ki ga predlaga država članica, da bi jim omogočili, da izrazijo zanimanje za pristop k pobudi države članice, ki je predložila uradno obvestilo. Če bi na osnovi te izmenjave informacij nastal interes Skupnosti, bi morala Komisija odločati glede predloga za pogajalski mandat z namenom sklenitve sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo. |
| --- | --- |

(11ae)

Oceniti bi bilo treba, ali obstaja interes Skupnosti za sklenitev dvostranskega sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo oziroma po potrebi oceniti, ali obstaja interes Skupnosti za zamenjavo obstoječega dvostranskega sporazuma med državo članico in tretjo državo s sporazumom Skupnosti.

Zaradi tega bi bilo treba vse države članice obvestiti o vsakem uradnem obvestilu, ki ga je prejela Komisija v zvezi s sporazumom, ki ga predlaga država članica, da bi jim omogočili, da izrazijo zanimanje za pristop k pobudi države članice, ki je predložila uradno obvestilo. Če bi na osnovi te izmenjave informacij nastal interes Skupnosti, bi morala Komisija odločati glede predloga za pogajalski mandat z namenom sklenitve sporazuma med Skupnostjo in zadevno tretjo državo.

Sprememba 69

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 b (novo)

| (11b) | Če Komisija od države članice zahteva dodatne informacije v zvezi s svojo oceno glede tega, ali naj se tej državi članici dovoli začeti pogajanja s tretjo državo ali tretjimi državami, ta zahteva ne sme vplivati na rok, v katerem mora Komisija predložiti utemeljeno odločitev o prošnji države za začetek pogajanj. |
| --- | --- |

(11b)

Če Komisija od države članice zahteva dodatne informacije v zvezi s svojo oceno glede tega, ali naj se tej državi članici dovoli začeti pogajanja s tretjo državo ali tretjimi državami, ta zahteva ne sme vplivati na rok, v katerem mora Komisija predložiti utemeljeno odločitev o prošnji države za začetek pogajanj.

Sprememba 70

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 c (novo)

| (11c) | Komisija bi morala imeti pri odobritvi začetka uradnih pogajanj možnost, da po potrebi predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev posebnih klavzul v predvideni sporazum. V različnih fazah pogajanj bi bilo treba Komisijo podrobno obveščati o zadevah, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, in ji pri teh zadevah omogočiti sodelovanje v vlogi opazovalke. |
| --- | --- |

(11c)

Komisija bi morala imeti pri odobritvi začetka uradnih pogajanj možnost, da po potrebi predlaga pogajalske smernice ali zahteva vključitev posebnih klavzul v predvideni sporazum. V različnih fazah pogajanj bi bilo treba Komisijo podrobno obveščati o zadevah, ki spadajo v področje uporabe te uredbe, in ji pri teh zadevah omogočiti sodelovanje v vlogi opazovalke.

Sprememba 48

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 d (novo)

| (11d) | Države članice morajo Komisijo v uradnem obvestilu, da nameravajo začeti pogajanja s tretjo državo, seznaniti z vidiki, ki jih Komisija potrebuje za izvedbo svoje ocene. Dovoljenje Komisije in vse morebitne pogajalske smernice ali zavrnitev s strani Komisije, odvisno od primera, bi se morali nanašati le na zadeve, ki sodijo v področje uporabe te uredbe. |
| --- | --- |

(11d)

Države članice morajo Komisijo v uradnem obvestilu, da nameravajo začeti pogajanja s tretjo državo, seznaniti z vidiki, ki jih Komisija potrebuje za izvedbo svoje ocene. Dovoljenje Komisije in vse morebitne pogajalske smernice ali zavrnitev s strani Komisije, odvisno od primera, bi se morali nanašati le na zadeve, ki sodijo v področje uporabe te uredbe.

Sprememba 49

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 e (novo)

| (11e) | Evropski parlament, Svet in države članice bi bilo treba obvestiti o vseh uradnih obvestilih, ki jih prejme Komisija v zvezi s predlaganimi sporazumi ali s pogajanji doseženimi sporazumi ter o vseh utemeljenih odločitvah, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo. Te informacije bi morale v celoti izpolnjevati morebitne zahteve glede zaupnosti. |
| --- | --- |

(11e)

Evropski parlament, Svet in države članice bi bilo treba obvestiti o vseh uradnih obvestilih, ki jih prejme Komisija v zvezi s predlaganimi sporazumi ali s pogajanji doseženimi sporazumi ter o vseh utemeljenih odločitvah, ki jih Komisija sprejme v skladu s to uredbo. Te informacije bi morale v celoti izpolnjevati morebitne zahteve glede zaupnosti.

