# Dziennik Urzędowy C 187/2010

| | ISSN 1725-5228
  doi:10.3000/17255228.C_2010.187.pol |
| --- | --- |
| Dziennik Urzędowy
  Unii Europejskiej | C 187 |
| | |
| Wydanie polskie | Informacje i zawiadomienia | Tom 5310 lipca 2010 |

ISSN 1725-5228

doi:10.3000/17255228.C_2010.187.pol

Dziennik Urzędowy

Unii Europejskiej

C 187

Wydanie polskie

Informacje i zawiadomienia

Tom 5310 lipca 2010

---

| Powiadomienie nr | Spis treśći | Strona |
| --- | --- | --- |
| | II   Komunikaty |
| | KOMUNIKATY INSTYTUCJI, ORGANÓW I JEDNOSTEK ORGANIZACYJNYCH UNII EUROPEJSKIEJ |
| | Komisja Europejska |
| 2010/C 187/01 | Komunikat Komisji dotyczący dostępnej ilości dla podokresu wrzesień 2010 r. w ramach niektórych kontyngentów otwartych przez Unię Europejską na produkty w sektorze ryżu | 1 |
| 2010/C 187/02 | Brak sprzeciwu wobec zgłoszonej koncentracji (Sprawa COMP/M.5789 – Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  ) | 3 |

Powiadomienie nr

Spis treśći

Strona

II   Komunikaty

KOMUNIKATY INSTYTUCJI, ORGANÓW I JEDNOSTEK ORGANIZACYJNYCH UNII EUROPEJSKIEJ

Komisja Europejska

2010/C 187/01

Komunikat Komisji dotyczący dostępnej ilości dla podokresu wrzesień 2010 r. w ramach niektórych kontyngentów otwartych przez Unię Europejską na produkty w sektorze ryżu

1

2010/C 187/02

Brak sprzeciwu wobec zgłoszonej koncentracji (Sprawa COMP/M.5789 – Geely/Daqing/Volvo Cars) (
  1
  )

1

3

| | IV   Informacje |
| --- | --- |
| | INFORMACJE INSTYTUCJI, ORGANÓW I JEDNOSTEK ORGANIZACYJNYCH UNII EUROPEJSKIEJ |
| | Komisja Europejska |
| 2010/C 187/03 | Kursy walutowe euro | 4 |
| | Komisja Administracyjna ds. Koordynacji Systemów Zabezpieczenia Społecznego |
| 2010/C 187/04 | Decyzja nr E2 z dnia 3 marca 2010 r. w sprawie ustanowienia procedury zarządzania zmianami mającej zastosowanie do danych dotyczących organów określonych w art. 1 rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 883/2004 wymienionych w elektronicznym wykazie, który stanowi integralną część EESSI (
  2
  ) | 5 |

IV   Informacje

INFORMACJE INSTYTUCJI, ORGANÓW I JEDNOSTEK ORGANIZACYJNYCH UNII EUROPEJSKIEJ

Komisja Europejska

2010/C 187/03

Kursy walutowe euro

4

Komisja Administracyjna ds. Koordynacji Systemów Zabezpieczenia Społecznego

2010/C 187/04

Decyzja nr E2 z dnia 3 marca 2010 r. w sprawie ustanowienia procedury zarządzania zmianami mającej zastosowanie do danych dotyczących organów określonych w art. 1 rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 883/2004 wymienionych w elektronicznym wykazie, który stanowi integralną część EESSI (
  2
  )

2

5

| | V   Ogłoszenia |
| --- | --- |
| | POSTĘPOWANIA ZWIĄZANE Z REALIZACJĄ POLITYKI KONKURENCJI |
| | Komisja Europejska |
| 2010/C 187/05 | Pomoc państwa – Bułgaria – Pomoc państwa C 12/10 (ex N 389/09) – Odroczenie i zmiana terminarza spłaty zobowiązań spółki Ruse Industry – Zaproszenie do zgłaszania uwag zgodnie z art. 108 ust. 2 TFUE (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 187/06 | Zgłoszenie zamiaru koncentracji (Sprawa COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  ) | 14 |
| 2010/C 187/07 | Zgłoszenie zamiaru koncentracji (Sprawa COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  ) | 15 |
| | INNE AKTY |
| | Komisja Europejska |
| 2010/C 187/08 | Publikacja wniosku zgodnie z art. 6 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych | 16 |

V   Ogłoszenia

POSTĘPOWANIA ZWIĄZANE Z REALIZACJĄ POLITYKI KONKURENCJI

Komisja Europejska

2010/C 187/05

Pomoc państwa – Bułgaria – Pomoc państwa C 12/10 (ex N 389/09) – Odroczenie i zmiana terminarza spłaty zobowiązań spółki Ruse Industry – Zaproszenie do zgłaszania uwag zgodnie z art. 108 ust. 2 TFUE (
  1
  )

1

7

2010/C 187/06

Zgłoszenie zamiaru koncentracji (Sprawa COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar) (
  1
  )

1

14

2010/C 187/07

Zgłoszenie zamiaru koncentracji (Sprawa COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts) (
  1
  )

1

15

INNE AKTY

Komisja Europejska

2010/C 187/08

Publikacja wniosku zgodnie z art. 6 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych

16

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst mający znaczenie dla EOG |
| | (2)   Tekst mający znaczenie dla EOG oraz Umowy między UE a Szwajcarią |

---

(1)   Tekst mający znaczenie dla EOG

1

(2)   Tekst mający znaczenie dla EOG oraz Umowy między UE a Szwajcarią

2

| PL | |
| --- | --- |

PL

---

II Komunikaty

KOMUNIKATY INSTYTUCJI, ORGANÓW I JEDNOSTEK ORGANIZACYJNYCH UNII EUROPEJSKIEJ

Komisja Europejska

| 10.7.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 187/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 187/1

---

Komunikat Komisji dotyczący dostępnej ilości dla podokresu wrzesień 2010 r. w ramach niektórych kontyngentów otwartych przez Unię Europejską na produkty w sektorze ryżu

2010/C 187/01

Rozporządzenie Komisji (UE) nr 1274/2009 otworzyło kontyngenty taryfowe na przywóz ryżu pochodzącego z krajów i terytoriów zamorskich (KTZ) (1). Nie złożono wniosków o wydanie pozwolenia na przywóz w ciągu pierwszych siedmiu dni maja 2010 r. na kontyngenty o numerze porządkowym 09.4189 i 09.4190.

Zgodnie z art. 7 ust. 4 zdanie drugie rozporządzenia Komisji (WE) nr 1301/2006 (2) ilości, na które nie zostaną złożone wnioski, zostają dodane do redestrybucji w kolejnym podokresie.

Zgodnie z art. 1 ust. 5 akapit drugi rozporządzenia (UE) nr 1274/2009, ilości dostępne na kolejny podokres ogłaszane są przez Komisję przed 25. dniem ostatniego miesiąca trwającego podokresu.

W efekcie całkowite ilości dostępne w podokresie wrzesień 2010 r. w ramach kontyngentów o numerach porządkowych 09.4189 i 09.4190, o których mowa w rozporządzeniu (UE) nr 1274/2009, ustalone zostały w załączniku do niniejszego zawiadomienia.

---

(1)  Dz.U. L 344 z 23.12.2009, s. 3.

(2)  Dz.U. L 238 z 1.9.2006, s. 13.

---

ZAŁĄCZNIK

Ilości dostępne w następującym podokresie na mocy rozporządzenia (UE) nr 1274/2009

| Pochodzenie | Numer porządkowy | Wnioski o wydanie pozwolenia na przywóz złożone na podokres maj 2010 r. | Całkowite ilości dostępne w podokresie wrzesień 2010 r. (w kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Antyle Holenderskie i Aruba | 09.4189 | (1) | 24 815 000 |
| Najsłabiej rozwinięte KTZ | 09.4190 | (1) | 10 000 000 |

Pochodzenie

Numer porządkowy

Wnioski o wydanie pozwolenia na przywóz złożone na podokres maj 2010 r.

Całkowite ilości dostępne w podokresie wrzesień 2010 r. (w kg)

Antyle Holenderskie i Aruba

09.4189

(1)

24 815 000

Najsłabiej rozwinięte KTZ

09.4190

(1)

10 000 000

---

(1)  Brak współczynnika przydziału dla tego podokresu: Komisja nie otrzymała żadnego wniosku o wydanie pozwolenia.

---

| 10.7.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 187/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 187/3

---

Brak sprzeciwu wobec zgłoszonej koncentracji

(Sprawa COMP/M.5789 – Geely/Daqing/Volvo Cars)

(Tekst mający znaczenie dla EOG)

2010/C 187/02

W dniu 6 lipca 2010 r. Komisja podjęła decyzję o niewyrażaniu sprzeciwu wobec powyższej zgłoszonej koncentracji i uznaniu jej za zgodną ze wspólnym rynkiem. Decyzja ta została oparta na art. 6 ust. 1 lit. b) rozporządzenia Rady (WE) nr 139/2004. Pełny tekst decyzji dostępny jest wyłącznie w języku angielskim i zostanie podany do wiadomości publicznej po uprzednim usunięciu ewentualnych informacji stanowiących tajemnicę handlową. Tekst zostanie udostępniony:

| — | w dziale dotyczącym połączeń przedsiębiorstw na stronie internetowej Komisji poświęconej konkurencji: (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Powyższa strona została wyposażona w różne funkcje pomagające odnaleźć konkretną decyzję w sprawie połączenia, w tym indeksy wyszukiwania według nazwy przedsiębiorstwa, numeru sprawy, daty i sektora, |
| --- | --- |

—

w dziale dotyczącym połączeń przedsiębiorstw na stronie internetowej Komisji poświęconej konkurencji: (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Powyższa strona została wyposażona w różne funkcje pomagające odnaleźć konkretną decyzję w sprawie połączenia, w tym indeksy wyszukiwania według nazwy przedsiębiorstwa, numeru sprawy, daty i sektora,

| — | w formie elektronicznej na stronie internetowej EUR-Lex jako numerem dokumentu 32010M5789 Strona EUR-Lex zapewnia internetowy dostęp do europejskiego prawa. (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm). |
| --- | --- |

—

w formie elektronicznej na stronie internetowej EUR-Lex jako numerem dokumentu 32010M5789 Strona EUR-Lex zapewnia internetowy dostęp do europejskiego prawa. (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm).

---

IV Informacje

INFORMACJE INSTYTUCJI, ORGANÓW I JEDNOSTEK ORGANIZACYJNYCH UNII EUROPEJSKIEJ

Komisja Europejska

| 10.7.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 187/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 187/4

---

Kursy walutowe euro (1)

9 lipca 2010 r.

