# Euroopan unionin C 193/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.193.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 193 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta16. heinäkuu 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.193.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 193

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta16. heinäkuu 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  19. täysistunto pidettiin Teneriffalla (Espanja) 29. maaliskuuta–1. huhtikuuta 2010. |
| 2010/C 193/01 | Maanantaina 29. maaliskuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| Virallinen avajaisistunto | 1 |
| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto | 1 |
| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano | 1 |
| Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen | 1 |
| Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AP/100.638) | 1 |
| AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 18. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 68, 18.3.2010) | 1 |
| Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 28. maaliskuuta 2010 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset | 1 |
| Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausunto | 2 |
| Komission kyselytunti | 2 |
| Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 18. täysistunnossa Luandassa (Angola) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta | 3 |
| Keskustelu komission kanssa – catch-the-eye-menettely | 3 |
| Alueelliset strategia-asiakirjat | 3 |
| Maakohtaiset strategia-asiakirjat | 3 |
| 2010/C 193/02 | Tiistaina 30. maaliskuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja | 4 |
| Kiireelliset asiat 1: Maanjäristyksen jälkeinen jälleenrakennus ja kunnostus Haitissa ja köyhyyden ja luonnonkatastrofien väliset yhteydet | 4 |
| Ilmastonmuutoksen rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset AKT-maissa | 4 |
| Maailmanlaajuisen kriisin sosiaalinen vaikutus | 4 |
| HI-viruksen ja aidsin sekä malarian ja tuberkuloosin torjuntaan liittyvä maailmanlaajuinen rahasto | 4 |
| 2010/C 193/03 | Keskiviikkona 31. maaliskuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| AKT-neuvoston puheenjohtajan, Gabonin talous-, kauppa-, teollisuus- ja matkailuministeriön edustajan Paul Bunduku-Lathan lausuma | 5 |
| Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Espanjan varaulkoministerin Angel Lossadan lausuma | 5 |
| Neuvoston kyselytunti | 5 |
| Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely | 6 |
| Somalian tilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 6 |
| Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko | 6 |
| Talouskumppanuussopimukset – tilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 6 |
| Banaanikauppa – EU:n ja Latinalaisen Amerikan välinen banaanikauppasopimus ja sen vaikutus AKT:n ja EU:n banaanintuottajiin: keskustelu ja julkilausuma | 6 |
| Syrjäisimmät alueet ja niiden asema aluekehityksessä: keskustelu ilman päätöslauselmaa | 7 |
| Kiireelliset asiat 2: Etelä-Sudanin rauhantilan tukeminen ja vakauttaminen | 7 |
| 2010/C 193/04 | Torstaina 1. huhtikuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja | 8 |
| Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkoaamuna ja -iltapäivällä 31. maaliskuuta 2010 pidetystä istunnosta | 8 |
| Työryhmien tiivistelmäraportit ja muuttoliikettä koskeva keskustelu | 8 |
| Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät pysyvien valiokuntien esittämiin mietintöihin | 8 |
| Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä | 8 |
| Äänestys luonnoksista alueellisia strategia-asiakirjoja koskeviksi johtopäätöksiksi | 9 |
| Julkilausuma | 9 |
| Muut asiat | 9 |
| AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 20. täysistunnon aika ja paikka | 9 |
| Liite I —   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo | 10 |
| Liite II —   Teneriffalla, espanjassa 29. maaliskuuta–1. huhtikuuta pidetyn istunnon läsnäololista | 15 |
| Liite III —   Maanantaina 29. maaliskuuta 2010 Pidetyn istunnon liite | 19 |
| Liite IV —   Hyväksytyt päätöslauselmat | 20 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET
  Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous


  19. täysistunto pidettiin Teneriffalla (Espanja) 29. maaliskuuta–1. huhtikuuta 2010.

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

19. täysistunto pidettiin Teneriffalla (Espanja) 29. maaliskuuta–1. huhtikuuta 2010.

2010/C 193/01

Maanantaina 29. maaliskuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

Virallinen avajaisistunto

1

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

1

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

1

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

1

Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AP/100.638)

1

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 18. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 68, 18.3.2010)

1

Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 28. maaliskuuta 2010 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

1

Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausunto

2

Komission kyselytunti

2

Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 18. täysistunnossa Luandassa (Angola) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

3

Keskustelu komission kanssa – catch-the-eye-menettely

3

Alueelliset strategia-asiakirjat

3

Maakohtaiset strategia-asiakirjat

3

2010/C 193/02

Tiistaina 30. maaliskuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja

4

Kiireelliset asiat 1: Maanjäristyksen jälkeinen jälleenrakennus ja kunnostus Haitissa ja köyhyyden ja luonnonkatastrofien väliset yhteydet

4

Ilmastonmuutoksen rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset AKT-maissa

4

Maailmanlaajuisen kriisin sosiaalinen vaikutus

4

HI-viruksen ja aidsin sekä malarian ja tuberkuloosin torjuntaan liittyvä maailmanlaajuinen rahasto

4

2010/C 193/03

Keskiviikkona 31. maaliskuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

AKT-neuvoston puheenjohtajan, Gabonin talous-, kauppa-, teollisuus- ja matkailuministeriön edustajan Paul Bunduku-Lathan lausuma

5

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Espanjan varaulkoministerin Angel Lossadan lausuma

5

Neuvoston kyselytunti

5

Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

6

Somalian tilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa

6

Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko

6

Talouskumppanuussopimukset – tilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa

6

Banaanikauppa – EU:n ja Latinalaisen Amerikan välinen banaanikauppasopimus ja sen vaikutus AKT:n ja EU:n banaanintuottajiin: keskustelu ja julkilausuma

6

Syrjäisimmät alueet ja niiden asema aluekehityksessä: keskustelu ilman päätöslauselmaa

7

Kiireelliset asiat 2: Etelä-Sudanin rauhantilan tukeminen ja vakauttaminen

7

2010/C 193/04

Torstaina 1. huhtikuuta 2010 pidetyn istunnon pöytäkirja

8

Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkoaamuna ja -iltapäivällä 31. maaliskuuta 2010 pidetystä istunnosta

8

Työryhmien tiivistelmäraportit ja muuttoliikettä koskeva keskustelu

8

Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät pysyvien valiokuntien esittämiin mietintöihin

8

Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

8

Äänestys luonnoksista alueellisia strategia-asiakirjoja koskeviksi johtopäätöksiksi

9

Julkilausuma

9

Muut asiat

9

AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 20. täysistunnon aika ja paikka

9

Liite I —   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen aakkosellinen jäsenluettelo

10

Liite II —   Teneriffalla, espanjassa 29. maaliskuuta–1. huhtikuuta pidetyn istunnon läsnäololista

15

Liite III —   Maanantaina 29. maaliskuuta 2010 Pidetyn istunnon liite

19

Liite IV —   Hyväksytyt päätöslauselmat

20

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous 19. täysistunto pidettiin Teneriffalla (Espanja) 29. maaliskuuta–1. huhtikuuta 2010.

| 16.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/1

---

MAANANTAINA 29. MAALISKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2010/C 193/01)

(Istunto avattiin klo 11.10)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Kanariansaarten aluehallituksen puheenjohtaja Paulino Rivero, AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Charles Milupi, AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Louis Michel ja Espanjan ulkoministeri Miguel Angel Moratinos.

(Istunto keskeytettiin klo 13.00 ja sitä jatkettiin klo 15.25)

PUHETTA JOHTI: MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

1.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin puhemiehen toimittamassa muodossa.

2.   Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että AKT-valtioiden viranomaiset olivat toimittaneet hänelle ei-parlamentaaristen edustajien luettelon. Hän ehdotti kumppanuussopimuksen 17 artiklan 1 kohdan ja yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen työjärjestyksen 1 artiklan mukaisesti, että kyseisten edustajien nimet kirjataan ylös ja että heidän nimensä liitetään pöytäkirjaan.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi asian.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous päätti, että istunnossa läsnä olevilla Madagaskarin (Norbert-Richards) ja Nigerin (Goukoye) edustajilla on tarkkailijan asema ja oikeus käyttää puheenvuoro, kun aihe koskee heidän maataan, mutta ei äänestysoikeutta.