Sprememba 73

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 f (novo)

| (11f) | Evropski parlament, Komisija in Svet bi morali zagotoviti, da so vse informacije, ki so opredeljene kot tajne, obravnavane v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2). |
| --- | --- |

(11f)

Evropski parlament, Komisija in Svet bi morali zagotoviti, da so vse informacije, ki so opredeljene kot tajne, obravnavane v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (2).

Sprememba 74

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11 g (novo)

| (11g) | V primerih, ko Komisija na podlagi svoje ocene ne namerava odobriti začetka uradnih pogajanj ali sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma, bi morala Komisija pred predložitvijo utemeljene odločitve mnenje poslati zadevni državi članici. Pri sklenitvi s pogajanji doseženega sporazuma bi bilo treba mnenje poslati Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(11g)

V primerih, ko Komisija na podlagi svoje ocene ne namerava odobriti začetka uradnih pogajanj ali sklenitve s pogajanji doseženega sporazuma, bi morala Komisija pred predložitvijo utemeljene odločitve mnenje poslati zadevni državi članici. Pri sklenitvi s pogajanji doseženega sporazuma bi bilo treba mnenje poslati Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 75

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| (12) | Da se zagotovi, da sporazum ne ovira izvajanja zunanje politike Skupnosti v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in gospodarskih zadevah, mora biti v sporazum vključena določba o njegovi odpovedi
  , ko Skupnost sklene sporazum z
  isto tretjo državo z isto vsebino. |
| --- | --- |

(12)

Da se zagotovi, da sporazum ne ovira izvajanja zunanje politike Skupnosti v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in gospodarskih zadevah, mora biti v sporazum vključena določba o njegovi odpovedi
  , ko Skupnost sklene sporazum z
  isto tretjo državo z isto vsebino.

| (12) | Da se zagotovi, da
  s pogajanji doseženi
  sporazum ne ovira izvajanja zunanje politike Skupnosti v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in gospodarskih zadevah, mora biti v sporazum vključena
  bodisi
  določba o njegovi
  delni ali celotni
  odpovedi
  v primeru naknadnega sporazuma, sklenjenega med Skupnostjo ali med Skupnostjo in njenimi državami članicami ter
  isto tretjo državo z isto vsebino
  , bodisi določba o neposredni nadomestitvi ustreznih določb z določbami takšnega naknadnega sporazuma
  . |
| --- | --- |

(12)

Da se zagotovi, da
  s pogajanji doseženi
  sporazum ne ovira izvajanja zunanje politike Skupnosti v zvezi s pravosodnim sodelovanjem v civilnih in gospodarskih zadevah, mora biti v sporazum vključena
  bodisi
  določba o njegovi
  delni ali celotni
  odpovedi
  v primeru naknadnega sporazuma, sklenjenega med Skupnostjo ali med Skupnostjo in njenimi državami članicami ter
  isto tretjo državo z isto vsebino
  , bodisi določba o neposredni nadomestitvi ustreznih določb z določbami takšnega naknadnega sporazuma
  .

Sprememba 76

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13

| (13) | Treba
  je zagotoviti
  prehodne ukrepe za primere, kadar ob začetku veljavnosti te uredbe
  države članice vodijo pogajanja
  s tretjo državo ali
  so
  zaključile pogajanja, vendar še
  niso dale
  soglasja k prevzemu obveznosti sporazuma. |
| --- | --- |

(13)

Treba
  je zagotoviti
  prehodne ukrepe za primere, kadar ob začetku veljavnosti te uredbe
  države članice vodijo pogajanja
  s tretjo državo ali
  so
  zaključile pogajanja, vendar še
  niso dale
  soglasja k prevzemu obveznosti sporazuma.

| (13) | Treba
  bi bilo določiti
  prehodne ukrepe za primere, kadar
  se
  ob začetku veljavnosti te uredbe
  država članica pogaja
  s tretjo državo ali
  je
  zaključile pogajanja, vendar še
  ni dala
  soglasja k prevzemu obveznosti sporazuma. |
| --- | --- |

(13)

Treba
  bi bilo določiti
  prehodne ukrepe za primere, kadar
  se
  ob začetku veljavnosti te uredbe
  država članica pogaja
  s tretjo državo ali
  je
  zaključile pogajanja, vendar še
  ni dala
  soglasja k prevzemu obveznosti sporazuma.