2010/C 187/03

1 euro =

| | Waluta | Kurs wymiany |
| --- | --- | --- |
| USD | Dolar amerykański | 1,2637 |
| JPY | Jen | 111,85 |
| DKK | Korona duńska | 7,4553 |
| GBP | Funt szterling | 0,83600 |
| SEK | Korona szwedzka | 9,4767 |
| CHF | Frank szwajcarski | 1,3331 |
| ISK | Korona islandzka | |
| NOK | Korona norweska | 8,0420 |
| BGN | Lew | 1,9558 |
| CZK | Korona czeska | 25,360 |
| EEK | Korona estońska | 15,6466 |
| HUF | Forint węgierski | 280,24 |
| LTL | Lit litewski | 3,4528 |
| LVL | Łat łotewski | 0,7088 |
| PLN | Złoty polski | 4,0699 |
| RON | Lej rumuński | 4,2373 |
| TRY | Lir turecki | 1,9628 |
| AUD | Dolar australijski | 1,4452 |
| CAD | Dolar kanadyjski | 1,3072 |
| HKD | Dolar hong kong | 9,8283 |
| NZD | Dolar nowozelandzki | 1,7854 |
| SGD | Dolar singapurski | 1,7449 |
| KRW | Won | 1 513,12 |
| ZAR | Rand | 9,5681 |
| CNY | Yuan renminbi | 8,5597 |
| HRK | Kuna chorwacka | 7,2056 |
| IDR | Rupia indonezyjska | 11 429,32 |
| MYR | Ringgit malezyjski | 4,0382 |
| PHP | Peso filipińskie | 58,359 |
| RUB | Rubel rosyjski | 39,0275 |
| THB | Bat tajlandzki | 40,868 |
| BRL | Real | 2,2266 |
| MXN | Peso meksykańskie | 16,1465 |
| INR | Rupia indyjska | 58,9710 |

Waluta

Kurs wymiany

USD

Dolar amerykański

1,2637

JPY

Jen

111,85

DKK

Korona duńska

7,4553

GBP

Funt szterling

0,83600

SEK

Korona szwedzka

9,4767

CHF

Frank szwajcarski

1,3331

ISK

Korona islandzka

NOK

Korona norweska

8,0420

BGN

Lew

1,9558

CZK

Korona czeska

25,360

EEK

Korona estońska

15,6466

HUF

Forint węgierski

280,24

LTL

Lit litewski

3,4528

LVL

Łat łotewski

0,7088

PLN

Złoty polski

4,0699

RON

Lej rumuński

4,2373

TRY

Lir turecki

1,9628

AUD

Dolar australijski

1,4452

CAD

Dolar kanadyjski

1,3072

HKD

Dolar hong kong

9,8283

NZD

Dolar nowozelandzki

1,7854

SGD

Dolar singapurski

1,7449

KRW

Won

1 513,12

ZAR

Rand

9,5681

CNY

Yuan renminbi

8,5597

HRK

Kuna chorwacka

7,2056

IDR

Rupia indonezyjska

11 429,32

MYR

Ringgit malezyjski

4,0382

PHP

Peso filipińskie

58,359

RUB

Rubel rosyjski

39,0275

THB

Bat tajlandzki

40,868

BRL

Real

2,2266

MXN

Peso meksykańskie

16,1465

INR

Rupia indyjska

58,9710

---

(1)  Źródło: referencyjny kurs wymiany walut opublikowany przez ECB.

---

Komisja Administracyjna ds. Koordynacji Systemów Zabezpieczenia Społecznego

| 10.7.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 187/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 187/5

---

DECYZJA NR E2

z dnia 3 marca 2010 r.

w sprawie ustanowienia procedury zarządzania zmianami mającej zastosowanie do danych dotyczących organów określonych w art. 1 rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 883/2004 wymienionych w elektronicznym wykazie, który stanowi integralną część EESSI

(Tekst mający znaczenie dla EOG oraz Umowy między UE a Szwajcarią)

2010/C 187/04

KOMISJA ADMINISTRACYJNA DS. KOORDYNACJI SYSTEMÓW ZABEZPIECZENIA SPOŁECZNEGO,

uwzględniając art. 72 lit. d) rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 883/2004 z dnia 29 kwietnia 2004 r. w sprawie koordynacji systemów zabezpieczenia społecznego (1), na mocy którego Komisja Administracyjna jest odpowiedzialna za przyjmowanie wspólnych zasad strukturalnych dotyczących służb przetwarzania danych oraz opracowanie przepisów dotyczących funkcjonowania wspólnych części tych służb,

uwzględniając art. 88 rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 987/2009 (2) (zwanego dalej rozporządzeniem wykonawczym)

działając zgodnie z warunkami określonymi w art. 71 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 883/2004,

a także mając na uwadze, co następuje:

| (1) | Jednym z elementów modernizacji systemu koordynacji krajowych systemów zabezpieczenia społecznego jest stworzenie elektronicznego wykazu zawierającego dane dotyczące organów krajowych uczestniczących w wykonaniu rozporządzeń (WE) nr 883/2004 i (WE) nr 987/2009 (zwanego dalej rozporządzeniem wykonawczym). |
| --- | --- |

(1)

Jednym z elementów modernizacji systemu koordynacji krajowych systemów zabezpieczenia społecznego jest stworzenie elektronicznego wykazu zawierającego dane dotyczące organów krajowych uczestniczących w wykonaniu rozporządzeń (WE) nr 883/2004 i (WE) nr 987/2009 (zwanego dalej rozporządzeniem wykonawczym).

| (2) | Państwa członkowskie są odpowiedzialne za wprowadzenie do elektronicznego wykazu informacji na temat własnych krajowych punktów kontaktowych oraz ich aktualizację. |
| --- | --- |

(2)

Państwa członkowskie są odpowiedzialne za wprowadzenie do elektronicznego wykazu informacji na temat własnych krajowych punktów kontaktowych oraz ich aktualizację.

| (3) | Państwa członkowskie zapewniają codzienną synchronizację danych zawartych w ich kopiach lokalnych elektronicznego wykazu z danymi zawartymi w głównej kopii elektronicznego wykazu zarządzanej przez Komisję Europejską. |
| --- | --- |

(3)

Państwa członkowskie zapewniają codzienną synchronizację danych zawartych w ich kopiach lokalnych elektronicznego wykazu z danymi zawartymi w głównej kopii elektronicznego wykazu zarządzanej przez Komisję Europejską.

| (4) | Konieczne jest ustanowienie procedury zarządzania zmianami gwarantującej, że zmiany danych zawartych w elektronicznym wykazie są wprowadzane w sposób uporządkowany, spójny, umożliwiający kontrolę oraz szybki, |
| --- | --- |

(4)

Konieczne jest ustanowienie procedury zarządzania zmianami gwarantującej, że zmiany danych zawartych w elektronicznym wykazie są wprowadzane w sposób uporządkowany, spójny, umożliwiający kontrolę oraz szybki,

STANOWI, CO NASTĘPUJE:

| 1. | Niniejsza decyzja ustanawia zasady zarządzania zmianami w odniesieniu do danych dotyczących właściwych władz, instytucji krajowych, instytucji łącznikowych i punktów kontaktowych określonych w art. 1 lit. m), q) i r) rozporządzenia (WE) nr 883/2004 oraz w art. 1 ust. 2 lit. a) i b) rozporządzenia wykonawczego. |
| --- | --- |

1.

Niniejsza decyzja ustanawia zasady zarządzania zmianami w odniesieniu do danych dotyczących właściwych władz, instytucji krajowych, instytucji łącznikowych i punktów kontaktowych określonych w art. 1 lit. m), q) i r) rozporządzenia (WE) nr 883/2004 oraz w art. 1 ust. 2 lit. a) i b) rozporządzenia wykonawczego.

| 2. | Procedura zarządzania zmianami ma zastosowanie do danych zawartych w Głównym Katalogu elektronicznego wykazu prowadzonym przez Komisję Europejską oraz do kopii lokalnych, którymi zarządzają państwa członkowskie. |
| --- | --- |

2.

Procedura zarządzania zmianami ma zastosowanie do danych zawartych w Głównym Katalogu elektronicznego wykazu prowadzonym przez Komisję Europejską oraz do kopii lokalnych, którymi zarządzają państwa członkowskie.

| 3. | Każde państwo członkowskie wyznacza osobę odpowiedzialną za wprowadzanie zmian do głównej kopii elektronicznego wykazu oraz aktualizację kopii lokalnych. |
| --- | --- |

3.

Każde państwo członkowskie wyznacza osobę odpowiedzialną za wprowadzanie zmian do głównej kopii elektronicznego wykazu oraz aktualizację kopii lokalnych.

| 4. | Każde państwo członkowskie wyznacza również główny punkt kontaktu dla EESSI dla każdego punktu kontaktowego (zwany dalej Pojedynczym Punktem Kontaktu dla punktu kontaktowego). Jest to punkt pierwszego kontaktu dla instytucji i organów, które są związane z tym punktem kontaktowym. |
| --- | --- |

4.

Każde państwo członkowskie wyznacza również główny punkt kontaktu dla EESSI dla każdego punktu kontaktowego (zwany dalej Pojedynczym Punktem Kontaktu dla punktu kontaktowego). Jest to punkt pierwszego kontaktu dla instytucji i organów, które są związane z tym punktem kontaktowym.

| 5. | Każde państwo członkowskie powiadamia Komisję Administracyjną o istotnych zmianach danych dotyczących jego właściwych władz, instytucji krajowych, instytucji łącznikowych lub punktów kontaktowych za pośrednictwem sekretariatu nie później niż jeden miesiąc kalendarzowy przed dniem w którym zmiana ta zacznie obowiązywać. Powiadomienie może być skierowane do sekretariatu. Drobne zmiany można wprowadzać w Głównym Katalogu elektronicznego wykazu bez wcześniejszego powiadamiania. |
| --- | --- |

5.

Każde państwo członkowskie powiadamia Komisję Administracyjną o istotnych zmianach danych dotyczących jego właściwych władz, instytucji krajowych, instytucji łącznikowych lub punktów kontaktowych za pośrednictwem sekretariatu nie później niż jeden miesiąc kalendarzowy przed dniem w którym zmiana ta zacznie obowiązywać. Powiadomienie może być skierowane do sekretariatu. Drobne zmiany można wprowadzać w Głównym Katalogu elektronicznego wykazu bez wcześniejszego powiadamiania.

| 6. | Do celów tej procedury istotna zmiana jest definiowana jako zmiana, która negatywnie wpływa na stosowanie rozporządzeń, a w związku z tym koordynację, poprzez utrudnianie wysyłania lub przekierowywania standardowych dokumentów elektronicznych do odnośnej instytucji lub organu.
  Istotna zmiana obejmuje między innymi:






  a) | zmiany związane z kodem identyfikacyjnym, funkcją lub kompetencjami organu, instytucji lub punktu kontaktowego; |
| --- | --- | --- |

6.

Do celów tej procedury istotna zmiana jest definiowana jako zmiana, która negatywnie wpływa na stosowanie rozporządzeń, a w związku z tym koordynację, poprzez utrudnianie wysyłania lub przekierowywania standardowych dokumentów elektronicznych do odnośnej instytucji lub organu.