3.   Esityslistaluonnoksen hyväksyminen (AP/100.638)

Esityslistaluonnos hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

4.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 18. istunnon pöytäkirjan hyväksyminen (EUVL C 68, 18.3.2010)

Pöytäkirja hyväksyttiin.

5.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 28. maaliskuuta 2010 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi 28. maaliskuuta 2010 pidetyn työvaliokunnan kokouksen tuloksista.

Yhteispuheenjohtaja ehdotti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto voitaisiin järjestää 2.–6. joulukuuta 2010, jotta se ei osuisi samaan ajankohtaan 29. ja 30. marraskuuta 2010 järjestettävän EU:n ja Afrikan huippukokouksen kanssa. Edustajakokous hyväksyi periaatteessa tämän muutoksen, joka vahvistettiin virallisesti torstaina 1. huhtikuuta.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti seuraavat määräajat:

| — | pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: maanantai 29. maaliskuuta klo 18.00 |
| --- | --- |

—

pysyvien valiokuntien mietintöihin sisältyviin päätöslauselmaesityksiin tehtävät tarkistukset: maanantai 29. maaliskuuta klo 18.00

| — | tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiä asioita koskeviin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: tiistai 30. maaliskuuta klo 15.00 |
| --- | --- |

—

tarkistukset kompromissipäätöslauselmaesityksiin ja muihin kiireellisiä asioita koskeviin päätöslauselmaesityksiin, joista äänestetään: tiistai 30. maaliskuuta klo 15.00

| — | äänestystapoja koskevat kysymykset: keskiviikko 31. maaliskuuta klo 18.00, kirjallisesti. |
| --- | --- |

—

äänestystapoja koskevat kysymykset: keskiviikko 31. maaliskuuta klo 18.00, kirjallisesti.

Puheenvuorot: Leinen, Assarid (Mali), Martínez Martínez, Czarnecki, Kaawa (Kongon demokraattinen tasavalta) ja William (Seychellit).

6.   Kehitysyhteistyöstä vastaavan komission jäsenen Andris Piebalgsin lausunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti komission jäsenen tervetulleeksi ja kiitti häntä sitoutumisesta yhteiseen parlamentaariseen edustajakokoukseen.

Komission jäsen Andris Piebalgs antoi lausuman.

7.   Komission kyselytunti

Yhteispuheenjohtaja esitteli aiheen.

Komissiolle oli esitetty yhteensä 36 kysymystä.

Komissio oli jo vastannut kysymyksiin kirjallisesti, ja komission jäsen Piebalgs antoi suullisen vastauksen seuraavien henkilöiden esittämiin lisäkysymyksiin:

| | Goebbelsin kysymys nro 1 Haitille annettavan avun tehokkuudesta. |
| --- | --- |

Goebbelsin kysymys nro 1 Haitille annettavan avun tehokkuudesta.

| | Castexin kysymys nro 3 kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) väliarvioinnin yhteydessä terveydenhuoltoon annettavasta tuesta. |
| --- | --- |

Castexin kysymys nro 3 kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) väliarvioinnin yhteydessä terveydenhuoltoon annettavasta tuesta.

| | Strifflerin (sijaisena Ponga) kysymys nro 11 malarian torjunnan maailmanlaajuisesta kattavuudesta vuonna 2010 ja terveydenhuoltoa koskevista vuosituhattavoitteista. |
| --- | --- |

Strifflerin (sijaisena Ponga) kysymys nro 11 malarian torjunnan maailmanlaajuisesta kattavuudesta vuonna 2010 ja terveydenhuoltoa koskevista vuosituhattavoitteista.

| | Neuserin kysymys nro 12 terveydenhuollon henkilöstöpulasta AKT-maissa. |
| --- | --- |

Neuserin kysymys nro 12 terveydenhuollon henkilöstöpulasta AKT-maissa.

| | Leinenin kysymys nro 13 väärennetyistä lääkkeistä AKT-maissa. |
| --- | --- |

Leinenin kysymys nro 13 väärennetyistä lääkkeistä AKT-maissa.

| | Cashmanin (sijaisena Gurmai) kysymys nro 17 seksuaalisten vähemmistöjen syrjinnästä. |
| --- | --- |

Cashmanin (sijaisena Gurmai) kysymys nro 17 seksuaalisten vähemmistöjen syrjinnästä.

| | Bearderin (sijaisena Aylward) kysymys nro 18 vammaisia henkilöitä koskevista vuosituhattavoitteista. |
| --- | --- |

Bearderin (sijaisena Aylward) kysymys nro 18 vammaisia henkilöitä koskevista vuosituhattavoitteista.

| | Zimmerin kysymys nro 22 vesialan AKT–EU-välineestä. |
| --- | --- |

Zimmerin kysymys nro 22 vesialan AKT–EU-välineestä.

| | Jäätteenmäen (sijaisena Manders) kysymys nro 5 Euroopan kehitysrahaston rahoituksesta AKT-maiden maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen. |
| --- | --- |

Jäätteenmäen (sijaisena Manders) kysymys nro 5 Euroopan kehitysrahaston rahoituksesta AKT-maiden maatalouteen ja maaseudun kehittämiseen.

| | Christensenin kysymys nro 29 yhteisestä maatalouspolitiikasta ja kaupan vääristymisestä. |
| --- | --- |

Christensenin kysymys nro 29 yhteisestä maatalouspolitiikasta ja kaupan vääristymisestä.

| | Guerrero Salomin kysymys nro 30 maatalousalaa koskevista komission sitoumuksista ilmastonmuutoksen torjunnan yhteydessä. |
| --- | --- |

Guerrero Salomin kysymys nro 30 maatalousalaa koskevista komission sitoumuksista ilmastonmuutoksen torjunnan yhteydessä.

| | Williamin (Seychellit) kysymys nro 23 alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen toteuttamasta kestävästä kalastuksenhoidosta. |
| --- | --- |

Williamin (Seychellit) kysymys nro 23 alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen toteuttamasta kestävästä kalastuksenhoidosta.

| | Tirolienin kysymys nro 6 alueellisesta strategia-asiakirjasta ja alueellisesta maaohjelmasta vuosiksi 2008–2013 (kymmenes EKR). |
| --- | --- |

Tirolienin kysymys nro 6 alueellisesta strategia-asiakirjasta ja alueellisesta maaohjelmasta vuosiksi 2008–2013 (kymmenes EKR).

| | Mato Adroverin (sijaisena Estaras Farragut) kysymys nro 25 kesäkuussa 2009 annetusta komission tiedonannosta ”Afrikan ja Euroopan yhteydet: kohti tiiviimpää liikenneyhteistyötä”. |
| --- | --- |

Mato Adroverin (sijaisena Estaras Farragut) kysymys nro 25 kesäkuussa 2009 annetusta komission tiedonannosta ”Afrikan ja Euroopan yhteydet: kohti tiiviimpää liikenneyhteistyötä”.

| | Carvalhon kysymys nro 32 Atlantilla sijaitsevien EU:n syrjäisten alueiden ja niiden läheisyydessä sijaitsevien AKT-maiden strategisesta kumppanuudesta. |
| --- | --- |

Carvalhon kysymys nro 32 Atlantilla sijaitsevien EU:n syrjäisten alueiden ja niiden läheisyydessä sijaitsevien AKT-maiden strategisesta kumppanuudesta.

| | Pongan kysymys nro 33 alueellisesta yhteistyöstä – AKT-maiden ja EU:n ”etuvartioasemien” yhteistyön kehittäminen. |
| --- | --- |

Pongan kysymys nro 33 alueellisesta yhteistyöstä – AKT-maiden ja EU:n ”etuvartioasemien” yhteistyön kehittäminen.

