# Euroopa Liidu C 200/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.200.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 200 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide22. juuli 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.200.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 200

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide22. juuli 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 200/01 | Komisjoni soovitus, 13. juuli 2010, suuniste kohta samaaegse viljelemise riiklike meetmete väljatöötamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 200/01

Komisjoni soovitus, 13. juuli 2010, suuniste kohta samaaegse viljelemise riiklike meetmete väljatöötamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 200/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  ) | 6 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 200/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  )

1

6

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 200/03 | Euro vahetuskurss | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 200/03

Euro vahetuskurss

7

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 200/04 | Konkursikutse – EACEA/22/10 programmi Erasmus Mundus 2009–2013 rakendamiseks – Meede 2 – Partnerlussuhted | 8 |
| | Ühenduse Sordiamet |
| 2010/C 200/05 | Kutse Ühenduse Sordiameti apellatsiooninõukogu liikme kohale kandideerimiseks | 11 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 200/06 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  ) | 13 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 200/04

Konkursikutse – EACEA/22/10 programmi Erasmus Mundus 2009–2013 rakendamiseks – Meede 2 – Partnerlussuhted

8

Ühenduse Sordiamet

2010/C 200/05

Kutse Ühenduse Sordiameti apellatsiooninõukogu liikme kohale kandideerimiseks

11

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 200/06

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Euroopa Komisjon

| 22.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/1

---

KOMISJONI SOOVITUS,

13. juuli 2010,

suuniste kohta samaaegse viljelemise riiklike meetmete väljatöötamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse

2010/C 200/01

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 292,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ (geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta) artikli 26a teist lõiget (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26a kohaselt võivad liikmesriigid võtta samaaegse viljelemisega seotud asjakohaseid meetmeid, et vältida geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) tahtmatut sattumist muudesse toodetesse. Seda kohaldatakse eelkõige GMOde sattumise vältimiseks teistesse taimedesse, nt tavapärastesse või mahepõllunduskultuuridesse. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2001/18/EÜ artikli 26a kohaselt võivad liikmesriigid võtta samaaegse viljelemisega seotud asjakohaseid meetmeid, et vältida geneetiliselt muundatud organismide (GMOde) tahtmatut sattumist muudesse toodetesse. Seda kohaldatakse eelkõige GMOde sattumise vältimiseks teistesse taimedesse, nt tavapärastesse või mahepõllunduskultuuridesse.

| (2) | Põllumajandusettevõtete struktuur, põllumajandussüsteem ning majanduslikud ja looduslikud tingimused, milles põllumajandusettevõtted toimivad, on Euroopa Liidus väga erinevad. Seda põllumajandussüsteemi ning looduslike ja majanduslike tingimuste erinevust ELis tuleb võtta arvesse, kui kavandatakse meetmeid, millega vältida GM taimede tahtmatut sattumist teistesse taimedesse. |
| --- | --- |

(2)

Põllumajandusettevõtete struktuur, põllumajandussüsteem ning majanduslikud ja looduslikud tingimused, milles põllumajandusettevõtted toimivad, on Euroopa Liidus väga erinevad. Seda põllumajandussüsteemi ning looduslike ja majanduslike tingimuste erinevust ELis tuleb võtta arvesse, kui kavandatakse meetmeid, millega vältida GM taimede tahtmatut sattumist teistesse taimedesse.

| (3) | Liikmesriikide ametiasutused võivad vajaduse korral piirkondades, kus GMOsid kasvatatakse, määratleda asjakohased meetmed, mis võimaldaksid tarbijatel ja tootjatel valida tavapäraste, mahetoodete ja GM toodete vahel (edaspidi „samaaegse viljelemise meetmed”). |
| --- | --- |

(3)

Liikmesriikide ametiasutused võivad vajaduse korral piirkondades, kus GMOsid kasvatatakse, määratleda asjakohased meetmed, mis võimaldaksid tarbijatel ja tootjatel valida tavapäraste, mahetoodete ja GM toodete vahel (edaspidi „samaaegse viljelemise meetmed”).

| (4) | Piirkondades, kus GMOsid kasvatatakse, on samaaegse viljelemise meetmete eesmärk vältida GMOde tahtmatut sattumist teistesse toodetesse, mis võib põhjustada majanduslikku kahju ning geneetiliselt muundatud ja muundamata taimede segunemist (k.a mahepõllunduskultuurid). |
| --- | --- |

(4)

Piirkondades, kus GMOsid kasvatatakse, on samaaegse viljelemise meetmete eesmärk vältida GMOde tahtmatut sattumist teistesse toodetesse, mis võib põhjustada majanduslikku kahju ning geneetiliselt muundatud ja muundamata taimede segunemist (k.a mahepõllunduskultuurid).

| (5) | Mõnel juhul, sõltuvalt majanduslikest ja looduslikest tingimustest, võib olla vajalik GMOde kasvatamise keelamine suurel territooriumil. Liikmesriigid peavad selle võimaluse kasutamise puhul näitama, et nende piirkondade puhul ei ole muud meetmed piisavad GMOde tahtmatu sattumise vältimiseks tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse. Sellised piiravad meetmed peavad olema oma eesmärgiga (st tavapäraste ja mahepõllundustootjate teatavate vajaduste kaitse) proportsionaalsed. |
| --- | --- |

(5)

Mõnel juhul, sõltuvalt majanduslikest ja looduslikest tingimustest, võib olla vajalik GMOde kasvatamise keelamine suurel territooriumil. Liikmesriigid peavad selle võimaluse kasutamise puhul näitama, et nende piirkondade puhul ei ole muud meetmed piisavad GMOde tahtmatu sattumise vältimiseks tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse. Sellised piiravad meetmed peavad olema oma eesmärgiga (st tavapäraste ja mahepõllundustootjate teatavate vajaduste kaitse) proportsionaalsed.

