# Europeiska unionens C 198/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.C_2010.198.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 198 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången20 juli 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.C_2010.198.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 198

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången20 juli 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2010/C 198/01 | Nionde årsrapporten om genomförandet av rådets gemensamma åtgärd av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (2002/589/Gusp) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2010/C 198/01

Nionde årsrapporten om genomförandet av rådets gemensamma åtgärd av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (2002/589/Gusp)

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 20.7.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 198/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 198/1

---

Nionde årsrapporten om genomförandet av rådets gemensamma åtgärd av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen (2002/589/Gusp)

(2010/C 000/01)

INLEDNING

Under 2009 fortsatte EU att ta upp frågan om handeldvapen och lätta vapen (Salw) inom alla multilaterala forum och i sin politiska dialog inom ramen för relevanta internationella instrument, som FN:s handlingsprogram från 2001 för att förebygga, bekämpa och undanröja olaglig handel med handeldvapen.

I enlighet med rådets slutsatser om införandet av en Salwdimension i de avtal mellan EU och tredjeländer, som antogs i december 2008, har man under 2009 fört flera förhandlingar där en klausul om handeldvapen och lätta vapen ingår. Inom denna ram har en Salwdimension avtalats med Kina, Irak, Libyen och Sydkorea.

EU har fortsatt att ge bistånd till tredjeländer samt till internationella och regionala organisationer med att bekämpa destabiliserande anhopning av handeldvapen och lätta vapen. Detta har inbegripit ett genomförande av projekt inom ramen för ett flertal gemensamma åtgärder och rådsbeslut liksom via utvecklings- och samarbetsinstrument, samt via projekt som på nationell basis har understötts av EU:s medlemsstater.

Under 2009 har EU fortsatt deltagit i processen med fördrag om vapenhandel. Samtliga EU:s medlemsstater röstade för FN:s generalförsamlings resolution från 2009 om fördrag om vapenhandel, genom vilken man utlyste en internationell konferens under 2012 för att förhandla fram ett sådant fördrag. Bland annat med genomförandet av rådets beslut 2009/42/Gusp om att bland tredjeländer främja processen mot ett vapenhandelsfördrag har EU också fortsatt att, genom anordnandet av fem regionala seminarier under 2009, uppmuntra tredjeländer till att stödja denna process.

EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa, som antogs av Europeiska rådet den 15 och 16 december 2005, fortsätter att utgöra den strategiska vägledningen för den verksamhet som EU och dess medlemsstater bedriver i fråga om handeldvapen och lätta vapen via de olika instrument som står till buds.

Denna rapport har sammanställts som ett led i genomförandet av rådets gemensamma åtgärd 2002/589/Gusp. Den omfattar verksamhet som bedrivits under 2009 och består av tre delar samt en bilaga.

| — | I del I behandlas medlemsstaternas insatser för att ta itu med problemen i samband med handeldvapen och lätta vapen på nationell nivå. |
| --- | --- |

—

I del I behandlas medlemsstaternas insatser för att ta itu med problemen i samband med handeldvapen och lätta vapen på nationell nivå.

| — | I del II behandlas internationella genomförandeinsatser. |
| --- | --- |

—

I del II behandlas internationella genomförandeinsatser.

| — | I del III redovisas deltagandet i det arbete som utförs av internationella organisationer och regionala arrangemang i fråga om konventionella vapen, särskilt handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

I del III redovisas deltagandet i det arbete som utförs av internationella organisationer och regionala arrangemang i fråga om konventionella vapen, särskilt handeldvapen och lätta vapen.

| — | Bilagan innehåller en förteckning över EU-medlemsstaternas kontaktpunkter för handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Bilagan innehåller en förteckning över EU-medlemsstaternas kontaktpunkter för handeldvapen och lätta vapen.

I.   NATIONELLA GENOMFÖRANDEINSATSER UNDER 2009

EU antog den 8 december 2008 gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp. Antagandet av detta rättsligt bindande instrument markerade att en översyn av uppförandekoden formellt och framgångsrikt hade fullbordats och utgjorde en ny milstolpe i fråga om förbättring av EU:s normer för exportkontroll. Den gemensamma ståndpunkten utgör ett betydligt uppdaterat och förbättrat instrument som ersätter uppförandekoden. Den innehåller flera nya inslag vilka fördjupar och breddar tillämpningsområdet. Bland dessa inslag ingår en utvidgning av kontrollerna till att omfatta förmedling, transiteringstransaktioner och immateriell tekniköverföring samt genomförande av stärkta förfaranden för att harmonisera medlemsstaternas exportpolitik. EU:s medlemsstater, som erkänner det särskilda ansvaret för de stater som exporterar militär teknik och krigsmateriel, har återigen visat sin beslutsamhet att förhindra export av militär teknik och krigsmateriel som skulle kunna användas för oönskade ändamål, såsom internt förtryck eller internationell aggression eller bidra till regional instabilitet.

I.A   Samarbete, samordning och informationsutbyte mellan administrativa och brottsbekämpande organ

Följande utgör bidrag från EU:s medlemsstater om nationella insatser under 2009 för att stärka samarbetet mellan nationella administrativa och brottsbekämpande organ med ansvar för att hantera de risker som den olagliga handeln och en för hög anhopning av handeldvapen och lätta vapen innebär:

ÖSTERRIKE

Österrike har ytterligare främjat samarbete, samordning och informationsutbyte mellan administrativa och brottsbekämpande organ. Under 2009 hölls interministeriella möten mellan ministeriet för Europafrågor och internationella frågor, inrikesministeriet, ministeriet för ekonomi och arbetsmarknadsfrågor samt försvarsministeriet.

BULGARIEN

Bulgarien har fortsatt att främja interinstitutionellt samarbete, samordning och informationsutbyte för att motverka anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen och för att motverka olaglig handel.

TJECKIEN

Enligt lag 122/1997 i författningssamlingen om ministerier och centrala myndigheter inom den statliga förvaltningen i Republiken Tjeckien, med ändringar, faller kontroll och övervakning av vapen och ammunition, vapenhandel, överföring, förmedling och licenser samt efterlevnad av tillämpliga lagar, fördrag, konventioner, dekret och förordningar under följande institutioners behörighet:

Inrikesministeriet

Ministeriet för industri och handel

Försvarsministeriet

Tullförvaltningen

Utrikesministeriet är samordnare och nationell kontaktpunkt för förbindelser med utlandet och internationella organisationer i frågor som rör handeldvapen och lätta vapen samt i ärenden som hänför sig till Tjeckiens internationella åtaganden.

CYPERN

Cyperns polishögkvarter har inrättat ett nationellt vapenarkiv och en elektronisk databas underlättar informationsutbytet om handeldvapen och lätta vapen med andra behöriga myndigheter i EU, regionala organisationer och tredjeländer.

DANMARK

Det övergripande systemet i Danmark

Det danska justitieministeriet administrerar den danska vapen- och sprängämneslagstiftningen, som också innefattar bestämmelser om handeldvapen och lätta vapen.

I enlighet med bestämmelserna i den danska vapen- och sprängämneslagstiftningen får vapen och ammunition inte importeras, tillverkas, förvärvas, innehas eller bäras utan licens från justitieministern eller från den person som av justitieministern bemyndigats att utfärda sådana licenser.

I lagstiftningen föreskrivs det också att vapen eller sprängämnen av vad slag det vara må, inklusive ammunition, inte får exporteras utan särskild licens från justitieministern. Denna bestämmelse inkluderar också handeldvapen och lätta vapen.

Justitieministern har bemyndigat de lokala polisdistrikten att utfärda vissa av de ovannämnda licenserna för handeldvapen och lätta vapen (skjutvapeninnehav osv.).

Databaser och register

Den danska polisen har upprättat en central elektronisk databas (polisens vapenregister) där alla personer med tillstånd att inneha skjutvapen finns registrerade på underlag i form av inkomna ansökningar om skjutvapenlicenser och registrering av inköp av vapen med slätborrade pipor osv. Registret innehåller också information om förlorade och stulna vapen.

Polisens vapenregister inkluderar all relevant information inklusive kategori och typ av vapen, tillverkning, modell, märkning (nummer), kaliber och särskilda kännetecken. Varje vapen registreras med ett särskilt identifieringsnummer. Polisen kan beordra att vapnet ska märkas med identifieringsnumret om det inte redan märkts av tillverkaren. Registret inkluderar också historisk information som gör det möjligt att ta fram information om vapnets tidigare ägare.

Information om förlorade skjutvapen m.m. rapporteras också till Schengens informationssystem (SIS).

Vidare är alla danska skytteföreningar skyldiga att upprätta egna vapenregister som måste innehålla information om alla skjutvapen som ägs av föreningen och dess medlemmar.

Dessutom krävs det att affärsinnehavare med tillstånd för vapenhandel ska hålla ett register och – i enlighet med särskilda anvisningar från polisen – regelbundet rapportera till polisens vapenregister om sina inköp och försäljningar av vapen.

ESTLAND

Under 2009 har Estland ytterligare främjat samarbete, samordning och informationsutbyte mellan relevanta ministerier och byråer. Det har under ledning av utrikesministeriet hållits möten med företrädare för utrikesministeriet, försvarsministeriet, ekonomi- och kommunikationsministeriet, säkerhetspolisstyrelsen, skatte- och tullstyrelsen samt den estländska myndigheten för brottsbekämpning för att ta upp frågor rörande exportkontroll samt för att följa upp och bedöma relevansen i den nuvarande lagstiftningen och peka på förlegade eller irrelevanta bestämmelser om överföring av vapen, militär utrustning och produkter med dubbla användningsområden. Dessutom anordnades i november 2009 inom utrikesministeriet ett endags informationsseminarium om exportkontroll (med inriktning även på handeldvapen och lätta vapen). Arrangemanget avsåg att öka medvetenheten inom det civila samhället och icke-statliga organisationer samt inom olika branscher och bland olika tillverkare.

FINLAND

Den nationella samordningsgruppen för experter på handeldvapen och lätta vapen fortsatte sitt arbete under 2009. I gruppen ingår företrädare för de ministerier som arbetar med vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning av handeldvapen och lätta vapen samt företrädarna för de nationella icke-statliga organisationer som arbetar med denna fråga. Gruppen diskuterar bland annat Finlands politik i fråga om handeldvapen och lätta vapen, tillämpningen av de nationella, regionala och globala bestämmelserna och föreskrifterna samt bilateralt stöd till projekt som rör handeldvapen och lätta vapen.

Den högsta polisledningen i Finland har avskilts från inrikesministeriet och Polisstyrelsen bildades den 1 januari 2010. Uppgifterna i fråga om tillståndsgivning för skjutvapen för civilt bruk samt den allmänna kontrollen av efterlevnaden av lagen om skjutvapen har överförts till Polisstyrelsen.

Kontroll av efterlevnaden av lagen om skjutvapen faller under inrikesministeriets behörighet. Polisen övervakar efterlevnaden av lagen och Gränsbevakningsväsendet och tullen övervakar efterlevnaden av lagen inom sina respektive behörighetsområden.

De handeldvapen och lätta vapen som beslagtas eller frivilligt överlämnas till myndigheterna skrotas, såvida de inte inlemmas i de statliga myndigheternas samlingar. Skrotning sker genom att vapnen fragmenteras av polisen. Det totala antalet skjutvapen som skrotades uppgick under 2009 till 6 338, vilket utgör 97 procent av det totala antal skjutvapen som beslagtagits eller överlämnats till myndigheterna.

TYSKLAND

Det hot mot fred, säkerhet och utveckling som uppstår genom destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa är fortfarande ytterst oroväckande. Tyskland har engagerat sig för en övergripande strategi för att bekämpa och bidra till att göra slut på den destabiliserande anhopningen och spridningen av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition till dessa. När det gäller uppnåendet av detta mål vägleds Tyskland, såsom medlemsstat i Europeiska unionen, av EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen, som antogs av Europeiska rådet den 15 och 16 december 2005.

Regelbundna möten i den nationella samordningsgruppen för frågor rörande handeldvapen och lätta vapen har anordnats av förbundsutrikesministeriet. Vid dessa möten träffas vapen- och exportkontrollexperter från ministerier, administrationen, enheten för kontroll och verifikation av militära vapen samt icke-statliga organisationer för att behandla frågor om handeldvapen och lätta vapen inklusive ammunition. Gruppen diskuterar bl.a. Tysklands politik rörande handeldvapen och lätta vapen i internationella och regionala forum, inom multilateralt och bilateralt bistånd samt i samband med genomförandet av nationella, regionala och internationella föreskrifter och bestämmelser. Som ordförande vid mötena fungerar en företrädare för förbundsutrikesministeriet.

Olika initiativ har tagits beträffande samarbete mellan administrativa organ och brottsbekämpande organ på nationell nivå. Dessa omfattade nyligen antagen lagstiftning, men även översyn av hur den befintliga lagstiftningen fungerar i praktiken. Utbildningsåtgärder har regelbundet ingått i detta arbete. Under 2009 inbegrep dessa initiativ framför allt följande:

Tyskland har vidtagit konkreta mått och steg för att genomföra bestämmelserna i FN:s protokoll mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar och komponenter till sådana samt ammunition, till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet samt bestämmelserna i det internationella instrumentet för att möjliggöra för stater att i tid och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen. Genom de härav följande ändringarna av vapenlagen utvidgas märkningen av vapen och skyldigheten till bokföring till att även omfatta väsentliga delar av vapen, och därigenom underlättas spårningen av vapens ursprung på internationell nivå.

GREKLAND

Kampen mot den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen har högsta prioritet för ministeriet för skydd av allmänheten och landets polishögkvarter. Man gör allt för att minska och helst undanröja denna företeelse och för att bland medborgarna befästa en känsla av trygghet.

Målet för 2009 inom politiken för att bekämpa brott var att öka beslagen av handeldvapen och lätta vapen som inskaffats på olaglig väg och med vilka man bedrivit olaglig handel genom att de behöriga polismyndigheterna utformar särskilt riktade handlingsplaner. Våra insatser har följande två inriktningar:

| 1. | Att kontrollera den lagliga vapenhandeln i alla dess faser (import, handel, innehav, användning). |
| --- | --- |

1.

Att kontrollera den lagliga vapenhandeln i alla dess faser (import, handel, innehav, användning).

| 2. | Att i samarbete med andra behöriga myndigheter upprätta striktare kontroller för att spåra och beslagta olagligt importerade handeldvapen och lätta vapen samt handeldvapen och lätta vapen med vilka man bedrivit olaglig handel eller som olagligen innehas eller används. |
| --- | --- |

2.

Att i samarbete med andra behöriga myndigheter upprätta striktare kontroller för att spåra och beslagta olagligt importerade handeldvapen och lätta vapen samt handeldvapen och lätta vapen med vilka man bedrivit olaglig handel eller som olagligen innehas eller används.

a)   Åtgärder för att kontrollera den lagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen

Vår byrå driver en elektronisk databas som är nationell central myndighet för informationsutbyte och som direkt kan ta emot och vidarebefordra information om samtliga vapen inom laglig handel och om vapen som lagligen innehas. Denna databas uppdateras fortlöpande i fråga om alla ändringar i fråga om innehav. Samtliga saknade vapen införs i databasen – vare sig de är förkomna, stulna, olagligen tagna eller påträffade – för att beslagtas eller användas som bevis i straffrättsliga förfaranden och för att kunna identifieras om de påträffas.

Databasen innehåller varje vapens historia, från importen till dess slutliga lagliga innehavare (vapenregister). Vidare underlättar databasen informationsutbytet med andra myndigheter inom och utanför Grekland om handeldvapen och lätta vapen. Man har fastställt ett lägsta antal kontroller per månad för varje företag som lagligen handlar med vapen. Kontrolluppgifterna korskontrolleras mot uppgifterna i den elektroniska databasen inom vår byrå.

| — | Bestämmelserna om tillämplig lag, 2168/1993, och tillämpliga ministeriella beslut efterlevs strikt. De utgör det viktigaste regelverket i vårt land för frågor som rör vapen. Lagen har harmoniserats med direktiv 91/477/EEG samt med Schengenkonventionen och innehåller i vissa fall ännu strängare bestämmelser (artikel 15 i lag 2168/1993 samt artikel 272 i strafflagen, ändrad genom lag 2928/2001). |
| --- | --- |

—

Bestämmelserna om tillämplig lag, 2168/1993, och tillämpliga ministeriella beslut efterlevs strikt. De utgör det viktigaste regelverket i vårt land för frågor som rör vapen. Lagen har harmoniserats med direktiv 91/477/EEG samt med Schengenkonventionen och innehåller i vissa fall ännu strängare bestämmelser (artikel 15 i lag 2168/1993 samt artikel 272 i strafflagen, ändrad genom lag 2928/2001).

| — | För laglig handel med handeldvapen och lätta vapen (import – export – handel – överföring) krävs det i vårt land en särskild licens utfärdad av den behöriga myndigheten i enlighet med bestämmelserna i lag 2168/1993. |
| --- | --- |

—

För laglig handel med handeldvapen och lätta vapen (import – export – handel – överföring) krävs det i vårt land en särskild licens utfärdad av den behöriga myndigheten i enlighet med bestämmelserna i lag 2168/1993.

| — | Samarbetet mellan de statliga myndigheterna (hamn- och tullmyndigheterna samt byrån för särskilda kontroller) och de militära myndigheterna är utmärkt och innefattar också informationsutbyte med de behöriga myndigheterna i de länder från vilka vapen importeras till eller transporteras genom vårt land. |
| --- | --- |

—

Samarbetet mellan de statliga myndigheterna (hamn- och tullmyndigheterna samt byrån för särskilda kontroller) och de militära myndigheterna är utmärkt och innefattar också informationsutbyte med de behöriga myndigheterna i de länder från vilka vapen importeras till eller transporteras genom vårt land.

b)   Åtgärder för att kontrollera olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen

| — | Med tanke på att bilateralt samarbete på regional och internationell nivå bedöms vara absolut nödvändigt för förebyggande och bekämpning av olaglig vapenhandel mellan olika länder har vårt land ingått avtal om polissamarbete med grannländerna och deltar i internationella, regionala och bilaterala organisationer (adriatisk–joniska initiativet och Seci – Europol – Interpol). |
| --- | --- |

—

Med tanke på att bilateralt samarbete på regional och internationell nivå bedöms vara absolut nödvändigt för förebyggande och bekämpning av olaglig vapenhandel mellan olika länder har vårt land ingått avtal om polissamarbete med grannländerna och deltar i internationella, regionala och bilaterala organisationer (adriatisk–joniska initiativet och Seci – Europol – Interpol).

| — | Samtliga fordon och personer som kommer till vårt land kontrolleras vid de fastställda inreseställena. |
| --- | --- |

—

Samtliga fordon och personer som kommer till vårt land kontrolleras vid de fastställda inreseställena.

| — | Kontinuerliga kontroller genomförs vid land- och sjögränser (i samarbete med hamnmyndigheterna) för att förhindra olaglig vapenimport av personer som olagligen inreser till Grekland. |
| --- | --- |

—

Kontinuerliga kontroller genomförs vid land- och sjögränser (i samarbete med hamnmyndigheterna) för att förhindra olaglig vapenimport av personer som olagligen inreser till Grekland.

| — | Uppdagade fall utreds grundligt i syfte att spåra och nysta upp nätverk som kan arbeta med olaglig vapenhandel. |
| --- | --- |

—

Uppdagade fall utreds grundligt i syfte att spåra och nysta upp nätverk som kan arbeta med olaglig vapenhandel.

| — | I samarbete med de närboende och lokala organ vidtas särskilda åtgärder på områden med stora problem med handel med vapen samt med innehav och användning. |
| --- | --- |

—

I samarbete med de närboende och lokala organ vidtas särskilda åtgärder på områden med stora problem med handel med vapen samt med innehav och användning.

UNGERN

Ungern har fortsatt verkat för interinstitutionellt samarbete samt samordning och informationsutbyte i syfte att motverka anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen samt för att förhindra olaga handel. Det har under 2009 hållits regelbundna möten mellan företrädare för utrikesministeriet, försvarsministeriet, polisministeriet och andra organ.

IRLAND

Ministeriet för företagande, handel och sysselsättning, som är exportlicensmyndighet när det gäller militär utrustning och utrustning med dubbla användningsområden, har fortsatt att genomföra 2008 års lag om exportkontroll.

Utrikesministeriet stod hela året i kontakt med transportministeriet för att se till att man där var fullständigt medveten om risken för lufttransport av olagliga vapen.

LUXEMBURG

Utrikesministeriet har i uppgift att upprätta förbindelser med andra stater och organisationer för att uppnå internationell samordning på området handeldvapen och lätta vapen.

MALTA

Polisen och tullen samt handelministeriet och utrikesministeriet samarbetar kontinuerligt och utbyter information. För samtliga flöden i fråga om import och export av vapen finns det en samordnad mekanism mellan de olika avdelningarna i enlighet med relevant nationell lagstiftning.