Sprememba 77

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 a (novo)

| (13a) | Da se zagotovi, da se zberejo zadostne izkušnje o izvrševanju te uredbe, Komisija predloži svoje poročilo ne prej kot v petih letih po njenem sprejetju. V tem poročilu bi morala Komisija z izvrševanjem svojih posebnih pravic potrditi začasno naravo te uredbe ali preučiti, ali bi bilo treba to uredbo nadomestiti z drugo, ki bo pokrivala enako vsebino ali vključevala tudi drugo vsebino, za katero je izključno pristojna Skupnost in ki jo urejajo drugi instrumenti Skupnosti. |
| --- | --- |

(13a)

Da se zagotovi, da se zberejo zadostne izkušnje o izvrševanju te uredbe, Komisija predloži svoje poročilo ne prej kot v petih letih po njenem sprejetju. V tem poročilu bi morala Komisija z izvrševanjem svojih posebnih pravic potrditi začasno naravo te uredbe ali preučiti, ali bi bilo treba to uredbo nadomestiti z drugo, ki bo pokrivala enako vsebino ali vključevala tudi drugo vsebino, za katero je izključno pristojna Skupnost in ki jo urejajo drugi instrumenti Skupnosti.

Sprememba 78

Predlog uredbe

Uvodna izjava 13 b (novo)

| (13b) | Če poročilo, ki ga predloži Komisija, potrdi začasno naravo te uredbe, bi moralo državi članici po predložitvi poročila vseeno biti omogočeno, da Komisiji sporoči, da so pogajanja v teku ali že napovedana, da tako pridobi dovoljenje za začetek formalnih pogajanj. |
| --- | --- |

(13b)

Če poročilo, ki ga predloži Komisija, potrdi začasno naravo te uredbe, bi moralo državi članici po predložitvi poročila vseeno biti omogočeno, da Komisiji sporoči, da so pogajanja v teku ali že napovedana, da tako pridobi dovoljenje za začetek formalnih pogajanj.

Sprememba 79

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| (14) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil. |
| --- | --- |

(14)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te uredbe, je treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil.

črtano

Sprememba 80

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| (15) | V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (15) | V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe
  ES
  ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(15)

V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe
  ES
  ta uredba ne presega tega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

Sprememba 81

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| (16) | Združeno kraljestvo in Irska v
  skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti,
  sodelujeta
  pri sprejetju in uporabi te uredbe,
  če sta sodelovala pri sprejetju in uporabi uredb, ki jih zajema ta uredba, ali sta sprejela prej navedene uredbe po njihovem sprejetju
  . |
| --- | --- |

(16)

Združeno kraljestvo in Irska v
  skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti,
  sodelujeta
  pri sprejetju in uporabi te uredbe,
  če sta sodelovala pri sprejetju in uporabi uredb, ki jih zajema ta uredba, ali sta sprejela prej navedene uredbe po njihovem sprejetju
  .

| (16) | V
  skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti,
  sta Združeno kraljestvo in Irska sporočila, da želita sodelovati
  pri sprejetju in uporabi te uredbe. |
| --- | --- |

(16)

V
  skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti,
  sta Združeno kraljestvo in Irska sporočila, da želita sodelovati
  pri sprejetju in uporabi te uredbe.

Sprememba 82

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 1

1.   This Regulation establishes a procedure to authorise a Member State Ta uredba določa postopek, v skladu s katerim se državam članicam dovoli, da spremenijo obstoječe
  dvostranske
  sporazume
  med državo članico in tretjo državo
  ali za pogajanja o novem
  dvostranskem
  sporazumu in njegovo sklenitev ob upoštevanju pogojev, določenih v naslednjih določbah.

1.   This Regulation establishes a procedure to authorise a Member State Ta uredba določa postopek, v skladu s katerim se državam članicam dovoli, da spremenijo obstoječe sporazume ali da se pogajajo o novem sporazumu in njegovi sklenitvi ob upoštevanju pogojev, določenih v naslednjih določbah

Ta postopek ne posega v pristojnosti Skupnosti in njenih držav članic.

Sprememba 83

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2

2.   Ta uredba se uporablja za dvostranske sporazume
  med državami članicami in tretjimi državami z zvezi s sektorskimi
  zadevami,
  ki zajemajo pristojnosti in priznavanje ter izvrševanje sodnih odločb in sklepov v zakonskih sporih, o starševski odgovornosti in preživninskih obveznostih ter pravo, ki se uporablja v zadevah v zvezi s preživninskimi obveznostmi
  .