| (6) | Pidades silmas konteksti, millega soovitakse ühendada teadusel põhinevat ELi lubade andmise menetlust liikmesriikide vabadusega otsustada, kas nad soovivad kasvatada oma territooriumil geneetiliselt muundatud põllukultuure või mitte, leiab komisjon, et meetmed, millega vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse, tuleks võtta liikmesriigi tasandil. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas konteksti, millega soovitakse ühendada teadusel põhinevat ELi lubade andmise menetlust liikmesriikide vabadusega otsustada, kas nad soovivad kasvatada oma territooriumil geneetiliselt muundatud põllukultuure või mitte, leiab komisjon, et meetmed, millega vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse, tuleks võtta liikmesriigi tasandil.

| (7) | Soovitus 2003/556/EÜ (2) on vaja asendada, et paremini kajastada liikmesriikide võimalust võtta artikli 26a alusel meetmeid, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse. Käesolev soovitus piirdub peamiste põhimõtetega samaaegse viljelemise meetmete väljatöötamiseks ning selles tunnustatakse, et liikmesriigid vajavad piisavat paindlikkust võtmaks arvesse piirkondlikku ja riiklikku eripära ning mahepõllunduskultuuride, tavapäraste ja muude kultuuride spetsiifilisi kohalikke vajadusi. |
| --- | --- |

(7)

Soovitus 2003/556/EÜ (2) on vaja asendada, et paremini kajastada liikmesriikide võimalust võtta artikli 26a alusel meetmeid, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse. Käesolev soovitus piirdub peamiste põhimõtetega samaaegse viljelemise meetmete väljatöötamiseks ning selles tunnustatakse, et liikmesriigid vajavad piisavat paindlikkust võtmaks arvesse piirkondlikku ja riiklikku eripära ning mahepõllunduskultuuride, tavapäraste ja muude kultuuride spetsiifilisi kohalikke vajadusi.

| (8) | GMOde ja tavakultuuride samaaegse viljelemise Euroopa büroo (ECoB) jätkab koostöös liikmesriikidega samaaegse viljelemise parimate tavade ning samuti sellega seonduvate küsimuste tehniliste suuniste väljatöötamist, |
| --- | --- |

(8)

GMOde ja tavakultuuride samaaegse viljelemise Euroopa büroo (ECoB) jätkab koostöös liikmesriikidega samaaegse viljelemise parimate tavade ning samuti sellega seonduvate küsimuste tehniliste suuniste väljatöötamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1) | Kavandades riiklikke meetmeid, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse, peaksid liikmesriigid järgima käesoleva soovituse lisas esitatud suuniseid. |
| --- | --- |

1)

Kavandades riiklikke meetmeid, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse, peaksid liikmesriigid järgima käesoleva soovituse lisas esitatud suuniseid.

| 2) | Soovitus 2003/556/EÜ tunnistatakse kehtetuks. |
| --- | --- |

2)

Soovitus 2003/556/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

| 3) | Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

3)

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. juuli 2010

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

1

(2)  Komisjoni soovitus geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegse viljelemise tagamist käsitlevate riiklike strateegiate ja heade tavade arendamise suuniste kohta (ELT L 189, 29.7.2003, lk 36).

2

---

LISA

1.   Sissejuhatus

1.1.   Riiklikud samaaegse viljelemise meetmed, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse

GMOde kasvatamine ELis mõjutab põllumajandusliku tootmise korraldust. Ühest küljest tekitab geneetiliselt muundatud (GM) taimede tahtmatu sattumine geneetiliselt muundamata taimedesse (tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse) küsimusi, kuidas tagada tootja õigus valida erinevate tootmistüüpide vahel. Põhimõtteliselt peaksid põllumajandusettevõtjad saama valida, millist tüüpi põllukultuure nad kasvatavad: kas GM kultuure, tavapäraseid või mahepõllunduskultuure. See võimalus tuleks kombineerida mõningate põllumajandusettevõtjate ja -käitajate sooviga tagada, et nende taimedes oleks võimalikult väike osa GMOsid.

Teisest küljest on see teema seotud tarbijate valikuga. Selleks et pakkuda Euroopa tarbijatele võimalust valida geneetilisest muundatud ja muundamata toidu vahel, peab lisaks toimivale jälgitavuse ja märgistuse süsteemile olema ka põllumajandussektor, mis suudab erinevat tüüpi tooteid pakkuda. Toidutööstuse võime pakkuda tarbijatele laia valikut on otseselt seotud põllumajandussektori võimega säilitada erinevad tootmissüsteemid.

GMOde juhuslik sisaldus, mis ületab ELi õigusaktides kehtestatud taluvuspiiri, sunnib tooteid, mis olid kavandatud GMO vabadena, märgistama GMOsid sisaldavatena (1). See võib põhjustada tulude vähenemist, sest GM taimede turuhind on madalam või on raskusi nende müümisega. Lisaks võib põllumajandusettevõtjatele kaasneda täiendavaid kulusid, kui nad peavad kasutama järelevalvesüsteeme ja meetmeid, millega minimeerida geneetiliselt muundatud ja muundamata taimede segunemist.

Spetsiifiliste põllukultuuride tootjate, näiteks mahepõllundustootjate sissetulekute vähenemine ei piirdu üksnes märgistamise läve (0,9 %) ületamisega. Mõnel juhul, sõltuvalt turu vajadustest ning riiklike õigusaktide vastavatest sätetest (nt mõned liikmesriigid on loonud riiklikud standardid erinevat tüüpi „GM vaba” märgistuseks) võib GMOde sisaldus toidus – isegi 0,9 % väiksemas koguses – põhjustada probleeme tootjatele, kes sooviksid oma tooteid turustada GMO vabadena.