POLEN

Polen har ytterligare verkat för interinstitutionellt informationsutbyte i syfte att förhindra olaga handel.

PORTUGAL

Insatser har fortsatt för att främja samarbete, samordning och informationsutbyte mellan brottsbekämpande organ i kampen mot anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen, samt för att förebygga olaglig handel. Under 2009 förekom regelbundna möten med företrädare för utrikesministeriet, försvarsministeriet och inrikesministeriet.

SPANIEN

Spanien gjorde under 2009 betydande framsteg med genomförandet av FN:s handlingsprogram för att förebygga, bekämpa och undanröja samtliga aspekter av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, liksom med tillämpningen av det internationella instrumentet för märkning och spårning av handeldvapen och lätta vapen.

Verksamhet för att främja en kultur av fred och för att inrätta kompletterande standarder för att förbättra kontrollen har genomförts, och de etablerade förbindelserna med FN:s kontor för nedrustningsfrågor, Interpol, regionala organisationer (OSSE, Nato) och icke-statliga organisationer (både nationella och utländska) har stärkts.

De olika ministerierna med ansvar för samordning av insatser och informationsutbyte på området handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa har hållit regelbundna möten om dessa frågor, särskilt inom ramen för den permanenta interministeriella kommissionen för vapen och sprängämnen (två möten i månaden), den interministeriella kommissionen med ansvar för utrikeshandel med förvarsutrustning och varor med dubbla användningsområden (ett möte i månaden) och i arbetsgrupper som ägnar sig åt identifiering och bekämpning av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen.

I.B   Nyligen antagen lagstiftning, översyn av hur den befintliga lagstiftningen fungerar i praktiken

Ett antal medlemsstater införde under 2009 nyligen antagen lagstiftning eller håller på att se över gällande lagstiftning. I den senaste utvecklingen ingår bland annat följande:

ÖSTERRIKE

Ingen ny specifik lagstiftning om handeldvapen och lätta vapen infördes under 2009.

Vapenexportkontrollerna har förbättrats avsevärt genom 2005 års lag om utrikeshandel och den därpå följande förordningen från 2006 om utrikeshandel. Genom denna genomförandelagstiftning anpassas beviljandet av licenser till de relevanta bestämmelserna i EU:s uppförandekod för vapenexport och denna blir obligatorisk för österrikiska handlare. Dessutom definieras förmedlare och förmedlingsverksamhet i linje med rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/Gusp om kontroll av vapenförmedling.

Den österrikiska förordningen om försvarsutrustning och förteckningen hos ministeriet för ekonomi samt familje- och ungdomsfrågor över annan militär utrustning än försvarsutrustning stämmer överens med EU:s gemensamma militära förteckning. Enligt utrikeshandelslagen är det till produkterna i EU:s gemensamma militära förteckning knutet ett licenskrav vid export, transitering och förmedling. Handel inom gemenskapen med varor som ingår i EU:s gemensamma militära förteckning är – med vissa undantag – föremål för ett övervakningsförfarande. Tekniskt bistånd i samband med utveckling, produktion, hantering, bruk, underhåll eller annan service, lagring, testning eller spridning av konventionella vapensystem med militär kapacitet ges inte om sådant bistånd strider mot restriktiva åtgärder på grundval av EU:s gemensamma ståndpunkter eller gemensamma åtgärder, OSSE-beslut eller FN:s säkerhetsråds bindande resolutioner.

I en förordning som utfärdats av försvarsministern förtecknas dessutom försvarsutrustning och andra vapen för vilka skrotning kan komma i fråga. Förteckningen bygger på EU:s och OSSE:s definitioner.

När ministeriet för Europafrågor och internationella frågor höll ”öppet hus” den 26 oktober 2009 informerade Österrike om de problem som förorsakas av handeldvapen och lätta vapen. Affischer och en dokumentärfilm informerade allmänheten om de fruktansvärda konsekvenserna av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen.

BELGIEN

Genom det kungliga dekretet (en genomförandeakt från den federala regeringen) av den 14 april 2009, som ändrar det kungliga dekretet av den 24 april 1997, har säkerhets- och skyddsnormerna förbättrats för lagerhållning, förvaring och insamling av skjutvapen och ammunition hos vapenhandlare, samlare och innehavare. För varje kategori av vapen och ammunition föreskrivs särskilda lagringsnormer. Det nya kungliga dekretet innehåller nya säkerhetsbestämmelser för innehav, förevisande, förvaring i hem och transport av skjutvapen. Åtgärderna träder i kraft senast den 25 april 2010.

TJECKIEN

Nationella lagar om handeldvapen och lätta vapen, ammunition och konventionella vapen har antagits under tidigare år. Tillämpningsföreskrifter för kontrollen av export, import, transitering, överföring och förmedling utfärdas av de statliga myndigheterna för att möjliggöra en strikt, enhetlig och smidig tillämpning av de olika lagarna. Den tjeckiska regeringens övergripande politik är, inbegripet lagstiftningen, förenlig med de relevanta EU-direktiven, internationell rätt, konventioner, fördrag och därav följande skyldigheter och åtaganden och överensstämmer till fullo med dessa.

Tjeckiens regering godkände den 5 januari 2009 regeringsdekret nr 10, i vilket de behöriga ministerierna och statliga myndigheterna gavs i uppgift att utforma ändringar för ett enhetligt system för hantering av känsliga varor, inklusive handeldvapen och lätta vapen och ammunition.

Under 2009 antogs sju ändringar av gällande lagar, av vilka fyra trädde i kraft under 2009 och tre alltjämt behandlas och förväntas träda i kraft under 2010.

De viktigaste lagarna och andra författningarna är följande:

Lag 38/1994 i författningssamling 1 om reglering av utrikeshandel med militärmateriel, med ändringar

(kallad ”utrikeshandelslagen för militärmateriel”).

Lag 156/2000 i författningssamlingen om provningar av skjutvapen, ammunition och pyrotekniska anordningar, med ändringar (kallad ”lagen om provningar av skjutvapen”).

Lag 594/2004 i författningssamlingen om tillämpning av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av varor och teknik med dubbla användningsområden, med ändringar.

Lag 156/2009 i författningssamlingen om hantering av föremål som kan användas för försvars- och säkerhetssyften, med ändringar.

Lag 220/2009 i författningssamlingen om ändringar av lag 38/1994 i författningssamlingen.

Dekret nr 332/2009 i författningssamlingen om tillämpningen av lag 38/1994 i författningssamlingen, med ändringar.

Lag 484/2008 i författningssamlingen om ändringar av lag 119/2002 i författningssamlingen om skjutvapen och ammunition (kallad ”vapenlagen”).

CYPERN

Export, transitering och återöverföring (återexport) av handeldvapen och lätta vapen regleras i ministerbeslut 257/2005 – ändrat genom beslut 165/2008 – om export av militär utrustning. Ovan nämnda beslut är anpassat till EU:s uppförandekod för vapenexport och rådets uttalande angående detta av den 13 juni 2000 (2000/C191/01). Ministeriet för handel, industri och turism är den behöriga myndigheten för alla export-, återöverförings- (återexport-) och transitlicenser för handeldvapen och lätta vapen och tullmyndigheten är ansvarig för genomförandet av exportkontrollen i enlighet med bestämmelserna i tullagstiftningen.

Vidare regleras import, förvärv, innehav och transport av handeldvapen och lätta vapen genom lag 113(1)/2004 om skjutvapen och andra vapen, som överensstämmer med Europeiska unionens direktiv 91/477/EEG, med ändringar, och med rådets förklaring 2000/C191/01. I denna lag förbjuds tillverkning av handeldvapen och lätta vapen för medborgare i republiken eller där bosatta personer med undantag för när dessa innehar en giltig licens för ändamålet, utfärdad av högsta polischefen. Denna licens beviljas medborgare på vissa villkor som frånvaro av anteckningar i straffregistret om sökanden samt genomgången officiell läkarundersökning.

Dessutom regleras olaglig tillverkning, innehav och lagring av samt handel med handeldvapen och lätta vapen i lag 113(1)2004, i vilken det föreskrivs straff på upp till 15 års fängelse och/eller 42 715 euro i böter för överträdelse av bestämmelserna.

DANMARK

Den 12 juni 2008 antog Folketinget en ny lag för att förbättra insatserna mot innehav av olagliga vapen på allmän plats. En ny bestämmelse infördes i Danmarks strafflag enligt vilken högsta straff för innehav, bärande eller användning av olagliga vapen – under synnerligen försvårande omständigheter – på allmän plats är fyra års fängelse.

Den 1 oktober 2004 trädde en ny lag i kraft med regler för vapentransport mellan tredjeländer (dvs. andra länder än Danmark). Enligt bestämmelserna är det förbjudet att transportera vapen till länder som omfattas av FN:s, EU:s eller OSSE:s vapenembargo. Dessutom är det förbjudet att transportera vapen mellan tredjeländer som inte har utfärdat de nödvändiga export- och importlicenserna.

Den 14 juni 2005 antog Folketinget vidare en lag genom vilken det bl.a. införs bestämmelser om vapenförmedling. Enligt denna lag är det förbjudet att, utan licens från justitieministeriet eller den av ministeriet bemyndigade personen, som vapenhandlare förhandla om eller anordna transaktioner som inbegriper överföring av vapen eller tillhörande materiel, enligt vad som fastställs i den danska lagstiftningen om vapen och sprängämnen, mellan länder utanför EU. Vidare är det förbjudet att köpa eller sälja sådana vapen och tillhörande materiel som en del av en överföring mellan länder utanför EU eller att som ägare till vapen och tillhörande materiel anordna sådan överföring. Förbudet gäller inte verksamhet i en annan EU-medlemsstat eller utanför EU som bedrivs av personer som är bosatta utomlands. Genom lagen genomförs Europeiska rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/Gusp av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling.

ESTLAND

I syfte att nå full överensstämmelse med Europeiska unionens förordning om vapenhandel samt för att förtydliga utlänningars rätt att äga vapen infördes under 2009 smärre ändringar i vapenlagen genom vilka man fastställer rättslig grund och förfaranden för hantering av vapen och ammunition, licensiering av vapen och ammunition för civilt bruk, användning av vapen och ammunition för civila ändamål och undantagande av vapen och ammunition för civil användning samt krav på skjutbanor och skjutfält liksom grund och förfaranden för utövandet av statlig tillsyn på dessa områden.

Ändringen och anpassningen av vapenlagen pågår alltjämt i avsikt att nå överensstämmelse med Europaparlamentets och rådet direktiv om kontroll av förvärv och innehav av vapen (2008/51/EG).

Inga övriga ändringar i frågor rörande handeldvapen och lätta vapen antogs under 2009.

Estland är i färd med att se över den nuvarande lagen om strategiska varor men under 2009 företogs inga ändringar.

FINLAND

Man har vidtagit lagstiftningsåtgärder för att på det nationella planet genomföra kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (2008/51/EG). Ett lagförslag (RP 106/2009) har lagts fram för godkännande av riksdagen.

FRANKRIKE

Frankrike har fortsatt sitt arbete med att införa bestämmelserna I FN:s protokoll om skjutvapen inför ikraftträdandet av direktiv 2008/51/EG av den 21 maj 2008.

I samband med antagandet av Wassenaar-arrangemangets militära förteckning som nationell referensförteckning för kontroll av vapenexport har Frankrike anpassat sina föreskrifter om handeldvapen och lätta vapen.

UNGERN

Under 2009 antogs ingen ny lagstiftning om frågor rörande handeldvapen och lätta vapen. Ungern har genomfört rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel.

LETTLAND

Bestämmelserna i EU:s gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel, antagen den 8 december 2008, har till fullo införlivats i Republiken Lettlands lagstiftning.

I december 2009 antog regeringen den nya förordning, nr 1665, om de förfaranden för beviljande eller avslag i fråga om licenser och andra handlingar rörande kontroll av strategiska varor genom vilken man inför kriterierna i den gemensamma ståndpunkten i fråga om granskning av ansökningar om licenser för produkter som tas upp i EU:s gemensamma militära förteckning.

Lagen om spridning av varor av strategisk betydelse av den 19 juli 2007 ändrades i mars 2009 genom införandet av bestämmelser om utrustning för operativ verksamhet som utförs av brottsbekämpande organ.

Flera mindre ändringar infördes under 2009 i den befintliga nationella lagstiftningen på grund av organisatoriska ändringar inom olika institutioner som medverkar i kontrollen av strategiska varor.

Föreskrifterna om den nationella förteckningen över varor och tjänster av strategisk betydelse, som innehåller en förteckning över de varor som ska kontrollera utöver de som anges i rådets förordning nr 1334/2000 och EU:s gemensamma militära förteckning, ändrades den 24 november 2009 genom bestämmelser om övervakningskameror som används i samband med de brottsbekämpande organens operativa verksamhet.

Under 2009 antog försvarsministeriet de nya vapenföreskrifter i vilka det fastställs enhetliga krav i fråga om spridning av vapen inom landets väpnade styrkor. Man har optimerat förfarandet för att redovisa registren och för att fastställa villkoren för lagring samt gjort detta mer transparent genom att fastställa grundprinciper för kontroll på alla nivåer inom de väpnade styrkorna.

Nya föreskrifter håller på att utarbetas för vapenhantering i syfte att införliva normerna i rådets direktiv 2008/51/EG av den 21 maj 2008 om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG.

LITAUEN

I juni 2009 genomförde Litauen det utåtriktade seminariet för näringslivet och den akademiska världen om reglering och politik i fråga om exportkontroll, vid vilket man tog upp förebyggande av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen.

För att beakta förändringar i de restriktiva åtgärder i fråga om militär utrustning som åläggs av FN:s säkerhetsråd eller Europeiska unionen har Litauen fortlöpande uppdaterat förteckningen över de stater till vilka export eller transitering av de varor som tas upp i den gemensamma militära förteckningen är förbjudet, och i fråga om vilka förmedling vid negociering av och transaktioner med de varor som tas upp i den gemensamma militära förteckningen är förbjudet.

LUXEMBURG

Ingen ny specifik lagstiftning för handeldvapen och lätta vapen infördes under 2009.

Gällande rättslig grund på området utgörs av lagen av den 15 mars 1983 om vapen och ammunition samt den storhertigliga förordningen av den 31 oktober 1995 om import, export och transitering av vapen, ammunition och utrustning särskilt avsedd för militärt bruk samt tillhörande teknik. Dessa har publicerats i Mémorial, Storhertigdömet Luxemburgs officiella tidning. En översyn av den befintliga lagstiftningen pågår för närvarande.

Förbjudna vapen

Enligt artikel 4 i lagen av den 15 mars 1983 om vapen och ammunition är det förbjudet att importera, tillverka, ändra, reparera, förvärva, köpa, inneha, lagra, transportera, bära, överlåta, sälja, exportera eller handla med vissa typer av vapen och ammunition. Justitieministeriet kan emellertid med avvikelse från denna artikel bevilja tillstånd, nämligen för

| a) | import, förvärv, inköp, transport, innehav, försäljning, överlåtande eller export av eller handel med vapen och ammunition som är att betrakta som antikviteter, konstverk eller prydnadsföremål eller som är avsedda att ingå i en samling eller utställning; tillståndet kan vara förenat med villkoret att vapnet ska ha gjorts permanent funktionsodugligt, |
| --- | --- |

a)

import, förvärv, inköp, transport, innehav, försäljning, överlåtande eller export av eller handel med vapen och ammunition som är att betrakta som antikviteter, konstverk eller prydnadsföremål eller som är avsedda att ingå i en samling eller utställning; tillståndet kan vara förenat med villkoret att vapnet ska ha gjorts permanent funktionsodugligt,

| b) | import, förvärv, inköp, transport, innehav, försäljning, överlåtande eller export av vapen och ammunition för vetenskapliga eller pedagogiska ändamål, |
| --- | --- |

b)

import, förvärv, inköp, transport, innehav, försäljning, överlåtande eller export av vapen och ammunition för vetenskapliga eller pedagogiska ändamål,

| c) | import, export eller transitering av vapen med ursprung i ett annat land och avsedda för ett annat land. |
| --- | --- |

c)

import, export eller transitering av vapen med ursprung i ett annat land och avsedda för ett annat land.

Detta tillstånd kan vara förenat med villkoret att de ovan nämnda vapnen inte får användas för andra ändamål än de angivna.

Luxemburg har inget nationellt märkningssystem som används vid tillverkning och/eller import av handeldvapen. Det finns ingen vapenfabrik i Storhertigdömet Luxemburg. Vapensmeder och vapen- och ammunitionshandlare är skyldiga att föra ett register där det ska anges när vapnen mottogs och när de lämnades ut samt märke, kaliber och tillverkningsnummer för varje vapen och även namn och adress på leverantören och förvärvaren. Registret ska även innehålla uppgifter om nummer och utfärdandedatum för tillståndet från justitieministern. Det ska alltid kunna uppvisas på begäran av en företrädare för statsmakten. Vapensmeder och vapenhandlare kan förpliktas att lämna en kopia av sitt register till justitieministern. De maximala kvantiteter av vapen och ammunition som vapensmeder och vapenhandlare har rätt att hålla i lager fastställs av justitieministern.

Vid upplopp, misstänkta folksamlingar eller störande av den allmänna ordningen har justitieministern rätt att beordra att alla vapen- och ammunitionsaffärer och -förråd stängs eller töms och att vapnen och ammunitionen överförs till en plats som ministern anger.

Överträdelser av bestämmelserna i lagen av den 15 mars 1983 bestraffas med fängelse från och med åtta dagar upp till högst fem år.

Exportkontroll

Exportansökningar måste ges in till avdelningen för förbjudna skjutvapen och ska åtföljas av en fotokopia av förvärvarens identitetshandling.

Sökande måste också bifoga antingen – om det rör sig om EU-medlemsstater – ett dokument som styrker bosättningsmedlemsstatens godkännande av förvärvaren eller – för länder utanför EU – en kopia av tillståndet från den staten för skjutvapnets förvärvande.

Det utfärdade tillståndet ger sedan förvärvaren rätt att fysiskt hämta det berörda skjutvapnet hos säljaren och sedan transportera det till Luxemburgs gräns. I och med att detta tillstånd bara är giltigt i Luxemburg måste förvärvaren i sin bosättningsstat höra sig för om det krävs tillstånd enligt lagstiftningen i den staten.

Ansökningar om exportlicens måste dessutom göras hos utrikesministeriet licensavdelning.

Inom ramen för och med tillämpning av direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen (artikel 11) underrättar Luxemburg andra berörda medlemsstater om de exporttillstånd till deras respektive territorier som beviljats.

Licensbyrån kan kräva att ansökningar om transitering av vapen, ammunition och utrustning särskilt avsedda för militärt bruk samt av tillhörande tekniska lösningar ska åtföljas av ett dokument där de behöriga myndigheterna i det land från vilket varorna härrör intygar att tillstånd finns för exporten till det angivna destinationslandet.

Ansökningar om export- eller transitlicenser ska åtföljas av ett åtagande undertecknat av sökanden om att exportera eller transitera varorna i enlighet med licensansökan. Efter varje varusändning som täcks av en exportlicens ska exportören inom tre månader för licensbyrån uppvisa belägg för att sändningen anlänt till det godkända destinationslandet och att importören har fått den klarerad för bruk.

Belägg utgörs av antingen ett dokument utfärdat av det importerande landets tullmyndigheter, som visar att de exporterade varorna har deklarerats för eget bruk, eller varje annat dokument som visar att varorna direkt har mottagits av den behöriga myndigheten i det importerande landet eller av en aktör som agerar på uppdrag av myndigheten.

Skrotning av vapen

Den metod som används i Luxemburg (av landets armé, polis och tull) innebär skrotning genom att vapnen skärs i stycken (”destruction by severing”). Denna skrotning ombesörjs av respektive organisationers vapenavdelning. Metallbitarna placeras i en container och transporteras därefter av vapenförrådets personal till ett stålverk där de i vittnens närvaro smälts ner i elektrougnar. Därefter upprättas ett protokoll.

NEDERLÄNDERNA

I fråga om lagstiftningen om handeldvapen och lätta vapen har Nederländerna inte gjort några större ändringar under 2009. Nederländerna är för närvarande i färd med att utarbeta genomförandebestämmelser för EU:s direktiv 2008/51/EG samt för vapenprotokollet.