Istotna zmiana obejmuje między innymi:

a)

zmiany związane z kodem identyfikacyjnym, funkcją lub kompetencjami organu, instytucji lub punktu kontaktowego;

| b) | zamknięcie organu, instytucji lub punktu kontaktowego; |
| --- | --- |

b)

zamknięcie organu, instytucji lub punktu kontaktowego;

| c) | połączenie organów, instytucji lub punktów kontaktowych. |
| --- | --- |

c)

połączenie organów, instytucji lub punktów kontaktowych.

| 7. | W przypadku gdy istotna zmiana dotyczy jednej ze zmian wymienionych w punktach a), b) lub c), państwo członkowskie wskazuje, który organ, instytucja lub punkt kontaktowy przejmie daną funkcję lub kompetencje w dniu, w którym zmiana zacznie obowiązywać. |
| --- | --- |

7.

W przypadku gdy istotna zmiana dotyczy jednej ze zmian wymienionych w punktach a), b) lub c), państwo członkowskie wskazuje, który organ, instytucja lub punkt kontaktowy przejmie daną funkcję lub kompetencje w dniu, w którym zmiana zacznie obowiązywać.

| 8. | Po otrzymaniu powiadomienia o istotnej zmianie sekretariat informuje Komisję Administracyjną oraz Pojedynczy Punkt Kontaktu o zmianie oraz o chwili, w której zacznie obowiązywać. |
| --- | --- |

8.

Po otrzymaniu powiadomienia o istotnej zmianie sekretariat informuje Komisję Administracyjną oraz Pojedynczy Punkt Kontaktu o zmianie oraz o chwili, w której zacznie obowiązywać.

| 9. | Zgodnie z art. 9 regulaminu Komisji Administracyjnej członkowie Komisji Administracyjnej mogą wyrazić sprzeciw wobec zmiany lub wstrzymać się od głosowania. W przypadku zgłoszenia sprzeciwu zmianę omawia się na najbliższym posiedzeniu Komisji Administracyjnej. |
| --- | --- |

9.

Zgodnie z art. 9 regulaminu Komisji Administracyjnej członkowie Komisji Administracyjnej mogą wyrazić sprzeciw wobec zmiany lub wstrzymać się od głosowania. W przypadku zgłoszenia sprzeciwu zmianę omawia się na najbliższym posiedzeniu Komisji Administracyjnej.

| 10. | Państwa członkowskie zapewniają codzienną synchronizację kopii lokalnych wykazu z główną kopią elektronicznego wykazu. Synchronizacja kopii lokalnych odbywa się w godzinach 1.00–3.00 CET. |
| --- | --- |

10.

Państwa członkowskie zapewniają codzienną synchronizację kopii lokalnych wykazu z główną kopią elektronicznego wykazu. Synchronizacja kopii lokalnych odbywa się w godzinach 1.00–3.00 CET.

| 11. | W terminie jednego roku od publikacji decyzji w Dzienniku Urzędowym Komisja Administracyjna dokonuje oceny doświadczeń państw członkowskich w zakresie stosowania niniejszej decyzji. |
| --- | --- |

11.

W terminie jednego roku od publikacji decyzji w Dzienniku Urzędowym Komisja Administracyjna dokonuje oceny doświadczeń państw członkowskich w zakresie stosowania niniejszej decyzji.

| 12. | Niniejszą decyzję publikuje się w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Niniejszą decyzję stosuje się od pierwszego dnia drugiego miesiąca następującego po jej opublikowaniu. |
| --- | --- |

12.

Niniejszą decyzję publikuje się w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej. Niniejszą decyzję stosuje się od pierwszego dnia drugiego miesiąca następującego po jej opublikowaniu.

José Maria MARCO GARCÍA

Przewodniczący Komisji Administracyjnej

---

(1)  Dz.U. L 166 z 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Dz.U. L 284 z 30.10.2009, s. 1.

2

---

V Ogłoszenia

POSTĘPOWANIA ZWIĄZANE Z REALIZACJĄ POLITYKI KONKURENCJI

Komisja Europejska

| 10.7.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 187/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 187/7

---

POMOC PAŃSTWA – BUŁGARIA

Pomoc państwa C 12/10 (ex N 389/09) – Odroczenie i zmiana terminarza spłaty zobowiązań spółki Ruse Industry

Zaproszenie do zgłaszania uwag zgodnie z art. 108 ust. 2 TFUE

(Tekst mający znaczenie dla EOG)

2010/C 187/05

Pismem z dnia 14 maja 2010 r., zamieszczonym w języku autentycznym na stronach następujących po niniejszym streszczeniu, Komisja powiadomiła Bułgarię o swojej decyzji w sprawie wszczęcia postępowania określonego w art. 108 ust. 2 Traktatu o funkcjonowaniu Unii Europejskiej dotyczącego wyżej wspomnianego środka pomocy.

Zainteresowane strony mogą zgłaszać uwagi na temat środka pomocy, w odniesieniu do którego Komisja wszczyna postępowanie, w terminie jednego miesiąca od daty publikacji niniejszego streszczenia i następującego po nim pisma. Uwagi należy kierować do Kancelarii ds. Pomocy Państwa w Dyrekcji Generalnej ds. Konkurencji Komisji Europejskiej na następujący adres lub numer faksu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Otrzymane uwagi zostaną przekazane władzom bułgarskim. Zainteresowane strony zgłaszające uwagi mogą wystąpić z odpowiednio uzasadnionym pisemnym wnioskiem o objęcie ich tożsamości klauzulą poufności.

TEKST STRESZCZENIA

1.   PROCEDURA

W dniu 30 czerwca 2009 r. władze bułgarskie zgłosiły środek pomocy na restrukturyzację spółki Ruse Industry AD w formie odroczenia płatności zobowiązań publicznoprawnych w wysokości 9,85 mln EUR oraz zmiany terminarza spłat. Władze bułgarskie uważają, że planowany środek, jest zgodny z rynkiem wewnętrznym w oparciu o wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację jako pomoc na restrukturyzację.

2.   OPIS

Spółka Ruse Industry zajmuje się produkcją i naprawą konstrukcji i elementów metalowych oraz wyrobem dźwigów i wyposażenia statków morskich. W 2009 r. zatrudniała 196 pracowników. Zadłużenie będące przedmiotem planowanego odroczenia powstało w wyniku umów o pożyczki zawartych w 1996 r. Zmiana harmonogramu spłat kwoty głównej miała miejsce już 1999 r. i 2001 r.

3.   OCENA

Na obecnym etapie oceny Komisja nie jest przekonana, że przedsiębiorstwo kwalifikuje się do otrzymania pomocy na restrukturyzację, ponieważ z uwagi na wcześniejsze zmiany harmonogramu wydaje się, że złamano zasadę „pierwszy i ostatni raz”. Ponadto władze bułgarskie nie wyjaśniły, w jakiej sytuacji znajduje się grupa, do której należy spółka Ruse Industry. Nie dowiedziono również, że warunki dotyczące udzielenia pomocy na restrukturyzację zostaną spełnione. W oparciu o plan przedstawiony przez przedsiębiorstwo, istnieją wątpliwości dotyczące tego, w jaki sposób spółka będzie mogła odzyskać długoterminową rentowność oraz tego, czy poziom wkładu własnego osiąga pułap 50 %, wymagany przez wytyczne w sprawie pomocy na ratowanie i restrukturyzację. Bułgaria nie zaproponowała też dotychczas żadnych konkretnych środków wyrównawczych.

Poza tym zmiana harmonogramu spłaty długu, z której korzysta spółka Ruse Industry od 2001 r. związana jest nie tylko z kwestią ewentualnego złamania zasady „pierwszy i ostatni raz” lecz również pytaniem, czy przedsiębiorstwo nie korzystało z niezgodnej z rynkiem wewnętrznym pomocy państwa od dnia 1 stycznia 2007 r., tj. od daty przystąpienia Bułgarii do UE, zanim zgłoszono pomoc na restrukturyzację.

4.   WNIOSEK

W świetle powyższych ustaleń Komisja podjęła decyzję o wszczęciu formalnego postępowania wyjaśniającego przewidzianego w art. 108 ust. 2 TFUE dotyczącego opisanych wyżej środków.

TEKST PISMA

„Европейската комисия желае да уведоми България, че след като разгледа информацията, предоставена от българските органи относно горепосочената мярка, за която България е подала уведомление съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз („ДФЕС“) (1), реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС.

I.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „РИ“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(1)

На 30 юни 2009 г. българските органи уведомиха за мярка за преструктуриране в полза на „Русе индъстри“ АД (по-нататък „РИ“) под формата на разсрочване и отсрочване на публично задължение в размер на 9,85 млн. EUR.

| (2) | Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация. |
| --- | --- |

(2)

Тъй като уведомлението не съдържаше съществена информация за оценка на мярката, на 28 юли 2009 г. до българските органи беше изпратен подробен въпросник. На 24 август 2009 г. България отговори частично и в същото писмо поиска удължаване на срока, което беше разрешено с писмо от 28 август 2009 г. На 30 септември 2009 г. България предостави още информация. На 27 ноември 2009 г. Комисията поиска още пояснения, които България предостави на 15 декември 2009 г. На 20 декември 2009 г. още веднъж беше разрешено удължаване на срока за попълване на липсващата информация. На 17 февруари 2010 г. България предостави още информация.

II.   ОПИСАНИЕ

II.1.   Получателят

| (3) | Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък „R GmbH“), Rostock, Германия. |
| --- | --- |

(3)

Получател на планираната помощ е РИ — предприятие, създадено през 1991 г. със седалище в град Русе (2), България. То е активно в производството и ремонта на метални структури и елементи, както и в производството на кранове и съоръжения за морски съдове. Предприятието е приватизирано през април 1999 г., като 80 % от неговите акции са продадени на Rousse (3) Beteiligungsgesellschaft mbH (по-нататък „R GmbH“), Rostock, Германия.

| (4) | Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето „Русенска корабостроителница“ АД (по-нататък „РК“). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

  Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.







  Alpha GmbH | 49,025 % |
| --- | --- | --- |
| Omega GmbH | 49,025 % |
| Dic Consult OOD | 1,440 % |
| Физически лица | 0,510 % |

(4)

Според българските органи РИ е предприятие наследник (4) на бившето „Русенска корабостроителница“ АД (по-нататък „РК“). Според годишния доклад за 2008 г., предоставен от българските органи, дяловата структура на РК е следната:

Таблица 1:   Структура на собствеността в РК според годишния доклад за 2008 г.

Alpha GmbH

49,025 %

Omega GmbH

49,025 %

Dic Consult OOD

1,440 %

Физически лица

0,510 %

| (5) | Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %. |
| --- | --- |

(5)

Българските органи изтъкнаха, че РИ има две дъщерни дружества: изцяло притежаваното H + S TP — търговско представителство в Германия, и RSR OOD (Ruse Shipyard Repair Ltd.) — предприятие за ремонт на кораби, от което РИ притежава 51 %.

| (6) | Понастоящем съществува също и предприятие, наречено „Корабостроителница Русе“ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че „Корабостроителница Русе“ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че „Корабостроителница Русе“ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК. |
| --- | --- |

(6)

Понастоящем съществува също и предприятие, наречено „Корабостроителница Русе“ АД, но според българските органи то няма правна връзка с получателя и двете предприятия са в търговски взаимоотношения; поне това е информацията, която българските органи са предоставили на 15 декември 2009 г. В по-ранно писмо (от 30 септември 2009 г.) обаче българските органи споменават, че „Корабостроителница Русе“ АД е 100 % дъщерно дружество на РИ. Освен това в годишния доклад от 2008 г. ясно е посочено, че „Корабостроителница Русе“ ЕАД е създадено от и учредено като предприятие отделно от РК.

| (7) | Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

  Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.