Lisaks mõjutab GMOdega segunemine spetsiifiliste toodete, näiteks mahepõllundustoodete tootjaid (2) ning seeläbi ka lõpptarbijaid (3). Kuna selline tootmine on sageli kulukam, võib GMOde sisalduse vältimiseks vaja olla rangemaid eraldamise meetmeid, et tagada mahepõllundustoodete suurem kasumimarginaal. Lisaks on mõnedes geograafilistes piirkondades eraldamise vajadust väga raske ja kulukas täita kohalike piirangute ja eripära tõttu.

Seetõttu on vajalik tunnistada, et liikmesriigid vajavad piisavat paindlikkust võtmaks GMO kasvatamisega seoses arvesse piirkondlikku ja kohalikku eripära ning vajadusi, et saavutada GMOde võimalikult madal sisaldus mahepõllukultuurides ja muudes taimedes, kui piisavat puhtuse taset ei saa saavutada muul viisil.

1.2.   Vahe GMOde kasvatamise majanduslike aspektide ja keskkonnaohu hindamise teaduslike aspektide vahel

On oluline teha selget vahet GMOde kasvatamise majanduslike aspektide ja keskkonnaohu hindamise teaduslike aspektide vahel, mida käsitletakse GM sööta ja toitu käsitleva direktiivi 2001/18/EÜ ja määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohase lubade andmise korra raames.

Vastavalt direktiivis 2001/18/EÜ ja määruses (EÜ) nr 1829/2003 kehtestatud korrale peab GMOde keskkonda viimise loale eelnema põhjalik tervise- ja keskkonnaohu hindamine. Ohuhindamise tulemused võivad olla järgmised:

| — | tuvastatakse ähvardav oht keskkonnale või tervisele, mida ei saa kontrollida, ning loa andmisest keeldutakse; |
| --- | --- |

—

tuvastatakse ähvardav oht keskkonnale või tervisele, mida ei saa kontrollida, ning loa andmisest keeldutakse;

| — | ähvardavat ohtu keskkonnale või tervisele ei tuvastata ning antakse luba ilma täiendavate kontrollimeetmeteta, välja arvatud need, mis on õigusaktidega ette nähtud; |
| --- | --- |

—

ähvardavat ohtu keskkonnale või tervisele ei tuvastata ning antakse luba ilma täiendavate kontrollimeetmeteta, välja arvatud need, mis on õigusaktidega ette nähtud;

| — | tuvastatakse ohud, kuid need on asjakohaste meetmete abil kontrollitavad (nt füüsiline eraldamine ja/või seire); sel juhul on loas märgitud kohustus rakendada keskkonnariski juhtimise meetmeid. |
| --- | --- |

—

tuvastatakse ohud, kuid need on asjakohaste meetmete abil kontrollitavad (nt füüsiline eraldamine ja/või seire); sel juhul on loas märgitud kohustus rakendada keskkonnariski juhtimise meetmeid.

Kui oht keskkonnale või tervisele tuvastatakse pärast loa andmist, siis on direktiivis 2001/18/EÜ (artikli 20 lõige 3) ja määruses (EÜ) nr 1829/2003 (artiklid 10 ja 22) sätestatud ELi loa lõpetamise või muutmise menetlus. Lisaks on liikmesriikidel võimalik kasutada direktiivi 2001/18/EÜ kaitseklauslit (artikkel 23) või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohast erakorralist meedet (artikkel 34), et esialgu piirata või keelata GMOde kasvatamist tervise või keskkonnaohtu käsitleva uue või täiendava teabe alusel.

Kuna ELis tohib kasvata üksnes lubatud GMOsid (4) ning keskkonna ja tervise aspekte hõlmab juba ELi lubade andmise korra kohane keskkonnaohu hindamine, siis tuleb pooleliolevaid küsimusi käsitleda samaaegse viljelemise majanduslike aspektidega seotud geneetiliselt muundatud ja muundamata taimede segunemise kontekstis.

1.3.   ELi erinevate põllumajandustingimuste arvestamine

Euroopa põllumajandusettevõtjad töötavad väga erinevates tingimustes. Ettevõtete ja põldude suurus, tootmissüsteem, külvikorrad ja viljelussüsteemid ning looduslikud tingimused on Euroopas erinevad. GMOde tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse tahtmatu sattumise vältimiseks võetud riiklike meetmete kavandamise, rakendamise ja järelevalve puhul on vaja neid erinevusi arvesse võtta. Kohaldatavad meetmed peavad sobima põllumajandusettevõtte struktuuriga, tootmis- ja viljelussüsteemiga ning piirkonna looduslike tingimustega.

GMOde kasvatamise strateegia ja parimad tavad tuleks välja töötada ja rakendada riiklikul või piirkondlikul tasandil, põllumajandusettevõtjate ja muude sidusrühmade osalusel ning riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke faktoreid arvesse võttes.

Seetõttu on asjakohane, et meetmed, millega vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse, töötataks välja riiklikul ning vahel ka piirkondlikul või kohalikul tasandil.

1.4.   Suuniste eesmärk ja kohaldamisala

Käesolevad suunised on esitatud liikmesriikidele suunatud mittekohustuslike soovituste vormis. Nende eesmärk on pakkuda üldpõhimõtteid riiklike meetmete väljatöötamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse. Tunnistatakse, et paljud faktorid, mis on selles kontekstis olulised, on seotud riiklike, piirkondlike või kohalike tingimustega.