| | Martinin kysymys nro 14 teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista kahdenvälisissä kauppasopimuksissa. |
| --- | --- |

Martinin kysymys nro 14 teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista kahdenvälisissä kauppasopimuksissa.

| | Sargentinin kysymys nro 15 muuttoliikkeestä. |
| --- | --- |

Sargentinin kysymys nro 15 muuttoliikkeestä.

| | Gurmain kysymys nro 19 tiedonvälityksen ja viestinnän vapaudesta. |
| --- | --- |

Gurmain kysymys nro 19 tiedonvälityksen ja viestinnän vapaudesta.

| | Kamarin (Kenia) kysymys nro 24 yhteistyöstä kansainvälisen terrorismin torjunnassa. |
| --- | --- |

Kamarin (Kenia) kysymys nro 24 yhteistyöstä kansainvälisen terrorismin torjunnassa.

| | Hallin kysymys nro 4 Euroopan kehitysrahaston budjetoinnista. |
| --- | --- |

Hallin kysymys nro 4 Euroopan kehitysrahaston budjetoinnista.

| | Imbarcaouanen (Mali) kysymys nro 7 haavoittuvien maiden joustovälineestä. |
| --- | --- |

Imbarcaouanen (Mali) kysymys nro 7 haavoittuvien maiden joustovälineestä.

| | Mandersin kysymys nro 26 vaalitarkkailuvaltuuskunnista yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen pysyvänä välineenä. |
| --- | --- |

Mandersin kysymys nro 26 vaalitarkkailuvaltuuskunnista yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen pysyvänä välineenä.

| | Arifin kysymys nro 34 kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuudesta. |
| --- | --- |

Arifin kysymys nro 34 kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuudesta.

| | Kaczmarekin kysymys nro 2 luonnonkatastrofeja varten perustettavista EU:n nopean toiminnan joukoista. |
| --- | --- |

Kaczmarekin kysymys nro 2 luonnonkatastrofeja varten perustettavista EU:n nopean toiminnan joukoista.

| | Gahlerin kysymys nro 9 eurooppalaisten sijoittajien laittomista pakkolunastusyrityksistä Bamakossa, Malissa. |
| --- | --- |

Gahlerin kysymys nro 9 eurooppalaisten sijoittajien laittomista pakkolunastusyrityksistä Bamakossa, Malissa.

| | Togan (Etiopia) kysymys nro 10 Somalian tilanteesta. |
| --- | --- |

Togan (Etiopia) kysymys nro 10 Somalian tilanteesta.

| | Gomesin kysymys nro 16 Cabindan ihmisoikeuksista. |
| --- | --- |

Gomesin kysymys nro 16 Cabindan ihmisoikeuksista.

| | Schmidtin kysymys nro 20 Dawit Isaakista. |
| --- | --- |

Schmidtin kysymys nro 20 Dawit Isaakista.

| | Bundun (Sierra Leone) kysymys nro 21 Sierra Leonen hauraan valtion aseman seurauksista. |
| --- | --- |

Bundun (Sierra Leone) kysymys nro 21 Sierra Leonen hauraan valtion aseman seurauksista.

| | Schnellhardtin kysymys nro 27 Guinean tasavallassa kesäkuussa 2010 järjestettävistä vaaleista. |
| --- | --- |

Schnellhardtin kysymys nro 27 Guinean tasavallassa kesäkuussa 2010 järjestettävistä vaaleista.

| | Rivasin kysymys nro 36 Madagaskarin tilannetta koskevan päätöslauselman seurannasta. |
| --- | --- |

Rivasin kysymys nro 36 Madagaskarin tilannetta koskevan päätöslauselman seurannasta.

8.   Toimet, joihin komissio on ryhtynyt yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 18. täysistunnossa Luandassa (Angola) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen Piebalgs viittasi jaettuun asiakirjaan, jossa selvitetään Luandassa (Angola) hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta toteutettuja komission toimia.

PUHETTA JOHTI: MILUPI

Yhteispuheenjohtaja

9.   Keskustelu komission kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Schmidt, Hoarau, William (Seychellit), Manirakiza (Burundi), Deerpalsing (Mauritius), Carvalho, Gomes, Durant, Tirolien, Naib (Eritrea), Sylla (Mali), Martínez Martínez, Manders ja Sall (Senegal).

Komission jäsen vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin.

10.   Alueelliset strategia-asiakirjat

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksyy luonnokset taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan johtopäätöksiksi torstaina.

Valiokunnan yhteispuheenjohtajat esittelivät alueelliset strategia-asiakirjat ja kuuden strategia-asiakirjan yhteisesittelijät esittelivät asiakirjansa seuraavasti:

| — | Karibian maat: Jean-Marie (Saint Lucia) ja Martin. |
| --- | --- |

—

Karibian maat: Jean-Marie (Saint Lucia) ja Martin.

| — | Itäisen ja eteläisen Afrikan sekä Intian valtameren maat: William (Seychellit) ja Hoarau. |
| --- | --- |

—

Itäisen ja eteläisen Afrikan sekä Intian valtameren maat: William (Seychellit) ja Hoarau.

| — | SADC-maat: Mwansa (Sambia) ja Mayer (sijaisena Gahler). |
| --- | --- |

—

SADC-maat: Mwansa (Sambia) ja Mayer (sijaisena Gahler).

| — | Keski-Afrikan maat: Kaawa (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Arif. |
| --- | --- |

—

Keski-Afrikan maat: Kaawa (Kongon demokraattinen tasavalta) ja Arif.

| — | Länsi-Afrikan maat: Tambuwal (Nigeria) ja Goerens (poissa). |
| --- | --- |

—

Länsi-Afrikan maat: Tambuwal (Nigeria) ja Goerens (poissa).

| — | Tyynenmeren maat: Vaipulu (Tonga) ja Engel. |
| --- | --- |

—

Tyynenmeren maat: Vaipulu (Tonga) ja Engel.

Puheenvuorot: Carvalho, Czarnecki, Hamatoukour (Kamerun), Hall, Nedelcheva, Guerrero Salom ja Hoarau.

Komission jäsen vastasi jäsenten esittämiin huomioihin ja kysymyksiin.

11.   Maakohtaiset strategia-asiakirjat

Puheenvuorot: Mporogomyi (Tansania) ja Mugambe (Uganda).

Komission jäsen vastasi jäsenten kysymyksiin.

(Istunto päättyi klo 19.20)

Charles MILUPI ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 16.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/4

---

TIISTAINA 30. MAALISKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2010/C 193/02)

(Istunto avattiin klo 9.05)

PUHETTA JOHTI: MILUPI

Yhteispuheenjohtaja

1.   Kiireelliset asiat 1: Maanjäristyksen jälkeinen jälleenrakennus ja kunnostus Haitissa ja köyhyyden ja luonnonkatastrofien väliset yhteydet

Kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen Andris Piebalgs ja katastrofiriskien vähentämisestä vastaava YK:n pääsihteerin erityisedustaja Margareta Wahlström katastrofien vähentämistä koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen strategian (UN ISDR) sihteeristöstä pitivät alustuksen.

Puheenvuorot: Ronzulli, Jiménez (Dominikaaninen tasavalta), Tirolien, Hamatoukour (Kamerun), De Sarnez, Durant, Toga (Etiopia), Legutko, Assarid (Mali), Hoarau, Baldeh (Gambia), Noel (Grenada), Kaczmarek, Ramotar (Guyana), Guerrero Salom, Nicholson, Zanicchi, Goebbels, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Ponga, Sall (Senegal), Zwiefka ja Gomes.

Komission edustaja Domenico Rosa vastasi jäsenten esittämiin huomioihin ja kysymyksiin.

2.   Ilmastonmuutoksen rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset AKT-maissa

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Buti Manamelan (Etelä-Afrikka) ja Frank Engelin mietintö

Buti Manamela (Etelä-Afrikka) ja Frank Engel esittelivät mietintönsä.