2.   Ta uredba se uporablja za dvostranske sporazume v zvezi z zadevami,
  ki v celoti ali deloma spadajo v področje uporabe Uredbe (ES) št. 2201/2003 (3) in Uredbe (ES) št. 4/2009 (4), kolikor te zadeve spadajo v izključno pristojnost Skupnosti.

Sprememba 84

Predlog uredbe

Člen 1 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Ta uredba se ne uporablja, če je Skupnost z zadevno tretjo državo ali zadevnimi tretjimi državami že sklenila sporazum o isti zadevi.

Sprememba 85

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1

1.   V tej uredbi izraz „sporazum“ pomeni dvostranski sporazum med državo članico in tretjo državo.

1.   V tej uredbi izraz „sporazum“ pomeni:

| (a) | dvostranski sporazum med državo članico in tretjo državo
  ; |
| --- | --- |

(a)

dvostranski sporazum med državo članico in tretjo državo
  ;

| (b) | regionalne sporazume iz člena 59(2)(a) uredbe (ES) št. 2201/2003, ne da bi to posegalo v člen 59(2)(c) in 59(3) te uredbe, ter iz člena 69(3) uredbe (ES) št. 4/2009. |
| --- | --- |

(b)

regionalne sporazume iz člena 59(2)(a) uredbe (ES) št. 2201/2003, ne da bi to posegalo v člen 59(2)(c) in 59(3) te uredbe, ter iz člena 69(3) uredbe (ES) št. 4/2009.

Sprememba 86

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

2.   V tej uredbi izraz „država članica“ pomeni
  vse
  države članice
  razen
  Danske.

2.   V tej uredbi izraz „država članica“ pomeni države članice
  z izjemo
  Danske.

Sprememba 87

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

1.   Kadar namerava država članica začeti pogajanja
  s tretjo državo
  za spremembo obstoječega sporazuma ali za sklenitev novega sporazuma, ki spada v področje uporabe te uredbe, Komisijo o svoji nameri pisno obvesti.

1.   Kadar namerava država članica začeti pogajanja za spremembo obstoječega sporazuma ali za sklenitev novega sporazuma, ki spada v področje uporabe te uredbe, Komisijo o svoji nameri
  čim prej pred predvidenim začetkom uradnih pogajanj
  pisno obvesti.

Sprememba 88

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

2.   Uradno obvestilo vsebuje izvod obstoječega sporazuma, osnutek sporazuma ali osnutek predloga
  zadevne tretje države, če je na voljo,
  ter vso drugo zadevno dokumentacijo. Država članica opiše
  cilje
  pogajanj in opredeli vprašanja,
  ki jih je treba obravnavati
  , ali določbe obstoječega sporazuma, ki jih je treba spremeniti
  , ter
  posreduje
  vse
  druge
  zadevne
  informacije.

2.   Uradno obvestilo
  ustrezno
  vsebuje izvod obstoječega sporazuma, osnutek sporazuma ali osnutek predloga ter vso drugo zadevno dokumentacijo. Država članica opiše
  vsebino
  pogajanj in opredeli vprašanja,
  ki naj bi jih obravnaval načrtovani sporazum
  , ali določbe obstoječega sporazuma, ki jih je treba spremeniti.
  Država članica lahko
  posreduje
  tudi kakršne koli
  druge
  dodatne
  informacije.

Sprememba 89

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

3.
     
  Uradno obvestilo se pošlje najmanj tri mesece pred uradnim začetkom pogajanj z zadevno tretjo državo.

črtano

Sprememba 90

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

1.   Po prejetju uradnega obvestila Komisija oceni, ali lahko država članica
  nadaljuje pogajanja z zadevno tretjo državo
  .
  Če je Skupnost že sklenila kakršen koli sporazum z isto vsebino z zadevno tretjo državo, Komisija prošnjo države članice avtomatično zavrne.