PORTUGAL

Följande lagstiftningsinitiativ har förekommit:

| — | Lag 17/2009 om ändring av lag 5/2006 (om upprättande av en övergripande ordning för samtliga kategorier av handeldvapen och lätta vapen, med undantag endast för vapen för militärt bruk samt vapen för väpnade styrkor och säkerhetsstyrkor). |
| --- | --- |

—

Lag 17/2009 om ändring av lag 5/2006 (om upprättande av en övergripande ordning för samtliga kategorier av handeldvapen och lätta vapen, med undantag endast för vapen för militärt bruk samt vapen för väpnade styrkor och säkerhetsstyrkor).

| — | Lag 49/2009 om förmedlingsverksamhet och all export, import, transitering och omlastning av militära vapen, enligt vilken alla förmedlare måste vara registrerade hos försvarsministeriet. |
| --- | --- |

—

Lag 49/2009 om förmedlingsverksamhet och all export, import, transitering och omlastning av militära vapen, enligt vilken alla förmedlare måste vara registrerade hos försvarsministeriet.

RUMÄNIEN

Under 2009 uppdaterades förteckningen över de militära varor som är föremål för exportkontroll och denna ändrades i enlighet med EU:s och Wassenaar-arrangemangets förteckningar (regeringsbeslut nr 1607/2009).

SLOVAKIEN

I fråga om det nationella genomförandet av EU:s gemensamma åtgärd om handeldvapen och lätta vapen, EU:s program för att förebygga och bekämpa olaglig handel med konventionella vapen samt lagstiftningen i Slovakien om handeldvapen och lätta vapen, trädde under 2009 ett nytt regelverk i kraft vilket omfattar import, export, överföring, licensiering, förmedling och innehav av vapen och utrustning för militärt bruk, handeldvapen och lätta vapen, samt komponenter och ammunition till dessa.

Det slovakiska Nationalrådet antog två lagar. Lag 179/1998 i författningssamlingen har till fullo ändrats genom den nya lagen 403/2009 i författningssamlingen som gör det möjligt att överföra ansvaret för tillståndsgivning från ekonomiministeriet till försvarsministeriet.

Genom lag 292/2009 i författningssamlingen upprättas ett övergripande system för kontroll av handeln, vilket är tillämpligt på samtliga kategorier av handeldvapen och lätta vapen utom handeldvapen och lätta vapen för militärt bruk.

SLOVENIEN

Lagen om ändring av vapenlagen antogs 2004 (Republiken Sloveniens officiella tidning, Ur. 1. RS nr 61/2000 och nr 73/2004). Enligt den senaste ändringen av vapenlagen från juli 2004 föreskrivs det återigen i lagen att en övergångsperiod på ett år ska gälla för amnesti och legalisering av vapen, och vapenförmedling klassificerades som en gren av vapenhandeln. Den senaste lag som ändrade vapenlagen antogs under 2009, och enligt denna lag är tidsfristen för legalisering tre månader (fram till den 14 februari 2010). Lagen är till fullo harmoniserad med EU:s direktiv 2008/51/EG av den 21 maj 2008.

År 2004 ändrades strafflagstiftningen (Republiken Sloveniens officiella tidning, Ur. 1. RS nr 63/1994, s. 2167, och nr 95/2004, s. 4208) med avseende på en definition och straffbeläggandet av förmedling vid transaktioner som omfattar vapen, erbjudanden om vapen och skärper det fängelsestraff som föreskrivs för den grundläggande formen av detta brott från tre till fem års fängelse. Genom 2009 års lag om ändring av strafflagstiftningen (Republiken Sloveniens officiella tidning, Ur. 1. RS nr 39/2009) infördes vissa ändringar i fråga om brottet olaglig tillverkning av och handel med vapen eller sprängämnen.

Där finns två nya punkter: 3) Om brottet enligt föregående punkt berör enskilda skjutvapen eller en mindre mängd ammunition till sådana skjutvapen ska gärningsmannen dömas till fängelse i högst ett år, och 4) Personer som olagligen förstör, avlägsnar eller ändrar märkningen på skjutvapnen ska dömas till samma straff som det som anges i den föregående punkten.

Bärande, förvaring och underhåll av vapen av bemyndigade tjänstemän inom Republiken Sloveniens fängelseförvaltning regleras av förordningen om bärande, lagring och underhåll av vapen inom fängelseförvaltningen (Republiken Sloveniens officiella tidning, Ur. 1. RS nr 85/2009, s. 11418–11424). I kapitel 2 artiklarna 2–17 i förordningen fastställs bestämmelserna för hantering, lagring och skydd av vapen. I artikel 17 fastställs att generaldirektören ska utse personer med ansvar för att samla in och dela ut vapen, för lagring och underhåll av vapen när de inte används samt för förande av särskilda register. I artiklarna 4 och 5 föreskrivs att vapen ska lagras i ändamålsenliga lokaler som är skyddade mot obehörigt tillträde, stöld och brand samt mot andra faror och missbruk. Registren över de tjänstevapen som innehas av bemyndigade personer inom fängelserna (fångvaktare) regleras i föreskrifterna för bärande, lagring och underhåll av vapen inom fängelseförvaltningen. Fängelseledningen och direktörer i den interna organisationen (inom fängelseväsendet) ska svara för tillsynen. Antalet vapen i lagren ses över minste en gång per år vid den årliga inventeringen. Fängelseförvaltningen för också ett centralt register över tjänstevapen, vilket uppdateras fortlöpande, och vart tredje år genomför den person som bemyndigats av den högsta ledningen en översyn av förvaringen och underhållet av tjänstevapnen.

SPANIEN

Inga nya specifika föreskrifter för handeldvapen och lätta vapen infördes under 2009.

Tillämplig rättslig grund utgörs av lag 53/2007 av den 28 december 2007 om kontroll av utrikeshandeln med försvarsutrustning och utrustning med dubbla användningsområden, vilken trädde i kraft den 29 januari 2008, samt kungligt dekret (Real Decreto) 2061/2008 av den 12 december 2008, där tillämpningsföreskrifterna till lag 53/2007 utvecklas.

Genom lagen beaktas uttryckligen gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om gemensamma bestämmelser för exportkontroll i fråga om militär teknik och utrustning samt det kriterium som antagits av OSSE för exporttransaktioner som rör handeldvapen och lätta vapen.

Andra bestämmelser som är tillämpliga på kontrollen av skjutvapen och ammunition till dessa samt sprängämnen, är kungligt dekret 137/1993 av den 29 januari 1993 om antagande av förordningen om skjutvapen samt kungligt dekret 230/1998 av den 16 februari 1998 om antagande av sprängämnesförordningen.

Denna lagstiftning hänvisar till och respekterar samtliga bestämmelser som antagits av Europeiska unionen samt bestämmelserna i handlingsprogrammet och de resolutioner som röstats igenom i FN:s generalförsamling, inbegripet tillämpningen av det internationella instrumentet för märkning och spårning av handeldvapen och lätta vapen, samt tilläggsprotokollet till konventionen om gränsöverskridande organiserad brottslighet (antagen av FN:s generalförsamling den 31 maj 2001) angående olaglig handel med skjutvapen, vapendelar och ammunition, vanligen kallat ”FN:s protokoll om skjutvapen”.

Spanien är också part i konventionen om ömsesidigt erkännande av kontrollstämplar på handeldvapen och tillämpar de bestämmelser som utfärdas av den ständiga internationella kommissionen för kontroll av handeldvapen (CIP) samt upptar i sina nationella bestämmelser de beslut som fattas i detta sammanhang.

FÖRENADE KUNGARIKET

Under 2009 fullbordade regeringen de lagstiftningsändringar som härrörde från översynen år 2007 av den sekundärlagstiftning som införts enligt 2002 års lag om exportkontroll. Genom förordningen om exportkontroll av 2008, som trädde i kraft den 6 april 2009, konsoliderades de tre tidigare förordningarna om export och handel: förordningen om export av varor, tekniköverföring och tillhandahållande av tekniskt bistånd (kontroll) av år 2003, med ändringar, förordningen om handel med varor (kategorier av kontrollerade varor) av år 2008 (vilken i sin tur ersatte förordningen om handel med varor (kontroll) av år 2003 och genom vilken man införde den trefaldiga strukturen för varukontroller) samt förordningen om handel med kontrollerade varor (destinationer som är föremål för embargo) av år 2004. I den nya förordningen sammanfördes Förenade kungarikets kontroller av export av militära och halvmilitära produkter, de nationella kontrollerna av varor och teknik med dubbla användningsområden samt kontrollerna av handeln, dvs. kontroller av Förenade kungarikets medverkan i rörelsen av militära varor och vissa andra varor mellan två främmande makter eller i arrangerandet eller underlättandet av denna rörelse.

I.C   Utbildning för förvaltningar, brottsbekämpande organ och rättsliga organ

Följande avsnitt tar upp medlemsstaternas nationella insatser och initiativ för utbildning för de nationella förvaltningarna.

MALTA

Utbildning inom förvaltningsbyråer och brottsbekämpande organ ingår varje år i kursutbudet inom respektive byrå.

POLEN

I mars 2009 anordnades inom utrikesministeriet ett informationsseminarium om exportkontroll (där man bland annat tog upp handeldvapen och lätta vapen). Arrangemanget syftar till att öka medvetenheten bland producenter och exportörer of vapen och militär utrustning.

SPANIEN

Under 2009 fortsatte de olika spanska enheter som ansvarar för att upprätthålla ordningen att i likhet med tidigare år anordna kurser och seminarier om de straffrättsliga bestämmelserna om skjutvapen och sprängämnen samt om tillämpningen av informationsteknik vid kontroll av dessa. Således har seminarier organiserats regelbundet för att upplysa om den rättsliga ramen för förebyggande och bekämpning av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen med målsättningen att vidmakthålla eller fördjupa kunskaperna bland de tjänstemän som ansvarar för dessa frågor.

FÖRENADE KUNGARIKET

Som ett led i regeringens breda informationskampanj om exportkontroll för näringslivet hölls under 2009 runt om i landet 42 seminarier och kurser med över 820 deltagare från 340 organisationer. Trots att dessa inte är specifikt inriktade på handeldvapen och lätta vapen framhävs konsekvenserna av att exportera kontrollerade varor utan vederbörlig licens

Bland dessa seminarier och kurser ingick följande: nybörjarseminarium om exportkontroll för nya tjänstemän samt seminarier på mellannivå om olika frågor, bland annat exportteknik, de olika sorters licenser som står till buds, företagens efterlevnad av lagstiftningen i fråga om exportkontroll och respekt för de brittiska kontrollförteckningarna liksom ett öppet seminarium om licenser och efterlevnad. Man höll även ett seminarium om den reviderade kontrollen av handeln, ett antal arbetsmöten om klassificeringarna i kontrollförteckningen samt seminarier under rubriken ”Hur man utformar bättre licensansökningar” med hjälp av det Internetbaserade licensansökningssystemet Spire.

Utbildning på plats gavs till 16 företag. Personalen vid organet för exportkontroll (Export Control Organisation, ECO) höll under det gångna året också ett antal föredragningar för andra statliga avdelningar som HM Revenue and Customs och Ukti samt för branschorganisationer och anordnade därtill konferenser.

I.D   Övriga initiativ eller åtgärder

DANMARK

Man genomför fortlöpande så kallade inlämningar varvid olagliga vapen kan överlämnas till polisen utan att vederbörande åtalas för överträdelse av lagen om vapen och sprängämnen.

Den senaste inlämningen av olagliga vapen skedde i maj–juni 2009 då sammanlagt 8 085 vapen överlämnades till polisen.

Under 2009 fortsatte den danska polisen att genomföra en intensiv och inriktad utredning av motorcykelgäng, bland annat i syfte att uppdaga och lagföra olagligt vapeninnehav. Under dessa konfrontationer mellan medlemmar i olika gäng – eller personer med koppling till dessa – användes vapen vid flera tillfällen.

Under 2009 fick det nationella centrumet för kriminalteknik ta emot totalt 2 831 vapen för undersökning. Danska nationella polisen har ingen information om hur många vapen som fråntagits gängmedlemmar och beslagtagits.

ESTLAND

Under 2009 inledde polisprefekturerna aktioner för inlämnande av olagliga vapen och olaglig ammunition för att i hela landet samla in olagliga civila vapen. Dessa aktioner hade till syfte att stärka medborgarnas medvetenhet om deras lagliga skyldigheter i samband med innehav av skjutvapen, att minska antalet olagliga vapen och olaglig ammunition samt att förbättra säkerheten i samhället. Totalt insamlades genom dessa aktioner 92 skjutvapen. Alla vapen som samlas in och beslagtas skrotas.

FRANKRIKE

Frankrike fortsatte sin transparenspolitik i fråga om vapenexport, i synnerhet i fråga om handeldvapen och lätta vapen, med offentliggörandet av landets årliga rapport till Nationalförsamlingen om Frankrikes vapenexport.

Frankrike har på nationell nivå börjat reflektera över en nationell strategi för ”avväpning, demobilisering och återanpassning” samt över begreppet ”väpnat våld”.

GREKLAND

Förteckning över vapen och sprängämnen som beslagtogs under 2009:

| Automatgevär | 110 |
| --- | --- |
| Pistoler | 538 |
| Enhandsvapen | 124 |
| Hagelgevär och Flobertgevär | 689 |
| Totalt: | 1 461 |

Automatgevär

110

Pistoler

538

Enhandsvapen

124

Hagelgevär och Flobertgevär

689

Totalt:

1 461

ITALIEN

I december 2009 infördes ett datoriserat system, kallat Space. När detta har blivit fullt operativt kommer man att elektroniskt kunna spåra alla skjutvapen ämnade för den civila marknaden vilka har tillverkats, importerats, exporterats eller innehafts av italienska företag eller medborgare.

Under 2009 skrotade Italiens väpnade styrkor på landets territorium över 15 000 handeldvapen och lätta vapen som klassats som överskott.

MALTA

Totalt 97 vapen/skjutvapen skrotades under 2009.

POLEN

Under 2009 beslagtogs sammanlagt 3 932 vapen och 1 103 skrotades.

RUMÄNIEN

Sedan december 2009 omorganiseras den nationella byrån för exportkontroll till avdelningen Ancex inom utrikesministeriet.

Under 2009 införlivades den nationella myndigheten med ansvar för exportkontrollsystemet för vapen samt varor och teknik med dubbla användningsområden i utrikesministeriet (regeringsbeslut nr 1423/2009).

Utrikesministeriet och avdelningen Ancex har ansvaret för Rumäniens system för exportkontroll (regelverk, licenser, efterlevnad, kontakter med berörda branscher, insyn).

SLOVAKIEN

Slovakien har infört lämplig lagstiftning och nödvändiga administrativa åtgärder för att kontrollera produktion, innehav och märkning av samt handel med handeldvapen och lätta vapen. Ett effektivt exportkontrollsystem gör det möjligt för respektive myndigheter att kartlägga och övervaka förflyttningar av vapen vid varje tidpunkt och inom hela Slovakiens territorium.

Detta system stöder effektivt kampen mot olaglig handel med konventionella vapen i Slovakien.

Under 2009 inleddes för andra gången en kampanj för amnesti i fråga om skjutvapen. I november 2009 infördes allmän amnesti för alla som olagligen innehar handeldvapen och lätta vapen. Enligt villkoren för denna amnesti kan man registrera alla handeldvapen och lätta vapen hos polismyndigheterna utan påföljd eller åtal, och det är inte nödvändigt att förklara vapnets ursprung och hur det förvärvats. Målet med regeringens åtgärd är att ge de personer som haft oregistrerade och gömda vapen möjlighet att utan påföljd överlämna dessa. Den allmänna amnestin gäller under sex månader.

SPANIEN

Behöriga spanska myndigheter, samordnade av gendarmeriets (Guardia Civil) centrala vapen- och sprängämnesinspektion, beslagtog under 2009 227 olagliga skjutvapen (159 kom från länder i Schengenområdet och 68 från andra länder). De spanska myndigheterna innehar för närvarande totalt 286 247 skjutvapen av alla typer, varav 19 452 redan har valts ut för att säljas på auktion och 32 933 för att skrotas.

Under 2009 genomförde dessa myndigheter 24 589 kontroller, vilket ledde till att 742 förfaranden inleddes mot tillverkare, vapenförråd, privatpersoner eller penningtransportföretag, varav 151 hade anknytning till skjutvapen och 591 till sprängämnen. Tulltjänstemännen gör även regelbundet tillslag på flygplatser och i hamnar för att upptäcka brott på detta område.

II.   INTERNATIONELLA GENOMFÖRANDEANSTRÄNGNINGAR UNDER 2009

II.A   Åtgärder för att bekämpa anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen samt för att förhindra olaglig handel med konventionella vapen

II.A.1   Finansiellt, tekniskt och annat bistånd till relevanta program och projekt under ledning av FN och andra internationella eller regionala organisationer samt icke-statliga organisationer

II.A.1.1.1   Åtgärder och projekt som stöds av Europeiska unionen: stöd till internationella och regionala instrument

Stöd till FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen

EU fortsatte att stödja genomförandet av FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen. Inför nästa möte som ska hållas under 2010 (som hålls vartannat år), mellan de stater som är parter samt översynskonferensen 2012 har EU börjat undersöka vilka särskilda åtgärder och projekt som kan tas fram i samverkan med FN:s kontor för nedrustningsfrågor och andra givare i syfte att stärka och förbättra tillämpningen av det viktigaste internationella instrumentet i fråga om handeldvapen och lätta vapen. Ett rådsbeslut till stöd för kontoret för nedrustningsfrågor kommer att antas under första halvåret 2010 och kommer att inbegripa åtgärder till stöd för fullständigt genomförande respektive tillämpning av

| — | FN:s handlingsprogram (UN PoA) på regional och global nivå, |
| --- | --- |

—

FN:s handlingsprogram (UN PoA) på regional och global nivå,

| — | det internationella instrumentet för märkning och spårning, |
| --- | --- |

—

det internationella instrumentet för märkning och spårning,

| — | tekniska riktlinjer för förvaltningen av lager av konventionell ammunition. |
| --- | --- |

—

tekniska riktlinjer för förvaltningen av lager av konventionell ammunition.

Stöd till processen med ett fördrag om vapenhandel

Som ett led i sin utfästelse att främja ett framtida fördrag om vapenhandel med tredjestater, genomförde EU under 2009 rådets beslut 2009/42/Gusp om stöd till EU:s verksamhet för att bland tredjeländer främja processen som ska leda fram till ett fördrag om vapenhandel, som antogs av rådet i januari 2009. Målet för rådets beslut är att öka medvetenheten bland nationella och regionala aktörer, FN:s medlemsstater, det civila samhället och industrin om de pågående internationella diskussionerna om ett fördrag om vapenhandel samt att främja debatten bland FN:s medlemsstater, särskilt bland dem som inte ingår i expertgruppen.

Under 2009 hölls fem regionala seminarier som omfattade Västafrika och Nordafrika, USA och Västindien, Mellanöstern, Asien respektive södra och östra Afrika, i Dakar den 28 och 29 april 2009, i Mexico City den 18 och 19 juni 2009, i Amman den 28 och 29 juli 2009, i Kuala Lumpur den 13 och 14 oktober 2009 samt i Addis Abeba den 10 och 11 december 2009. Nivån på dem som deltog i seminarierna var mycket god, både kvalitativt och kvantitativt. Dessa arrangemang gav deltagarna en möjlighet att skaffa sig en bättre kunskap om de frågor som tas upp i ett kommande fördrag om vapenhandel och att diskutera särskilda regionala frågor vid förberedelserna inför debatten i FN om fördraget om vapenhandel.

Sidoevenemang förekom också i anslutning till julisessionen i den öppna arbetsgruppen för fördraget om vapenhandel samt vid mötet i FN:s generalförsamlings första utskott den 20 oktober 2009, för att för FN:s medlemsstater lägga fram de preliminära resultat som har uppnåtts under de fyra första seminarier som föreskrivs i rådets beslut.

Stöd till Afrikanska unionen

Under 2009 stödde EU Afrikanska unionen i utformandet av en strategi för handeldvapen och lätta vapen för Afrikanska unionen genom att bestrida kostnaderna för en expert. Afrikanska unionens förvaltningskommitté för ändamålet började behandla utkastet till strategi för handeldvapen och lätta vapen inför ett eventuellt antagande under 2010. Antagandet av en strategi för handeldvapen och lätta vapen kommer att främja Afrikanska unionens ansträngningar för att upprätta fred och säkerhet och förstärka AU:s åtagande att bekämpa olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen.

EU och Afrikanska unionen anordnade, med stöd av Italiens utrikesministerium och i samverkan med det italienska institutet för internationella frågor, Europeiska unionens institut för säkerhetsstudier samt Chatham House, en tredagarskonferens i Rom om genomförandet av partnerskapet för fred och säkerhet mellan Afrika och EU, vilken särskilt ägnades åt frågor som rör handeldvapen och lätta vapen samt utmaningar som specifikt berör Afrika. Resultaten av denna konferens har ingått i underlaget för utarbetandet av utkastet till Afrikanska unionens strategi för handeldvapen och lätta vapen.