2.   Üldpõhimõtted samaaegse viljelemise riiklike meetmete väljatöötamiseks, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse

2.1.   Läbipaistvus, piiriülene koostöö ja sidusrühmade kaasamine

Riiklikud meetmed, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse, tuleb välja töötada koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega ning läbipaistvalt. Liikmesriigid peavad tegema piiriülest koostööd naaberriikidega, et tagada samaaegse viljelemise meetmete tõhus toimimine piirialadel. Seetõttu peavad liikmesriigid esitama adekvaatset ja õigeaegset teavet meetmete kohta, mida nad kavatsevad võtta.

2.2.   Proportsionaalsus

GMOde teistesse taimedesse tahtmatu sattumise vältimiseks võetavad meetmed peavad olema oma eesmärgiga (tavapäraste ja mahepõllundustootjate teatavate vajaduste kaitse) proportsionaalsed. Samaaegse viljelemise meetmed peavad vältima liigse koormuse tekitamist põllumajandusettevõtjatele, seemnetootjatele, kooperatiividele ja mis tahes tootmistüübiga seotud käitajatele. Meetme valikul tuleks arvesse võtta piirkondlikke ja kohalikke piiranguid ja tingimusi, näiteks piirkonna põldude kuju ja suurust, konkreetsetele põllumajandusettevõtetele kuuluvate põldude killustatust ja geograafilist hajutatust ning piirkondlikku põllumajandusettevõtete juhtimisviisi.

2.3.   Segunemise tase, mida soovitakse saavutada samaaegse viljelemise meetmetega, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse

Riiklikud meetmed, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse, peaksid arvesse võtma olemasolevat teavet geneetiliselt muundatud ja muundamata taimede segunemise tõenäosuse ja allikate kohta. Need meetmed peavad olema proportsionaalsed eesmärgiks võetud segunemise taseme saavutamisega, mis sõltub piirkondlikust ja riiklikust eripärast ning mahepõllunduskultuuride, tavapäraste ja muude kultuuride spetsiifilistest kohalikest vajadustest.

| 2.3.1. | Mõnel juhul avaldavad GMO jäljed toidus ja söödas majanduslikku mõju ainult juhul, kui nad ületavad 0,9 % märgistamise taset. Sellisel juhul peaksid liikmesriigid pidama piisavaks meetmeid, mis tagavad 0,9 % märgistamise taseme järgimise. |
| --- | --- |

2.3.1.

Mõnel juhul avaldavad GMO jäljed toidus ja söödas majanduslikku mõju ainult juhul, kui nad ületavad 0,9 % märgistamise taset. Sellisel juhul peaksid liikmesriigid pidama piisavaks meetmeid, mis tagavad 0,9 % märgistamise taseme järgimise.

| 2.3.2. | Liikmesriigid peaksid võtma arvesse, et teatavate segunemise tasemete saavutamiseks ei pruugi olla vajadust, kui taime märgistamine geneetiliselt muundatuks ei oma majanduslikke tagajärgi. |
| --- | --- |

2.3.2.

Liikmesriigid peaksid võtma arvesse, et teatavate segunemise tasemete saavutamiseks ei pruugi olla vajadust, kui taime märgistamine geneetiliselt muundatuks ei oma majanduslikke tagajärgi.

| 2.3.3. | Mitmel muul juhul võib mahepõllundustootjate ja vahel ka tavatootjate (nt teatavad toidutootjad) sissetulekute vähenemine olla tingitud GMO jälgede esinemisest allpool 0,9 % taset. Sellisel juhul ning teatavate tootmistüüpide kaitseks võib asjaomane liikmesriik võtta meetmed, mille eesmärk on saavutada, et GMOde teistes taimedes esinemise tase jääb alla 0,9 %. |
| --- | --- |

2.3.3.

Mitmel muul juhul võib mahepõllundustootjate ja vahel ka tavatootjate (nt teatavad toidutootjad) sissetulekute vähenemine olla tingitud GMO jälgede esinemisest allpool 0,9 % taset. Sellisel juhul ning teatavate tootmistüüpide kaitseks võib asjaomane liikmesriik võtta meetmed, mille eesmärk on saavutada, et GMOde teistes taimedes esinemise tase jääb alla 0,9 %.

Hoolimata sellest, milline on samaaegse viljelemise meetmetega saavutada soovitav segunemise tase, jätkatakse ELi õigusaktides (5) sätestatud taseme kohaldamist GMOsid sisaldava toidu, sööda või vahetuks töötlemiseks ettenähtud toodete märgistamise suhtes.

2.4.   Meetmed GMOde kasvatamise keelamiseks suurel territooriumil („GM vabad piirkonnad”)

Piirkondlikud erinevused, näiteks kliimatingimused (mis mõjutavad tolmlejate aktiivsust ja lenduva õietolmu liikumist), topograafia, viljelussüsteem ja külvikorrad või põllumajandusettevõtte struktuur (k.a piirnevad struktuurid, nt hekid, metsad, harimata maa ja põldude ruumiline paiknemine) võivad mõjutada GM taimede ja tavapäraste ja mahepõllunduskultuuride segunemise taset ning meetmeid, mida on vaja GMOde teistesse taimedesse tahtmatu sattumise vältimiseks.

Teatavatel majanduslikel ja looduslikel tingimustel võivad liikmesriigid kaaluda võimalust keelata GMOde kasvatamine suurel osal oma territooriumist, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse. Sellise keelu puhul peavad liikmesriigid näitama, et nende piirkondade puhul oleks muudest meetmetest jäänud väheks piisava puhtuse taseme saavutamiseks. Lisaks peavad sellised piiravad meetmed olema oma eesmärgiga (st tavapäraste ja mahepõllundustootjate teatavate vajaduste kaitse) proportsionaalsed.