1.   Po prejetju uradnega obvestila Komisija oceni, ali
  se
  lahko država članica
  začne pogajati
  .

Sprememba 91

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – uvodni del

2.   
  Če Skupnost še ni sklenila sporazuma z zadevno tretjo državo,
  Komisija pri oceni najprej preveri, ali
  se pričakuje, da bo kakršen koli zadevni sporazum
  Skupnosti
  z zadevno
  tretjo državo
  sklenjen v bližnji prihodnosti
  .
  Če takega sporazuma ni
  ,
  lahko
  Komisija
  da dovoljenje, če sta izpolnjena naslednja pogoja
  :

2.   Komisija pri oceni najprej preveri, ali je
  v naslednjih štiriindvajsetih mesecih izrecno predviden pogajalski mandat za sklenitev sporazuma
  Skupnosti
  s
  tretjo državo
  ali tretjimi državami
  .
  V nasprotnem primeru
  Komisija
  oceni
  ,
  ali so izpolnjeni vsi naslednji pogoji
  :

Sprememba 92

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka a

| (a) | zadevna država članica
  je dokazala, da obstaja
  poseben interes za sklenitev
  dvostranskega sektorskega
  sporazuma
  s tretjo državo, povezan zlasti z obstojem
  gospodarskih, geografskih, kulturnih
  ali
  zgodovinskih vezi med državo članico in navedeno tretjo državo
  in |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica
  je dokazala, da obstaja
  poseben interes za sklenitev
  dvostranskega sektorskega
  sporazuma
  s tretjo državo, povezan zlasti z obstojem
  gospodarskih, geografskih, kulturnih
  ali
  zgodovinskih vezi med državo članico in navedeno tretjo državo
  in

| (a) | zadevna država članica je
  posredovala informacije o tem, da ima
  poseben interes za sklenitev sporazuma
  zaradi
  gospodarskih, geografskih, kulturnih, zgodovinskih
  , družbenih ali političnih
  vezi med državo članico in navedeno tretjo državo
  ; |
| --- | --- |

(a)

zadevna država članica je
  posredovala informacije o tem, da ima
  poseben interes za sklenitev sporazuma
  zaradi
  gospodarskih, geografskih, kulturnih, zgodovinskih
  , družbenih ali političnih
  vezi med državo članico in navedeno tretjo državo
  ;

Sprememba 93

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka b

| (b) | Komisija ugotovi, da ima predlagani
  sporazum
  omejen vpliv na enotno in dosledno uporabo veljavnih pravil Skupnosti ter na pravilno delovanje
  sistema, ki ga vzpostavljajo
  navedena
  pravila
  . |
| --- | --- |

(b)

Komisija ugotovi, da ima predlagani
  sporazum
  omejen vpliv na enotno in dosledno uporabo veljavnih pravil Skupnosti ter na pravilno delovanje
  sistema, ki ga vzpostavljajo
  navedena
  pravila
  .

| (b) | na podlagi informacij, ki jih posreduje država članica, je razvidno, da načrtovani
  sporazum
  ne bo preprečil učinkovanja prava Skupnosti in ne bo ogrozil pravilnega delovanja
  sistema, ki ga vzpostavljajo
  njegova
  pravila
  ; in |
| --- | --- |

(b)

na podlagi informacij, ki jih posreduje država članica, je razvidno, da načrtovani
  sporazum
  ne bo preprečil učinkovanja prava Skupnosti in ne bo ogrozil pravilnega delovanja
  sistema, ki ga vzpostavljajo
  njegova
  pravila
  ; in

Sprememba 94

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 – točka b a (novo)

| (ba) | predlagani sporazum ne bi škodoval ciljem in namenu politike Skupnosti na področju zunanjih odnosov. |
| --- | --- |

(ba)

predlagani sporazum ne bi škodoval ciljem in namenu politike Skupnosti na področju zunanjih odnosov.

Sprememba 95

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Če država članica ne posreduje dovolj podatkov za oceno, lahko Komisija zahteva dodatne podatke.

Sprememba 96

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Če
  Komisija ugotovi, da ni ovir za
  sporazum
  na podlagi pogojev iz člena 4,
  državi članici
  lahko
  dovoli, da začne pogajanja
  z zadevno tretjo državo
  . Če je potrebno, lahko Komisija predlaga pogajalske smernice in zahteva vključitev določenih klavzul v
  predlagani
  sporazum.

1.   Če
  predlagani
  sporazum
  izpolnjuje pogoje iz člena 4(2)
  ,
  Komisija
  državi članici dovoli, da začne
  uradna
  pogajanja. Če je potrebno, lahko Komisija predlaga pogajalske smernice in zahteva vključitev določenih klavzul v
  predvideni
  sporazum.

Sprememba 97

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – pododstavek 2

2.   Sporazum vsebuje klavzulo o odpovedi v primeru, da
  Skupnost z
  isto tretjo državo
  sklene
  sporazum
  z
  isto vsebino.