Främjande av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport (tidigare: uppförandekoden)

EU och medlemsstaterna fortsätter att stödja ökad exportkontroll genom rådets gemensamma åtgärd 2008/230/Gusp samt främjandet av principerna och kriterierna i uppförandekoden för vapenexport (nu en gemensam ståndpunkt) bland tredjeländer genom tekniskt och praktiskt bistånd, bland annat vid utarbetandet av nationell lagstiftning och vid tolkningen och tillämpningen av kriterierna i koden samt genom att främja åtgärder för förbättrad enhetlighet och öppenhet. Inom ramen för detta anordnades av det tjeckiska och det svenska ordförandeskapet tre seminarier med inriktning på tredjeländer för Ukraina, Västra Balkan och länderna i Sydkaukasien, i Kiev den 23 och 24 april 2008, i Tirana den 3–5 juni 2009 samt i Tbilisi den 27 och 28 oktober 2009.

Under 2009 enades också EU om att fortsätta med verksamhet inriktad på de tredjeländer som är mottagande länder i fråga om ovan nämnda gemensamma åtgärd samt färdigställde och antog i december 2009 rådets beslut 2009/1012/Gusp. Förutom seminarier med inriktning på tredjeländer i mottagarländerna eller mottagarregionerna, föreskrivs det i rådets nya beslut utbyte av tjänstemän under upp till en månad mellan de EU-kandidatländer som är mottagare och berörda myndigheter i EU-länderna samt besök av tjänstemän från EU-länderna hos berörda myndigheter i mottagarländerna.

II.A.1.1.2   Åtgärder och projekt som stöds av Europeiska unionen: stöd till verksamhet som rör handeldvapen och lätta vapen i tredjeländer/tredjeregioner

Ukraina

I enlighet med rådets beslut 2005/852/Gusp anslog EU en miljon euro till Natos underhålls- och försörjningsbyrå (Namsa) för köp av utrustning samt för skrotning av handeldvapen och lätta vapen i Ukraina, som ett bidrag under den första projektfasen inom Natos tolvåriga fond för partnerskap för fred (PFF). Den första fasen i projektet syftade till skrotning av 400 000 handeldvapen och lätta vapen, 1 000 bärbara luftvärnsrobotar och 15 000 ton ammunition i Ukraina, men skrotningen av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition till dessa har bromsats upp genom att sammanlagt 400 000 handeldvapen och lätta vapen som tidigare hade öronmärkts för skrotning inte ställdes till förfogande av de behöriga ukrainska myndigheterna. Hitintills har 130 000 handeldvapen och lätta vapen skrotats.

Efter en rad démarcher antog de ukrainska myndigheterna i juli 2009 det nödvändiga beslutet om att återuppta skrotning av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition i Ukraina inom ramen för Natos förvaltningsfond för partnerskap för fred (PFF). Detta förväntas leda till att ytterligare 54 500 handeldvapen och lätta vapen samt 6 000 ton ammunition förstörs. Inom ramen för det ovannämnda rådsbeslutet bidrar EU till den återupptagna destruktionen av ytterligare 54 500 handeldvapen och lätta vapen, och ser därigenom till att de medel som avsatts används på ett effektivt sätt.

Västra Balkan

EU fortsatte att stödja insatser för demilitarisering i fråga om handeldvapen och lätta vapen, särskilt genom utarbetandet av ett nytt rådsbeslut om stöd till det sydösteuropeiska och östeuropeiska centrumet för kontroll av handeldvapen och lätta vapen (Seesac). Syftet med de insatser som anges i rådets beslut är att

| — | förbättra förvaltningen av och säkerheten vid osäkra och instabila vapen- och ammunitionslager, |
| --- | --- |

—

förbättra förvaltningen av och säkerheten vid osäkra och instabila vapen- och ammunitionslager,

| — | reducera tillgängliga vapen- och ammunitionslager genom skrotningsverksamhet, och att |
| --- | --- |

—

reducera tillgängliga vapen- och ammunitionslager genom skrotningsverksamhet, och att

| — | genomföra internationella och nationella instrument för märkning och spårning i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

—

genomföra internationella och nationella instrument för märkning och spårning i länderna på västra Balkan.

Länderna på västra Balkan, särskilt Kroatien, Serbien, Bosnien och Hercegovina samt Montenegro utgör de fastställda stödmottagarna av rådets beslut. Genomförandet av Seesacs verksamhet kommer att inledas 2010.

Kosovo
   (1): EU har bidragit genom att stå för kostnaderna för en expert när det gäller upprättandet av en avdelning för handeldvapen inom Kosovos inrikesministerium samt för genomförande av vapenlagen. Det övergripande syftet är att stärka rättsstaten i Kosovo genom att upprätta ett modernt system som överensstämmer med EU:s normer för användning (licenser, handel, import, export) av vapen för icke militärt bruk. Detta projekt finansieras via Taeix-programmet.

Afrika

Regionala ekonomiska gemenskaper: Under 2009 fortsatte EU att genomföra sina pågående projekt rörande handeldvapen och lätta vapen till stöd för regionala ekonomiska gemenskaper i Afrika, bland andra Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, Centralafrikanska staternas ekonomiska gemenskap eller den östafrikanska gemenskapen. De olika projekten syftar bland annat till att stärka staternas kapacitet att effektivt ta itu med olagliga handeldvapen och lätta vapen samt gripa sig an gränsöverskridande spridning av sådana på grundval av en regional strategi och säkerställa övergripande politisk kontroll och effektiv hantering av lagliga vapenöverföringar i området. Dessa projekt finansieras genom Europeiska utvecklingsfonden.

Det regionala centrumet för lätta vapen (Recsa): Under 2009 förberedde EU igångsättandet under början av 2010 av ett projekt för att stödja det strategiska partnerskapet mellan Afrika och EU i kampen mot olaglig anhopning av och handel med skjutvapen i Afrika via det regionala centrumet för lätta vapen (Recsa) beläget i Nairobi. Syftet med projektet är att öka medvetandet och kunskapen hos relevanta aktörer inom institutioner och det civila samhället om lagstiftningsrelaterade och institutionella aspekter på kampen mot olaglig anhopning av och handel med eldvapen för att främja de nationella kontaktpunkternas roll samt att utarbeta och/eller genomföra nationella handlingsplaner. Projektet syftar också till att förstärka de regionala organisationerna för polischefer i Afrika samt kapaciteten inom och samarbetet mellan nationella, regionala och kontinentala brottsbekämpande organ för att bekämpa gränsöverskridande olaglig handel med skjutvapen och sprängämnen. Projektet finansieras via stabilitetsinstrumentet (3,3 miljoner euro).

Nigeria: Den 19 november 2009, undertecknade Europeiska kommissionen och Nigerias federala regering landstrategidokumentet Nigeria–EG och det nationella vägledande programmet för perioden 2008–2013, där ett av målen är att hjälpa myndigheterna i deras ansträngningar att stödja stabilitet och upprätta en trygg miljö enligt rättsstatsprincipen såväl inom som utanför landet. EU kan härvid stödja åtgärder för att uppgradera den tekniska kompetensen hos de specialiserade organ som arbetar med frågor om organiserad brottslighet och handeldvapen samt att stärka den vanliga polisens utredningskapacitet och kriminaltekniska förmåga för att bland annat minska det olagliga flödet av handeldvapen. Denna hjälp kan ges via konkreta projekt för att stödja nationell kapacitetsuppbyggnad på områden som licensiering av vapen och tillstånd till vapentillverkning, uppbyggnad av ett system för hantering av vapenupplag samt information till kunder och andra gränsövervakningsorgan. Projekten kan inledas under 2011.

Centralamerika

Det centralamerikanska kontrollprogrammet för handeldvapen och lätta vapen: Under 2009 började Europeiska unionen stödja det centralamerikanska kontrollprogrammet för handeldvapen och lätta vapen (Casac) i syfte att stärka kampen mot olaglig handel med skjutvapen och sprängämnen i Centralamerika och grannländerna, bland annat i Västindien. Projektet har följande två nivåer: det är inte bara inriktat på Centralamerika, med medverkan av Mexiko och Colombia, för att bygga upp kapacitet och stärka nationella och regionala institutioner och statliga organ med ansvar för kontroll av handeldvapen och lätta vapen, förstärka och öka kapaciteten inom det civila samhällets organisationer för att främja vapenkontroll, dessutom skapar det också ett transregionalt område för erfarenhetsutbyte med betoning på inhämtandet av information samt förbättring och uppbyggande av kapacitet inom gräns- och tullområdena. Projektet finansieras via stabilitetsinstrumentet (en miljon euro).

Vidare har Europeiska unionen i ett stort antal länder (El Salvador, Sri Lanka, Kenya, Uganda ...) stött utvecklings- och samarbetsprojekt som går ut på att minska och förebygga våld, vilket inbegriper riskutbildning och stöd till offer, i syfte att bidra till att bryta våldsspiralen och främja en fredskultur inom samhället. Dessutom har EU fortsatt sitt stöd till vidare DDR-projekt (Centralafrikanska republiken, Elfenbenskusten ...) i syfte att främja en trygg och säker miljö genom att mildra de sociala effekterna av omstrukturering av de väpnade styrkorna och underlätta pensionering av personal vid armén eller genom att ge krigsveteraner socioekonomiska möjligheter.

II.A.1.2   EU:s politiska samarbete med tredjeländer

Handeldvapen och lätta vapen fanns med på dagordningen för ett antal av EU:s regelbundna politiska dialoger med tredjeländer och subregionala organisationer, bl.a. från Afrika, Amerika, Mellanöstern och området runt Arabiska viken samt från Östeuropa och Sydösteuropa.

EU har även fortsatt arbetet för inrättandet av en särskild dialog mellan EU och Kina om handeldvapen och lätta vapen, där man kunde planera specifika gemensamma initiativ för att ta itu med den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa. Ärendet diskuterades senast vid ett experttrojkamöte i New York den 12 oktober 2009. Ett särskilt möte mellan EU och Kina med experter på handeldvapen och lätta vapen bör sammankallas under 2010.

I enlighet med rådets slutsatser om införandet av en Salwdimension i avtalen mellan EU och tredjeländer, som antogs i december 2008, har delegaterna i arbetsgruppen för global nedrustning och vapenkontroll regelbundet informerats om och diskuterat de pågående förhandlingarna om relevanta avtal med Brunei Darussalam, Kina, Libyen, Mongoliet, Filippinerna, Ryssland, Singapore, Thailand och Vietnam, där en Salwdimension kommer att inplaneras. Under andra halvåret 2009 nådde man avtal med Kina, Irak, Libyen och Sydkorea om att införa en klausul om handeldvapen och lätta vapen i de respektive fördrag som förhandlas med EU.

II.A.2   Finansiellt, tekniskt och annat stöd från EU:s medlemsstater till projekt som rör handeldvapen och lätta vapen

Utöver de projekt som EU finansierar genom de olika instrument som står till dess förfogande har medlemsstater bilateralt finansierat en stor mängd projekt som rör handeldvapen och lätta vapen. Medlemsstaterna har hittills givit följande bidrag till denna rapport:

ÖSTERRIKE

Österrike har under 2009 fortsatt att bidra till olika biståndsprojekt som FN:s kontor för nedrustningsfrågor bedriver för att stödja FN-arbetet mot handeldvapen och lätta vapen och har lagt tonvikten på projekt i Afrika.

Österrike har framför allt stött följande projekt:

| — | Genomförande av praktiska nedrustningsåtgärder i Västafrika, tekniskt stöd till Ecowas enhet för handeldvapen och Ecosap. |
| --- | --- |

—

Genomförande av praktiska nedrustningsåtgärder i Västafrika, tekniskt stöd till Ecowas enhet för handeldvapen och Ecosap.

| — | Regler för förmedling av handeldvapen i Afrika. |
| --- | --- |

—

Regler för förmedling av handeldvapen i Afrika.

| — | Utarbetande av ett rättsligt instrument för kontroll av handeldvapen och lätta vapen i Centralafrika. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av ett rättsligt instrument för kontroll av handeldvapen och lätta vapen i Centralafrika.

Inom ramen för Euroatlantiska partnerskapsrådet har Österrike gett finansiellt stöd till det projekt för skrotning av handeldvapen och lätta vapen i Albanien som leds av Natos underhålls- och försörjningsbyrå (Namsa). Bland de Namsaprojekt som bedrevs under 2009 och som Österrike hade stött under tidigare år kan nämnas skrotning av handeldvapen och lätta vapen och ammunition i Ukraina och Kazakstan.

Österrike har även fortsatt att bygga upp särskild expertis på området fysisk säkerhet för och hantering av upplag av handeldvapen och lätta vapen samt konventionella vapen. Österrike har stött de två multinationella utbildningskurser om handeldvapen och lätta vapen som anordnades av Natos skola i Oberammergau med instruktörer och deltagare, och en praktisk övning i ett österrikiskt ammunitionsupplag. Österrike har också deltagit med instruktörer i tre multinationella utbildningskurser i fysisk säkerhet och hantering av ammunitionsupplag, i Afrika och Centralasien.

BELGIEN

Under 2009 fortsatte Belgien att finansiera ett flertal projekt och organisationer som arbetade med den destabiliserande spridningen av handeldvapen och lätta vapen.

I november 2009 offentliggjorde universitetet i Gent Arms Tracing, perspectives on Control, traffic and use of illegal weapons in Colombia, finansierad av Belgiens utrikesministerium. Denna publikation innehåller en analys av de handeldvapen och lätta vapen som beslagtagits hos icke-statliga väpnade aktörer i Colombia, spårar dem tillbaka till vapnens ursprungsländer och med ett förslag att man ska utvärdera och förbättra de europeiska exportkontrollerna av handeldvapen och lätta vapen.

I Afrika har Belgien under 2009 fortsatt att stödja kontrollprojekt rörande handeldvapen och lätta vapen. I Demokratiska republiken Kongo har man stött flera DDR-relaterade projekt. I Burundi stödde man genom avväpning och hemförlovning av kombattanterna inom FNL (nationella befrielsestyrkorna, ”Forces nationales de libération”, tidigare Palipehutu-FLN) uppbyggnaden av uppsamlingsplatsen Rubira. I Mali stöddes insamling och skrotning av handeldvapen via lokala kommittéer i Timbuktu-regionen. I Moçambique stödde Belgien insatsen Rachel, som gick ut på att skrota vapengömmor som blivit kvar från inbördeskrigets sista dagar. Skrotningen sker genom gemensamma polisinsatser mellan Moçambiques och Sydafrikas poliskårer med sektorövergripande lag som ingriper på information om var gömda och övergivna vapen befinner sig och när dessa vapen påträffas skrotas de.

På Balkan medfinansierade Belgien under 2009 ett UNDP-projekt i Bosnien och Hercegovina (Sacbih), en samordnad internationell insats för att upprätta ordentliga kontroller av handeldvapen och lätta vapen samt ett säkert och effektivt logistiskt system för inlämning av ammunition i syfte att minska faror och därmed sammanhängande risker. Belgien bidrog också till Nato Trustfund, till stöd för avveckling av KPC (skyddskåren för Kosovo, ”Kosovo Protection Corps”), vilket inbegrep avväpning och skrotning av handeldvapen och lätta vapen.

Belgien stöder också den årliga utgivningen av Small Arms Survey.

FINLAND

Under 2009 gav Finland finansiellt stöd till relevanta program och projekt, bland annat i Kazakstan, Vitryssland och Moldavien.

FRANKRIKE

Frankrike stödde finansiellt övergångsprogrammet för hemförlovning och återanpassning (TDRP) som inrättats för perioden 2009–2012. Detta program är inriktat på fem prioriterade länder (Burundi, Uganda, Centralafrikanska republiken, Demokratiska republiken Kongo och Rwanda) och stöder hemförlovnings- och återanpassningsinsatser med långfristiga utvecklingsprogram inom övergångsländerna i området kring de stora sjöarna.

Frankrike fortsatte också att finansiellt stödja den verksamhet som Racviac/CSC bedriver på Balkan.

Frankrike deltog i ett utbildningsseminarium om hantering av lager av vapen och ammunition för de portugisisk- och fransktalande staterna inom Ecowas, vilket hölls i skolan för fredsbevarande insatser i Bamako den 11–15 maj 2009. Seminariet gav tillfälle till att fastställa detaljerna i en femårsplan som ska föreslås EUF (Europeiska utvecklingsfonden) för finansiering.

Den 23–25 november 2009 deltog Frankrike i en arbetsgrupp i Kaduna i Nigeria för att slutredigera ett ramdokument till ledning för Ecowas angående stöd till organisationens medlemsstater när det gäller hantering och säkrande av vapen och ammunition.

Slutligen bistod Frankrike i två uppdrag som utfördes av Multinational small arms and ammunition group (MSAG), som leds av Schweiz, i syfte att fastställa åtgärder för att förbättra säkerheten inom lager av vapen och ammunition i Mali (uppdrag den 9–21 februari 2009 samt från den 20 juni till den 5 juli 2009).

TYSKLAND

Tyskland bidrar till projekt och verksamhet på området handeldvapen och lätta vapen med tillhörande ammunition inom ramen för och i samarbete med en rad olika institutioner och organisationer. Det mesta av denna verksamhet bedrivs med ett längre tidsperspektiv än kalenderåret. De viktigaste initiativen under 2009 återfinns i följande förteckning:

Afghanistan (2004–, totalbudget: 3 000 000 euro)

Alltsedan 2004 har Tyskland stött processerna för avväpning, demobilisering och återanpassning (DDR) och upplösning av olagliga beväpnade grupper (Disbandment of Illegal Armed Groups, Diag) i Afghanistan genom att medfinansiera inlämning och skrotning av överskottsvapen och ammunition.

Angola (2003–2009, totalbudget: 11 990 332 euro)

Tyskland stöder f.d. soldaters och deras familjers sociala och ekonomiska återanpassning i Angola. Tyskland bidrar via Instituto de Reintegração Sócio-Profissional para Ex-militares (Irsem) till det program för demobilisering och återintegrering i Angola som leds av Världsbanken. Återintegreringen av f.d. soldater stöds på lokal nivå genom socioekonomiska utvecklingsprojekt och förstärkning av lokal offentlig förvaltning.

Kambodja (2007–2009, totalbudget: 1 615 000 euro)

Tyskland fortsatte att stödja Kambodjas regering i dess arbete med frågor som rör kontroll av handeldvapen och lätta vapen med inriktning på hantering av vapenupplag och skrotning av upplag av konventionell överskottsammunition och säker lagring av polisvapen.

Demokratiska republiken Kongo (2005–2011, totalbudget: 12 000 000 euro)

Tyskland stöder social och ekonomisk återanpassning av barn och ungdom som tidigare hörde till de stridande styrkorna i provinsen Maniema i Demokratiska republiken Kongo med 3,5 miljoner (tekniskt bistånd) samt med medel för återintegrering av f.d. soldater på 8,5 miljoner euro (finansiellt bistånd t.o.m. oktober 2008) avseende arbetsintensiva infrastrukturprojekt.

Kosovo, (varaktighet 2006–, 500 000 euro)

Tyskland fortsatte att stödja Saferworlds verksamhet som syftar till att öka allmänhetens medverkan när det gäller att minska olagligt civilt innehav av handeldvapen och lätta vapen samt främja en mer adekvat säkerhetsmiljö i Kosovo.

Nepal (varaktighet 2007–2010, totalbudget: 5 000 000 euro)

Sedan 2007 genomför Tyskland ett projekt till stöd för åtgärder för fredsprocessen (”Support for measures for the peace process”) i södra delen av landet. Genom projektet tillhandahålls bastjänster son vattenförsörjning, sanitära anläggningar och hälsovård för fängslade maoistiska kämpar och invånarna i de kringliggande lokalsamhällena.

Nepal (varaktighet 2007–2010, totalbudget: 2 300 000 euro)

I den mellersta delen av västra Nepal stöder Tyskland det socioekonomiska återvändande- och återanpassningsprogrammet för krigsveteraner/internflyktingar/flyktingar och de mottagande lokalsamhällena i distriken Rukum och Rolpa. Projektet går främst ut på att skapa en grundläggande social och ekonomisk infrastruktur samt på att höja inkomsterna för hushållen inom jordbrukssektorn och andra sektorer. Programmet bidrar till genomförandet av fredsavtalet från 2006.

Det större området kring de stora sjöarna (2003–2009, totalbudget: 12 900 000 euro)

Tyskland bidrar med 12,9 miljoner euro till den särskilda fonden för det av Världsbanken ledda programmet för demobilisering och återflyttning som avser flera länder i området kring de stora sjöarna (MDRP). Tyskland anslår även 7,5 miljoner euro till ett projekt mot olaglig spridning av handeldvapen och lätta vapen, projektet ”Combating the illicit proliferation of small arms and light weapons”, som genomförs inom ramen för stödet av konferensprocessen för det större området kring de stora sjöarna (2004–2011).