2.5.   Vastutuse reeglid

Rahalise kompensatsiooni või majandusliku kahju eest vastutamisega seotud küsimused kuuluvad liikmesriikide ainupädevusse.

3.   Teabe vahetamine ELi tasandil

Komisjon jätkab ELi ja riiklikul tasandil toimuvatel uuringutel põhineva asjakohase teabe kogumist ja koordineerimist ning tehnilise nõu jagamist, et aidata huvitatud liikmesriikidel välja töötada samaaegse viljelemise riiklik lähenemisviis.

Jätkub koordineerimine COEX-NETi (6) kaudu ja tehnilise nõu andmine GMOde ja tavakultuuride samaaegse viljelemise Euroopa büroo (ECoB) (7) poolt. ECoB ajakohastab meetmete näitlikku kataloogi ning agronoomiliste, looduslike ja konkreetsest põllukultuurist tulenevate faktorite nimekirja, mida tuleks arvesse võtta, kui kavandatakse riiklikke meetmeid, et vältida GMOde tahtmatut sattumist tavapärastesse ja mahepõllunduskultuuridesse. Liikmesriigid peaksid jätkama ECoB tehnilises töös osalemist.

---

(1)  Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 12 ja 24 kohaselt ei kohaldata märgistamise kohustust toitude suhtes, mis sisaldavad GMOdest koosnevat, neid sisaldavat või neist toodetud materjali alla 0,9 %: i) üksikutes koostisosades; või ii) ühest komponendist koosnevas toidus; või iii) söödast või selle koostisse kuuluvatest üksiksöötadest, kui GMOde sisaldus on juhuslik või tehniliselt vältimatu.

(2)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 843/2007 (mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise kohta) ei tohi mahetootmise puhul kasutada GMOsid ei seemnete, toidu ega söödana (artikli 9 lõige 1). Eesmärgiks on GMOde võimalikult vähene esinemine mahepõllumajanduslikes toodetes (vt põhjendus 10).

(3)  KOM(2009) 153 – Komisjoni aruanne nõukogule ja Euroopa Parlamendile geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegse viljelemise kohta.

(4)  ELis kasvatamiseks peab GMO olema saanud direktiivi 2001/18/EÜ või määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohase loa kasvatamiseks.

(5)  Määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklid 12 ja 24 ning direktiivi 2001/18/EÜ artikli 21 lõige 3.

(6)  Geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegset viljelemist käsitleva teabe kooskõlastamise ja vahetamise võrgustikurühma (COEX-NET) eesmärk on aidata vahetada teavet liikmesriikide ja komisjoni vahel.

(7)  ECob töötab välja konkreetse põllukultuuri parimate tavade dokumente samaaegse viljelemise tehniliste meetmete jaoks. ECoB koosneb sekretariaadist ja konkreetse põllukultuuri tehnilistest töögruppidest, mis koosnevad liikmesriikide esindajatest.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 22.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/6

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 200/02

10. mail 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5840 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5840 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 22.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/7

---

Euro vahetuskurss (1)

21. juuli 2010

2010/C 200/03

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2817 |
| JPY | Jaapani jeen | 111,52 |
| DKK | Taani kroon | 7,4519 |
| GBP | Inglise nael | 0,83945 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,4595 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3440 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0135 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,346 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 284,90 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7088 |
| PLN | Poola zlott | 4,0986 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2610 |
| TRY | Türgi liir | 1,9586 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4487 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3284 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,9646 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7831 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7607 |
| KRW | Korea won | 1 543,65 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,6572 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,6860 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2380 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 613,14 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1225 |
| PHP | Filipiini peeso | 59,557 |
| RUB | Vene rubla | 39,0437 |
| THB | Tai baht | 41,387 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2691 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,3218 |
| INR | India ruupia | 60,4510 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2817

JPY

Jaapani jeen

111,52

DKK

Taani kroon

7,4519

GBP

Inglise nael

0,83945

SEK

Rootsi kroon

9,4595

CHF

Šveitsi frank

1,3440

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0135

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,346

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

284,90

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7088

PLN

Poola zlott

4,0986

RON

Rumeenia leu

4,2610

TRY

Türgi liir

1,9586

AUD

Austraalia dollar

1,4487

CAD

Kanada dollar

1,3284

HKD

Hongkongi dollar

9,9646

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7831

SGD

Singapuri dollar

1,7607

KRW

Korea won

1 543,65

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,6572

CNY

Hiina jüaan

8,6860

HRK

Horvaatia kuna

7,2380

IDR

Indoneesia ruupia

11 613,14

MYR

Malaisia ringit

4,1225

PHP

Filipiini peeso

59,557

RUB

Vene rubla

39,0437

THB

Tai baht

41,387

BRL

Brasiilia reaal

2,2691

MXN

Mehhiko peeso

16,3218

INR

India ruupia

60,4510

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 22.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/8

---

Konkursikutse – EACEA/22/10 programmi Erasmus Mundus 2009–2013 rakendamiseks

Meede 2 – Partnerlussuhted

2010/C 200/04

Käesolev konkursikutse hõlmab Euroopa Liidu ning Vahemere lõunapiirkonna (sh Egiptus, Iisrael ja okupeeritud Palestiina alad), Kesk-Aasia vabariikide ja Lääne-Balkani kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahelist koostööd (meetme 2 alameede 1).