2.   Sporazum vsebuje klavzulo o:

| (a) | popolni ali delni
  odpovedi
  sporazuma
  v primeru, da j
  e med Skupnostjo oziroma
  Skupnostjo
  in njenimi državami članicami ter
  isto tretjo državo
  ali tretjimi državami kasneje sklenjen
  sporazum z isto vsebino,
  ali |
| --- | --- |

(a)

popolni ali delni
  odpovedi
  sporazuma
  v primeru, da j
  e med Skupnostjo oziroma
  Skupnostjo
  in njenimi državami članicami ter
  isto tretjo državo
  ali tretjimi državami kasneje sklenjen
  sporazum z isto vsebino,
  ali

| (b) | neposredni nadomestitvi ustreznih določb sporazuma z določbami kasnejšega sporazuma med Skupnostjo oziroma Skupnostjo in njenimi državami članicami ter tretjo državo ali tretjimi državami z isto vsebino. |
| --- | --- |

(b)

neposredni nadomestitvi ustreznih določb sporazuma z določbami kasnejšega sporazuma med Skupnostjo oziroma Skupnostjo in njenimi državami članicami ter tretjo državo ali tretjimi državami z isto vsebino.

Sporazum vsebuje naslednjo klavzulo
  : „(ime države članice)
  bo odpovedal(-a, -o)
  sporazum, ko
  bo
  Evropska skupnost
  sklenila
  sporazum s/z (ime tretje države) z isto vsebino s področja civilnega pravosodja, kakor jo ureja ta sporazum“.

Besedilo klavzule iz pododstavka (a) se oblikuje v skladu z naslednjimi smernicami
  : „(ime države članice)
  v celoti ali delno odpove ta
  sporazum,
  če in
  ko Evropska skupnost
  oziroma Evropska skupnost in njene države članice sklenejo
  sporazum s/z (ime tretje države
  ali tretjih držav
  ) z isto vsebino s področja civilnega pravosodja, kakor jo ureja ta sporazum“.

Besedilo klavzule iz pododstavka (b) se oblikuje v skladu z naslednjimi smernicami: „Sporazum/določbe (navesti) se preneha/-jo uporabljati dne, ko začne veljati sporazum med Evropsko skupnostjo oziroma Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami ter (ime tretje države ali tretjih držav) v zvezi z vsebino, ki jo ureja /-jo sporazum/določbe“.

Komisija predloži utemeljeno odločitev o prošnji države članice v 90 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 3.

Sprememba 98

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

3.
     
  Komisija sprejme odločitev o dovoljenju, navedenem v odstavkih 1 in 2, v skladu s postopkom iz člena 8(2).

črtano

Komisija svojo odločitev o prošnji države članice sporoči v šestih mesecih od prejema uradnega obvestila, navedenega v členu 3.

Sprememba 50

Predlog uredbe

Člen 5 a (novo)

Člen 5a

Zavrnitev dovoljenja za začetek uradnih pogajanj

1.
     
  Če Komisija na podlagi svoje ocene iz člena 4 ne namerava dovoliti začetka uradnih pogajanj o predlaganem sporazumu, zadevni državi članici predloži mnenje v 90 dneh od prejema uradnega obvestila iz člena 3.

2.
     
  Zadevna država članica lahko v 30 dneh po predložitvi mnenja Komisije zaprosi, da Komisija z njo začne razpravo, katere namen je poiskati rešitev.

3.
     
  Če zadevna država članica ne zaprosi za takšno razpravo v roku iz odstavka 2, Komisija poda utemeljeno odločitev o prošnji države članice v 130 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 3.

4.
     
  V primeru, da pride do razprave v smislu odstavka 2, Komisija poda utemeljeno odločitev o prošnji države članice v 30 dneh po zaključku razprave.

Sprememba 100

Predlog uredbe

Člen 6

Komisija se lahko udeleži pogajanj med državo članico in tretjo državo kot opazovalka. Če Komisija sama ne sodeluje kot opazovalka, se jo obvešča o napredku in rezultatih različnih faz pogajanj.

Komisija se lahko udeleži pogajanj med državo članico in tretjo državo kot opazovalka
  , če se nanašajo na zadeve, ki spadajo v področje uporabe te uredbe
  . Če Komisija ne sodeluje kot opazovalka, je redno obveščena o napredku in rezultatih različnih faz pogajanj.

Sprememba 101

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

1.   Pred
  parafiranjem
  sporazuma zadevna država članica Komisijo uradno obvesti o rezultatu pogajanj in ji posreduje besedilo sporazuma.

1.   Zadevna država članica pred
  podpisom doseženega
  sporazuma Komisijo uradno obvesti o izidu pogajanj in ji pošlje besedilo sporazuma.