Puheenvuorot: Awudu Mbaya (Kamerun), Carvalho, Guerrero Salom, Toga (Etiopia), Jensen, Amon-Ago (Norsunluurannikko), Ramotar (Guyana), Klass, Mugambe (Uganda), Leinen, Nicholson, Gurmai, Djimai (Tšad), Mwansa (Sambia), Roithová, William (Seychellit), Sall (Senegal) ja Rosa (komissio).

Manamela (Etelä-Afrikka) ja Engel päättivät keskustelun.

PUHETTA JOHTI: MICHEL

3.   Maailmanlaajuisen kriisin sosiaalinen vaikutus

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Gibson Hlophen (Swazimaa) ja Juan Fernando López Aguilarin mietintö

Gibson Hlophe (Swazimaa) ja Norbert Neuser (Juan Fernando López Aguilarin puolesta) esittelivät mietinnön.

Puheenvuorot: Ronzulli, Gurmai, Rivasi, Amon-Ago (Norsunluurannikko), Czarnecki, Nedelcheva, Ramotar (Guyana), Christensen, Sithole (Mosambik), Händel, Bauer, William (Seychellit), Hall, Tapsoba (Burkina Faso), Gomes, Schnellhardt, Deerpalsing (Mauritius) ja Rosa (komissio).

Hlophe (Swazimaa) ja Neuser päättivät keskustelun.

4.   HI-viruksen ja aidsin sekä malarian ja tuberkuloosin torjuntaan liittyvä maailmanlaajuinen rahasto

Maailmanlaajuisen rahaston pääneuvonantaja Svend Robinson esitteli aiheen.

Puheenvuorot: Hamatoukour (Kamerun), Papalii (Samoa), Bundu (Sierra Leone), Castex, Tiheli (Lesotho), Baradandikanya (Burundi), Bullman, Milupi (yhteispuheenjohtaja), Seriche Dougan (Päiväntasaajan Guinea) ja Mwansa (Sambia).

Robinson vastasi keskustelun aikana esitettyihin kysymyksiin.

(Istunto päättyi klo 12.50)

Charles MILUPI ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 16.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/5

---

KESKIVIIKKONA 31. MAALISKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2010/C 193/03)

(Istunto avattiin klo 9.10)

PUHETTA JOHTI: MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

1.   AKT-neuvoston puheenjohtajan, Gabonin talous-, kauppa-, teollisuus- ja matkailuministeriön edustajan Paul Bunduku-Lathan lausuma

Bunduku-Latha antoi lausuman AKT-neuvoston puolesta.

2.   Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Espanjan varaulkoministerin Angel Lossadan lausuma

Lossada antoi lausuman EU:n neuvoston puolesta.

3.   Neuvoston kyselytunti

AKT-neuvostolle oli esitetty kahdeksan kysymystä.

Bunduku-Latha vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Togan (Etiopia) kysymys nro 1 Somalian tilanteesta. |
| --- | --- |

Togan (Etiopia) kysymys nro 1 Somalian tilanteesta.

| | Schmidtin ja Bearderin (poissa) kysymys nro 2 Murray Watsonista ja Patrick Amukhumasta. |
| --- | --- |

Schmidtin ja Bearderin (poissa) kysymys nro 2 Murray Watsonista ja Patrick Amukhumasta.

| | Williamin (Seychellit) kysymys nro 3 merirosvouksen kohteeksi joutuneille AKT-maille annettavasta avusta. |
| --- | --- |

Williamin (Seychellit) kysymys nro 3 merirosvouksen kohteeksi joutuneille AKT-maille annettavasta avusta.

| | Kaczmarekin kysymys nro 4 aseellisissa selkkauksissa naisiin ja lapsiin kohdistuvaa seksuaalista väkivaltaa käsittelevän erityisedustajan nimittämisestä. |
| --- | --- |

Kaczmarekin kysymys nro 4 aseellisissa selkkauksissa naisiin ja lapsiin kohdistuvaa seksuaalista väkivaltaa käsittelevän erityisedustajan nimittämisestä.

| | Mato Adroverin kysymys nro 5 AKT-maiden ja EU:n syrjäisten alueiden välisen alueellisen yhteistyön tehostamisesta perustamalla yhteistyöalueita. |
| --- | --- |

Mato Adroverin kysymys nro 5 AKT-maiden ja EU:n syrjäisten alueiden välisen alueellisen yhteistyön tehostamisesta perustamalla yhteistyöalueita.

| | Christensenin kysymys nro 6 biopolttoaineista. |
| --- | --- |

Christensenin kysymys nro 6 biopolttoaineista.

| | De Sarnezin kysymys nro 7 alueellisesta edustuksesta AKT–EU-neuvotteluissa. |
| --- | --- |

De Sarnezin kysymys nro 7 alueellisesta edustuksesta AKT–EU-neuvotteluissa.

| | Mandersin kysymys nro 8 Afrikasta EU:hun tulevista nuorista jalkapalloilijoista. |
| --- | --- |

Mandersin kysymys nro 8 Afrikasta EU:hun tulevista nuorista jalkapalloilijoista.

| | Kysymysten nro 4, 5 ja 8 esittäjät eivät olleet paikalla. |
| --- | --- |

Kysymysten nro 4, 5 ja 8 esittäjät eivät olleet paikalla.

| | EU:n neuvostolle oli esitetty 21 kysymystä. |
| --- | --- |

EU:n neuvostolle oli esitetty 21 kysymystä.

| | Lossada vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin: |
| --- | --- |

Lossada vastasi seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Arifin kysymys nro 14 rahoituspalvelujen vapauttamisesta talouskumppanuussopimusten yhteydessä. |
| --- | --- |

Arifin kysymys nro 14 rahoituspalvelujen vapauttamisesta talouskumppanuussopimusten yhteydessä.

| | Durantin kysymys nro 9 Haitin tilanteesta. |
| --- | --- |

Durantin kysymys nro 9 Haitin tilanteesta.

| | Zanicchin kysymys nro 11 kadonneiden haitilaislasten hätäsuojelusta. |
| --- | --- |

Zanicchin kysymys nro 11 kadonneiden haitilaislasten hätäsuojelusta.

| | Schnellhardtin kysymys nro 19 sotilasoperaatiosta Somalian rannikon edustalla. |
| --- | --- |

Schnellhardtin kysymys nro 19 sotilasoperaatiosta Somalian rannikon edustalla.

| | Schmidtin ja Bearderin (poissa) kysymys nro 20 Murray Watsonista ja Patrick Amukhumasta. |
| --- | --- |

Schmidtin ja Bearderin (poissa) kysymys nro 20 Murray Watsonista ja Patrick Amukhumasta.

| | Assaridin kysymys nro 13 Lissabonin sopimuksesta ja Cotonoun sopimuksesta. |
| --- | --- |

Assaridin kysymys nro 13 Lissabonin sopimuksesta ja Cotonoun sopimuksesta.

| | Castexin kysymys nro 15 viidennestä vuosituhattavoitteesta. |
| --- | --- |

Castexin kysymys nro 15 viidennestä vuosituhattavoitteesta.

| | Williamin (Seychellit) kysymys nro 22 ilmastonmuutoksesta ja hiilidioksidipäästöjä koskevista tavoitteista. |
| --- | --- |

Williamin (Seychellit) kysymys nro 22 ilmastonmuutoksesta ja hiilidioksidipäästöjä koskevista tavoitteista.

| | Ronzullin kysymys nro 26 digitaalisesta jaosta. |
| --- | --- |

Ronzullin kysymys nro 26 digitaalisesta jaosta.

| | Christensenin kysymys nro 27 biopolttoaineista. |
| --- | --- |

Christensenin kysymys nro 27 biopolttoaineista.

| | Lossada vastasi yhteisesti seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin: |
| --- | --- |