PROGRAMMI EESMÄRGID

Programmi Erasmus Mundus üldeesmärk on edendada kõrgharidust Euroopas, aidata parandada ja suurendada üliõpilaste karjäärivõimalusi ning edendada kultuuridevahelist mõistmist, tehes selleks koostööd kolmandate riikidega, et vastavalt ELi välispoliitika eesmärkidele anda oma panus kolmandate riikide kõrghariduse jätkusuutlikusse arengusse.

Programmi erieesmärgid on

| — | soodustada struktuurset koostööd kõrgharidusasutuste vahel ning suurendada kõrghariduse kvaliteeti koos selge Euroopa lisandväärtusega, mis mõjub atraktiivselt nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool, eesmärgiga luua tippteadmiste keskused; |
| --- | --- |

—

soodustada struktuurset koostööd kõrgharidusasutuste vahel ning suurendada kõrghariduse kvaliteeti koos selge Euroopa lisandväärtusega, mis mõjub atraktiivselt nii Euroopa Liidus kui ka sellest väljaspool, eesmärgiga luua tippteadmiste keskused;

| — | aidata kaasa ühiskondade vastastikusele rikastamisele, täiustades naiste/meeste kvalifikatsiooni, et neil oleksid tööturu nõudmistele vastavad oskused, lai silmaring ja rahvusvahelised kogemused, soodustades kolmandate riikide kõige andekamate üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust, et nad omandaksid kvalifikatsiooni ja/või kogemusi Euroopa Liidus, ning kõige andekamate Euroopa üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandate riikide suunas; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa ühiskondade vastastikusele rikastamisele, täiustades naiste/meeste kvalifikatsiooni, et neil oleksid tööturu nõudmistele vastavad oskused, lai silmaring ja rahvusvahelised kogemused, soodustades kolmandate riikide kõige andekamate üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust, et nad omandaksid kvalifikatsiooni ja/või kogemusi Euroopa Liidus, ning kõige andekamate Euroopa üliõpilaste ja õppejõudude liikuvust kolmandate riikide suunas;

| — | aidata kaasa kolmandate riikide kõrgharidusasutuste inimressursside arengule ja rahvusvahelisele koostööle suurenenud liikuvuse kaudu Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa kolmandate riikide kõrgharidusasutuste inimressursside arengule ja rahvusvahelisele koostööle suurenenud liikuvuse kaudu Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel;

| — | parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide ja Euroopa Liidu kodanike hulgas. |
| --- | --- |

—

parandada Euroopa kõrghariduse ligipääsetavust, profiili ja nähtavust kogu maailmas ning suurendada selle atraktiivsust kolmandate riikide ja Euroopa Liidu kodanike hulgas.

Programmi Erasmus Mundus juhend ja taotluse vorm on kättesaadavad järgmisel aadressil: http://eacea.ec.europa.eu/erasmus_mundus/funding/higher_education_institutions_en.php

MEEDE 2 – ERASMUS MUNDUSE PARTNERLUSSUHTED

Meetme eesmärk on tugevdada struktuurset koostööd Euroopa ja kolmandate riikide kõrgharidusasutuste vahel, edendades (bakalaureuse ja magistriõppe) üliõpilaste, doktorantide, teadlaste, akadeemilise ja halduspersonali (kõik piirkonnad ja rühmad ei või sisaldada kõiki liikuvuse vooge) liikuvust õpingute kõigil tasemetel.

Meede 2 – Erasmus Munduse partnerlussuhted (EMA2) jaguneb kaheks alameetmeks:

| — | Erasmus Mundus meede 2 – ALAMEEDE 1 – Partnerlussuhted ENPI, DCI, EDF ja IPA instrumentidega (1) hõlmatud riikidega (endine väliskoostöö) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus meede 2 – ALAMEEDE 1 – Partnerlussuhted ENPI, DCI, EDF ja IPA instrumentidega (1) hõlmatud riikidega (endine väliskoostöö)

| — | Erasmus Mundus meede 2 – ALAMEEDE 2 – Partnerlussuhted tööstusriikide rahastamisvahenditega (ICI) hõlmatud riikidega |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus meede 2 – ALAMEEDE 2 – Partnerlussuhted tööstusriikide rahastamisvahenditega (ICI) hõlmatud riikidega

1.   Abikõlblikud osalejad, riigid ja partnerluste moodustamine

Abikõlblikele osalejatele ja partnerluse moodustamise suhtes kohaldatavad tingimused on meetme EMA2 – ALAMEETME 1 kohta esitatud programmi juhendi jaotises 6.1.2.a ning konkursikutse EACEA/22/10 suuniste jaotistes 5.2 ja 5.3.

2.   Abikõlblikud tegevused

Meetme EMA2 – ALAMEETME 1 abikõlblikud tegevused on loetletud aastateks 2009–2013 kehtestatud Erasmus Munduse programmi juhendi jaotises 6.1.2.b ning konkursikutse EACEA 22/10 suuniste jaotises 5.3.

Projekti kavandatav kestus on konkreetselt ära toodud igas geograafilises piirkonnas/osas ning ei tohi ületada 48 kuud.

Abikõlblik tegevus, sealhulgas ettevalmistavad tegevused, võib alustada alates 30. novembrist 2010.

3.   Toetuse andmise kriteeriumid

Taotlusi hinnatakse järgmiste toetuse andmise kriteeriumide alusel:

| Kriteeriumid | Osakaal |
| --- | --- |
| 1. | Asjakohasus |

Kriteeriumid

Osakaal

1.

Asjakohasus

25 %

| 2. | Kvaliteet |
| --- | --- |

2.