  H + S TP | 100 % |
| --- | --- | --- |
| „Корабостроителница Русе“ АД | 100 % |
| „ИВЕЛ“ ООД | 100 % |
| „РСР“ ООД | 51 % |

(7)

Годишният доклад от 2008 г. изброява следните дъщерни дружества.

Таблица 2:   Дъщерни дружества на РК според годишния доклад за 2008 г.

H + S TP

100 %

„Корабостроителница Русе“ АД

100 %

„ИВЕЛ“ ООД

100 %

„РСР“ ООД

51 %

II.2.   История на публичното задължение

| (8) | Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR. |
| --- | --- |

(8)

Понастоящем, според информацията на българските органи, РИ дължи на държавата сумата от 9,85 млн. EUR.

| (9) | Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD. |
| --- | --- |

(9)

Дългът произлиза от споразумения (5) за заеми, датиращи от 1996 г. и 1997 г., между Държавен фонд за реконструкция и развитие (по-нататък „ДФРР“) и РК относно главница, която по онова време е възлизала на 8,45 млн. USD.

| (10) | През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) между Министерството на финансите (6) (по-нататък „МФ“) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г. |
| --- | --- |

(10)

През април 1999 г. е сключено споразумение („Разсрочване 1999 г.“) между Министерството на финансите (6) (по-нататък „МФ“) и R GmbH, съгласно което 8 млн. USD от гореописания дълг плюс натрупаната лихва се превалутират (7) в евро и R GmbH се задължава да погаси вземането при условията на разсрочено плащане за срок от 1 декември 2000 г. до 30 юни 2015 г.

| (11) | На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение („Разсрочване 2001 г.“), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г. |
| --- | --- |

(11)

На 21 май 2001 г. МФ и РК сключват друго споразумение („Разсрочване 2001 г.“), с което са предоговорени задълженията на получателя към държавата (8), включително лихвите, до 30 септември 2015 г. с гратисен период до 30 септември 2005 г.

| (12) | Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %. |
| --- | --- |

(12)

Според споразумението от 2001 г. цялото задължение се преизчислява (9): главницата става 7,97 млн. EUR, а лихвата (натрупана до 1 април 1999 г.) става 2 млн. EUR. Според това споразумение по задължението се начислява лихва от 1 % годишно, а върху просрочените суми се начислява наказателна лихва от 3 %.

| (13) | През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено. |
| --- | --- |

(13)

През септември 2005 г. точно преди края на гратисния период получателят иска от Агенцията за държавни вземания (10) ново предоговаряне на задълженията си във връзка със споразумението от 2001 г. През декември 2006 г. българската Комисия за защита на конкуренцията (11) намира искането на РК за неоснователно съгласно българския закон за държавните помощи (12). РК обжалва решението на Комисията за защита на конкуренцията пред Върховния административен съд, който отхвърля жалбата с решение от юли 2007 г. Следващо обжалване на това решение също е отхвърлено.

| (14) | Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане. |
| --- | --- |

(14)

Според българските органи Агенцията за държавни вземания се е въздържала да изиска по законов път дължимите суми, които не са били плащани в съответствие с предоговарянето от 2001 г., защото през юли 2008 г. получателят е предложил да плати доброволно част (1 млн. EUR) от просрочените суми на два транша, първият от които в размер на 500 000 EUR е обещал да плати през октомври 2008 г. Когато обаче РК не е платило сумата, Агенцията за държавни вземания е удължила срока до декември 2008 г. След като към началото на януари 2009 г. не са осъществени плащания, през февруари 2009 г. Агенцията за държавни вземания изпраща напомняне за плащане.

| (15) | На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR. |
| --- | --- |

(15)

На този етап все още не е ясно до каква степен РК е изпълнило задълженията си за плащане съгласно различните споразумения за разсрочване. В частност изглежда, че от главницата в размер на 7,97 млн. EUR, предоговорени през 2001 г., към момента все още са дължими 7,7 млн. EUR.

II.3.   Мярка за преструктуриране, за която е подадено уведомление

| (16) | През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(16)

През юни 2009 г. получателят подава второ искане до Агенцията за държавни вземания за разсрочване на оставащия дълг съгласно споразумението от 2001 г. Тази молба е мярката, за която до Европейската комисия е подадено уведомление като помощ за преструктуриране.

| (17) | Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г. |
| --- | --- |

(17)

Според предложението на българските органи новото споразумение ще предвиди изплащане на задълженията за период от 10 години (т.е. до 2019 г.) с гратисен период до 30 юни 2012 г.

| (18) | Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):






  а) | 1,8 млн. EUR просрочени задължения; |
| --- | --- | --- |

(18)

Цялото задължение, което следва да бъде разсрочено, възлиза на 9,8 млн. EUR, включително (според българските органи) следните части (13):

а)

1,8 млн. EUR просрочени задължения;

| б) | 5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.), |
| --- | --- |

б)

5,9 млн. EUR от главницата, недължими към момента (съгласно предоговарянето от 2001 г.),

| в) | просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.; |
| --- | --- |

в)

просрочени лихви, дължими към 1 април 1999 г. в размер на 2 млн. EUR, предоговорени за плащане на два транша през 2015 г. съгласно споразумението от 2001 г.;

| г) | натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR. |
| --- | --- |

г)

натрупани обикновени и наказателни лихви до 10 юни 2006 г. (14) в размер на 101 878 EUR.

| (19) | България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък „Насоките за О и П“) (15) като мярка за преструктуриране. |
| --- | --- |

(19)

България е на мнение, че планираната мярка е съвместима с вътрешния пазар въз основа на Насоките на общността за държавните помощи за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднение (по-нататък „Насоките за О и П“) (15) като мярка за преструктуриране.

III.   ОЦЕНКА НА НАЛИЧИЕТО НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ

| (20) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(20)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да е форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставянето в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с вътрешния пазар.

| (21) | По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(21)

По-надолу Комисията ще оцени дали помощта, за която е подадено уведомление, предствавлява държавна помощ. Освен това Комисията ще оцени дали въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. и неприлагането на лихва от 1 януари 2007 г. представляват допълнителна държавна помощ, която следва да се вземе предвид при изчисляването на елемента на помощ за преструктуриране.

| (22) | И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата. |
| --- | --- |

(22)

И двете мерки включват държавни средства, тъй като е налице загуба на средства, които е следвало да се влеят в държавния бюджет. Те са предоставени от МФ и следователно от държавата.

| (23) | Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни. |
| --- | --- |

(23)

Както разсрочването и отсрочването на задълженията, за които е подадено уведомление, така и въздържането от изискване по законов път на задълженията от момента на присъединяването се отнасят индивидуално до РИ и поради това са селективни.

| (24) | В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16). |
| --- | --- |

(24)

В допълнение мерките са предоставили предимство на предприятието, което не би било постигнато по друг начин на частния пазар, тъй като мерките не издържат теста на кредитора в пазарни условия (16).

| (25) | По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение. |
| --- | --- |

(25)

По отношение на помощта, за която е получено уведомление, Комисията се съмнява, че частен кредитор наистина би разсрочил дълга вместо да изиска незабавно изплащане на цялата сума от задължения, особено предвид наличието на две предишни разсрочвания през 1999 г. и 2001 г. Освен това Комисията отбелязва, че според българските органи предприятието е в затруднение.

| (26) | Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17). |
| --- | --- |

(26)

Относно въздържането от изискване по законов път на спазването на споразумението от 2001 г. Комисията също се съмнява, че това поведение съответства на поведението на частен кредитор. Както се споменава в параграфи (10)—(15) по-горе, предприятието не е извършило плащанията, предвидени в предоговарянето от 2001 г., а България не е показала, че нейните органи са положили сериозни усилия да съберат дължимото задължение. Освен това от документацията не се вижда дали наказателната лихва от 3 %, определена в споразумението от 2001 г., наистина е била начислена и/или платена (17).

| (27) | Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм. |
| --- | --- |

(27)

Комисията отбелязва в допълнение, че мярката, за която не е изпратено уведомление, изглежда не представлява съществуваща помощ от 1 януари 2007 г., тъй като не е обхваната от приложение V.2.1 към Договора за присъединяване на България (18). В частност тя а) нито е влязла в сила преди 31 декември 1994 г., б) нито е изброена в допълнението към приложение V, в) нито е обхваната от временен механизъм.

| (28) | РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено. |
| --- | --- |

(28)

РИ е предприятие, произвеждащо стоки, които се търгуват свободно в рамките на Съюза. Затова Комисията счита, че условието за засягане на конкуренцията и търговията в Съюза е изпълнено.

| (29) | Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление. |
| --- | --- |

(29)

Поради това Комисията счита, че горепосочените мерки са държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Следва да се отбележи, че България не оспорва характера на държавна помощ на мярката, за която е подала уведомление.

IV.   ОЦЕНКА НА СЪВМЕСТИМОСТТА

| (30) | От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, „доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(30)

От изключенията, предвидени в член 107, параграф 3 от ДФЕС, само изключението, предвидено в член 107, параграф 3, буква в) би могло да бъде приложимо, тъй като основната цел на помощта се отнася до възстановяване на дългосрочната жизненост на предприятие в затруднение. Съгласно тази разпоредба държавна помощ, предоставена за насърчаване развитието на някои икономически дейности може да бъде разрешена, „доколкото не засяга по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес“. Затова помощта може да се счита за съвместима въз основа на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, при условие че са налице условията, посочени в Насоките за О и П.

IV.1.   Помощта отговаря ли на условията за помощ за преструктуриране?

IV.1.1.   Предприятие в затруднение

| (31) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(31)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране, получателят следва да бъде, съгласно точка 33, предприятие в затруднение по смисъла на Насоките за О и П.

| (32) | В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата. |
| --- | --- |

(32)

В своето уведомление българските органи твърдят, че РИ е предприятие в затруднение по смисъла на точка 10, буква в) от Насоките, тъй като то отговаря на критериите на вътрешното законодателство като обект на процедура по колективна несъстоятелност. В частност предприятието отговаря на условията за започване на процедура по несъстоятелност съгласно член 608 от българския търговски закон (19) поради своите задължения към държавата.

| (33) | Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

  Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД










  в млн. BGN (20) | 2005 г. | 2006 г. | 2007 г. | 2008 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Годишен оборот | 76 239 | 65 086 | 17 963 | 7 035 |
| Печалба/загуба преди данъчно облагане | 2 091 | 1 977 | 827 | 3 924 |

(33)

Комисията също отбелязва финансовите резултати на предприятието, които показват постоянен спад в оборота му, както и нарастващи загуби, както се вижда от долната таблица. Също така следва да се посочи, че през 2008 г. предприятието произвежда отрицателна оперативна печалба и отрицателен паричен поток. Така РИ изглежда изпълнява условията на точка 11 от Насоките за О и П и следва да се разглежда като предприятие в затруднение.