Lossada vastasi yhteisesti seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Jäätteenmäen (poissa) kysymys nro 10 EU:n toiminnasta ja koordinoinnista kriisitilanteissa ja Tirolienin kysymys nro 12 väestönsuojelua koskevan EU:n välineen perustamisesta. |
| --- | --- |

Jäätteenmäen (poissa) kysymys nro 10 EU:n toiminnasta ja koordinoinnista kriisitilanteissa ja Tirolienin kysymys nro 12 väestönsuojelua koskevan EU:n välineen perustamisesta.

| | Togan (Etiopia) kysymys nro 17 Somalian tilanteesta ja Kamarin (Kenia) kysymys nro 18 Somalian tilanteesta. |
| --- | --- |

Togan (Etiopia) kysymys nro 17 Somalian tilanteesta ja Kamarin (Kenia) kysymys nro 18 Somalian tilanteesta.

| | Mato Adroverin kysymys nro 25 sellaisen Euroopan ja Afrikan atlanttisen yhteistyöalueen perustamisesta, johon kuuluisivat EU:n syrjäiset alueet (Kanariansaaret, Azorit ja Madeira) ja niiden lähistöllä sijaitsevat AKT-maat, ja Carvalhon kysymys nro 29 EU:n syrjäisten alueiden ja Manner-Euroopan sekä niiden lähistöllä sijaitsevien kolmansien maiden välisistä liikenneyhteyksistä. |
| --- | --- |

Mato Adroverin kysymys nro 25 sellaisen Euroopan ja Afrikan atlanttisen yhteistyöalueen perustamisesta, johon kuuluisivat EU:n syrjäiset alueet (Kanariansaaret, Azorit ja Madeira) ja niiden lähistöllä sijaitsevat AKT-maat, ja Carvalhon kysymys nro 29 EU:n syrjäisten alueiden ja Manner-Euroopan sekä niiden lähistöllä sijaitsevien kolmansien maiden välisistä liikenneyhteyksistä.

| | Leinenin kysymys nro 21 AKT:n ilmastopolitiikasta ja Hallin kysymys nro 23 Kööpenhaminan ilmastokokouksen jälkeisistä ilmastonmuutosta koskevista toimista. |
| --- | --- |

Leinenin kysymys nro 21 AKT:n ilmastopolitiikasta ja Hallin kysymys nro 23 Kööpenhaminan ilmastokokouksen jälkeisistä ilmastonmuutosta koskevista toimista.

| | Kysymysten nro 24, 28 ja 16 esittäjät eivät olleet paikalla eikä kysymyksiin sen vuoksi vastattu. |
| --- | --- |

Kysymysten nro 24, 28 ja 16 esittäjät eivät olleet paikalla eikä kysymyksiin sen vuoksi vastattu.

PUHETTA JOHTI: MILUPI

Yhteispuheenjohtaja

4.   Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Bunduku-Latha ja Lossada kertoivat Cotonoun sopimuksen tarkistamisesta ennen neuvoston kanssa käytävää avointa keskustelua.

Puheenvuorot: Carvalho, Schmidt, Mitchell, Martin, Sall (Senegal), William (Seychellit), Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Hamatoukour (Kamerun), Naib (Eritrea), Manirakiza (Burundi) ja Deerpalsing (Mauritius).

Bunduku-Latha ja Lossada vastasivat esitettyihin kysymyksiin.

5.   Somalian tilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Somaliassa toteutettavan Afrikan unionin operaation (AMISOM) johtaja Boubacar Gaoussou Diarra ja Somalian siirtymäkauden parlamentin puhemies Mohamed Nur antoivat lausuman.

Puheenvuorot: Kaczmarek, Naib (Eritrea), Castex, Toga (Etiopia), Michel, Assarid (Mali), Sargentini, Mugambe (Uganda), Callanan, Händel, Gitura (Kenia), Lisek ja Rosa (komissio).

Abdullahi (Nigeria) antoi lausuman Nigerian tilanteesta ja tuomitsi Libyan puuttumisen (ehdotus Nigerian jakamisesta kahtia) täysivaltaisen Nigerian valtion asioihin.

(Istunto keskeytettiin klo 12.50 ja sitä jatkettiin klo 15.10)

PUHETTA JOHTI: MILUPI

Yhteispuheenjohtaja

Martínez Martínezin pyynnöstä edustajakokous piti minuutin hiljaisuuden Moskovassa 29. maaliskuuta 2010 tehdyn pommi-iskun uhrien muistoksi.

6.   Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) ja alueellisten kansalaisyhteiskunnan edustajien esitykset.

ETSK:n AKT–EU-seurantakomitean puheenjohtaja Jahier ja ETSK:n seurantakomitean jäsen Kimera pitivät alustuksen.

Puheenvuorot: Mporogomyi (Tansania), William (Seychellit) ja Durant.

7.   Talouskumppanuussopimukset – tilanne: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Puheenvuorot: Machado (komissio), Hamatoukour (Kamerun), Schnellhardt, Sylla (Mali), Carvalho, Arif, Rinaldi, Sithole (Mosambik), Sargentini, Mporogomyi (Tansania), Sturdy, William (Seychellit), Abdullahi (Nigeria), Zimmer, Tapsoba (Burkina Faso) ja Malahoo Forte (Jamaika).

8.   Banaanikauppa – EU:n ja Latinalaisen Amerikan välinen banaanikauppasopimus ja sen vaikutus AKT:n ja EU:n banaanintuottajiin: keskustelu ja julkilausuma

Puheenvuorot: Jean Marie (Saint Lucia), Owona Kono (Kamerun), Cologan (Euroopan banaanintuottajien liiton puheenjohtaja), Machado (komissio), Mato Adrover, Tirolien, Rinaldi, Amon-Ago (Norsunluurannikko), Durant, Mugambe (Uganda), Sturdy, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinit), Hoarau, Gahler, Malahoo Forte (Jamaika), Arif, Ponga ja Ramotar (Guyana).

PUHETTA JOHTI: MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

9.   Syrjäisimmät alueet ja niiden asema aluekehityksessä: keskustelu ilman päätöslauselmaa

Edustajakokoukselle ilmoitettiin, että AKT-maita edustavat työvaliokunnan jäsenet harkitsevat tarkemmin yhteistä päätöslauselmaesitystä odotettaessa päätöstä sen sisällöstä.

Puheenvuorot: Casas (Kanariansaarten aluehallituksen ulkosuhteista vastaava alueministeri), Laissy (komissio), Owona Kono (Kamerun), Mato Adrover, Tirolien, William (Seychellit), Alfonsi, Hoarau, Ponga, Martínez Martínez ja Carvalho.

10.   Kiireelliset asiat 2: Etelä-Sudanin rauhantilan tukeminen ja vakauttaminen

Puheenvuorot: Rosa (komissio), Naib (Eritrea), Toga (Etiopia), Guerrero Salom, Gahler, Schmidt, Durant, Mugambe (Uganda), Händel, Mporogomyi (Tansania), Gurmai, Schnellhardt, Wlosowicz, Estaras Ferragut, Zanicchi, Hamdi (Sudan), Carvalho ja Manamela (Etelä-Afrikka).

(Istunto päättyi klo 19.00)

Charles MILUPI ja

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

| 16.7.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 193/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 193/8

---

TORSTAINA 1. HUHTIKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2010/C 193/04)

(Istunto avattiin klo 9.05)

PUHETTA JOHTI: MILUPI

Yhteispuheenjohtaja

Yhteispuheenjohtaja Milupi ilmoitti, että Arif toimii yhteispuheenjohtaja Michelin sijaisena.

1.   Pöytäkirjan hyväksyminen keskiviikkoaamuna ja -iltapäivällä 31. maaliskuuta 2010 pidetystä istunnosta

Pöytäkirja hyväksyttiin.