Kvaliteet

65 %

| 2.1 | Partnerluse koosseis ja koostöömehhanismid |
| --- | --- |

2.1

Partnerluse koosseis ja koostöömehhanismid

20 %

| 2.2 | Liikuvuse korraldamine ja rakendamine |
| --- | --- |

2.2

Liikuvuse korraldamine ja rakendamine

25 %

| 2.3 | Üliõpilastele/personalile pakutavad võimalused ja järelmeetmed |
| --- | --- |

2.3

Üliõpilastele/personalile pakutavad võimalused ja järelmeetmed

20 %

| 3. | Jätkusuutlikkus |
| --- | --- |

3.

Jätkusuutlikkus

10 %

Kokku

100 %

4.   Eelarve

Käesoleva konkursikutse alusel kättesaadav kogusumma on 15 200 000 eurot, mis on ette nähtud vähemalt 653 inimese liikuvuseks.

5.   Taotluste esitamise tähtpäev

Erasmus Munduse meetme 2 – Partnerlussuhted – taotluste esitamise tähtpäev on 15. oktoobril 2010.

Taotlus tuleb saata tähitud kirjaga järgmisel aadressil:

| ’Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency |
| --- |
| Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2 |
| Att. Mr Joachim Fronia |
| BOUR 02/29 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

’Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency

Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2

Att. Mr Joachim Fronia

BOUR 02/29

Avenue du Bourget 1

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Vastu võetakse üksnes tähtajaks saadetud ja vormil sätestatud tingimustele vastavad taotlused. Ainult faksi või e-postiga saadetud taotlusi vastu ei võeta.

Kui üks taotleja saadab mitu erinevat taotlust, tuleb iga taotlus saata eraldi ümbrikus.

---

ENPI– Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument

DCI– Arengukoostöö rahastamisvahend

IPA– Ühinemiseelse abi rahastamisvahend

EDF– Euroopa Arengufond (EDF) on peamine vahend ühenduse arenguabi andmiseks Cotonou lepingu alusel: „koostööleping ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel”.

---

Ühenduse Sordiamet

| 22.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/11

---

Kutse Ühenduse Sordiameti apellatsiooninõukogu liikme kohale kandideerimiseks

2010/C 200/05

Ameti ja selle apellatsiooninõukogu kirjeldus

Ühenduse Sordiamet, edaspidi „amet”, asutati nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta (1).

Amet on ühenduse organ, mis tegutseb juriidiliselt, administratiivselt ja rahaliselt autonoomse juriidilise isikuna ning mille eesmärk on uute taimesortidega seotud tööstusomandi õigusi reguleeriva ühenduse sordikaitse süsteemi haldamine. Eelkõige peab amet otsustama selliste, kogu ühenduse territooriumil ühtset kaitset tagavate õigustega seotud taotluste üle. Ameti peakorter asub Prantsusmaal Angers's.

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1239/95 (2) asutati apellatsiooninõukogu. Nõukogu on pädev arutama ameti otsuste peale esitatud kaebusi, eriti seoses ühenduse sordikaitse andmise või selle andmisest keeldumisega, vastuväidetega, ühenduse sordikaitse tühistamise ja kehtetuks tunnistamisega ning sundlitsentside andmise või andmisest keeldumisega.

Apellatsiooninõukogu koosneb esimehest ja kahest liikmest; nõukogu võib nimetada kaks täiendavat liiget.

Ülesannete kirjeldus

Valituks osutunud liige täidab apellatsiooninõukogu liikme või ettekandja ülesandeid, kui ta nimetatakse ettekandjaks.

Valikumenetlus ja ametisse nimetamine

Ühenduse Sordiameti juhataja moodustab valikumenetluseks valimiskomisjoni. Komisjon kutsub vestlusele kakskümmend sobivaimat kandidaati, kes on välja valitud nende oskuste ja allpool sätestatud kriteeriumide põhjal.

Vestluse järel kinnitab Ühenduse Sordiameti juhataja kandidaatide nimekirja, mis esitatakse haldusnõukogule. Haldusnõukogu määrab apellatsiooninõukogu liikmed viieaastaseks ametiajaks, mis algab 23. veebruaril 2011.

Töötingimused

Apellatsiooninõukogu liige võib jätkata senist kutsetegevust.

Liikme valib igal üksikjuhul nimekirjast apellatsiooninõukogu esimees, nii et nõukogu koosneb vastavalt vajadusele kas kolmest või viiest liikmest.

Valituks osutunud liige töötab ametis osaajaga. Ta peab olema ameti käsutuses vähemalt kümme päeva kalendriaastas.

Haldusnõukogu 26. märtsi 2003 otsusega määratakse ettekandjaks nimetatud liikme tasuks 1 600 eurot juhtumi eest ning teiste liikmete tasuks 800 eurot juhtumi eest. Vastavalt olukorrale tuleb nimetatud summadele lisada 400 eurot liikme kohta, et hüvitada Angers’sse ja tagasi sõitmiseks kulunud aeg. Samuti kaetakse sõidukulud.