Таблица 3:   Годишен оборот и печалба на Русе индъстри АД

в млн. BGN (20)

2005 г.

2006 г.

2007 г.

2008 г.

Годишен оборот

76 239

65 086

17 963

7 035

Печалба/загуба преди данъчно облагане

2 091

1 977

827

3 924

| (34) | За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях. |
| --- | --- |

(34)

За да отговаря на условията за помощ за преструктуриране съгласно точка 13 от Насоките за О и П, следва да се докаже, че затрудненията на дружеството са присъщи за него и не са резултат от произволно разпределение на разходите в рамките на групата, както и че трудностите са прекалено сериозни, за да може групата сама да се справи с тях.

| (35) | Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна. |
| --- | --- |

(35)

Към момента както е описано по-горе в параграфи 5—6, структурата на групата, към която РИ принадлежи, все още е неясна.

| (36) | България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите. |
| --- | --- |

(36)

България твърди, че не знае откъде произлизат затрудненията на получателя и дали групата сама би могла да се справи с трудностите.

| (37) | Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П. |
| --- | --- |

(37)

Съответно Комисията се съмнява дали получателят отговаря на условията за помощ за преструктуриране в съответствие с точка 13 от Насоките за О и П.

IV.1.2.   Принципът на еднократна помощ

| (38) | Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен. |
| --- | --- |

(38)

Съгласно Насоките помощ за преструктуриране следва да се предоставя само веднъж. Към момента изглежда, че този принцип на еднократна помош, както е посочен в точка 3.3 от Насоките за О и П, е нарушен.

| (39) | В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък „ПКУПИ“). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него. |
| --- | --- |

(39)

В частност изглежда, че дори споразумението от 2001 г. за предоговаряне на дълга на РИ може да представлява държавна помощ. Досега българските органи не са изтъкнали аргументи, които да показват, че предоговарянето от 2001 г. е в съответствие с принципа на кредитора в условията на пазарна икономика (по-нататък „ПКУПИ“). Към момента е под съмнение дали държавата е действала подобно на частен кредитор, когато е сключила споразумението, особено предвид факта, че е имало и предишно разсрочване на дълга в контекста на приватизацията (т.е. предоговарянето от 1999 г.). Във всеки случай, дори да се приеме, че сключването на споразумението от 2001 г. е било в съответствие с ПКУПИ, българските органи не са изискали по законен път плащането на дълга (21) в съответствие с него.

| (40) | Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ. |
| --- | --- |

(40)

Следва да се подчертае, че дори и Комисията да не е компетентна да оцени (22) съвместимостта на държавната помощ, предоставена на РК преди 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, това не я възпрепятства да оцени фактите по делото за целите на оценката на принципа на еднократна помощ.

IV.1.3.   Заключение относно съответствието с условията

| (41) | Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(41)

Въз основа на горните съображения Комисията се съмнява дали РИ отговаря на условията за помощ за преструктуриране.

IV.2.   Съвместимост с Насоките за О и П

IV.2.1.   Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност

| (42) | Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност. |
| --- | --- |

(42)

Съгласно точка 34 от Насоките за О и П, предоставянето на помощ за преструктуриране трябва да става, при условие че съществува план за преструктуриране, който трябва да е одобрен от Комисията. Освен това съгласно точка 35 от Насоките, планът за преструктуриране трябва да възстановява дългосрочната жизнеспособност на предприятието в рамките на един разумен срок, въз основа на реалистични предположения за бъдещите условия за дейност.

| (43) | На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение. |
| --- | --- |

(43)

На този етап Комисията се съмнява, че представеният план ще позволи на предприятието да се върне към дългосрочна жизненоспособност. В частност той не дава съществени доказателства за своите хипотези, както и конкретни цифри. Планът не съдържа достатъчно детайли, за да покаже как ще се постигне намаляване на разходите и как ще се възстанови жизнеспособността. Липсват обяснения за това как очакваните приходи ще бъдат реализирани. Въпреки че българските органи представиха пазарно проучване на продуктите върху които възнамеряват да наблегнат, този анализ не гледа към бъдещето, а е само описание на настоящето положение.

IV.2.2.   Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията

| (44) | Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите. |
| --- | --- |

(44)

Съгласно точки 38—42 от Насоките следва да се вземат мерки за смекчаване, доколкото е възможно, на отрицателните въздействия на помощта върху конкурентите. Помощта не трябва да нарушава неправомерно конкуренцията. Обикновено това означава ограничаване на присъствието на предприятието на пазарите в края на периода на преструктуриране. Принудителното ограничаване или намаляне на присъствието на съответните пазари, на които оперира предприятието, представлява компенсация за конкурентите.

| (45) | Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки. |
| --- | --- |

(45)

Досега българските органи не са предложили конкретни компенсаторни мерки.

IV.2.3.   Помощ, ограничена до минимум: действителен принос, несвързан с помощта

| (46) | Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия. |
| --- | --- |

(46)

Съгласно точка 43 от Насоките размерът и интензитетът на помощта трябва да бъдат сведени до минимума на разходите по преструктурирането, необходими за неговото осъществяване, като се вземат предвид съществуващите финансови ресурси на дружеството. Получателите на помощта трябва да направят съществен принос към плана за преструктуриране чрез собствените си ресурси, т.е. чрез продажба на активи, които не са от определящо значение за оцеляването на предприятието, или посредством външно финансиране при пазарни условия.

| (47) | Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането. |
| --- | --- |

(47)

Приносът на предприятието към плана за преструктуриране по принцип трябва да е поне 50 % от общите разходи за плана, съгласно точка 44 от Насоките (23). На този етап България не е показала, че преструктурирането ще бъде финансирано с поне 50 % от собствени средства на получателя. Въпреки че българските органи обясняват, че преструктурирането ще бъде частично финансирано от продажбата на някои активи (т.е. земя, излишни машинни съоръжения), липсва конкретна информация за характера и очакваната продажна стойност на тези активи. Българските органи също твърдят, че няма да има външно финансиране (т.е. от кредитори, банки или акционери) на преструктурирането.

IV.2.4.   Заключения за съвместимостта

| (48) | На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране. |
| --- | --- |

(48)

На този етап Комисията има сериозни съмнения дали мярката, за която е подадено уведомление, отговаря на съответните разпоредби от Насоките за О и П като помощ за преструктуриране.

| (49) | Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(49)

Освен това Комисията се съмнява дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г. е съвместимо с вътрешния пазар.

V.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (50) | На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(50)

На този етап Комисията се съмнява, че мярката за преструктуриране, за която е подадено уведомление, отговаря на условията от Насоките за О и П. Затова е под въпрос дали тя може да се счита за съвместима с вътрешния пазар. Освен това е под съмнение дали въздържането от изискване по законов път на плащането на дълга след 1 януари 2007 г., датата на присъединяване на България към ЕС, представлява допълнителна помощ и дали такава помощ е съвместима с вътрешния пазар.

| (51) | Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки. |
| --- | --- |

(51)

Затова Комисията реши да открие официалната процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС във връзка с горепосочените мерки.

РЕШЕНИЕ

| 1. | Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на „Русе индъстри“ АД. |
| --- | --- |

1.

Предвид горепосоченото Комисията реши да открие процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС по отношение на мерките за помощ, описани по-горе, в полза на „Русе индъстри“ АД.

| 2. | С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:






  — | данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- | --- |

2.

С оглед на изложените по-горе съображения Комисията, действаща съгласно процедурата, посочена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, изисква от България да представи своите коментари и да предостави всякаква информация, която би била от полза при оценката на помощта в срок от един месец от датата на получаване на това писмо. Наред с другото информацията следва да съдържа:

—

данни за всички акционери на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 20, страница 28), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

обяснение за това как Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH е свързано с настоящите акционери на Русе индъстри и кога собствеността на Русе индъстри е прехвърлена на Alpha and Omega GmbH. Моля, представете също копия от последните финансови отчети на Rousse Beteiligungsgesellschaft mbH и извлечението за него от търговския регистър,

| — | информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър, |
| --- | --- |

—

информация за всички дъщерни дружества на Русе индъстри, както е изброено в годишния доклад от 2008 г. (точка 28, страница 34), копия от техните последни финансови отчети и извлечения от търговския регистър,

| — | одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри, |
| --- | --- |

—

одитираните финансови отчети за 2009 г. на Русе индъстри,

| — | плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7), |
| --- | --- |

—

плана за преструктуриране от 6 ноември 2006 г., както е посочено в годишния доклад от 2008 г. (точка 1, страница 7),

| — | подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:






  — | общо задължение към Агенцията в началото на периода, |
| --- | --- | --- |

—

подробна информация за историята на обслужването на дълга към Агенцията за държавни вземания от 2001 г. насам. Тази информация следва да съдържа следните данни за всеки период на плащане в съответствие със споразумението за разсрочване от 2001 г. (т.е. 31 март и 30 декември), разбити на главница + лихва и сравнени с предвидения график на плащанията:

—

общо задължение към Агенцията в началото на периода,

| — | общо плащания, осъществени за периода, |
| --- | --- |

—

общо плащания, осъществени за периода,

| — | общо задължение в края на периода, |
| --- | --- |

—

общо задължение в края на периода,

| — | начислена наказателна лихва. |
| --- | --- |

—

начислена наказателна лихва.

| 3. | Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до „Русе индъстри“ АД. |
| --- | --- |

3.

Комисията изисква от България незабавно да препрати копие от настоящото писмо до „Русе индъстри“ АД.

| 4. | Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ. |
| --- | --- |

4.

Комисията напомня на България, че член 108, параграф 3 от ДФЕС има суспензивно действие и насочва вниманието към член 14 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета, съгласно който от получателя може да се изиска възстановяване на всяка неправомерно предоставената помощ.

| 5. | Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.” |
| --- | --- |

5.

Комисията предупреждава България, че ще уведоми заинтересованите страни чрез публикуване на това писмо и на резюме от него в Официален вестник на Европейския съюз. Тя ще информира и заинтересованите страни в държави от ЕАСТ, които са подписали Споразумението за ЕИП, чрез публикуване на известие в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, както и Надзорния орган на ЕАСТ, като им изпрати копие от това писмо. Всички посочени по-горе заинтересовани страни ще бъдат приканени да представят мненията си в срок от един месец от датата на публикуване.”

---

(1)  Считано от 1 декември 2009 г. членове 87 и 88 от Договора за ЕО стават съответно членове 107 и 108 от ДФЕС. Двете групи от разпоредби са по същество идентични. За целите на настоящото решение позоваванията на членове 107 и 108 от ДФЕС следва да се разбират като позовавания на съответно членове 87 и 88 от Договора за ЕО, когато е уместно.