Sektorsprogram för fred och säkerhet (varaktighet 2008–2014, totalbudget: 5 000 000 euro)

Under 2001 inrättade den tyska regeringen ett sektorsprojekt för utvecklingsbistånd och kontroll av handeldvapen (Decosac). Ett av syftena med projektet är att utveckla och pröva ut instrument för kontroll av handeldvapen inom utvecklingsbiståndet. I juli slogs sektorsprojektet om utvecklingsbistånd och kontroll av handeldvapen samman med sektorsprojektet om förebyggande av kriser och reformering av säkerhetssektorn till sektorsprogrammet om fred och säkerhet (2008-2014, budget för 2008–2011: 5 000 000 euro). Programmet om fred och säkerhet tar upp frågor som rör handeldvapen och lätta vapen inom ramen för förebyggande och minskning av väpnat våld.

Senegal (2004–2015, budget för den andra fasen (2007–2010): 11 800 000 euro)

Tyskland stöder de fredsskapande och socioekonomiska utvecklingsprogrammet i regionen Casamance. Genom programmet främjar man lokala fredsinitiativ och åtgärder för att åter integrera återvändande. Genom programmet stöds också återuppbyggnad av den sociala och ekonomiska infrastrukturen samt jordbrukets avkastning och andra inkomstkällor.

Tyskland fortsatte ett stödja den forskningsverksamhet som bedrivs inom Small Arms Survey när det gäller vissa aspekter av den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen, särskilt handeln med ammunition.

UNGERN

Ungern deltar i det amerikanska försvarsministeriets projekt ”Regional Approach to Stockpile Reduction” (RASR) samt i det arbete som bedrivs av byrån för hotminskning (Threat Reduction Agency, DTRA) på västra Balkan, vilket syftar till att bevara stabiliteten och förhindra olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen genom bistånd till skrotningsprojekten i regionen.

IRLAND

Under 2009 anslog Irland 180 000 euro för att finansiellt stödja FN:s samordningsverksamhet i fråga om handeldvapen (United Nations Coordinating Action on Small Arms, Casa) som syftar till att införa internationellt accepterade normer för handeldvapen och lätta vapen (Isacs).

Vi har också bidragit med 46 100 euro till Geneva Forum, ett Genève-baserat organ som arbetar med att bygga upp partnerskap bland och mellan regeringar, internationella organisationer och icke-statliga organisationer för nedrustning och vapenkontroll. Organet arbetar vidare med att stödja befintliga processer för att bekämpa spridning och missbruk av handeldvapen och lätta vapen.

Irland anser att det civila samhällets medverkan är av avgörande betydelse när det gäller hanteringen av handeldvapen och att den expertis som icke-statliga organisationer förfogar över är ytterst ovärderlig när det gäller att belysa centrala frågor. Av detta skäl har vi fortsatta att stödja det arbete som bedrivs av Iansa (International Action Network Small Arms – internationellt nät mot handeldvapen) genom ett anslag på 8 820 euro under 2009.

LETTLAND

Lettland deltar aktivt i de internationella forumens arbete med handeldvapen och lätta vapen samt med frågor rörande konventionella vapen, framför allt FN:s, OSSE:s och Natos. Lettland lämnar årliga nationella rapporter om sina insatser mot olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen till de ovan nämnda organisationerna.

LITAUEN

Inom ramen för det regionala återuppbyggnadsarbetet i provinsen Ghor, i Afghanistan, har litauisk militär personal sedan 2005 skrotat upplag av gamla vapen, överskottsvapen och insamlade handeldvapen och lätta vapen, sprängämnen och ammunition. Den regionala återuppbyggnadsgruppen har också hjälpt de lokala myndigheterna i programmet med att upplösa olagliga beväpnade grupper (Disbandment of Illegal Armed Groups, Diag) i Afghanistan samt med lagring, märkning och redovisning av vapen. Den regionala återuppbyggnadsgruppen har också biträtt de lokala myndigheterna med insamling av handeldvapen och lätta vapen samt ammunition.

LUXEMBURG

| — | Åtgärder för att bekämpa anhopning och spridning av handeldvapen |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att bekämpa anhopning och spridning av handeldvapen

Mellan 2008 och 2010 finansierar Luxemburgs myndigheter ett projekt som drivs av det europeiska institutet för forskning och information om fred och säkerhet (Grip), i syfte att förstärka ett afrikanskt nätverk med icke-statliga organisationer för konfliktförebyggande och fredsskapande. Genom projektet ska bland annat ett nätverk inrättas med icke-statliga organisationer i Central- och Västafrika som bedriver verksamhet inom fredskultur, fredsskapande och bekämpning av spridning av lätta vapen. Bidraget till detta projekt uppgår till totalt 285 000 euro.

NEDERLÄNDERNA

Utöver andra insatser under år 2009 lämnade Nederländerna bidrag till följande organ, projekt och åtgärder när det gäller handeldvapen och lätta vapen samt ammunition.

| — | Saferworld: stöd till regeringarna vid genomförandet av lagstiftning och föreskrifter. |
| --- | --- |

—

Saferworld: stöd till regeringarna vid genomförandet av lagstiftning och föreskrifter.

| — | ISS: stöd till vapenförvaltningsprogrammet sedan 2002, inbegripet stöd till regeringar och regionala organisationer vid genomförandet av lagstiftning och föreskrifter samt forskning i frågor som rör handeldvapen och lätta vapen (olika sätt att skrota handeldvapen och lätta vapen, olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, osv.). |
| --- | --- |

—

ISS: stöd till vapenförvaltningsprogrammet sedan 2002, inbegripet stöd till regeringar och regionala organisationer vid genomförandet av lagstiftning och föreskrifter samt forskning i frågor som rör handeldvapen och lätta vapen (olika sätt att skrota handeldvapen och lätta vapen, olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, osv.).

| — | HALO Trust: insamling och skrotning av handeldvapen, lätta vapen och ammunition i Afghanistan. |
| --- | --- |

—

HALO Trust: insamling och skrotning av handeldvapen, lätta vapen och ammunition i Afghanistan.

| — | Undersökning om handeldvapen (”Small Arms Survey”): Årsbok som innehåller forskningsresultat om problemet med handeldvapen och lätta vapen i hela världen, grundfinansiering. |
| --- | --- |

—

Undersökning om handeldvapen (”Small Arms Survey”): Årsbok som innehåller forskningsresultat om problemet med handeldvapen och lätta vapen i hela världen, grundfinansiering.

| — | Stöd till den nationella kontaktpunkten för handeldvapen och lätta vapen, genomförande av den nationella handlingsplanen för Uganda. |
| --- | --- |

—

Stöd till den nationella kontaktpunkten för handeldvapen och lätta vapen, genomförande av den nationella handlingsplanen för Uganda.

| — | Mine Action Group: skrotning av handeldvapen och lätta vapen i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

—

Mine Action Group: skrotning av handeldvapen och lätta vapen i Demokratiska republiken Kongo.

POLEN

Polen deltar i EU:s långsiktiga projekt inom export av varor med dubbla användningsområden för företrädarna för exportkontrollmyndigheter i Georgien. Projektet syftar till att presentera internationella och nationella regelverk inom området för exportkontroll vid handel med varor med dubbla användningsområden och vapen (inbegripet handeldvapen och lätta vapen). De viktigaste frågor som tas upp i diskussionerna är följande: Georgiskt exportkontrollsystem i praktiken, konsekvensen, öppenheten och insynen i systemet samt möjliga områden för förbättring. Projektet genomförs i samarbete med Tyskland, Österrike, Slovenien och Sverige.

PORTUGAL

Närhelst det har varit nödvändigt har Portugals väpnade styrkor som deltar i fredsbevarande eller fredspåtvingande operationer beslagtagit och skrotat handeldvapen och lätta vapen.

SPANIEN

Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS)

Spanien gav under 2009 ett frivilligt bidrag på 320 000 euro till OAS för att stödja biståndsprojekt för lagstiftning och projekt för att förstärka parlamentariska nätverk.

Parlamentariskt forum om handeldvapen och lätta vapen

Två spanska parlamentsledamöter har regelbundit deltagit i det parlamentariska forumet om handeldvapen och lätta vapen sedan det inrättades i Spanien i oktober 2002. Spanien har gett följande frivilliga bidrag till forumet: 30 000 euro under 2007, 80 000 euro under 2008 och 100 000 euro under 2009.

Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas)

Spanien undertecknade ett samförståndsavtal med det verkställande sekretariatet vid Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) och förband sig att bidra med 500 000 euro till Ecowas verksamhet och program, varav 200 000 euro som ska utgöra ett allmänt bidrag och 300 000 euro som ska gå till programmet för kontroll av handeldvapen och lätta vapen i Västafrika.

SVERIGE

Sverige har, framför allt via Utrikesdepartementet (UD) och Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida), den svenska försvarsmakten och Folke Bernadotteakademin (FBA) gett stöd till en rad projekt som syftar till att förebygga, bekämpa och undanröja samtliga aspekter av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, i enlighet med FN:s handlingsprogram.

Under 2009 bidrog UD till följande projekt och insatser:

| — | Sipri (utöver grundfinansiering) till projekt om överföringar av vapen till Afrika, praktiska utmaningar och möjligheter i vapenhandelsfördraget: 2,13 miljoner SEK. |
| --- | --- |

—

Sipri (utöver grundfinansiering) till projekt om överföringar av vapen till Afrika, praktiska utmaningar och möjligheter i vapenhandelsfördraget: 2,13 miljoner SEK.

| — | Undersökning om handeldvapen (”Small Arms Survey”), Genève: 1 miljon SEK. |
| --- | --- |

—

Undersökning om handeldvapen (”Small Arms Survey”), Genève: 1 miljon SEK.

| — | Unodas regionala workshoppar om främjande av insyn i försvarsmateriel: Rapportering om överföringar av konventionella vapen och militära utgifter: 600 000 SEK. |
| --- | --- |

—

Unodas regionala workshoppar om främjande av insyn i försvarsmateriel: Rapportering om överföringar av konventionella vapen och militära utgifter: 600 000 SEK.

| — | Översynen av FN-registret för konventionella vapen: 900 000 SEK. |
| --- | --- |

—

Översynen av FN-registret för konventionella vapen: 900 000 SEK.

Under 2009 bidrog Sida till följande projekt och organisationer:

| — | Arias Foundations: 11 miljoner SEK för 2009–2011. |
| --- | --- |

—

Arias Foundations: 11 miljoner SEK för 2009–2011.

| — | Unlirec: 12 miljoner SEK för 2008–2012. |
| --- | --- |

—

Unlirec: 12 miljoner SEK för 2008–2012.

| — | Parlamentariskt forum om handeldvapen och lätta vapen: 4,6 miljoner SEK för 2008-2010. |
| --- | --- |

—

Parlamentariskt forum om handeldvapen och lätta vapen: 4,6 miljoner SEK för 2008-2010.

| — | Unicefs program för handeldvapen och lätta vapen, 15,5 miljoner SEK 2006–2009. |
| --- | --- |

—

Unicefs program för handeldvapen och lätta vapen, 15,5 miljoner SEK 2006–2009.

| — | Saferworld: 12,6 miljoner SEK 2006–2009. |
| --- | --- |

—

Saferworld: 12,6 miljoner SEK 2006–2009.

| — | Program för demobilisering och återanpassning genom UNDP och Unicef i Sudan: 60 miljoner SEK för 2009–2010 och genom Unicef i Colombia: 5 miljoner SEK för 2009. |
| --- | --- |

—

Program för demobilisering och återanpassning genom UNDP och Unicef i Sudan: 60 miljoner SEK för 2009–2010 och genom Unicef i Colombia: 5 miljoner SEK för 2009.

| — | Kontroll och övervakning av demobilisering och återanpassning genom Amerikanska samarbetsorganisationens program för stöd till fredsprocessen i Colombia: 6,5 miljoner SEK för 2009. |
| --- | --- |

—

Kontroll och övervakning av demobilisering och återanpassning genom Amerikanska samarbetsorganisationens program för stöd till fredsprocessen i Colombia: 6,5 miljoner SEK för 2009.

| — | Demobilisering och återanpassning av barn i Uganda genom Världsbanken: 6 miljoner SEK för 2008–2010. |
| --- | --- |

—

Demobilisering och återanpassning av barn i Uganda genom Världsbanken: 6 miljoner SEK för 2008–2010.

2009 bidrog den svenska försvarsmakten till följande projekt och insatser:

| — | Deltagande i ett trilateralt destruktionsprojekt (mellan Sverige, Ukraina och Lettland) för ammunition i Ukraina. |
| --- | --- |

—

Deltagande i ett trilateralt destruktionsprojekt (mellan Sverige, Ukraina och Lettland) för ammunition i Ukraina.

| — | Finansiellt stöd 2008 till ett UNDP-projekt, projektet mot handeldvapen och lätta vapen i Bosnien och Hercegovina (UNDP Sachib). Stödet genomfördes under 2008 och 2009. |
| --- | --- |

—

Finansiellt stöd 2008 till ett UNDP-projekt, projektet mot handeldvapen och lätta vapen i Bosnien och Hercegovina (UNDP Sachib). Stödet genomfördes under 2008 och 2009.

| — | Försvarshögskolan verkar för att vårda och utvidga ett internationellt nätverk av DDR-experter. I programmet ingår utbildning, nätverksbyggande och internationell verksamhet. |
| --- | --- |

—

Försvarshögskolan verkar för att vårda och utvidga ett internationellt nätverk av DDR-experter. I programmet ingår utbildning, nätverksbyggande och internationell verksamhet.

| — | Försvarshögskolan är medlem och för närvarande medordförande i Integrated DDR Training Group (IDDRTG). |
| --- | --- |

—

Försvarshögskolan är medlem och för närvarande medordförande i Integrated DDR Training Group (IDDRTG).

| — | DDR-kurser planeras och anordnas nu i samarbete med Folke Bernadotteakademin. |
| --- | --- |

—

DDR-kurser planeras och anordnas nu i samarbete med Folke Bernadotteakademin.

Dessutom har Folke Bernadotteakademin bidragit till följande projekt och åtgärder under 2009:

| — | Medlem i Integrated DDR Training Group (IDDRTG) sedan 2008 (tidigare representerades Sverige av Försvarshögskolan). |
| --- | --- |

—

Medlem i Integrated DDR Training Group (IDDRTG) sedan 2008 (tidigare representerades Sverige av Försvarshögskolan).

| — | Stöd till de integrerade avväpnings-, demobiliserings- och återanpassningsstandarderna (IDDRS). |
| --- | --- |

—

Stöd till de integrerade avväpnings-, demobiliserings- och återanpassningsstandarderna (IDDRS).

| — | Ansvar för två DDR-kurser i Sandö, Sverige, respektive Barcelona. |
| --- | --- |

—

Ansvar för två DDR-kurser i Sandö, Sverige, respektive Barcelona.

| — | Folke Bernadotteakademin deltog även i flera DDR-evenemang i Sverige och utomlands. |
| --- | --- |

—

Folke Bernadotteakademin deltog även i flera DDR-evenemang i Sverige och utomlands.

FÖRENADE KUNGARIKET

Saferworld gavs finansiering för att bidra till genomförandet av ett tvåårigt projekt (med början i april 2009) för att inleda en dialog med kinesiska offentliga institutioner och det civila samhället om en bättre förståelse av mer ansvarsfulla synsätt på överföringar av konventionella vapen, inbegripet begreppet ett internationellt fördrag om vapenhandel.

De tre huvuddelarna i detta projekt utgörs av politisk dialog, medvetandehöjande åtgärder och forskning.

Bidrog med grundfinansiering till det regionala centrumet för handeldvapen (Recsa) för att förstärka samordningen av åtgärder för att bekämpa spridning av otillåtna handeldvapen och lätta vapen i området kring de stora sjöarna, Afrikas horn och omkringliggande länder som bygger på principerna, syftena och målen i Nairobideklarationen, Nairobiprotokollet och avtalet om upprättandet av Recsa.

Finansiering gavs även till Unodas regionala workshop 2009 om insyn när det gäller konventionella vapen som hölls i Dakar för de västafrikanska staterna. Workshoppen var inriktad på insyn i överföringar av konventionella vapen, förtroendeskapande åtgärder och praktiska övningar.

Det brittiska parlamentsutskottet för vapenexportkontroll besökte Kiev i maj 2009 och återgäldade ett besök 2007 av ukrainska parlamentariker i London. Huvudmålen var att främja en ökad insyn och en effektivare parlamentskontroll av de ukrainska förfarandena för vapenexport.

I juni 2009 bidrog experter från OSSE, Förenade kungariket och Amerikas förenta stater till att sörja för en säker skrotning och ett säkert bortskaffande av ett överskott av 324 bärbara luftvärnsrobotar på Cypern.

II.A.4   Deltagande i eller organiserande av internationella seminarier och konferenser

RUMÄNIEN

I mars 2009 anordnades i Bukarest ett regionalt seminarium med namnet Mitigating the risk of diversion of international transfers of small arms and light weapons av Saferworld (brittisk icke-statlig organisation), tillsammans med den nationella exportkontrollbyrån (ANCEX) i samarbete med EURISC Foundation (rumänsk icke-statlig organisation).

Syftet med seminariet var att identifiera god praxis och förstärka den internationella dialogen om staternas breda strategier för att identifiera och minimera de särskilda riskerna för en överföring av handeldvapen och lätta vapen till obehöriga slutanvändare eller till obehörig slutanvändning, inbegripet strategier för att minska dessa risker.

II.A.5   Övriga initiativ

Gemensam ståndpunkt om vapenexport

EU fortsatte att starkt uppmuntra till framsteg för att stärka kontrollerna av laglig överföring av konventionella vapen, inbegripet handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa. Inom ramen för arbetsgruppen för export av konventionella vapen rapporterar medlemsstaterna om hur gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp genomförs i deras nationella lagstiftning. Bosnien och Hercegovina, Kanada, Kroatien, Island, Montenegro och Norge har officiellt anslutit sig till den gemensamma ståndpunkten.

I linje med EU:s politik för insyn i vapenexport och för genomförandet av artikel 8 i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp, noterade rådet den 8 oktober den 11:e årliga EU-rapporten om vapenexport (EUT C 265 av den 6 november 2009).

EU-initiativ för att hindra olaglig handel luftvägen med handeldvapen och lätta vapen

Under första halvåret 2009 fortsatte EU att genomföra sitt initiativ för att hindra olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen som transporteras luftvägen som inleddes 2007. Delegaterna i arbetsgruppen för global nedrustning och vapenkontroll och i lägescentralen diskuterade under flera möten möjligheterna att förbättra effekterna av initiativet och nätverket för medlemsstaternas kontaktpunkter. Läget i genomförandet av initiativet analyserades även genomgripande vid expertmötet den 13 maj 2009 som anordnades gemensamt av Sipri, det tjeckiska ordförandeskapet och Sverige. En ny studie om spridningen av handeldvapen och lätta vapen via lufttransport i Afrika söder om Sahara utarbetades 2009 av lägescentralen på grundval av bidrag från medlemsstaterna. Studien är ett konfidentiellt dokument och ska användas av relevanta myndigheter i medlemsstaterna som ett verktyg för att förebygga olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen via lufttransport.

EU-medlemsstaterna vidtog även följande åtgärder på nationell nivå:

SPANIEN

Spanien organiserade det sjätte regionala seminariet om handeldvapen och lätta vapen, som ägnades åt framtiden för FN:s handlingsprogram och åt utkastet till fördrag om vapenhandel och som ägde rum den 16–20 februari 2009, liksom det andra seminariet om Genèvedeklarationen om väpnat våld och utveckling, som ägde rum den 20–23 april 2009, båda i utbildningscentrumet i Cartagena de Indias i Colombia, inom ramen för de utbildnings- och biståndsprojekt som bedrivs av det spanska organet för internationellt utvecklingssamarbete för latinamerikanska länder.

Spanien finansierade och deltog i en workshop om tillämpningen av det internationella instrumentet om märkning och spårande av handvapen och lätta vapen som hölls den 24 och 25 februari i Lima och som anordnades av Peru.

SLOVENIEN

Vi har utbytt uppgifter med EU:s medlemsstater om fysiska eller juridiska personer som innehar licens för förmedling vid transaktioner som omfattar vapen.

Vi har ett antal bilaterala avtal och organiserade verksamheter med länderna i Västra Balkan. Den slovenska polisen har sambandsmän i Zagreb, Belgrad och Podgorica.

Slovenien är medlem i Seci-centrumet. Vi deltar aktivt i dessa projekt genom vår polis och tull.

Åren 2008 och 2009 sammanställde kriminalpolisen en rapport om läget när det gäller olaglig vapenhandel i Republiken Slovenien. Den systematiska rapporten omfattar alla uppgifter om brott som inbegriper olagliga eller lagliga vapen i Slovenien under rapportperioderna och om avslutade brottmål i slovenska domstolar. Den innefattar även uppgifter om och en utvärdering av situationen i fråga om incidenter med vapen (självmord, skador) och användningen av lagliga vapen i brottmål.