2.   Työryhmien tiivistelmäraportit ja muuttoliikettä koskeva keskustelu

Seuraavat työryhmien tiivistelmäraportit esiteltiin:

| — | Jo Leinenin raportti uusiutuvasta energiasta ja vesihuollosta |
| --- | --- |

—

Jo Leinenin raportti uusiutuvasta energiasta ja vesihuollosta

| — | Glen Benedict Noelin (Grenada) raportti kestävästä matkailusta |
| --- | --- |

—

Glen Benedict Noelin (Grenada) raportti kestävästä matkailusta

| — | Mariya Nedelchevan raportti muuttoliikkeestä alueella. |
| --- | --- |

—

Mariya Nedelchevan raportti muuttoliikkeestä alueella.

Työryhmän raporttien esittelyä seurasi keskustelu, jossa käytettiin catch-the-eye-menettelyä.

Puheenvuorot: Gahler, Mato Adrover, Ponga, Assarid (Mali), Guerrero Salom, William (Seychellit), Jensen, Hamatoukour (Kamerun), Zimmer ja Ould Guelaye (Mauritania).

Esittelijä päätti keskustelun.

3.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät pysyvien valiokuntien esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestystavoista.

| — | Ilmastonmuutoksen rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset AKT-maissa
  Buti Manamelan (Etelä-Afrikka) ja Frank Engelin mietintö |
| --- | --- |

—

Ilmastonmuutoksen rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset AKT-maissa

Buti Manamelan (Etelä-Afrikka) ja Frank Engelin mietintö

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta (AKT-EU/100.642)

PPE- ja ALDE-ryhmät pyysivät kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan A kappaleesta, joka hyväksyttiin.

Manamela (Etelä-Afrikka) esitti tarkistukseen 1 suullisen tarkistuksen, joka hyväksyttiin.

Pyydettiin kohta kohdalta -äänestystä 10, 13 ja 16 kohdasta, jotka hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin.

| — | Maailmanlaajuisen kriisin sosiaalinen vaikutus
  Gibson Hlophen (Swazimaa) ja Juan Fernando López Aguilarin mietintö |
| --- | --- |

—

Maailmanlaajuisen kriisin sosiaalinen vaikutus

Gibson Hlophen (Swazimaa) ja Juan Fernando López Aguilarin mietintö

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta (AKT-EU/100.640)

S&D-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä 6 kohdasta, joka hyväksyttiin.

Schnellhardt esitti uuden 19 a kohdan lisäämiseksi suullisen tarkistuksen, joka hylättiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin.

4.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys maanjäristyksen jälkeisestä jälleenrakennuksesta ja kunnostuksesta Haitissa ja köyhyyden ja luonnonkatastrofien välisistä yhteyksistä (AKT-EU/100.726/komp.) |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys maanjäristyksen jälkeisestä jälleenrakennuksesta ja kunnostuksesta Haitissa ja köyhyyden ja luonnonkatastrofien välisistä yhteyksistä (AKT-EU/100.726/komp.)

Assarid (Mali) esitti johdanto-osan 4 viitteeseen, 2 b kohtaan ja 2 c kohtaan kolme suullista tarkistusta, jotka hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

| — | Kiireellinen päätöslauselmaesitys Etelä-Sudanin rauhantilan tukemisesta ja vakauttamisesta (AKT-EU/100.725) |
| --- | --- |

—

Kiireellinen päätöslauselmaesitys Etelä-Sudanin rauhantilan tukemisesta ja vakauttamisesta (AKT-EU/100.725)

Mugambe (Uganda) esitti johdanto-osan B kappaleeseen suullisen tarkistuksen, joka hyväksyttiin.

Gahler esitti johdanto-osan E kappaleeseen suullisen tarkistuksen, joka hyväksyttiin.

Tarkistettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

5.   Äänestys luonnoksista alueellisia strategia-asiakirjoja koskeviksi johtopäätöksiksi

| — | Alueellisia strategia-asiakirjoja koskevat johtopäätökset hyväksyttiin suosionosoituksin. |
| --- | --- |

—

Alueellisia strategia-asiakirjoja koskevat johtopäätökset hyväksyttiin suosionosoituksin.

6.   Julkilausuma

| — | Julkilausuma EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta ja sen vaikutuksesta AKT:n ja EU:n banaanintuottajiin hyväksyttiin suosionosoituksin. |
| --- | --- |

—

Julkilausuma EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta ja sen vaikutuksesta AKT:n ja EU:n banaanintuottajiin hyväksyttiin suosionosoituksin.

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että sunnuntaina 29. maaliskuuta 2010 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa päätetystä syrjäisimpiä alueita koskevasta julkilausumasta ei toimiteta äänestystä, koska AKT-maita edustavien työvaliokunnan jäsenten on vielä kuultava neuvonantajiaan ja vaalipiiriensä edustajia.

7.   Muut asiat

William (Seychellit) kertoi Seychelleillä heinäkuussa 2010 järjestettävästä viidennestä alueellisesta kokouksesta.

Malahoo Forte (Jamaika) käytti puheenvuoron edustajakokouksen järjestäytymisestä. Yhteispuheenjohtaja Milupi, yhteispuheenjohtajana toiminut Arif ja Assarid (Mali) vastasivat.

8.   AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 20. täysistunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 20. täysistunto pidetään 2.–5. joulukuuta 2010 Kinshasassa (Kongon demokraattinen tasavalta).

(Istunto päättyi klo 10.45)

Charles MILUPI ja

Kader ARIF (sijaisena)

Yhteispuheenjohtajat

Mohammed Ibn CHAMBAS ja

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| MILUPI (SAMBIA), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| BOTSWANA (varapj.) | ARIF (varapj.) |
| BURUNDI (varapj.) | ŠŤASTNÝ (varapj.) |
| KAMERUN (varapj.) | HOARAU (varapj.) |
| KONGON TASAVALTA (varapj.) | KLASS (varapj.) |
| COOKINSAARET (varapj.) | NICHOLSON (varapj.) |
| GUYANA (varapj.) | McAVAN (varapj.) |
| LESOTHO (varapj.) | RONZULLI (varapj.) |
| LIBERIA (varapj.) | GOERENS (varapj.) |
| MALI (varapj.) | SCOTTA' (varapj.) |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT (varapj.) | ROITHOVÁ (varapj.) |
| TANSANIA (varapj.) | OUZKÝ (varapj.) |
| TUVALU (varapj.) | RIVASI (varapj.) |
| ANGOLA | ALFONSI |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALVES |
| BAHAMA | BAUER |
| BARBADOS | BEARDER |
| BELIZE | BOVÉ |
| BENIN | BULLMANN |
| BURKINA FASO | CALLANAN |
| KAP VERDE | CARVALHO |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CASA |
| TŠAD | CASINI |
| KOMORIT | CASPARY |
| KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA | CASTEX |
| NORSUNLUURANNIKKO | CHRISTENSEN |
| DJIBOUTI | COELHO |
| DOMINICA | DE KEYSER |
| DOMINIKAANINEN TASAVALTA | DELVAUX |
| PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA | DE MITA |
| ERITREA | DE SARNEZ |
| ETIOPIA | DURANT |
| FIDŽI | ENGEL |
| GABON | ESTARÀS FERRAGUT |
| GAMBIA | FERREIRA, Elisa |
| GHANA | FERREIRA, João |
| GRENADA | FORD |
| GUINEA | GAHLER |
| GUINEA-BISSAU | GRIESBECK |
| HAITI | GUERRERO SALOM |
| JAMAIKA | HALL |
| KENIA | HÄNDEL |
| KIRIBATI | HANNAN |
| MADAGASKAR | HAUG |
| MALAWI | JADOT |
| MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA | JENSEN |
| MAURITANIA | JOLY |
| MAURITIUS | KACZMAREK |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | KORHOLA |
| MOSAMBIK | KUHN |
| NAMIBIA | LEGUTKO |
| NAURUN TASAVALTA | LE PEN |
| NIGER | LÓPEZ AGUILAR |
| NIGERIA | McMILLAN-SCOTT |
| NIUE | MANDERS |
| PALAU | MARTIN |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| RUANDA | MATO ADROVER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | MAYER |
| SAINT LUCIA | MITCHELL |
| SAMOA | MOREIRA |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | NEDELCHEVA |
| SENEGAL | NEUSER |
| SEYCHELLIT | ROSSI |
| SIERRA LEONE | SCHLYTER |
| SALOMONSAARET | SCHMIDT |
| SOMALIA | SCHNELLHARDT |
| ETELÄ-AFRIKKA | SCICLUNA |
| SUDAN | SENYSZYN |
| SURINAME | SPERONI |
| SWAZIMAA | STRIFFLER |
| ITÄ-TIMOR | STURDY |
| TOGO | TIROLIEN |
| TONGA | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| UGANDA | WIELAND |
| VANUATU | ZANICCHI |
| ZIMBABWE | ZIMMER |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

MILUPI (SAMBIA), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

BOTSWANA (varapj.)