1

(2)  Регион, отговарящ на условията за помощ, съгласно член 107, параграф 3, буква а) от ДФЕС въз основа на Решение на Комисията от 24 януари 2007 г., ОВ C 73, 30.3.2007 г., стр. 16.

2

(3)  Френско изписване на наименованието „Русе“.

3

(4)  Името РК е променено на РИ на 4 март 2009 г. Името на предприятието ще се използва в съответствие с това.

4

(5)  Договор от 15 ноември 1996 г. за заем в чуждестранна валута в размер на 1 402 341,08 USD; договор от 22 ноември 1996 г. за сумата от 450 131,17 USD; и договор от 27 януари 1997 г. за изплащане на предишно задължение на предприятието в размер на 6 597 658,92 USD (главница) и 365 575,86 USD (дължима лихва към 1 ноември 1996 г.). Тези заеми са прехвърлени към ДФРР от Стопанска банка (фалирала държавна банка).

5

(6)  Законен правоприемник като кредитор по дългове, дължими на ДФРР.

6

(7)  Българските органи не посочват обменния курс на тази транзакция.

7

(8)  Т.е. цялото задължение, първоначално възлизащо на 8 450 131,17 USD, от което 8 млн. USD вече са били превалутирани/разсрочени на 8 април 1999 г.

8

(9)  Чрез използване на обменния курс EUR/USD от приватизацията, т.е. 29 април 1999 г.

9

(10)  Агенция за държавни вземания.

10

(11)  Комисия за защита на конкуренцията.

11

(12)  Член 1, параграф 3 и член 3, параграф 2 от Закона за държавните помощи.

12

(13)  a + b (т.е. 7,7 млн. EUR) отговаря на неплатената главница, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г. За сравнение главницата, разсрочена съгласно споразумението от 2001 г., е 7,97 млн. EUR.

13

(14)  От предоставената информация не става ясно дали лихви са били начислявани и/или изисквани по законов път след 10 юни 2006 г.

14

(15)  ОВ C 244, 1.10.2004 г., стр. 2.

15

(16)  Вж.: T-152/99 HAMSA [2002] ECR II-3049 at para 167.

16

HAMSA

2002

II-3049

(17)  Поне не след 10 юни 2006 г.

17

(18)  ОВ L 157, 21.6.2005 г., стр. 93.

18

(19)  „Търговски закон“.

19

(20)  1,9558 EUR/BGN към 2 март 2010 г.

20

(21)  Най-малко 1,8 млн. EUR са дължими понастоящем и българските органи не са предприели сериозни опити за събиране на дълга.

21

(22)  Това е установена практика на Комисията, вж. например решенията за откриване по дела C 40/08 Помощ за преструктуриране за PZL-Hydral и C 49/08 Помощ за преструктуриране за PZL Debica.

22

(23)  Ако приемем, че РИ може да се счита за голямо предприятие. Това е посочено от българските органи в точка 4.3 от тяхното уведомление от 30 юни 2009 г. Въпреки това на този етап от оценката структурата на групата все още е неясна, както е посочено в параграфи (5)—(6).

23

---

| 10.7.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 187/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 187/14

---

Zgłoszenie zamiaru koncentracji

(Sprawa COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar)

(Tekst mający znaczenie dla EOG)

2010/C 187/06

| 1. | W dniu 30 czerwca 2010 r., zgodnie z art. 4 rozporządzenia Rady (WE) nr 139/2004 (1), Komisja otrzymała zgłoszenie planowanej koncentracji, w wyniku której przedsiębiorstwa Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Zjednoczone Królestwo) oraz Global Infrastructure Partners – („GIP”, Stany Zjednoczone), wspólnie kontrolowane przez przedsiębiorstwa General Electric Company („GE”, Stany Zjednoczone), Credit Suisse Groupe („CSG”, Szwajcaria) oraz Global Infrastructure Management Participation LLC („GIMP”, Stany Zjednoczone) przejmują w rozumieniu art. 3 ust. 1 lit. b) rozporządzenia WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw wspólną kontrolę nad przedsiębiorstwem Greenstar Holdings Ltd wraz z jego spółkami zależnymi („Greenstar”, Zjednoczone Królestwo i Walia), należącego do przedsiębiorstwa NTR („NTR”, Irlandia) w drodze zakupu akcji/udziałów. |
| --- | --- |

1.

W dniu 30 czerwca 2010 r., zgodnie z art. 4 rozporządzenia Rady (WE) nr 139/2004 (1), Komisja otrzymała zgłoszenie planowanej koncentracji, w wyniku której przedsiębiorstwa Montagu Private Equity LLP („Montagu”, Zjednoczone Królestwo) oraz Global Infrastructure Partners – („GIP”, Stany Zjednoczone), wspólnie kontrolowane przez przedsiębiorstwa General Electric Company („GE”, Stany Zjednoczone), Credit Suisse Groupe („CSG”, Szwajcaria) oraz Global Infrastructure Management Participation LLC („GIMP”, Stany Zjednoczone) przejmują w rozumieniu art. 3 ust. 1 lit. b) rozporządzenia WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw wspólną kontrolę nad przedsiębiorstwem Greenstar Holdings Ltd wraz z jego spółkami zależnymi („Greenstar”, Zjednoczone Królestwo i Walia), należącego do przedsiębiorstwa NTR („NTR”, Irlandia) w drodze zakupu akcji/udziałów.

| 2. | Przedmiotem działalności gospodarczej przedsiębiorstw biorących udział w koncentracji jest:






  — | w przypadku przedsiębiorstwa Montagu; inwestycje na niepublicznym rynku kapitałowym, |
| --- | --- | --- |

2.

Przedmiotem działalności gospodarczej przedsiębiorstw biorących udział w koncentracji jest:

—

w przypadku przedsiębiorstwa Montagu; inwestycje na niepublicznym rynku kapitałowym,

| — | w przypadku przedsiębiorstwa GIP: Inwestycje w obszarze infrastruktury, |
| --- | --- |

—

w przypadku przedsiębiorstwa GIP: Inwestycje w obszarze infrastruktury,

| — | w przypadku przedsiębiorstwa GE: zróżnicowana technologia i usługi, |
| --- | --- |

—

w przypadku przedsiębiorstwa GE: zróżnicowana technologia i usługi,

| — | w przypadku przedsiębiorstwa CSG: bankowość inwestycyjna, bankowość prywatna, zarz1dzanie aktywami i inne usługi finansowe, |
| --- | --- |

—

w przypadku przedsiębiorstwa CSG: bankowość inwestycyjna, bankowość prywatna, zarz1dzanie aktywami i inne usługi finansowe,

| — | w przypadku przedsiębiorstwa GIMP: spółka holdingowa œwiadcz1ca usługi w zakresie zarz1dzania aktywami, |
| --- | --- |

—

w przypadku przedsiębiorstwa GIMP: spółka holdingowa œwiadcz1ca usługi w zakresie zarz1dzania aktywami,

| — | w przypadku przedsiębiorstwa Greenstar: gospodarka odpadami, |
| --- | --- |

—

w przypadku przedsiębiorstwa Greenstar: gospodarka odpadami,

| — | w przypadku przedsiębiorstwa NTR: międzynarodowe przedsiębiorstwo prowadzące działalność w zakresie energii odnawialnych. |
| --- | --- |

—

w przypadku przedsiębiorstwa NTR: międzynarodowe przedsiębiorstwo prowadzące działalność w zakresie energii odnawialnych.

| 3. | Po wstępnej analizie Komisja uznała, że zgłoszona koncentracja może wchodzić w zakres rozporządzenia WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw. Jednocześnie Komisja zastrzega sobie prawo do podjęcia ostatecznej decyzji w tej kwestii. |
| --- | --- |

3.

Po wstępnej analizie Komisja uznała, że zgłoszona koncentracja może wchodzić w zakres rozporządzenia WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw. Jednocześnie Komisja zastrzega sobie prawo do podjęcia ostatecznej decyzji w tej kwestii.

| 4. | Komisja zwraca się do zainteresowanych osób trzecich o zgłaszanie ewentualnych uwag na temat planowanej koncentracji.
  Komisja musi otrzymać takie uwagi w nieprzekraczalnym terminie dziesięciu dni od daty niniejszej publikacji. Można je przesyłać do Komisji faksem (+32 22964301), pocztą elektroniczną na adres: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu lub listownie, podając numer referencyjny: COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar, na poniższy adres Dyrekcji Generalnej ds. Konkurencji Komisji Europejskiej:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisja zwraca się do zainteresowanych osób trzecich o zgłaszanie ewentualnych uwag na temat planowanej koncentracji.

Komisja musi otrzymać takie uwagi w nieprzekraczalnym terminie dziesięciu dni od daty niniejszej publikacji. Można je przesyłać do Komisji faksem (+32 22964301), pocztą elektroniczną na adres: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu lub listownie, podając numer referencyjny: COMP/M.5901 – Montagu/GIP/Greenstar, na poniższy adres Dyrekcji Generalnej ds. Konkurencji Komisji Europejskiej:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Dz.U. L 24 z 29.1.2004, s. 1 („rozporządzenie WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw”).

---

| 10.7.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 187/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 187/15

---

Zgłoszenie zamiaru koncentracji

(Sprawa COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts)

(Tekst mający znaczenie dla EOG)

2010/C 187/07

| 1. | W dniu 2 lipca 2010 r., zgodnie z art. 4 rozporządzenia Rady (WE) nr 139/2004 (1), Komisja otrzymała zgłoszenie planowanej koncentracji, w wyniku której przedsiębiorstwa Anglo Irish Bank Corporation Limited („Anglo Irish Bank”, Irlandia) oraz The Royal Bank of Scotland Group plc („RBS”, Zjednoczone Królestwo) przejmują w rozumieniu art. 3 ust. 1 lit. b) rozporządzenia WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw wspólną kontrolę nad całym przedsiębiorstwem Arnotts Holdings Limited („Arnotts”, Irlandia) na podstawie umowy. |
| --- | --- |

1.

W dniu 2 lipca 2010 r., zgodnie z art. 4 rozporządzenia Rady (WE) nr 139/2004 (1), Komisja otrzymała zgłoszenie planowanej koncentracji, w wyniku której przedsiębiorstwa Anglo Irish Bank Corporation Limited („Anglo Irish Bank”, Irlandia) oraz The Royal Bank of Scotland Group plc („RBS”, Zjednoczone Królestwo) przejmują w rozumieniu art. 3 ust. 1 lit. b) rozporządzenia WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw wspólną kontrolę nad całym przedsiębiorstwem Arnotts Holdings Limited („Arnotts”, Irlandia) na podstawie umowy.

| 2. | Przedmiotem działalności gospodarczej przedsiębiorstw biorących udział w koncentracji jest:






  — | w przypadku przedsiębiorstwa Anglo Irish Bank: usługi bankowe, finansowanie nieruchomości komercyjnych, |
| --- | --- | --- |

2.