II.B   Deltagande i det arbete som utförs av internationella organisationer och regionala arrangemang i fråga om konventionella vapen, särskilt handeldvapen och lätta vapen

EU fortsatte att stödja genomförandet av FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen, som fortfarande ligger till grund för de insatser som görs på global nivå. Under förberedelserna inför nästa möte 2010 av det möte mellan staterna som hålls vartannat år och översynskonferensen 2012, fortsatte EU att främja fullständigt genomförande av FN:s handlingsprogram om handeldvapen och lätta vapen i förbindelserna med tredjeländer. Under denna period mellan möten började EU också undersöka särskilda åtgärder och projekt som ska utvecklas i synergi med Unoda och andra givare för att förstärka och förbättra genomförandet av de mest relevanta instrumenten på området handeldvapen och lätta vapen. Ett rådsbeslut i detta syfte ska antas under det första halvåret 2010 (se avsnitt II.A.1.1 för en detaljerad beskrivning av rådsbeslutet).

Den öppna arbetsgrupp (OEWG) som inrättades för att underlätta ytterligare diskussioner om hur rekommendationerna i FN:s generalsekreterares rapport från 2008 om fördraget om vapenhandel (ATT) ska genomföras sammanträdde två gånger under 2009 i mars och i juli.

EU har också stått i första ledet i processen för ett fördrag om vapenhandel under 2009. EU:s medlemsstater stödde enhälligt utkastet till den nya resolutionen i FN:s generalförsamling om fördraget om vapenhandel som antogs under den 64:e sessionen i FN:s generalförsamlings första utskott i oktober 2009. Resolutionen, som stöddes av en överväldigande majoritet av FN-stater, innehåller beslutet om att sammankalla en internationell konferens om fördraget om vapenhandel år 2012, vilken kommer att förberedas av fem förberedande kommittéer mellan 2010 och 2012.

EU fortsatte även att mana och uppmuntra tredjeländer att stödja processen. EU:s medlemsstater deltog aktivt i de två möten i mars och i juli som hölls i den öppna arbetsgrupp (OEWG) som inrättades 2009 för att underlätta ytterligare diskussioner om hur rekommendationerna i FN:s generalsekreterares rapport från 2008 om fördraget om vapenhandel ska genomföras.

EU:s inledande och avslutande uttalanden framfördes, samtidigt som flera av EU:s medlemsstater kom med viktiga bidrag till temadiskussionen om räckvidd, principer och parametrar för ett fördrag om vapenhandel. EU stödde fullt ut antagandet av rapporterna om procedurfrågor från de två första mötena i den öppna arbetsgruppen, och erkände behovet av att vidta internationella åtgärder för att hantera problem i samband med oreglerad handel med konventionella vapen och med att de försvinner till den olagliga marknaden.

Europeiska unionens engagemang för att främja ett framtida fördrag om vapenhandel gentemot tredjestater framgick även av antagandet och genomförandet av rådets beslut 2009/42/Gusp om stöd till EU:s verksamhet för att bland tredjeländer främja processen som ska leda fram till ett fördrag om vapenhandel som antogs av rådet i januari 2009 (se avsnitt II.A.1.1 för en detaljerad beskrivning av rådsbeslutet).

Under 2009 stärkte EU också sitt samarbete med OSSE, bland annat genom att i relevanta OSSE-organ delta i temadiskussioner om handeldvapen och lätta vapen samt konventionella vapen. Rådets sekretariat deltog redan den 22 september 2009 i ett möte om handeldvapen och lätta vapen i OSSE:s forum för säkerhetssamarbete, vid vilket EU:s strategi för handeldvapen och lätta vapen erbjöds OSSE:s deltagande stater. Rådets sekretariat och kommissionen har också tagit kontakt med OSSE:s konfliktförebyggande centrum för att undersöka möjliga framtida EU–OSSE-initiativ på området handeldvapen och lätta vapen.

EU-medlemsstaterna vidtog även följande åtgärder på nationell nivå:

TJECKIEN

Tjeckien deltar regelbundet i verksamheten och arbetet inom de internationella organisationer och organ som bland annat behandlar problem i samband med handeldvapen och lätta vapen, ammunition och konventionella vapen, dvs. FN, OSSE samt Natos verksamhet och program när det gäller dessa vapen och konventionella vapen.

ESTLAND

Under 2009 har Estland fortsatt att förbättra genomförandet av befintliga instrument för handeldvapen och lätta vapen.

Medlemmar av den estniska försvarsmakten som deltar i fredsbevarande eller fredsframtvingande operationer har skrotat handeldvapen och lätta vapen.

Estland har anslutit sig till de viktigaste internationella organisationer som bland annat deltar i aktiviteter i samband med bekämpning av problemet med handeldvapen och lätta vapen. Inom denna ram deltar Estland aktivt i temadiskussionerna. Företrädare för Estland deltar aktivt i en rad internationella konferenser, kurser och seminarier om problem relaterade till handeldvapen och lätta vapen, i regi av FN, OSSE, EU och andra internationella organisationer samt icke-statliga organisationer. Estland stöder även förhandlingar om ett internationellt fördrag om vapenhandel.

FINLAND

Under 2009 fortsatte Finland att delta aktivt i arbetet i internationella organisationer och regionala arrangemang när det gäller handeldvapen och lätta vapen (EU, FN, OSSE, Nato/Euroatlantiska partnerskapsrådet och Wassenaar-arrangemanget).

FRANKRIKE

Frankrike, som konstaterade en nästan total avsaknad av ett omnämnande av handeldvapen och lätta vapen i Europeiska unionens avtal med tredjeländer som har en Gusp-dimension, drev under sitt ordförandeskap för EU:s råd igenom att en artikel om handeldvapen och lätta vapen ska antas som en av de ”politiska klausulerna”. Därför stödde Frankrike under 2009 ett beaktande av handeldvapen och lätta vapen i förhandlingar om avtal mellan Europeiska unionen och tredjeländer, för att kunna förbättra genomförandet av EU:s strategi från 2005 för att bekämpa olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa.

I arbetsgruppen för global nedrustning och vapenkontroll uppmanade Frankrike till genomförande av initiativet för att bekämpa olaglig luftburen handel med handeldvapen och lätta vapen. Landet bidrog till att den gemensamma lägescentralen upprättade en förteckning över lufttrafikföretag som kan misstänkas vara inblandade i denna handel. Frankrike stödde det projekt som lades fram av Sipri på detta område efter det seminarium som Sverige anordnade i maj 2009 i samverkan med det tjeckiska ordförandeskapet för Europeiska unionen, om olaglig vapenhandel, olagliga flöden och destabiliserande nätverk.

TYSKLAND

Tyskland deltar aktivt i arbetet i internationella och regionala organisationer, liksom i arrangemang för handeldvapen och lätta vapen med tillhörande ammunition. Till dessa multilaterala instrument hör särskilt FN, OSSE, Nato och Wassenaar-arrangemanget. Tyskland skickar regelbundet experter till bedömnings- och utvärderingsbesök liksom till workshoppar och seminarier som anordnas inom ramen för dessa organisationer. Tyskland stöder regelbundet de kurser om politik och genomförande i fråga om handeldvapen och lätta vapen samt konventionella vapen som anordnas vid Natoskolan.

UNGERN

Vid sidan av det aktiva samarbetet inom ramen för EU deltog Ungern aktivt i arbetet i samband med handeldvapen och lätta vapen inom internationella och regionala organisationer såsom FN, OSSE, Euroatlantiska partnerskapsrådet och det Wienbaserade Wassenaar-arrangemanget om kontroll av export.

LITAUEN

Litauen har lagt fram följande nationella rapporter och frågeformulär angående handeldvapen och lätta vapen för rapporteringsperioden 2009:

| — | Frivillig rapport i enlighet med FN:s handlingsprogram avseende handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Frivillig rapport i enlighet med FN:s handlingsprogram avseende handeldvapen och lätta vapen.

| — | Information till FN-registret för konventionella vapen. |
| --- | --- |

—

Information till FN-registret för konventionella vapen.

| — | Årsrapport enligt EU:s uppförandekod för vapenexport. |
| --- | --- |

—

Årsrapport enligt EU:s uppförandekod för vapenexport.

| — | Årlig information till OSSE om import och export av handeldvapen och lätta vapen samt handeldvapen och lätta vapen som identifieras som överskottsvapen och/eller som beslagtagits och skrotats enligt OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Årlig information till OSSE om import och export av handeldvapen och lätta vapen samt handeldvapen och lätta vapen som identifieras som överskottsvapen och/eller som beslagtagits och skrotats enligt OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen.

| — | OSSE:s frågeformulär om politik och/eller nationell praxis och nationella förfaranden för export av konventionella vapen och tillhörande teknologi. |
| --- | --- |

—

OSSE:s frågeformulär om politik och/eller nationell praxis och nationella förfaranden för export av konventionella vapen och tillhörande teknologi.

| — | Regelbundna rapporter om vapenexport och export av varor med dubbla användningsområden enligt Wassenaar-arrangemanget. |
| --- | --- |

—

Regelbundna rapporter om vapenexport och export av varor med dubbla användningsområden enligt Wassenaar-arrangemanget.

POLEN

Polen deltog aktivt i arbetet i samband med handeldvapen och lätta vapen inom ramen för flera internationella och regionala organisationer såsom FN, OSSE, EU och Nato.

SLOVAKIEN

Slovakien genomför alla internationella förpliktelser som fastställts av Förenta nationerna och OSSE. Slovakien deltog även aktivt i arbetet i dessa internationella och regionala organisationer och exportkontrollsystem. Slovakien är också medlem i Wassenaar-arrangemanget om kontroll av export av konventionella vapen samt varor och teknik med dubbla användningsområden.

III.1   Förenta nationerna

ÖSTERRIKE

Österrike deltog i det tredje mötet som hålls vartannat år mellan de stater som är parter i FN:s handlingsprogram mot olaglig handel med handeldvapen, och bidrog till finansieringen av afrikanska utvecklingsländers deltagande i mötet.

Österrike har fortsatt att stödja arbetet med att genomföra FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen och har överlämnat sina nationella rapporter för 2007 och 2008 till FN-sekretariatet, inbegripet uppgifter om märkning och spårning.

BELGIEN

Genom två experter bidrar Belgien till den FN-stödda arbetsgruppen för en internationell standard för kontroll av handeldvapen (ISACS). Detta projekt kommer att utarbeta en uppsättning internationellt erkända och validerade standarder som kommer att tillhandahålla övergripande riktlinjer för utövare och beslutsfattare när det gäller kontroll av handeldvapen och lätta vapen. Dessa standarder kommer att möjliggöra effektivare beslutsfattande och programmering när det gäller handeldvapen och lätta vapen inom Förenta nationerna, dess medlemsstater, internationella och regionala organisationer och det civila samhället. På grundval av FN:s erfarenheter av att ta fram internationella standarder på olika områden som minbekämpning och avväpning, demobilisering och återanpassning, kommer medlemmarna i CASA att nära samarbeta med politiska och tekniska experter med olika bakgrund (FN, internationella och regionala organisationer och organisationer inom det civila samhället, offentliga myndigheter, forskningsinstitut och industrin) för att lägga fram en uppsättning internationella standarder för kontroll av handeldvapen (ISACS) i god tid inför det fjärde mötet som hålls vartannat år mellan staterna för diskussioner om genomförandet av FN:s handlingsprogram 2010.

CYPERN

Cypern lämnar särskilt nationella rapporter till FN om genomförandet av Förenta nationernas handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen. I detta avseende kommer en nationell rapport om genomförandet av FN:s handlingsprogram att läggas fram för inför den fjärde konferensen som hålls vartannat år mellan de stater som är parter när det gäller samtliga aspekter av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen, som kommer att hållas i juni senare i år.

Cypern har även lämnat information till FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (på grundval av beslut 124/2004) om förebyggande av kränkningar av mänskliga rättigheter som orsakats genom tillgång till och missbruk av handeldvapen och lätta vapen.

TJECKIEN

Tjeckien fäster stor uppmärksamhet vid ett definitivt stopp för den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen. Tjeckien har särskilt samarbetat med FN:s kontor för nedrustningsfrågor (Unoda) och har kraftfullt stött verksamheter som främjar tillämpningen av det internationella instrumentet för att möjliggöra för stater att så snabbt som krävs och på ett tillförlitligt sätt identifiera och spåra olagliga handeldvapen och lätta vapen. Tjeckien bidrog till finansieringen av två seminarier för att främja tillämpningen av instrumentet som anordnades av Unoda 2007 (för afrikanska länder) och 2008 (för latinamerikanska länder).

ESTLAND

Estland rapporterar årligen till FN:s register över konventionella vapen.

FRANKRIKE

Frankrike har fortsatt att spela en aktiv roll i processen som ska leda fram till ett fördrag om vapenhandel. Frankrike finansierade i samarbete med icke-statliga organisationer ett evenemang som hölls i Förenta nationernas högkvarter i New York den 13 juli 2009 för att rapportera om resultatet av Europeiska unionens seminarier, som anordnades i Dakar och i Mexiko, för att öka medvetenheten om de utmaningar som ett fördrag om vapenhandel medför, och som var resultatet av det franska ordförandeskapet för Europeiska unionens råd. Företrädare för Elfenbenskustens och Mexikos utrikesministerier samt för lokala icke-statliga organisationer hade tillfälle att tala till ett hundratal deltagare.

TYSKLAND

Tyskland fortsätter att fästa stor vikt vid den pågående processen med att utarbeta ett övergripande och rättsligt bindande fördrag om vapenhandel. Den tyska regeringen stöder därför aktivt den aktuella FN-processen som ska ge ett fördrag om vapenhandel, och kommer att fortsätta att försöka få stöd för ett starkt fördrag om vapenhandel både från import- och exportländer. Tyskland förväntar sig även att processen mot ett fördrag om vapenhandel även kommer att bidra till insatser för att förbättra kontrollen av överföring av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa. Problemet med överskottsupplag av konventionell ammunition fortsatte att ge anledning till stor oro.

Under de senaste åren har Tyskland och Frankrike gått i bräschen för frågan om hanteringen av upplag av ammunition inom Förenta nationerna. År 2008 rekommenderade den grupp med statliga experter som inrättats för att diskutera ytterligare åtgärder för att förbättra samarbetet kring frågan om överskottsupplag av konventionell ammunition i sin rapport att tekniska riktlinjer för hantering av upplag av konventionell ammunition bör utformas inom Förenta staterna, och att staterna kan tillämpa dem på frivillig basis (A/63/182, op.72) för att hjälpa staterna att bland annat förbättra sin nationella kapacitet för hantering av upplag. Rapporten från gruppen med statliga experter välkomnades i generalförsamlingen (A/RES/63/61).

FN:s kontor för nedrustningsfrågor har sedan juli 2009 åtagit sig att utarbeta dessa tekniska riktlinjer med bistånd av en högt kvalificerad expertkonsult. Utkasten granskas och kommenteras av en teknisk granskningspanel som består av experter från de länder som valts ut på grundval av en välbalanserad geografisk representation. Den tekniska granskningspanelens och konsultens arbete under 2009 finansierades av den tyska regeringen. Tyskland företräds i denna grupp av förbundsförsvarsministeriet. Utkastet till dessa tekniska riktlinjer kommer att vara slutbehandlat i slutet av 2010. Efter fältförsök under första halvåret 2011 kommer de slutliga tekniska riktlinjerna att rekommenderas till Förenta nationernas generalförsamling under 2011.

IRLAND

Irland lämnar årsrapporter till FN-registret för överföringar av konventionella vapen. Irland har även deltagit i förhandlingarna om protokollet mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition, som är fogat till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (”protokollet om skjutvapen”).

Irland stöder ansträngningarna för att enas om ett fördrag om vapenhandel

ITALIEN

Under 2009 har Italien aktivt deltagit i diskussionerna i FN om ett möjligt internationellt fördrag om vapenhandel. I detta avseende stödde Italien omvandlingen av den öppna arbetsgruppen till en förberedande kommitté inför förhandlingskonferensen 2012 om fördraget.

LITAUEN

Litauen har bidragit med 5 000 USD till FN:s minröjningsenhets (UNMAS) projekt för röjning av minor och oexploderad ammunition i Afghanistan.

Litauen deltog i Genèveprocessen om handeldvapen, ett gemensamt initiativ av Quaker United Nations Office, Unidir och programmet för strategiska och internationella säkerhetsstudier vid Graduate Institute of International Studies i Genève, som ska främja och övervaka genomförandet av FN:s handlingsprogram för handeldvapen och lätta vapen.

MALTA

Malta stöder förhandlingarna om ett verkligt och rättsligt bindande FN-fördrag om vapenhandel.

Malta har till FN-registret för konventionella vapen lämnat årsrapporten för 2009 om överföringar av handeldvapen och lätta vapen.

NEDERLÄNDERNA

Nederländerna stöder FN:s handlingsprogram och relevanta resolutioner i FN:s generalförsamlings första utskott. Nederländerna främjar också bättre förståelse av problemet med handeldvapen och lätta vapen i dess vidaste bemärkelse, genom att stödja forskningsinstitut som den Genèvebaserade studien om handelsvapen, vapenförvaltningsprogrammet inom Institutet för säkerhetsfrågor och Unidirs studier.

POLEN

Polen rapporterar årligen till FN:s register över konventionella vapen.

PORTUGAL

Portugal har ett starkt engagemang för processen som ska fram till ett rättsligt bindande instrument om konventionella vapen (inbegripet handeldvapen och lätta vapen) och har i olika forum upprepat sitt fullständiga stöd för ett övergripande, starkt och robust fördrag om vapenhandel.

Portugal stöder internationella insatser för att främja insyn på vapenexportområdet och lämnar årligen uppgifter till Förenta nationernas register om import och export av konventionella vapen, inbegripet handeldvapen och lätta vapen.

SLOVAKIEN

På exportkontrollområdet följer Slovakien internationella åtaganden som utgår från respektive resolutioner i FN:s säkerhetsråd.

Slovakien hör till de länder som har undertecknat det FN-protokoll mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar av och komponenter till dessa samt ammunition, som är fogat till FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet.

SPANIEN

Spanien gav även finansiellt stöd till olika insatser som genomförs av kontoret för nedrustningsfrågor (300 000 euro), Förenta nationernas regionala centrum för fred, nedrustning och utveckling i Latinamerika och Västindien (UN-LiREC) (250 000 euro) och av Förenta nationernas utvecklingsprogram (UNDP) (250 000 euro). Det spanska organet för internationellt utvecklingssamarbete har gett andra frivilliga bidrag för att finansiera projekt för personer som fallit offer för skjutvapen samt till deras familjer och hemorter.

Spanien organiserade med deltagande av UNDP och inom ramen för det centralamerikanska kontrollprogrammet för handeldvapen och lätta vapen (Casac) ett besök till landet av regeringsexperter från centralamerikanska länder för att på plats dela med sig av Spaniens erfarenheter i samband med genomförandet av det internationella instrumentet för märkning och spårning av handeldvapen och lätta vapen. Besöket ägde rum den 23–27 mars 2009 i Madrid och andra spanska städer.

SVERIGE

Sverige rapporterar årligen till det frivilliga FN-registret över konventionella vapen, inbegripet om handeldvapen och lätta vapen.

Sverige stöder processen mot ett rättsligt bindande instrument om den internationella handeln med konventionella vapen (inbegripet handeldvapen och lätta vapen) och har i olika forum upprepat sitt fulla stöd för ett övergripande, starkt och robust fördrag om vapenhandel.

FÖRENADE KUNGARIKET

För att främja insynen lämnar Förenade kungariket årligen rapportuppgifter till FN-registret för konventionella vapen och till OSSE om import och export av konventionella vapen, inbegripet handeldvapen och lätta vapen.

III.2.1   FN:s generalförsamlings första utskott

ÖSTERRIKE

Österrike fortsätter att fästa stor vikt vid den pågående processen med att utarbeta ett övergripande och rättsligt bindande fördrag om vapenhandel. Österrike stöder aktivt den aktuella FN-processen mot ett fördrag om vapenhandel.

Vid det 64:e mötet i FN:s generalförsamling var Österrike medförslagsställare för bl. a. följande resolutioner:

| — | Resolution 64/30 om bistånd till stater i deras ansträngningar för att stävja olaglig handel med handeldvapen och med att samla in dem. |
| --- | --- |

—

Resolution 64/30 om bistånd till stater i deras ansträngningar för att stävja olaglig handel med handeldvapen och med att samla in dem.

| — | Resolution 64/50: Olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla dess former. |
| --- | --- |

—

Resolution 64/50: Olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla dess former.

| — | Resolution 64/48 om ett fördrag om vapenhandel. |
| --- | --- |

—

Resolution 64/48 om ett fördrag om vapenhandel.