Sprememba 102

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

2.   Po prejetju uradnega obvestila Komisija oceni, ali
  je
  doseženi sporazum
  v skladu z njeno prvotno oceno
  .
  Pri pripravi te nadaljnje ocene mora Komisija proučiti, ali predlagani sporazum vključuje zahteve Komisije, zlasti kar zadeva vključitev klavzul, navedenih v členu 5(1), in ali bi sklenitev predlaganega sporazuma onesposobila pravo Skupnosti in ogrozila pravilno delovanje sistema, vzpostavljenega na podlagi njegovih pravil.

2.   Po prejemu

  tega
  uradnega obvestila Komisija oceni, ali doseženi sporazum
  :

| (a) | izpolnjuje pogoje iz člena 4(2)(b); |
| --- | --- |

(a)

izpolnjuje pogoje iz člena 4(2)(b);

| (b) | izpolnjuje pogoj iz člena 4(2)(ba), če so se pojavile nove in izredne okoliščine v zvezi s tem pogojem; ter |
| --- | --- |

(b)

izpolnjuje pogoj iz člena 4(2)(ba), če so se pojavile nove in izredne okoliščine v zvezi s tem pogojem; ter

| (c) | izpolnjuje zahtevo iz člena 5(2)
  . |
| --- | --- |

(c)

izpolnjuje zahtevo iz člena 5(2)
  .

Sprememba 103

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 3

3.
     
  Če Komisija meni, da so pogajanja privedla do sporazuma, ki ne izpolnjuje zahtev iz odstavka 2, se državi članici ne dovoli, da sklene sporazum.

črtano

Sprememba 104

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 4

4.   Če
  Komisija meni, da
  so pogajanja privedla do sporazuma, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 2,
  se
  državi članici
  lahko
  dovoli, da sklene sporazum.

4.   Če so pogajanja privedla do sporazuma, ki izpolnjuje zahteve iz odstavka 2,
  Komisija
  državi članici dovoli, da sklene sporazum.

Sprememba 105

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 5 – pododstavek 1

5.
     
  Komisija sprejme odločitev o dovoljenju, navedenem v odstavkih 3 in 4, v skladu s postopkom iz člena 8(3).

črtano

Sprememba 106

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 5 – pododstavek 2

Komisija svojo odločitev o prošnji države članice sporoči v
  šestih mesecih
  od prejema uradnega obvestila, navedenega v odstavku 1.

5.
     Komisija svojo
  utemeljeno
  odločitev o prošnji države članice sporoči v
  90 dneh
  od prejema uradnega obvestila, navedenega v odstavku 1.

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 7 a (novo)

Člen 7a

Zavrnitev dovoljenja za sklenitev sporazuma

1.
     
  Če Komisija na podlagi svoje ocene iz člena 7(2) ne namerava dovoliti sklenitve doseženega sporazuma, Evropskemu parlament in Svetu predloži mnenje v 90 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 7(1).

2.
     
  Zadevna država članica lahko v 30 dneh po predložitvi mnenja Komisije zaprosi, da Komisija z njo začne razpravo, katere namen je poiskati rešitev.

3.
     
  Če zadevna država članica ne zaprosi za takšno razpravo v roku iz odstavka 2, Komisija poda utemeljeno odločitev o prošnji države članice v 130 dneh po prejemu uradnega obvestila iz člena 7(1).

4.
     
  V primeru, da pride do razprave v smislu odstavka 2, Komisija poda utemeljeno odločitev o prošnji države članice v 30 dneh po zaključku razprave.

5.
     
  Komisija o sprejeti odločitvi uradno obvesti Evropski parlament in Svet v roku 30 dni.

Sprememba 108

Predlog uredbe

Člen 8

Člen 8

Postopek odbora

1.
     
  Komisiji pomaga odbor.

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja svetovalni postopek, določen v členu 3 Sklepa 1999/468/ES, v skladu s členom 7 Sklepa.

3.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja upravljalni postopek, določen v členu 4 Sklepa 1999/468/ES, v skladu s členom 7 Sklepa.

4.
     
  Obdobje iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

črtano

Sprememba 52

Predlog uredbe

Člen 8 a (novo)

Člen 8a

Obveščanje Evropskega parlamenta, Sveta in držav članic

Komisija ob spoštovanju zahtev glede zaupnosti Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam da na razpolago uradna obvestila, ki jih prejme v skladu s členoma 3 in 7, po potrebi pa tudi spremne dokumente ter vse svoje utemeljene odločitve iz členov 5, 5a, 7 in 7a.