ARIF (varapj.)

BURUNDI (varapj.)

ŠŤASTNÝ (varapj.)

KAMERUN (varapj.)

HOARAU (varapj.)

KONGON TASAVALTA (varapj.)

KLASS (varapj.)

COOKINSAARET (varapj.)

NICHOLSON (varapj.)

GUYANA (varapj.)

McAVAN (varapj.)

LESOTHO (varapj.)

RONZULLI (varapj.)

LIBERIA (varapj.)

GOERENS (varapj.)

MALI (varapj.)

SCOTTA' (varapj.)

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT (varapj.)

ROITHOVÁ (varapj.)

TANSANIA (varapj.)

OUZKÝ (varapj.)

TUVALU (varapj.)

RIVASI (varapj.)

ANGOLA

ALFONSI

ANTIGUA JA BARBUDA

ALVES

BAHAMA

BAUER

BARBADOS

BEARDER

BELIZE

BOVÉ

BENIN

BULLMANN

BURKINA FASO

CALLANAN

KAP VERDE

CARVALHO

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CASA

TŠAD

CASINI

KOMORIT

CASPARY

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

CASTEX

NORSUNLUURANNIKKO

CHRISTENSEN

DJIBOUTI

COELHO

DOMINICA

DE KEYSER

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

DELVAUX

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

DE MITA

ERITREA

DE SARNEZ

ETIOPIA

DURANT

FIDŽI

ENGEL

GABON

ESTARÀS FERRAGUT

GAMBIA

FERREIRA, Elisa

GHANA

FERREIRA, João

GRENADA

FORD

GUINEA

GAHLER

GUINEA-BISSAU

GRIESBECK

HAITI

GUERRERO SALOM

JAMAIKA

HALL

KENIA

HÄNDEL

KIRIBATI

HANNAN

MADAGASKAR

HAUG

MALAWI

JADOT

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

JENSEN

MAURITANIA

JOLY

MAURITIUS

KACZMAREK

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

KORHOLA

MOSAMBIK

KUHN

NAMIBIA

LEGUTKO

NAURUN TASAVALTA

LE PEN

NIGER

LÓPEZ AGUILAR

NIGERIA

McMILLAN-SCOTT

NIUE

MANDERS

PALAU

MARTIN

PAPUA-UUSI-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

RUANDA

MATO ADROVER

SAINT KITTS JA NEVIS

MAYER

SAINT LUCIA

MITCHELL

SAMOA

MOREIRA

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

NEDELCHEVA

SENEGAL

NEUSER

SEYCHELLIT

ROSSI

SIERRA LEONE

SCHLYTER

SALOMONSAARET

SCHMIDT

SOMALIA

SCHNELLHARDT

ETELÄ-AFRIKKA

SCICLUNA

SUDAN

SENYSZYN

SURINAME

SPERONI

SWAZIMAA

STRIFFLER

ITÄ-TIMOR

STURDY

TOGO

TIROLIEN

TONGA

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

UGANDA

WIELAND

VANUATU

ZANICCHI

ZIMBABWE

ZIMMER

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINIT, yhteispuheenjohtaja | CASA, yhteispuheenjohtaja |
| PAPALII (SAMOA), varapj. | KORHOLA, varapj. |
| DAYORI (BENIN), varapj. | CASTEX, varapj. |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALFONSI |
| KESKI-AFRIKAN TASAVALTA | CALLANAN |
| IBOVI (KONGON TASAVALTA) | CASINI |
| AMON-AGO (NORSUNLUURANNIKKO) | DE KEYSER |
| DJIBOUTI | DE MITA |
| TOGA (ETIOPIA) | DURANT |
| SINGH (FIDŽI) | FERREIRA, Elisa |
| ROGOMBE (GABON) | GAHLER |
| GUINEA | GRIESBECK |
| RAMOTAR (GUYANA) | HANNAN |
| BEAUPLAN (HAITI) | HÄNDEL |
| TIHELI (LESOTHO) | KACZMAREK |
| MOSES (LIBERIA) | LE PEN |
| NORBERT-RICHARD (MADAGASKAR) | MANDERS |
| ASSARID IMBARCAOUANE (MALI) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| NAMBALU (NAMIBIA) | MOREIRA |
| NAURU | NICHOLSON |
| NIUE | ROITHOVÁ |
| PAPUA-UUSI-GUINEA | SCOTTA' |
| HAMDI-H-OSMAN (SUDAN) | SCHMIDT |
| Van GENDEREN (SURINAME) | SPERONI |
| KLASSOU (TOGO) | STRIFFLER |
| HLONGWANE (ZIMBABWE) | WIELAND |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT, yhteispuheenjohtaja

CASA, yhteispuheenjohtaja

PAPALII (SAMOA), varapj.

KORHOLA, varapj.

DAYORI (BENIN), varapj.

CASTEX, varapj.

ANTIGUA JA BARBUDA

ALFONSI

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

CALLANAN

IBOVI (KONGON TASAVALTA)

CASINI

AMON-AGO (NORSUNLUURANNIKKO)

DE KEYSER

DJIBOUTI

DE MITA

TOGA (ETIOPIA)

DURANT

SINGH (FIDŽI)

FERREIRA, Elisa

ROGOMBE (GABON)

GAHLER

GUINEA

GRIESBECK

RAMOTAR (GUYANA)

HANNAN

BEAUPLAN (HAITI)

HÄNDEL

TIHELI (LESOTHO)

KACZMAREK

MOSES (LIBERIA)

LE PEN

NORBERT-RICHARD (MADAGASKAR)

MANDERS

ASSARID IMBARCAOUANE (MALI)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

NAMBALU (NAMIBIA)

MOREIRA

NAURU

NICHOLSON

NIUE

ROITHOVÁ

PAPUA-UUSI-GUINEA

SCOTTA'

HAMDI-H-OSMAN (SUDAN)

SCHMIDT

Van GENDEREN (SURINAME)

SPERONI

KLASSOU (TOGO)

STRIFFLER

HLONGWANE (ZIMBABWE)

WIELAND

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| KUTEKALA KAAWA (KONGON DEM. TASAV.), yhteispuheenjohtaja | CARVALHO, yhteispuheenjohtaja |
| MUGAMBE (UGANDA), varapj. | LEGUTKO, varapj. |
| BUNDU (SIERRA LEONE), varapj. | ALVES, varapj. |
| PINTO (ANGOLA) | ARIF |
| BAHAMA | BOVÉ |
| BELIZE | BULLMANN |
| COOKINSAARET | CASPARY |
| MALABO (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA) | ENGEL |
| KASSA TEKLE (ERITREA) | FORD |
| FUSEINI (GHANA) | GOERENS |
| MALAHOO FORTE (JAMAIKA) | GUERRERO SALOM |
| AIPIRA (MALAWI) | HOARAU |
| OULD GUELAYE (MAURITANIA) | JENSEN |
| DEERPALSING (MAURITIUS) | KUHN |
| ABDULLAHI (NIGERIA) | MARTIN |
| PALAU | MATO ADROVER |
| POLISI (RUANDA) | MAYER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | McMILLAN-SCOTT |
| JEAN-MARIE (SAINT LUCIA) | MICHEL |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | MITCHELL |
| SALL (SENEGAL) | SCHLYTER |
| WILLIAM (SEYCHELLIT) | ŠŤASTNÝ |
| MANAMELA (ETELÄ-AFRIKKA) | SCICLUNA |
| VAIPULU (TONGA) | STURDY |
| TUVALU | TIROLIEN |
| MWANSA (SAMBIA) | ZANICCHI |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

KUTEKALA KAAWA (KONGON DEM. TASAV.), yhteispuheenjohtaja

CARVALHO, yhteispuheenjohtaja

MUGAMBE (UGANDA), varapj.