BULGARIEN

Vid det 64:e mötet i FN:s generalförsamling var Bulgarien medförslagsställare för följande resolutioner från generalförsamlingen om handeldvapen och lätta vapen: Bistånd till stater i deras ansträngningar för att stävja olaglig handel med handeldvapen och med att samla in dem; Olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla dess former; Förstärkt säkerhet och samarbete i Medelhavsregionen; Insyn i försvarsmateriel; Objektiv information i militära frågor; Problem till följd av anhopning av överskottslager av konventionell ammunition.

Bulgarien stödde även generalförsamlingens resolutioner om kontroll av konventionella vapen på regional och subregional nivå och På väg mot ett fördrag om vapenhandel: om fastställande av gemensamma internationella normer för import, export och överföring av konventionella vapen.

TJECKIEN

Tjeckien stödde de resolutioner som gällde handeldvapen och lätta vapen, ammunition, konventionella vapen, olaglig förmedling och handel och olaglig handel under det 64:e mötet i FN:s generalförsamling. Tjeckien stödde även dessa resolutioner på längre sikt vid tidigare möten i FN:s generalförsamling.

Tjeckien stöder förhandlingarna om ett fördrag om vapenhandel.

FINLAND

Finland har från början varit ett av de första länder som uttryckte sitt stöd för ett internationellt fördrag om vapenhandel. 2009 var Finland ett av de sju länder som utgjorde medförslagsställare för FN-resolutionen om ett inledande av förhandlingar om ett fördrag om vapenhandel.

UNGERN

Under det 64:e mötet i FN:s generalförsamling stödde Ungern alla resolutioner i samband med handeldvapen och lätta vapen. Ungern stöder även den process som leder fram mot ett rättsligt bindande internationellt instrument om handeln med konventionella vapen (inbegripet handeldvapen och lätta vapen) och mot ett fördrag om vapenhandel.

LETTLAND

Vid det 64:e mötet i FN:s generalförsamling stödde Lettland alla relevanta resolutioner om handeldvapen och lätta vapen, ammunition och konventionella vapen.

Lettland stöder förhandlingarna om ett övergripande, globalt och rättsligt bindande fördrag om vapenhandel, som reglerar handeln med alla konventionella vapen.

LITAUEN

Litauen stöder initiativet att förhandla fram ett rättsligt bindande dokument som begränsar olaglig vapenhandel (fördraget om vapenhandel) och var medförslagsställare för generalförsamlingens resolution 64/48 om fördraget om vapenhandel, genom vilken man beslutade att sammankalla en FN-konferens om ett fördrag om vapenhandel 2012, som föregås av möten i den förberedande kommittén under 2010 och 2011.

Litauen har stött och uppträtt som medsponsor för följande resolutioner vid mötet i FN:s generalförsamlings första utskott:

| — | 64/30 om bistånd till stater i deras ansträngningar för att stävja olaglig handel med handeldvapen och med att samla in dem. |
| --- | --- |

—

64/30 om bistånd till stater i deras ansträngningar för att stävja olaglig handel med handeldvapen och med att samla in dem.

| — | 64/50 Olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla dess former. |
| --- | --- |

—

64/50 Olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla dess former.

| — | 64/51 Problem till följd av anhopning av överskottslager av konventionell ammunition. |
| --- | --- |

—

64/51 Problem till följd av anhopning av överskottslager av konventionell ammunition.

LUXEMBURG

Inom ramen för det första utskottet i det 64:e mötet i FN:s generalförsamling har Luxemburg uppträtt som medsponsor eller röstat för olika resolutioner i samband med handeldvapen och lätta vapen samt ammunition.

MALTA

Vid det 64:e mötet i FN:s generalförsamling stödde Malta ett antagande av samtliga resolutioner om handeldvapen och lätta vapen.

Malta var medförslagsställare till resolutionen om samtliga aspekter av olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen och resolutionen om bistånd till stater i deras ansträngningar för att stävja olaglig handel med handeldvapen och med att samla in dem. De båda resolutionerna antogs av generalförsamlingen den 2 december 2009.

POLEN

Vid det 64:e mötet i FN:s generalförsamling var Polen medförslagsställare för resolutioner och beslut från generalförsamlingen i samband med handeldvapen och lätta vapen. Polen stöder även förhandlingarna om ett internationellt fördrag om vapenhandel.

PORTUGAL

Portugal stödde samtliga de resolutioner om handeldvapen och lätta vapen samt ammunition och frågor i anslutning till detta som antogs under det 64:e mötet i FN:s generalförsamling.

SLOVENIEN

Under det 64:e mötet i FN:s generalförsamling stödde Slovenien resolutioner i samband med handeldvapen och lätta vapen och resolutionen som leder fram till ett rättsligt bindande internationellt instrument om vapenhandeln.

SPANIEN

Vid det 63:e mötet i FN:s generalförsamling (första utskottet) var Spanien förslagsställare för följande resolutioner som har ett direkt eller indirekt samband med handeldvapen och lätta vapen samt ammunition till dessa: (A/RES/64/30): om bistånd till stater i deras ansträngningar för att stävja olaglig handel med handeldvapen och med att samla in dem, (A/RES/64/42) Kontroll av konventionella vapen på regional och subregional nivå, (A/RES/64/48) Ett fördrag om vapenhandel, (A/RES/64/50) Olaglig handel med handeldvapen och lätta vapen i alla dess former, osv.

FÖRENADE KUNGARIKET

Förenade kungariket förblir fast beslutet att arbeta för ett kraftfullt fördrag om vapenhandel för att reglera den internationella handeln med konventionella vapen. Förenade kungariket var tillsammans med Argentina, Australien, Costa Rica, Finland, Japan och Kenya medförslagsställare för en resolution i första utskottet i oktober 2009 i vilken en klar tidtabell för att förhandla fram ett kraftfullt fördrag om vapenhandel efterlystes. Den 30 oktober röstade 153 stater för ett stöd till FN:s arbete i riktning mot ett fördrag om vapenhandel. Möten i den förberedande kommittén kommer att äga rum under 2010 och 2011 och en diplomatisk konferens 2012 för att förhandla fram ett fördrag om vapenhandel.

III.3   OSSE

ÖSTERRIKE

Österrike stödde det fortsatta genomförandet av OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen samt om upplag av konventionell ammunition. Inom ramen för det regionala samarbetet lämnade Österrike relevant information om handeldvapen och lätta vapen och det nationella märkningssystemet till OSSE och dess deltagande länder.

BELGIEN

Belgien deltog 2009 i OSSE-mötet om kontroll av handeldvapen och lätta vapen. I ansträngningarna för ett internationellt fördrag om vapenhandel deltog Belgien aktivt i den öppna arbetsgruppen i juli och stödde resolutionen om ett fördrag om vapenhandel i FN:s generalförsamlings första utskott.

BULGARIEN

Bulgarien fortsatte att genomföra OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen, som antogs i november 2000. Bulgarien har lämnat nationella uppdateringar av det informationsutbyte om aspekter av handeldvapen och lätta vapen som fastställs i OSSE-dokumentet.

CYPERN

Cypern lämnar regelbundet information till OSSE om nationell praxis och nationella förfaranden för export av konventionella vapen och tillhörande teknik (FSC.EMI/192/09, 23.6.2009), om överföringar av konventionella vapen (FSC.EMI/191/09, 23.6.2009) och om handeldvapen och lätta vapen (FSC.EMI/204/09, 23.6.2009).

DANMARK

Danmark har stött ett OSSE-projekt om bortskaffande av 30 ton raketbränsle (blandning) i Albanien med 15 000 euro (2008–2009).

Danmark finansierade fullständigt ett OSSE-projekt för demilitarisering av ammunition genom tillhandahållande av relevant utrustning (bandsågar) i Albanien med 120 000 euro (2009).

Danmark har stött OSSE:s övergripande program om handeldvapen och lätta vapen och konventionell ammunition i Tadzjikistan med 7 000 euro (2005–2009).

Danmark stöder ett OSSE-projekt för demilitarisering av ammunition i Montenegro som genomförs av UNDP med 250 000 euro. Tillämpningsområdet för projektet är skrotning av 9 900 ton konventionell ammunition till handeldvapen och lätta vapen (2007–2010).

Danmark stöder ett OSSE-projekt om bortskaffande av raketbränsle (blandning) i Ukraina med 1 000 000 euro. Tillämpningsområdet för projektet är destruktion av 16 343 ton blandning (uppdrag II 2010–).

Danmark stöder ett OSSE-projekt om röjning av odetonerad ammunition i Ukraina med 50 000 euro (2009–2010).

Danmark finansierar fullständigt ett OSSE-projekt för demilitarisering av ammunition i Georgien med 89 308 euro (2010).

ESTLAND

Estland överlämnar årliga rapporter till OSSE.

FINLAND

Finland har gett finansiellt stöd till OSSE för OSSE-mötet om översyn av OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen och mötet om dess kompletterande beslut i Wien den 22 och 23 september 2009.

FRANKRIKE

Frankrike gav finansiellt stöd till mötet om översyn av OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen och dess kompletterande beslut i Wien den 22 och 23 september 2009. Den franska delegationen deltog aktivt i seminariet och lade fram flera förslag för förbättring av befintliga standarder.

Den 5–9 oktober 2009 bidrog Frankrike till ett seminarium om säkerhetsåtgärder för vapen- och ammunitionslager i Tadzjikistan som en del av ett lag med uppdrag från OSSE. Syftet med seminariet var att ge utbildning i bästa internationella praxis på områdena för säkerhetsmetoder och metoder för lagerförvaltning.

Frankrike bidrog ekonomiskt till projektet med att förbättra förvaltningen och skyddet av lager av handledvapen och lätta vapen i Vitryssland.

Frankrike deltog i seminarier som anordnades av Multinational Small Arms and Ammunition Group (MSAG). Det första hölls i Brygge den 27–30 april 2009 och organiserades av Belgien och det andra, med Kanada som organisatör, hölls i Ottawa den 1–5 september 2009. Vart och ett av dessa två seminarier förde samman delegationer från statliga organ för vapenkontroll i OSSE.

På utbildningsområdet bidrog Frankrike till ett seminarium som leddes av en multinationell MSAG-grupp under Förenade kungarikets ledning om säkerhetsåtgärder för vapen- och ammunitionslager i Etiopien den 20 januari–10 februari 2009. Syftet med detta seminarium, som anordnades på den etiopiska regeringens begäran, var att ge utbildning i ”bästa internationella praxis” på områdena för säkerhet och lagerförvaltning.

TYSKLAND

Inom ramen för OSSE fortsatte Tyskland under 2009 att ge uppmärksamhet åt OSSE:s handledning om bästa praxis för området handeldvapen och lätta vapen och konventionell ammunition. Tyskland fortsätter att fästa stor vikt vid den unika kombination av standardiseringsarbete, utbyte av bästa praxis och projektarbete om handeldvapen, lätta vapen och tillhörande ammunition som bedrivs inom OSSE. Tyskland stödde t.ex. det regionala OSSE-seminariet om genomförandet av OSSE:s handledning om bästa praxis för upplag av konventionell ammunition i Alma-Ata (Kazakstan) den 8 och 9 december 2009 med två föreläsare.

Tyskland deltar regelbundet i symposier anordnade av Multinational Small Arms and Light Weapons and Ammunition Group (MSAG). MSAG är en opolitisk, informell, multinationell församling som utbyter information och åsikter om handeldvapen och lätta vapen och konventionell ammunition mellan de deltagande länderna. MSAG tillhandahåller ett forum för de deltagande staterna där de kan diskutera alla frågor och erfarenheter kring det praktiska genomförandet av de olika staternas framtida, nuvarande eller tidigare initiativ som en plattform för utbyte av information och samordning på området för handeldvapen och lätta vapen och konventionell ammunition. Detta samarbete ledde t.ex. till ett fyradagarsseminarium om fysisk säkerhet och upplagshantering anordnat av OSSE, med deltagande av tekniska experter från fyra MSAG-stater i Dusjanbe (Tadzjikistan) i oktober 2009.

UNGERN

Ungern stödde också det fortsatta genomförandet av OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen samt om upplag av konventionell ammunition. Inom en ram för regionalt samarbetet lämnade Ungern relevant information om handeldvapen och lätta vapen och det nationella märkningssystemet till OSSE och dess medlemsländer. Som ordförande för forumet för säkerhetssamarbete under 2010 stöder Ungern uppdateringen och utvecklingen av OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen i syfte att undersöka möjligheterna till framtida åtgärder.

ITALIEN

Under 2009 deltog Italien i OSSE-mötet om kontroll av handeldvapen och lätta vapen samt i den FN-expertgrupp som utarbetar ett utkast till ”modellag” för de länder som ännu inte har antagit protokollet mot olaglig handel med vapen.

Dessutom fortsatte Italien att aktivt genomföra OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen, som antogs i november 2000. Italien lade dessutom fram nationella uppdateringar av informationsutbytet om viktiga aspekter av handeldvapen och lätta vapen (produktion, märkning, exportkontroll, förmedling, destruktionsmetoder), i enlighet med OSSE-dokumentet.

IRLAND

Liksom andra stater som deltar i OSSE lämnar Irland ett antal årsrapporter om vapenkontroll och handeldvapen och lätta vapen, inklusive årlig information om handeldvapen och lätta vapen som identifieras som överskottsvapen och/eller som beslagtagits och skrotats samt export och import av handeldvapen och lätta vapen. Irland deltar också i OSSE:s årliga möte för att bedöma genomförandet (AIAM).

LUXEMBURG

Luxemburg stöder OSSE i fråga om handeldvapen och lätta vapen, särskilt genom att regelbundet delta i informationsutbyten genom att utarbeta nationella rapporter.

Luxemburg gav även ett frivilligt bidrag på 14 000 euro till OSSE:s projekt avseende handeldvapen och lätta vapen.

MALTA

De maltesiska myndigheterna fortsatte genomförandet av standarder och åtgärder som anges i OSSE:s dokument om handeldvapen och lätta vapen.

NEDERLÄNDERNA

Nederländerna är medlem i specialgruppen för minskning av väpnat våld inom nätverket för konflikt- och instabilitetsfrågor inom OECD-kommittén för utvecklingsbistånd, och verkar aktivt för att främja fortsatt integrering av policyn för handeldvapen och lätta vapen/väpnat våld samt programplaneringen i utvecklingsramarna och programmen för reform av säkerhetssektorn.

POLEN

Polen överlämnar årliga rapporter till OSSE.

PORTUGAL

Under 2009 har Portugal fortsatt att aktivt genomföra OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen, som antogs i november 2000.

SLOVAKIEN

Slovakien stöder rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp när det gäller vapenexport och lämnar i egenskap av OSSE-medlem årligen information om export, import och överskott av handeldvapen och lätta vapen, inklusive annan relevant information på området i enlighet med OSSE-dokumentet om handeldvapen och lätta vapen. I sin exportkontrollpolicy följer Slovakien OSSE-principerna för överföring av vapen.

SPANIEN

Under 2009 lämnade Spanien ett frivilligt bidrag på 150 000 euro till OSSE för att stödja projekt som syftar till destruktion av handeldvapen och lätta vapen, ammunition till dessa och sprängämnen.

SVERIGE

Inom OSSE är Sverige ordförande för den informella gruppen mot handeldvapen och lätta vapen och stöder OSSE:s ordförandeskap för forumet för säkerhetssamarbete när det gäller normativa frågor som rör handeldvapen och lätta vapen, under 2010 särskilt genom utarbetandet av OSSE:s handlingsplan avseende handeldvapen och lätta vapen, som man planerar att lägga fram vid det fjärde vartannatårsmötet mellan de stater som deltar i FN:s handlingsprogram.

Sverige deltog aktivt i beslut nr 11/2009 av OSSE:s forum för säkerhetssamarbete för att uppdatera expertutlåtandet om genomförandet av avsnitt V (underlätta bistånd) i OSSE:s dokument om handeldvapen och lätta vapen. Som EU:s ordförandeland i Wien under andra halvåret 2009 samordnade Sverige EU:s ståndpunkt i forumet för säkerhetssamarbete när gäller frågor som rör handeldvapen och lätta vapen.

Sverige har under 2009 utbytt information om slutanvändarintyg med OSSE och har lämnat exempel på de nationella slutanvändarintygen och en beskrivning av de nationella förfarandena. Sverige bidrog också med en huvudtalare från Inspektionen för strategiska produkter (ISP) om ämnet slutanvändarintyg och slutanvändningsövervakning till OSSE:s möte om översynen av OSSE:s dokument om handeldvapen och lätta vapen och dess kompletterande beslut den 22 och 23 september 2009.

FÖRENADE KUNGARIKET

Förenade kungariket övertog ordförandeskapet för forumet för säkerhetssamarbete vid OSSE den 4 september och var ordförandeland vid mötet den 22 och 23 september för att se över OSSE:s dokument om handeldvapen och lätta vapen i syfte att utarbeta en handlingsplan avseende handeldvapen och lätta vapen senast i maj 2010. Denna kommer att utgöra grunden för OSSE:s kommande arbete avseende handeldvapen och lätta vapen.

III.4   NATO

FRANKRIKE

Frankrike tillhandahöll en lärare för kursen om kunskapshöjande åtgärder på politisk nivå när det gäller frågan om handeldvapen och lätta vapen (politisk orienteringskurs) vid Natoskolan i Oberammergau den 26–30 oktober 2009.

UNGERN

Ungern är medlem av Multinational Small Arms and Ammunition Group (MSAG), som skapade och tillhandahåller kursen om handeldvapen och lätta vapen och konventionell ammunition vid Natoskolan i Oberammergau och utarbetar dokument som underlättar inledandet och genomförandet av projekt som rör handeldvapen och lätta vapen.

LITAUEN

Litauen är tillsammans med Estland och Tjeckien de ledande nationerna i Natos Partnerskap för fred-projekt för destruktion av konventionella vapen i Georgien.

III.5   ECOWAS

TJECKIEN

Under 2008 godkände Tjeckien beslutet att tillhandahålla ett belopp på 1 800 000 tjeckiska kronor (cirka 95 000 US-dollar) som ett frivilligt bidrag för att täcka kostnaderna för det seminarium för företrädare för Ecowas-länderna som ägde rum i Tjeckien den 14–18 september 2009. Utöver det finansiella stödet bidrog Tjeckien med sakkunskap på hög nivå i form av tjeckiska specialister på området.

FINLAND

Från och med hösten 2007 har Finland varit en inbjuden medlem av det rådgivande organet för Ecowas program för kontroll av handeldvapen (Ecosap).

TYSKLAND

Tyskland kompletterade sitt stöd till Ecowas genom att finansiera två seminarier om fysisk säkerhet och hantering av upplag under 2009. Dessutom skickade Tyskland en teknisk expert som föreläsare vid seminariet om fysisk säkerhet och hantering av upplag i Kaduna (Nigeria) den 8–12 juni 2009.

III.6   Övriga

FINLAND

Som ett erkännande av det väpnade våldets inverkan på den sociala och ekonomiska utvecklingen och bristande utveckling som orsak till väpnat våld, har Finland fortsatt att vara en aktiv medlem i kärngruppen (Kenya) för Genèvedeklarationen om väpnat våld och utveckling och har lyft fram den centrala betydelsen av att integrera säkerhets- och utvecklingsfrågor.

FRANKRIKE

Frankrike tillhandahöll också en lärare för den tekniska kursen om destruktion av ammunition som Schweiz anordnade i Thun den 2–6 november 2009.

Frankrike fortsatte att delta i OECD:s diskussioner om konflikter och instabilitet (det internationella nätverket för konflikt- och instabilitetsfrågor).

Vid seminariet som Sverige anordnade i maj 2009 med stöd av Sipri och i samverkan med det tjeckiska ordförandeskapet för Europeiska unionen om olaglig vapenhandel, olagliga flöden och destabiliserande nätverk höll Frankrike ett föredrag om ”Tillvaratagna erfarenheter: utveckling av mekanismer för informationsutbyte”.

En studie finansierad av försvarsministeriet om nationella system för kontroll av flygtransporter av handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa i Europa och möjligheter till förbättringar, särskilt när det gäller samarbete inom Europa och internationellt, slutfördes i maj 2009 (ISIS Europe, Sipri och CICS-Bradford University).

FRS och Sipri ombads genomföra en ny undersökning av olaglig vapenhandel till sjöss i mars 2010.

TYSKLAND

Tyskland deltar aktivt i OECD DAC Incaf – internationella nätverket för konflikt- och instabilitetsfrågor (tidigare OECD DAC CPDC – nätverket för konflikt-, freds- och utvecklingssamarbete) och stödjer aktivt Incafs strategi för minskning och förebyggande av väpnat våld (Armed violence reduction and Prevention – AVR). AVR är en framväxande praxis som bygger på befintliga ramar, strategier och erfarenheter inom sådana områden som konfliktförebyggande, fredsbyggande, brottsförebyggande och folkhälsa (som kontroll av handeldvapen och lätta vapen, SSR, förebyggande av brott/narkotikaanvändning osv.).