Przedmiotem działalności gospodarczej przedsiębiorstw biorących udział w koncentracji jest:

—

w przypadku przedsiębiorstwa Anglo Irish Bank: usługi bankowe, finansowanie nieruchomości komercyjnych,

| — | w przypadku przedsiębiorstwa RBS: usługi bankowe i finansowe, |
| --- | --- |

—

w przypadku przedsiębiorstwa RBS: usługi bankowe i finansowe,

| — | w przypadku przedsiębiorstwa Arnotts: niewyspecjalizowane sklepy detaliczne w Irlandii. |
| --- | --- |

—

w przypadku przedsiębiorstwa Arnotts: niewyspecjalizowane sklepy detaliczne w Irlandii.

| 3. | Po wstępnej analizie Komisja uznała, że zgłoszona koncentracja może wchodzić w zakres rozporządzenia WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw. Jednocześnie Komisja zastrzega sobie prawo do podjęcia ostatecznej decyzji w tej kwestii. |
| --- | --- |

3.

Po wstępnej analizie Komisja uznała, że zgłoszona koncentracja może wchodzić w zakres rozporządzenia WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw. Jednocześnie Komisja zastrzega sobie prawo do podjęcia ostatecznej decyzji w tej kwestii.

| 4. | Komisja zwraca się do zainteresowanych osób trzecich o zgłaszanie ewentualnych uwag na temat planowanej koncentracji.
  Komisja musi otrzymać takie uwagi w nieprzekraczalnym terminie dziesięciu dni od daty niniejszej publikacji. Można je przesyłać do Komisji faksem (+32 22964301), pocztą elektroniczną na adres: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu lub listownie, podając numer referencyjny: COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts, na poniższy adres Dyrekcji Generalnej ds. Konkurencji Komisji Europejskiej:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisja zwraca się do zainteresowanych osób trzecich o zgłaszanie ewentualnych uwag na temat planowanej koncentracji.

Komisja musi otrzymać takie uwagi w nieprzekraczalnym terminie dziesięciu dni od daty niniejszej publikacji. Można je przesyłać do Komisji faksem (+32 22964301), pocztą elektroniczną na adres: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu lub listownie, podając numer referencyjny: COMP/M.5826 – Anglo Irish Bank/RBS/Arnotts, na poniższy adres Dyrekcji Generalnej ds. Konkurencji Komisji Europejskiej:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Dz.U. L 24 z 29.1.2004, s. 1 („rozporządzenie WE w sprawie kontroli łączenia przedsiębiorstw”).

---

INNE AKTY

Komisja Europejska

| 10.7.2010 | PL | Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej | C 187/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2010

PL

Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej

C 187/16

---

Publikacja wniosku zgodnie z art. 6 ust. 2 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych

2010/C 187/08

Niniejsza publikacja uprawnia do zgłoszenia sprzeciwu wobec wniosku zgodnie z art. 7 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006 (1). Oświadczenia o sprzeciwie należy przedłożyć Komisji w terminie sześciu miesięcy od daty niniejszej publikacji.

JEDNOLITY DOKUMENT

ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 510/2006

„CHLEB PRĄDNICKI”

NR WE: PL-PGI-0005-0694-23.04.2008

ChOG ( X ) ChNP ( )

1.   Nazwa:

„Chleb prądnicki”

2.   Państwo członkowskie lub kraj trzeci:

Polska

3.   Opis produktu rolnego lub środka spożywczego:

3.1.   Rodzaj produktu:

| Klasa 2.4 | Chleb, ciasto, ciastka, wyroby cukiernicze, herbatniki i inne wyroby piekarskie |
| --- | --- |

Klasa 2.4

Chleb, ciasto, ciastka, wyroby cukiernicze, herbatniki i inne wyroby piekarskie

3.2.   Opis produktu noszącego nazwę podaną w pkt 1:

„Chleb prądnicki” jest chlebem ciemnym, wytwarzanym na zakwasie żytnim.

Kształt

„Chleb prądnicki” wypiekany jest w dwóch kształtach: owalnym i okrągłym.

Bochenki w kształcie owalnym występują w dwóch gramaturach:

| 1) | 14 kg – długość od 950 do 1 000 mm, wysokość od 120 do 150 mm, szerokość bochenka na środku waha się od 450 do 500 mm, |
| --- | --- |

1)

14 kg – długość od 950 do 1 000 mm, wysokość od 120 do 150 mm, szerokość bochenka na środku waha się od 450 do 500 mm,

| 2) | 4,5 kg – długość od 600 do 650 mm, wysokość 120–150 mm, szerokość bochenka na środku waha się od 300 do 350 mm. |
| --- | --- |

2)

4,5 kg – długość od 600 do 650 mm, wysokość 120–150 mm, szerokość bochenka na środku waha się od 300 do 350 mm.

W owalnych bochenkach (w przypadku obu gramatur) szerokość łagodnie zmniejsza się do tzw. „piętki”.

Kształt okrągły – jedna gramatura – 4,5 kg, średnica 450–500 mm.

Skórka

Niezależnie od kształtu wyrobu skórka chleba ma grubość 4–6 mm, jest w kolorze brązowym do ciemnobrązowego, o jednolitej powierzchni lub z widocznymi pęknięciami, pokryta cienką warstwą otrąb żytnich.

Miękisz

W przekroju chleb ma jasną barwę i jest równomiernie porowaty. Miękisz przy lekkim nacisku powinien wrócić do stanu pierwotnego, bez uszkodzenia struktury. Chleb ma smak i zapach charakterystyczny dla chleba produkowanego na zakwasie żytnim.

Cechy fizyko-chemiczne

Wilgotność– po 8 godzinach od wypieku nie większa niż 50 %.

Objętość– 100 g chleba ma objętość nie mniejszą niż 200 cm3.

Kwasowość– nie większa niż 10 pH.

3.3.   Surowce (wyłącznie w odniesieniu do produktów przetworzonych):

| — | wysokiej jakości mąka żytnia i pszenna stosowana w przemyśle spożywczym, |
| --- | --- |

—

wysokiej jakości mąka żytnia i pszenna stosowana w przemyśle spożywczym,

| — | gotowane ziemniaki lub płatki ziemniaczane (stosowane sezonowo wiosną i wczesnym latem), |
| --- | --- |

—

gotowane ziemniaki lub płatki ziemniaczane (stosowane sezonowo wiosną i wczesnym latem),

| — | otręby żytnie, |
| --- | --- |

—

otręby żytnie,

| — | sól, |
| --- | --- |

—

sól,

| — | woda pitna, |
| --- | --- |

—

woda pitna,

| — | świeże drożdże, |
| --- | --- |

—

świeże drożdże,

| — | kminek. |
| --- | --- |

—

kminek.

3.4.   Pasza (wyłącznie w odniesieniu do produktów pochodzenia zwierzęcego):

—

3.5.   Poszczególne etapy produkcji, które muszą odbywać się na określonym obszarze geograficznym:

Na wyznaczonym obszarze geograficznym muszą się odbywać wszystkie etapy produkcji:

| — | sporządzenie ciasta na kwasie tradycyjną metodą pięciofazową, |
| --- | --- |

—

sporządzenie ciasta na kwasie tradycyjną metodą pięciofazową,

| — | ręczne dzielenie ciasta na kęsy i ręczne formowanie, |
| --- | --- |

—

ręczne dzielenie ciasta na kęsy i ręczne formowanie,

| — | rozrost końcowy uformowanych kęsów w koszyczkach, |
| --- | --- |

—

rozrost końcowy uformowanych kęsów w koszyczkach,

| — | przygotowanie kęsów do wypieku, zwilżanie wodą i posypywanie otrębami żytnimi, |
| --- | --- |

—

przygotowanie kęsów do wypieku, zwilżanie wodą i posypywanie otrębami żytnimi,

| — | wypiek kęsów, |
| --- | --- |

—

wypiek kęsów,

| — | studzenie wypieczonego chleba. |
| --- | --- |

—

studzenie wypieczonego chleba.

3.6.   Szczegółowe zasady dotyczące krojenia, tarcia, pakowania, itd.:

W przypadku chleba sprzedawanego w częściach może być on krojony dopiero po wystudzeniu, tj. co najmniej po 4 godzinach od zakończenia wypieku.

3.7.   Szczegółowe zasady dotyczące etykietowania:

„Chleb prądnicki” może być sprzedawany bez opakowań. Każdy bochenek o wadze 4,5 kg, sprzedawany w całości posiada banderolę z nadrukiem zawierającym informacje wynikające z przepisów dotyczących oznakowana towarów spożywczych w obrocie. W przypadku chleba sprzedawanego w częściach (1⁄2 lub 1⁄4) jest on pakowany w foliowe, bądź papierowe torby, do których wkładana jest etykieta o grafice analogicznej do banderoli. Na etykiecie musi zostać umieszczony symbol chronionego oznaczenia geograficznego oraz napis „Chronione Oznaczenie Geograficzne”. Chleb w wielkości niehandlowej, tj. w wadze ponad 4,5 kg, który wypiekany jest w piekarni na specjalne okazje, posiada banderolę, analogiczną do stosowanej w przypadku bochenków o wadze 4,5 kg, dostosowaną do rozmiarów chleba. Etykiety i banderole będą dystrybuowane wśród wszystkich producentów „chleba prądnickiego” przez Piekarnię B.A. Madej. Zasady dystrybucji etykiet nie mogą dyskryminować żadnego z producentów wytwarzających „chleb prądnicki” zgodnie ze specyfikacją.

4.   Zwięzłe określenie obszaru geograficznego:

Miasto Kraków w granicach administracyjnych.

5.   Związek z obszarem geograficznym:

5.1.   Specyfikacja obszaru geograficznego:

Nazwa „chleba prądnickiego” wywodzi się od nazwy wiosek nad strumieniem Prądnik – najważniejsze z nich to Prądnik Czerwony i Biały, w których istniały liczne młyny. Pierwsze pośrednie wzmianki o piekarzach z Prądnika pochodzą już z XIV w. Mieszkańcy Prądnika Czerwonego słynęli przede wszystkim z wypieku ogromnych „chlebów prądnickich”.

Prądnik Czerwony i Biały w granicach Krakowa znalazły się w dniu 1 kwietnia 1910 r. Obecnie wsie Prądnik Czerwony i Biały wchodzą w skład Dzielnicy Krowodrza, dzielnicy miasta Krakowa, ale potocznie nadal używane są ich nazwy.

„Chleb prądnicki” oraz metoda jego wytwarzania zostały ukształtowane w toku wieloletniej praktyki, wypracowanej przez pokolenia piekarzy. Charakterystyczne cechy „chleba prądnickiego” związane są z czynnikami ludzkimi – umiejętnościami i kunsztem sztuki piekarskiej wytwórców, którzy pieką go według tradycyjnych metod przy wykorzystaniu tylko określonych surowców.