Sprememba 53

Predlog uredbe

Člen 8 b (novo)

Člen 8b

Zaupnost

1.
     
  Ko države članice Komisiji pošiljajo informacije v skladu s členi 3, 4(2a) in 7, lahko navedejo, ali je katere od poslanih informacij treba obravnavati kot zaupne in ali se smejo posredovati drugim državam članicam.

2.
     
  Komisija in države članice zagotovijo, da so vse informacije, opredeljene kot zaupne, obravnavane v skladu s členom 4(1)(a) Uredbe (ES) št. 1049/2001.

Sprememba 111

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 1

1.   Kadar je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že začela pogajanja o sporazumu
  s tretjo državo
  , se uporabljajo
  člen
  3
  (1) in 3(2)
  ter
  členi 4 do7
  .

1.   Kadar je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že začela pogajanja o sporazumu, se uporabljajo
  členi
  3
  do 7a
  .

Če je to mogoče glede na fazo pogajanj, lahko Komisija predlaga pogajalske smernice ali vključitev določenih klavzul, kakor je navedeno v členu 5(1).

Če je to mogoče glede na fazo pogajanj, lahko Komisija predlaga pogajalske smernice ali
  zahteva
  vključitev določenih klavzul, kakor je navedeno v členu 5(1)
  in (2)
  .

Sprememba 112

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2

2.   Kadar je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že zaključila pogajanja, ne da bi sklenila sporazum, se uporabljajo člen 3
  (1) in 3(2) ter
  člen 7(2) do (5).

2.   Kadar je ob začetku veljavnosti te uredbe država članica že zaključila pogajanja, ne da bi sklenila sporazum, se uporabljajo člen 3, člen 7(2) do (5)
  ter člen 7a
  .

Kadar odloča, ali bo dovolila sklenitev sporazuma ali ne, Komisija tudi oceni, ali obstajajo ovire za sporazum ob upoštevanju pogojev, navedenih v členu 4.

Sprememba 113

Predlog uredbe

Člen 10

Komisija
  najpozneje do 1. januarja 2014
  Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru
  predstavi
  poročilo o uporabi te uredbe
  , ki mu lahko
  priloži ustrezen zakonodajni predlog.

1.
     Komisija
  vsaj 8 let po sprejetju te uredbe
  Evropskemu parlamentu, Svetu in Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru
  predloži
  poročilo o uporabi te uredbe.

2.
     
  To poročilo

| (a) | potrdi, da bi bilo primerno, če se veljavnost te uredbe izteče na dan, določen v skladu s členom 10a(1), ali |
| --- | --- |

(a)

potrdi, da bi bilo primerno, če se veljavnost te uredbe izteče na dan, določen v skladu s členom 10a(1), ali

| (b) | predlaga, da se od navedenega datuma ta uredba nadomesti z novo uredbo. |
| --- | --- |

(b)

predlaga, da se od navedenega datuma ta uredba nadomesti z novo uredbo.

3.
     
  Če to poročilo predlaga nadomestitev te uredbe, kakor je določeno v odstavku 2(b), se poročilu
  priloži ustrezen zakonodajni predlog.

Sprememba 114

Predlog uredbe

Člen 10 a (novo)

Člen 10a

Prenehanje veljavnosti

1.
     
  Ta uredba preneha veljati 3 leta po tem, ko Komisija predloži poročilo iz člena 10.

Obdobje 3 let se začne prvi dan v mesecu po zadnji predložitvi poročila Evropskemu parlamentu ali Svetu.

2.   
  Ne glede na prenehanje veljavnosti te uredbe na datum, določen v skladu z odstavkom 1, se pogajanja, ki takrat še vedno potekajo in v katerih je udeležena država članica na podlagi te uredbe zaradi spremembe veljavnega sporazuma ali zaradi doseganja in sklenitve novega sporazuma, lahko nadaljujejo in zaključijo po pogojih iz te uredbe.

Sprememba 115

Predlog uredbe

Člen 11

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se do 31. decembra 2014.

---

(1)  

  UL L 12, 16.1.2001, str. 1).

(2)  

  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(3)  
  Uredba Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo (UL L 338, 23.12.2003, str.1).

(4)  
  Uredba Sveta (ES) št. 4/2009 z dne 18. decembra 2008 o pristojnosti, pravu, ki se uporablja, priznavanju in izvrševanju sodnih odločb ter sodelovanju v preživninskih zadevah (UL L 7, 10.1.2009, str.1).

---