Tyskland har fortsatt samarbetet med Arabförbundet genom att på olika nivåer bistå i arbetet på området handeldvapen och lätta vapen. Stöd gavs till möten mellan kontaktpunkter för handeldvapen och lätta vapen från länderna inom Arabförbundet. Det anordnades ett studiebesök i Berlin för kontaktpunkter för handeldvapen och lätta vapen i november 2009 med inriktning på praktiska frågor som rör genomförandet av FN:s handlingsprogram när det gäller registrering, lagring, märkning och spårning av handeldvapen och lätta vapen.

GREKLAND

Inom ramen för vårt lands representation i internationella och regionala organisationer och initiativ har vår byrås tjänstemän under 2009 deltagit i och deltar i år i möten och seminarier som behandlade/behandlar frågor som rör handeldvapen och lätta vapen.

När det gäller märkning bör följande noteras:

| 1. | I vårt land finns det inga företag som tillverkar vapen för kommersiell användning med undantag för ett statligt företag som tillverkar vapen för försvarsministeriet och för de grekiska väpnande styrkorna. |
| --- | --- |

1.

I vårt land finns det inga företag som tillverkar vapen för kommersiell användning med undantag för ett statligt företag som tillverkar vapen för försvarsministeriet och för de grekiska väpnande styrkorna.

| 2. | När det gäller metoden för att fastställa tillverkningsland, och i samarbete med Greklands utrikesministerium, stöder Grekland märkningssystemet Nato Stanag 1059. |
| --- | --- |

2.

När det gäller metoden för att fastställa tillverkningsland, och i samarbete med Greklands utrikesministerium, stöder Grekland märkningssystemet Nato Stanag 1059.

| 3. | I detta skede pågår ett förfarande för att ändra vissa bestämmelser i den viktigaste nationella lagstiftningen genom införlivandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/51/EG. |
| --- | --- |

3.

I detta skede pågår ett förfarande för att ändra vissa bestämmelser i den viktigaste nationella lagstiftningen genom införlivandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/51/EG.

Vänligen notera slutligen tabellen med vapen som konfiskerats av den grekiska polisen under 2009, antingen som medel för att begå brott eller som spårade vapen. Dessa vapen används som bevis i straffrättsliga förfaranden och det är de behöriga domstolarnas uppgift att besluta om vad som ska ske med dem i varje enskilt fall i enlighet med artikel 1b i lag 2168/1993.

ITALIEN

Under 2009 insamlade och/eller beslagtog och skrotade den italienska militära kontingenten i Kosovo (som verkar inom KFOR) ett antal handeldvapen och lätta vapen.

De italienska väpnade styrkorna lämnade tekniskt stöd till Afrikanska unionen och Afrikanska centrumet för strategiska studier i Windhoek (Namibia) genom att sända en behörig utbildare till ett internationellt utbildningsseminarium som ägde rum 28 september–3 oktober 2009. Seminariet var ett led i utbildningen av personal vid försvars-, inrikes- och utrikesministerierna i länderna i regionen i syfte att bygga upp den kapacitet som behövs för att ta itu med spridningen av handeldvapen och lätta vapen på ett mer effektivt sätt.

LETTLAND

I december 2009 anordnade utrikesministeriet i samarbete med Amerikas förenta staters energiministerium och den lettiska logistikföreningen ett seminarium för företagare och tulltjänstemän om spridning av strategiska varor. Syftet med seminariet var att öka medvetenheten bland berörda lokala enheter om praktiska och rättsliga aspekter när det gäller spridning av strategiska varor. Deltagarna uppdaterades om befintlig lagstiftning och befintliga förfaranden för vapenkontroll i Republiken Lettland.

NEDERLÄNDERNA

Nederländerna är medlem i kärngruppen för Genèvedeklarationen om väpnat våld och utveckling och deltar aktivt i genomförandet av deklarationen. Dessutom finansierades genomförande av kapacitetsuppbyggnad och kampanjer mot väpnat våld genom QUNO.

PORTUGAL

När det gäller exportkontroll deltog Portugal aktivt, som medlem av Wassenaar-arrangemanget, genom utrikesministeriet och försvarsministeriet i alla möten inom arrangemanget under 2009.

SLOVENIEN

Den slovenska regeringen inrättade den internationella fonden för minröjning och hjälp till minskadade som en humanitär och ideell organisation 1998. Fonden hjälper länder i Sydösteuropa, Kaukasien och Centralasien att hantera problem med landminor och hjälper överlevande landmineoffer med fysisk och socioekonomisk rehabilitering. Efter mer än tio års erfarenhet planerar fonden även att utvidga stödprogrammet till att omfatta handeldvapen och lätta vapen. Fonden genomför för närvarande ett ettårigt projekt i Albanien för att öka medvetenheten om farorna med handeldvapen och lätta vapen. Över 200 000 euro har anslagits för projektet och fonden räknar med synbara resultat under de kommande åren.

Med över tio års erfarenhet av minröjningsåtgärder antog fonden en ny strategi för en femårsperiod (2009–2013), vilken gör det möjligt för fonden att utvidga sin verksamhet till andra områden. Fonden ska följaktligen arbeta tillsammans med nationella myndigheter och i partnerskap med givare, icke-statliga organisationer, den privata sektorn, internationella och regionala organisationer och andra för att minska hoten mot människors säkerhet från andra utmaningar efter konflikter än landminor och explosiva lämningar efter krig och för att stödja program för reform av säkerhetssektorn och avväpning, demobilisering och återanpassning.

Ett år efter antagandet av den nya strategin genomför fonden redan fyra projekt som rör handeldvapen och lätta vapen och innehav av farliga vapen i Albanien och Serbien, till en kostnad av mer än 2,5 miljoner US-dollar.

När det gäller Albanien genomför fonden följande tre projekt:

| — | Mot ett säkrare Albanien – ett pilotprojekt för utbildning om handeldvapen och lätta vapen som syftar till att a) göra allmänheten i Albaniens två administrativa regioner mer medveten om de faror och risker som är förknippade med innehav av handeldvapen och lätta vapen genom riskutbildningsverksamhet och spridning av mediematerial som främjar säkrare beteenden och b) förbättra de lokala insatserna mot handeldvapen och lätta vapen genom att förstärka samarbetet och samordningen mellan alla berörda aktörer (polisen, skolorna, icke-statliga organisationer). |
| --- | --- |

—

Mot ett säkrare Albanien – ett pilotprojekt för utbildning om handeldvapen och lätta vapen som syftar till att a) göra allmänheten i Albaniens två administrativa regioner mer medveten om de faror och risker som är förknippade med innehav av handeldvapen och lätta vapen genom riskutbildningsverksamhet och spridning av mediematerial som främjar säkrare beteenden och b) förbättra de lokala insatserna mot handeldvapen och lätta vapen genom att förstärka samarbetet och samordningen mellan alla berörda aktörer (polisen, skolorna, icke-statliga organisationer).

| — | Mot ett säkrare Albanien – ett pilotprojekt för utbildning om handeldvapen och lätta vapen för Shodra-området. Projektet är en exakt kopia av det som presenteras ovan. Man använder samma strategi och metoder, men det genomförs i en annan administrativ region i Albanien. |
| --- | --- |

—

Mot ett säkrare Albanien – ett pilotprojekt för utbildning om handeldvapen och lätta vapen för Shodra-området. Projektet är en exakt kopia av det som presenteras ovan. Man använder samma strategi och metoder, men det genomförs i en annan administrativ region i Albanien.

| — | Undanröjande av oexploderad ammunition och avhjälpande av föroreningsskada på platsen i Gerdec. Den 15 mars 2008 inträffade en explosion vid en ammuntionsbehandlingsanläggning i Gerdec nära Tirana i Albanien. För att åtgärda konsekvenserna av denna förödande explosion är syftet med projektet att på ett säkert sätt samla in alla vapen som på ett ofarligt sätt kan transporteras från lagret och stänga anläggningen samt att minska överskottslagret av vapen som albanerna har identifierat för destruktion. |
| --- | --- |

—

Undanröjande av oexploderad ammunition och avhjälpande av föroreningsskada på platsen i Gerdec. Den 15 mars 2008 inträffade en explosion vid en ammuntionsbehandlingsanläggning i Gerdec nära Tirana i Albanien. För att åtgärda konsekvenserna av denna förödande explosion är syftet med projektet att på ett säkert sätt samla in alla vapen som på ett ofarligt sätt kan transporteras från lagret och stänga anläggningen samt att minska överskottslagret av vapen som albanerna har identifierat för destruktion.

När det gäller Serbien genomför fonden följande projekt:

| — | Förebyggande av missbruk av handeldvapen och lätta vapen – huvudsyftet med projektet är att förebygga missbruk av handeldvapen och lätta vapen genom utbildning om risker och faror med missbruk av handeldvapen och lätta vapen samt att förebygga psykologiska konsekvenser av olyckor som orsakas av handeldvapen och lätta vapen. |
| --- | --- |

—

Förebyggande av missbruk av handeldvapen och lätta vapen – huvudsyftet med projektet är att förebygga missbruk av handeldvapen och lätta vapen genom utbildning om risker och faror med missbruk av handeldvapen och lätta vapen samt att förebygga psykologiska konsekvenser av olyckor som orsakas av handeldvapen och lätta vapen.

Slovenien har också en framträdande roll inom verksamheten avseende handeldvapen och lätta vapen och SCA-verksamhet i Tadzjikistan, Ukraina och Azerbajdzjan. Under de senaste åren har Slovenien lämnat finansiellt stöd till olika projekt i dessa länder till ett belopp på 120 000 euro.

SPANIEN

Spanien är medlem i specialgruppen om väpnat våld och fattigdomsminskning inom OECD:s kommitté för utvecklingsbistånd och bidrar som sådan med att höja uppmärksamhetsgraden inom programmen för utvecklingsbistånd när det gäller kopplingarna mellan handeldvapen och lätta vapen och väpnat våld.

Inom området handeldvapen och lätta vapen har Spanien deltagit i hela arbetet inom FN, OSSE, Wassenaar-arrangemanget och det parlamentariska forumet om handeldvapen och lätta vapen.

Spanien har stött det initiativ som olika icke-statliga organisationer har verkat för genom kampanjen Control Arms och har deltagit i den grupp med statliga experter som utsetts av FN:s generalsekreterare för att utreda genomförbarheten, tillämpningsområdet och parametrarna för ett framtida internationellt fördrag om vapenhandel.

Spanska experter har deltagit i olika diskussioner, seminarier och möten om ett stort antal aspekter av problemet med olaglig handel med och spridning av handeldvapen och lätta vapen, bl.a.

| — | ett seminarium om konventionella vapen och regional säkerhet som anordnades av Marocko och Amerikas förenta stater i Rabat den 14 och 15 april 2009, |
| --- | --- |

—

ett seminarium om konventionella vapen och regional säkerhet som anordnades av Marocko och Amerikas förenta stater i Rabat den 14 och 15 april 2009,

| — | ett möte för att se över OSSE-dokument om handeldvapen och lätta vapen i Wien den 21–24 september 2009, |
| --- | --- |

—

ett möte för att se över OSSE-dokument om handeldvapen och lätta vapen i Wien den 21–24 september 2009,

| — | det första mötet med juridiska experter som har till uppgift att utarbeta en universell modellag inom ramen för FN:s protokoll om skjutvapen i Wien den 3–6 november 2009, |
| --- | --- |

—

det första mötet med juridiska experter som har till uppgift att utarbeta en universell modellag inom ramen för FN:s protokoll om skjutvapen i Wien den 3–6 november 2009,

| — | den tredje latinamerikanska kongressen om rättsligt samarbete och mänskliga rättigheter i Fortaleza i Brasilien den 23–26 november 2009. |
| --- | --- |

—

den tredje latinamerikanska kongressen om rättsligt samarbete och mänskliga rättigheter i Fortaleza i Brasilien den 23–26 november 2009.

---

(1)  FN:s säkerhetsråds resolution 1244/1999.

---

BILAGA

FÖRTECKNING ÖVER MEDLEMSSTATERNAS KONTAKTPUNKTER NÄR DET GÄLLER HANDELDVAPEN OCH LÄTTA VAPEN

ÖSTERRIKE

Department II.8 – Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation

Federal Ministry for European and International Affairs

Wolfgang Bányai

Minoritenplatz 8

1014 Wien

Österrike

Tfn +43 501150-3354

Fax +43 501159-3354

E-post: wolfgang.banyai@bmeia.gv.at

BELGIEN

Mr. Werner Bauwens

Special Envoy for Disarmament and Non-proliferation

Federal Public Service Foreign Affairs

Karmelietenstraat 15

1000 Bryssel

Belgien

Tfn +32 25013710

Fax +32 25013822

E-post: werner.bauwens@diplobel.fed.be

BULGARIEN

Security Policy Directorate

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Bulgaria

2, Alexander Zhendov Street

1040 Sofia

Bulgarien

Tfn +359 29482244, +359 29482480

Fax +359 29482037

E-post: int.security@mfa.government.bg

TJECKIEN

Ministry of Foreign Affairs

United Nations Department

Non-proliferation and Disarmament Unit

Loretánské náměstí 5

Praha 1

118 00 Tjeckien

Tfn +420 224182324 eller +420 224182136

Fax +420 224182026

E-post: osn_sekretariat@mzv.cz

CYPERN

Panayiotis Papadopoulos

Ministry of Foreign Affairs

Political Affairs Division-Department of Multilateral Affairs and International Organizations

Tfn +357 22401152

Fax +357 22661881

E-post: ppapadopoulos@mfa.gov.cy

DANMARK

Ministry of Foreign Affairs of Denmark

2, Asiatisk Plads

1448 København K

Danmark

Tfn +45 33920000

Fax +45 32540533

E-post: sp@um.dk

ESTLAND

Ministry of Foreign Affairs

Department of International Organisations and Security Policy

Division of Arms and Strategic Goods Control

Margot Endjärv

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

Estland

Tfn +372 6377100

Fax +372 6377199

E-ppost: Margot.Endjarv@mfa.ee

FINLAND

Ministry for Foreign Affairs

Political Department

Unit for Arms Control, Disarmament and Non-Proliferation

PO Box 420

FI-00023 Government

Tfn +358 916005

Fax +358 916056066

E-post: pol-20@formin.fi

FRANKRIKE

Ministry of Foreign Affairs

Directorate of Strategic Affairs, Security and Disarmament

Division of Chemical and Biological Disarmament and Conventional Weapons Control

Tfn +33 143174070

Fax +33 143174952

E-post: guillaume.habert@diplomatie.gouv.fr

TYSKLAND

Federal Foreign Office

Division 241

Conventional Arms Control

Werderscher Markt 1

10117 Berlin

Tyskland

Tfn +49 3018174272

Fax +49 30181754272

E-post: 241-0@diplo.de

GREKLAND

Hellenic Ministry for Foreign Affairs, D1 Directorate for UN and International Organizations and Conferences

3, Acadimias Avenue

Aten 100 27

Grekland

Mr Loukas Tsokos (second Counselor),

E-post: ltsokos@mfa.gr

och

Mr Stylianos Zachariou (scientific advisor),

E-post: szachariou@mfa.gr

Tfn +30 2103682540

Fax +30 2103682483

UNGERN

Ministry of Foreign Affairs

Department of Security Policy and Non-proliferation

(Mr. Szabolcs Nagy)

Tfn +36 14581105, +36 14581135

Fax +36 14575039

E-post: bpnf@kum.hu

IRLAND

Disarmament and Non-Proliferation Section

Department of Foreign Affairs, St. Stephen’s Green

Dublin 2

Irland

Tfn +353 14082392

Fax +353 14082383

ITALIEN

Den italienska nationella kontaktpunkten för handeldvapen och lätta vapen är

Counsellor Giovanni Pugliese

Ministry of Foreign Affairs

General Department for Multilateral Political Cooperation, Disarmament and Non Proliferation Desk

Tfn +39 0636912287

Fax +39 063235927

E-post: giovanni.pugliese@esteri.it

Den italienska nationella kontaktpunkten för handeldvapen och lätta vapen ”spårbarhet” är

Ms. Maria Paravati, Ministry of the Interior

Department of Public Security

General Administration Office

Tfn +39 0646548234

E-post: maria.paravati@interno.it

LETTLAND

Arms Control and Non-proliferation Division

Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs of the Republic of Latvia

Tfn +371 67016456

Fax +371 67227226

K.Valdemāra 3

Riga, LV-1395

LITAUEN

Arms Control and Terrorism Prevention Division

Transatlantic Cooperation and Security Policy Department

Ministry of Foreign Affairs

Tfn +370 52362682

Fax +370 52362519

E-post: dovydas.spokauskas@urm.lt

LUXEMBURG

M. Claude Faber, Secrétaire de légation

Direction des Affaires politiques

Ministère des Affaires étrangères

5, rue Notre-Dame

2240 Luxemburg

Luxemburg

Tfn +352 24782421

Fax +352 221989

E-post: claude.faber@mae.etat.lu

M. Daniel Gengler, Rédacteur principal

Direction des Affaires politiques

Ministère des Affaires étrangères

5, rue Notre-Dame

2240 Luxemburg

Luxemburg

Tfn +352 24782469

Fax +352 221989

E-post: daniel.gengler@mae.etat.lu

MALTA

Mr. Andrew Seychell

Assistant Commissioner of Police

Police Force General Headquarters

Floriana

Malta

Tfn +356 21247800

Fax +356 21247922

E-post: andrew.seychell@gov.mt

NEDERLÄNDERNA

Desk Officer for Small Arms and Light Weapons

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

Peace building and Stabilisation Unit

Netherlands Ministry of Foreign Affairs

PO Box 20061

2500 EB Den Haag

Nederländerna

Tfn +31 703484688

Fax +31 703484486

E-post: EFV@minbuza.nl

POLEN

Ministry of Foreign Affairs

Department of Security Policy

Tfn +48 225239704

Fax +48 226285841

E-post: dpb.sekretariat@msz.gov.pl

PORTUGAL

Ministério dos Negócios Estrangeiros

Direcção dos Assuntos de Segurança e Defesa

Largo do Rilvas

1388-030 Lisboa

Portugal

Tfn +35 1213946549

Fax +35 1213946037

E-post: dsd@mne.pt

RUMÄNIEN

Ministry of foreign affairs

OSCE, Asymmetrical Risks and Non-proliferation Department

Nineta Bărbulescu

Director

Tfn +402 13196857

Fax +402 13192363

E-post: nineta.barbulescu@mae.ro

eller

Emilia Mazuru

First Secretary

Tfn +402 13196857

Fax +402 13192363

E-post: emilia.mazuru@mae.ro

General Division ANCEX:

Paul Pasnicu

General Director

Tfn +402 13057202

Tfn +402 13111193

Fax +402 13111297

E-post: ppasnicu@ancex.ro

SLOVAKIEN

OZOG – Disarmament, Arms Control and Global Challenges Department

Ministry of Foreign Affairs of the Slovak Republic

Hlboká cesta 2

Bratislava

Slovakien

Tfn +421 259783621

Fax +421 259783629

E-post: ozog@mzv.sk

SLOVENIEN

Security Policy Division

Ministry of Foreign Affairs

Prešernova ulica 25

SI-1000 Ljubljana

Tfn +386 14782256

Fax +386 14782229

SPANIEN

Ministère des Affaires étrangères et de la Coopération

Direction Générale des Affaires Stratégiques et du Terrorisme

Sous-direction pour la non prolifération et du désarmement

Luis Gómez Nogueira

Jefe de Área de Desarme

Calle Serrano Galvache, 26

28071 Madrid

Spanien

Tfn +34 913791759

Fax +34 913948678

E-post: luis.gomez@maec.es

SVERIGE

Enheten för nedrustning och icke-spridning

Utrikesdepartementet

SE-103 39 Stockholm

Tfn +46 84051000

Fax +46 87231176

E-post: ud-nis@foreign.ministry.se

FÖRENADE KUNGARIKET

Small Arms and Light Weapons Desk Officer

Counter Proliferation Department

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Tfn +44 2070081793

Fax +44 20700827860

EUROPEISKA KOMMISSIONEN

External Relations – Directorate General

Mr. Quentin Weiler

Tfn +32 22954548

Fax +32 22994820

E-post: quentin.weiler@ec.europa.eu

SEKRETARIATET VID EUROPEISKA UNIONENS RÅD

OFFICE OF THE PERSONAL REPRESENTATIVE ON NON-PROLIFERATION

Mr. Fabio Della Piazza

Rue de la Loi, 175

1049 Bryssel

Belgien

Tfn +32 22818044

Fax +32 22818155

| E-post | : | fabio.della-piazza@consilium.europa.eu
  secretariat.wmd@consilium.europa.eu |
| --- | --- | --- |

E-post

:

fabio.della-piazza@consilium.europa.eu

secretariat.wmd@consilium.europa.eu

www.consilium.europa.eu/wmd

---