5.2.   Specyfikacja produktu:

Szczególną cechą najsilniej odróżniającą „chleb prądnicki” od innych wyrobów jest jego rozmiar, gruba skórka oraz długotrwała świeżość. Chleb na co dzień wypiekany jest w bochnach o wadze 4,5 kg, a dla celów okazjonalnych piecze się bochny o wadze 14 kg. Każdy bochenek chleba ma nieco inny kształt. Ponadto, „chleb prądnicki” przechowywany w normalnych warunkach zachowuje świeżość przez siedem dni.

Cechą szczególną jest również fakt, że „chleb prądnicki” jest pieczywem, które „dojrzewa” po upieczeniu i pełnię smaku i aromatu osiąga w drugiej dobie od ukończenia wypieku.

5.3.   Związek przyczynowy zachodzący pomiędzy obszarem geograficznym a jakością lub cechami charakterystycznymi produktu (w przypadku ChNP) lub określoną jakością, renomą lub inną cechą charakterystyczną produktu (w przypadku ChOG).:

Wniosek jest oparty na specyficznej jakości scharakteryzowanej w pkt. 5.2 oraz renomie „chleba prądnickiego”.

Zasadniczy wpływ na wyjątkowy charakter wyrobu mają umiejętności ludzkie, w szczególności ręczne obrabianie i formowanie ciasta, dzięki czemu każdy bochen ma nieco inny kształt, oraz stosowanie odpowiedniego procesu obróbki termicznej dzięki której „chleb prądnicki” uzyskuje odpowiednią grubość, fakturę powierzchni i skórki. Natomiast, stosowanie w recepturze ziemniaków lub płatków ziemniaczanych zapewnia mu długą świeżość.

Historia, tradycja wypieku i renoma „chleba prądnickiego”

| | Najstarsze informacje o „chlebie prądnickim” pochodzą z 1421 roku, kiedy to Albert, biskup krakowski nadał swojemu kucharzowi Świętosławowi Skowronkowi dwa źrebia (miara powierzchni ziemi) leżące w Prądniku. Mieszkańcy owych dwóch źrebiów zostali zobowiązani do pieczenia chleba na stół biskupi. |
| --- | --- |

Najstarsze informacje o „chlebie prądnickim” pochodzą z 1421 roku, kiedy to Albert, biskup krakowski nadał swojemu kucharzowi Świętosławowi Skowronkowi dwa źrebia (miara powierzchni ziemi) leżące w Prądniku. Mieszkańcy owych dwóch źrebiów zostali zobowiązani do pieczenia chleba na stół biskupi.

| | Na mocy przywileju króla Jana Olbrachta z dnia 26 maja 1496 r. piekarzom tzw. chleba rżanego m. in. z Prądnika wolno było, dla zachowania dawnego zwyczaju sprzedawać go w Krakowie raz w tygodniu, we wtorki, w czasie targu. Przywilej ten stanowił, że piekarze – członkowie cechu, pracujący w obrębie murów miejskich mogli bez ograniczeń wypiekać i sprzedawać pieczywo białe i rżane. Sprzedaż chleba rżanego, upieczonego poza murami miasta (piekarzom spoza murów miasta nie wolno było wypiekać pieczywa białego) była ściśle limitowana. Pozwolenie na nieograniczony przywóz „chleba prądnickiego” do Krakowa piekarze uzyskali dopiero dnia 1 lipca 1785 r. |
| --- | --- |

Na mocy przywileju króla Jana Olbrachta z dnia 26 maja 1496 r. piekarzom tzw. chleba rżanego m. in. z Prądnika wolno było, dla zachowania dawnego zwyczaju sprzedawać go w Krakowie raz w tygodniu, we wtorki, w czasie targu. Przywilej ten stanowił, że piekarze – członkowie cechu, pracujący w obrębie murów miejskich mogli bez ograniczeń wypiekać i sprzedawać pieczywo białe i rżane. Sprzedaż chleba rżanego, upieczonego poza murami miasta (piekarzom spoza murów miasta nie wolno było wypiekać pieczywa białego) była ściśle limitowana. Pozwolenie na nieograniczony przywóz „chleba prądnickiego” do Krakowa piekarze uzyskali dopiero dnia 1 lipca 1785 r.

| | W XVIII i XIX w. ustalano zasady sprzedaży chleba i jego ceny według tzw. taxy, o czym świadczą oryginalne dokumenty z tego okresu zachowane przez Cech Piekarzy w Krakowie. Najprawdopodobniej do przełomu lat 20. i 30. XX w. „chleb prądnicki” cieszył swym smakiem kupujących, lecz w latach 30. XX w. zaprzestano jego pieczenia. Jednak „chleb prądnicki” nie zaginął bezpowrotnie. W okresie powojennym (1945–1998) według Prezesa spółki kupieckiej „Stary Kleparz”„chlebem prądnickim” handlowano na najstarszym funkcjonującym do dziś i najsłynniejszym krakowskim placu targowym na Starym Kleparzu. |
| --- | --- |

W XVIII i XIX w. ustalano zasady sprzedaży chleba i jego ceny według tzw. taxy, o czym świadczą oryginalne dokumenty z tego okresu zachowane przez Cech Piekarzy w Krakowie. Najprawdopodobniej do przełomu lat 20. i 30. XX w. „chleb prądnicki” cieszył swym smakiem kupujących, lecz w latach 30. XX w. zaprzestano jego pieczenia. Jednak „chleb prądnicki” nie zaginął bezpowrotnie. W okresie powojennym (1945–1998) według Prezesa spółki kupieckiej „Stary Kleparz”„chlebem prądnickim” handlowano na najstarszym funkcjonującym do dziś i najsłynniejszym krakowskim placu targowym na Starym Kleparzu.

O popularności i renomie „chleba prądnickiego” świadczy jego obecność w literaturze i prasie z XIX i XX w.:

| — | wiersz Wincentego Pola „Obrazek” (XIX w.), |
| --- | --- |

—

wiersz Wincentego Pola „Obrazek” (XIX w.),

| — | fragment wiersza Wincentego Pola ze zbiorów Ambrożego Grabowskiego – bez tytułu (XIX w.), |
| --- | --- |

—

fragment wiersza Wincentego Pola ze zbiorów Ambrożego Grabowskiego – bez tytułu (XIX w.),

| — | „Wspomnienia” Ambrożego Grabowskiego z XIX w., |
| --- | --- |

—

„Wspomnienia” Ambrożego Grabowskiego z XIX w.,

| — | „Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława” – Franciszek Piekosiński – 1883 r., |
| --- | --- |

—

„Kodeks dyplomatyczny Katedry Krakowskiej Św. Wacława” – Franciszek Piekosiński – 1883 r.,

| — | „Włościanie z okolic Krakowa”– Józef Mączyński 1858 r., Gazeta „Przyjaciel Ludu” – 1846 r., |
| --- | --- |

—

„Włościanie z okolic Krakowa”– Józef Mączyński 1858 r., Gazeta „Przyjaciel Ludu” – 1846 r.,

| — | „Tygodnik Ilustrowany” – 1862 r., |
| --- | --- |

—

„Tygodnik Ilustrowany” – 1862 r.,

| — | „Encyklopedia Powszechna” z 1865 r., |
| --- | --- |

—

„Encyklopedia Powszechna” z 1865 r.,

| — | Wspomnienia – Maria Estreicherówna (XX w.). |
| --- | --- |

—

Wspomnienia – Maria Estreicherówna (XX w.).

„Chleb prądnicki” pojawia się także na XIX-wiecznych obrazach:

| — | „Z promnickim chlebem w Krakowie” – Kajetan Wincenty Kielisiński – 1847 r., |
| --- | --- |

—

„Z promnickim chlebem w Krakowie” – Kajetan Wincenty Kielisiński – 1847 r.,

| — | „Prądniczanin” – Jan Kanty Wojnarowski, |
| --- | --- |

—

„Prądniczanin” – Jan Kanty Wojnarowski,

| — | „Piekarz chleba prądnickiego” – Jan Kanty Wojnarowski. |
| --- | --- |

—

„Piekarz chleba prądnickiego” – Jan Kanty Wojnarowski.

O renomie jaką cieszy się „chleb prądnicki” wśród dzisiejszych konsumentów świadczy jego obecność na konkursach, targach międzynarodowych i akcjach promocyjnych Krakowa.

W 2004 r. „chleb prądnicki” został nagrodzony za wzorową jakość oraz wybitne walory smakowe w konkursie „Małopolski Smak”. Natomiast, w 2005 r. producent „chleba prądnickiego” otrzymał, za wypiek tego produktu, nominację Marszałka Województwa Małopolskiego do tytułu „Polski Producent Żywności 2005”. O renomie „chleba prądnickiego” świadczy także jego udział w wystawach międzynarodowych: np. w Paryżu (2005 r.) podczas Międzynarodowych Targów Spożywczych SIAL (Salon International de l'Alimentation). Informacja na temat „chleba prądnickiego” została również umieszczona w publikacji „Terra Madre 1 600 Food Communities” przygotowanej przez organizację Slow Food. Wizerunek chleba prądnickiego służy często do promocji Krakowa, na przykład był jednym

z symboli Krakowa prezentowanych podczas obchodów 750-lecia lokacji Krakowa na prawie magdeburskim. Wizerunek „chleba prądnickiego” znajduje się także na ulotkach reklamujących miasto. Współczesna renoma „chleba prądnickiego” bazuje na renomie historycznej, która dzięki działaniom upowszechniającym produkt została przekształcona w renomę własną produktu opartego na niepowtarzalnym smaku, wyjątkowej jakości i trwałości. Obecnie „chleb prądnicki” sprzedawany jest w ogólnopolskiej sieci delikatesów sprzedających jedynie renomowane produkty spożywcze z całego świata. Renomę potwierdza również fakt zakupu chleba przez konsumentów, gdyż cena rynkowa „chleba prądnickiego” jest pięciokrotnie wyższa od chleba produkowanego masowo. O renomie „chleba prądnickiego” świadczy również duża liczba kupujących to pieczywo podczas corocznego Święta Chleba. Każdego dnia Święta wypieka się czterokrotnie więcej tego pieczywa.

Informacje na temat „chleba prądnickiego” umieszczane są w wielu współczesnych publikacjach. Znalazł się on m.in. w książce kucharskiej „Produkt tradycyjny na małopolskim stole”, publikacji „Stół pięknie nakryty” i albumie „Małopolska – Palce lizać. Przewodnik kulinarny po regionie”. O „chlebie prądnickim” przeczytać można również w codziennej prasie krakowskiej takiej jak „Dziennik Polska” i „Gazeta Krakowska”. Wzmianki na jego temat publikowane są również w ogólnopolskich pismach branżowych („Przegląd Piekarniczy i Cukierniczy”, „Cukiernictwo i Piekarstwo”. O „chlebie prądnickim” pisano też w dzienniku „Polska Głos Wielkopolski” z dnia 25 sierpnia 2008 r. i „Tęczy” oraz w tygodniku „Niedziela” z dnia 10 sierpnia 2008 r.

Odesłanie do publikacji specyfikacji:

(artykuł 5 ust. 7 rozporządzenia Rady (WE) nr 510/2006)

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

---

(1)  Dz.U. L 93 z 31.3.2006, s. 12.

---