Kvalifikatsioon (avalduse esitamise tähtajal)

| — | kandidaat peab olema Euroopa Liidu kodanik; |
| --- | --- |

—

kandidaat peab olema Euroopa Liidu kodanik;

| — | kandidaadil peab olema akadeemiline kraad või ülikooli diplom






  — | kandidaadil peab olema haridus, mis vastab lõpetatud ülikooliõpingutele, mida tõendab diplom, kusjuures ülikooliõppe nominaalaeg on vähemalt neli aastat, või |
| --- | --- | --- |

—

kandidaadil peab olema akadeemiline kraad või ülikooli diplom

—

kandidaadil peab olema haridus, mis vastab lõpetatud ülikooliõpingutele, mida tõendab diplom, kusjuures ülikooliõppe nominaalaeg on vähemalt neli aastat, või

| — | tal peab olema haridus, mis vastab lõpetatud ülikooliõpingutele, mida tõendab diplom, ja vähemalt üks aasta asjakohast töökogemust, kui ülikooliõppe nominaalaeg on vähemalt kolm aastat (märgitud üht aastat töökogemust ei saa sel juhul lisada allpool nõutud kõrgkoolijärgse töökogemuse aastate hulka); |
| --- | --- |

—

tal peab olema haridus, mis vastab lõpetatud ülikooliõpingutele, mida tõendab diplom, ja vähemalt üks aasta asjakohast töökogemust, kui ülikooliõppe nominaalaeg on vähemalt kolm aastat (märgitud üht aastat töökogemust ei saa sel juhul lisada allpool nõutud kõrgkoolijärgse töökogemuse aastate hulka);

| — | kandidaadil peab olema kõrgkooli järel vähemalt kümme aastat erialast töökogemust, mis on saadud pärast eespool viidatud nõutud kvalifikatsiooni saamist. Ta peab olema






  — | juriidilise haridusega ja omama tõendatavat töökogemust intellektuaalomandi valdkonnas. Kogemus sordikaitse valdkonnas on eeliseks; või |
| --- | --- | --- |

—

kandidaadil peab olema kõrgkooli järel vähemalt kümme aastat erialast töökogemust, mis on saadud pärast eespool viidatud nõutud kvalifikatsiooni saamist. Ta peab olema

—

juriidilise haridusega ja omama tõendatavat töökogemust intellektuaalomandi valdkonnas. Kogemus sordikaitse valdkonnas on eeliseks; või

| — | kvalifitseeritud ja tõendatava töökogemusega botaanik või agronoom. Eeliseks on uute taimesortide kaitse konventsiooni (UPOV) suuniste ning DHSi tehnilise kontrolli tundmine; |
| --- | --- |

—

kvalifitseeritud ja tõendatava töökogemusega botaanik või agronoom. Eeliseks on uute taimesortide kaitse konventsiooni (UPOV) suuniste ning DHSi tehnilise kontrolli tundmine;

| — | kandidaat peab valdama väga hästi üht ja piisaval tasemel teist ELi ametlikku keelt. Inglise keele hea oskus on eeliseks. |
| --- | --- |

—

kandidaat peab valdama väga hästi üht ja piisaval tasemel teist ELi ametlikku keelt. Inglise keele hea oskus on eeliseks.

Sõltumatus ja huvide deklareerimine

Kandidaat ei tohi olla seotud eraettevõttega, mille kutsetegevusse kuuluvad Ühenduse Sordiameti menetlused.

Kandidaadil tuleb esitada deklaratsioon kohustuse kohta toimida sõltumatult, üldsuse huvides, ja deklaratsioon mis tahes huvide kohta, mida võidakse käsitada tema sõltumatust mõjustavana. Kandidaat peab oma avalduses kinnitama oma valmidust selleks.

Apellatsiooninõukogu liikmed on sõltumatud. Neid ei piira otsuste tegemisel mingid eeskirjad. Nad ei tohi täita Ühenduse Sordiametis muid kohustusi.

Kandideerimisavaldused

Avaldused koos üksikasjaliku elulookirjeldusega (millel on soovitavalt ingliskeelne tõlge) tuleb saata hiljemalt 15. septembriks 2010 (postitempli kuupäev) järgmisele aadressile:

| Community Plant Variety Office (CPVO) |
| --- |
| Secretariat of the Board of Appeal |
| 3 Bvd Foch |
| BP 10121 |
| 49101 Angers Cedex 02 |
| FRANCE |
| doreau@cpvo.europa.eu |

Community Plant Variety Office (CPVO)

Secretariat of the Board of Appeal

3 Bvd Foch

BP 10121

49101 Angers Cedex 02

FRANCE

doreau@cpvo.europa.eu

Lisateavet võib saada samalt aadressilt või faksi teel +33 0241256410 või e-posti teel doreau@cpvo.europa.eu

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

(2)  EÜT L 121, 1.6.1995, lk 37.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 22.7.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 200/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum COMP/M.5935 – VION/Weyl)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 200/06

| 1. | 15. juulil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH ja VION Buchloe GmbH, mis kuuluvad kontserni VION Food Group (üheskoos „VION”, Madalmaad), omandavad ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Weyl Beef Products B.V. („Weyl”, Madalmaad) kõigi varade ning osade tema kontserni kuuluvate ettevõtjate üle varade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

15. juulil 2010 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH ja VION Buchloe GmbH, mis kuuluvad kontserni VION Food Group (üheskoos „VION”, Madalmaad), omandavad ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Weyl Beef Products B.V. („Weyl”, Madalmaad) kõigi varade ning osade tema kontserni kuuluvate ettevõtjate üle varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | VION: rahvusvaheline toiduaineettevõtja, kes tegeleb kariloomade ostmise ja tapmisega ning lihatoodete ja tuletatud esmatarbetoidukaupade ja -koostisainete tootmise ja müügiga; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

VION: rahvusvaheline toiduaineettevõtja, kes tegeleb kariloomade ostmise ja tapmisega ning lihatoodete ja tuletatud esmatarbetoidukaupade ja -koostisainete tootmise ja müügiga;

| — | Weyl: rahvusvaheline veise- ja vasikaliha töötlev ettevõtja. |
| --- | --- |

—

Weyl: rahvusvaheline veise- ja vasikaliha töötlev ettevõtja.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda EÜ ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5935 – VION/Weyl):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301), elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.5935 – VION/Weyl):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („EÜ ühinemismäärus”).

---