LEGUTKO, varapj.

BUNDU (SIERRA LEONE), varapj.

ALVES, varapj.

PINTO (ANGOLA)

ARIF

BAHAMA

BOVÉ

BELIZE

BULLMANN

COOKINSAARET

CASPARY

MALABO (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA)

ENGEL

KASSA TEKLE (ERITREA)

FORD

FUSEINI (GHANA)

GOERENS

MALAHOO FORTE (JAMAIKA)

GUERRERO SALOM

AIPIRA (MALAWI)

HOARAU

OULD GUELAYE (MAURITANIA)

JENSEN

DEERPALSING (MAURITIUS)

KUHN

ABDULLAHI (NIGERIA)

MARTIN

PALAU

MATO ADROVER

POLISI (RUANDA)

MAYER

SAINT KITTS JA NEVIS

McMILLAN-SCOTT

JEAN-MARIE (SAINT LUCIA)

MICHEL

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

MITCHELL

SALL (SENEGAL)

SCHLYTER

WILLIAM (SEYCHELLIT)

ŠŤASTNÝ

MANAMELA (ETELÄ-AFRIKKA)

SCICLUNA

VAIPULU (TONGA)

STURDY

TUVALU

TIROLIEN

MWANSA (SAMBIA)

ZANICCHI

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | Euroopan parlamentin jäsenet |
| --- | --- |
| SITHOLE (MOSAMBIK), yhteispuheenjohtaja | RIVASI, yhteispuheenjohtaja |
| KENIA, varapj. | BAUER, varapj. |
| NOEL (GRENADA), varapj. | NEDELCHEVA, varapj. |
| BRATHWAITE (BARBADOS) | BEARDER |
| MOTLHALE(BOTSWANA) | CHRISTENSEN |
| TAPSOBA(BURKINA FASO) | COELHO |
| MANIRAKIZA (BURUNDI) | DELVAUX |
| HAMATOUKOUR (KAMERUN) | DE SARNEZ |
| ALMADA (KAP VERDE) | ESTARAS FERRAGUT |
| DARBO(TŠAD) | FERREIRA, João |
| KOMORIT | HALL |
| DOMINICA | HAUG |
| JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA) | JADOT |
| BALDEH (GAMBIA) | JOLY |
| GUINEA-BISSAU | KLASS |
| KIRIBATI | LÓPEZ AGUILAR |
| MARSHALLINSAARET | McAVAN |
| MIKRONESIAN LIITTOVALTIO | NEUSER |
| NIGER | OUZKÝ |
| SALOMONSAARET | RONZULLI |
| SOMALIA | ROSSI |
| HLOPE (SWAZIMAA) | SCHNELLHARDT |
| MPOROGOMYI(TANSANIA) | SENYSZYN |
| ITÄ-TIMOR | TOIA |
| TRINIDAD JA TOBAGO | VLASÁK |
| TOSUL (VANUATU) | ZIMMER |

AKT-valtioiden jäsenet

Euroopan parlamentin jäsenet

SITHOLE (MOSAMBIK), yhteispuheenjohtaja

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

KENIA, varapj.

BAUER, varapj.

NOEL (GRENADA), varapj.

NEDELCHEVA, varapj.

BRATHWAITE (BARBADOS)

BEARDER

MOTLHALE(BOTSWANA)

CHRISTENSEN

TAPSOBA(BURKINA FASO)

COELHO

MANIRAKIZA (BURUNDI)

DELVAUX

HAMATOUKOUR (KAMERUN)

DE SARNEZ

ALMADA (KAP VERDE)

ESTARAS FERRAGUT

DARBO(TŠAD)

FERREIRA, João

KOMORIT

HALL

DOMINICA

HAUG

JIMÉNEZ (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

JADOT

BALDEH (GAMBIA)

JOLY

GUINEA-BISSAU

KLASS

KIRIBATI

LÓPEZ AGUILAR

MARSHALLINSAARET

McAVAN

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

NEUSER

NIGER

OUZKÝ

SALOMONSAARET

RONZULLI

SOMALIA

ROSSI

HLOPE (SWAZIMAA)

SCHNELLHARDT

MPOROGOMYI(TANSANIA)

SENYSZYN

ITÄ-TIMOR

TOIA

TRINIDAD JA TOBAGO

VLASÁK

TOSUL (VANUATU)

ZIMMER

---

LIITE II

TENERIFFALLA, ESPANJASSA 29. MAALISKUUTA–1. HUHTIKUUTA PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLISTA

| MILUPI (Sambia), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja (2)
   (3)
   (4) |
| --- | --- |
| PINTO (Angola)
  BRATHWAITE (Barbados)
  FERNANDEZ (Belize)
  DAYORI (Benin)
  MOTLHALE (Botswana) (varapj.)
  TAPSOBA (Burkina Faso)
  MANIRAKIZA (Burundi) (varapj.)
  HAMATOUKOUR (Kamerun) (varapj.)
  ALMADA (Kap Verde)
  DARBO (Tšad)
  IBOVI (Kongon tasavalta) (varapj.)
  KUTEKALA KAAWA (Kongon demokraattinen tasav.)
  AMON-AGO (Norsunluurannikko)
  SOUBANE (Djibouti)
  JIMÉNEZ (Dominikaaninen tasavalta)
  SERICHE DOUGAN (Päiväntasaajan Guinea)
  NAIB (Eritrea)
  TOGA (Etiopia)
  ROGOMBE (Gabon)
  BALDEH (Gambia)
  KUMI (Ghana) (1)

  NOEL (Grenada)
  RAMOTAR (Guyana) (varapj.)
  BEAUPLAN (Haiti)
  MALAHOO FORTE (Jamaika)
  KEMBI-GITURA (Kenia) (1)

  TIHELI (Lesotho) (1) (varapj.)
  KOLLIE (Liberia) (varapj.)
  AIPIRA (Malawi)
  ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (varapj.)
  OULD GUELAYE (Mauritania)
  DEERPALSING (Mauritius)
  SITHOLE (Mosambik)
  NAMBAHU (Namibia)
  ABDULLAHI (Nigeria)
  POLISI (Ruanda) (varapj.)
  JEAN MARIE (Saint Lucia)
  STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit) (varapj.)
  PAPALII (Samoa)
  SALL (Senegal)
  WILLIAM (Seychellit)
  BUNDU (Sierra Leone)
  MA'AHANUA (Salomonsaaret) (1)

  AWALE (Somalia)
  MANAMELA (Etelä-Afrikka)
  TAHA (Sudan) (1)

  Van GENDEREN (Suriname) (1)

  HLOPHE (Swazimaa)
  MPOROGOMYI (Tansania) (varapj.)
  KLASSOU (Togo)
  VAIPULU (Tonga)
  NELESONE (Tuvalu) (varapj.)
  MUGAMBE (Uganda)
  TOSUL (Vanuatu)
  MWANSA (Sambia)
  HLONGWANE (Zimbabwe) | ALFONSI
  ARIF (varapj.) (2)
   (4)
   (5)

  AYLWARD (BEARDERin puolesta)
  BAUER
  BULLMANN
  CALLANAN
  CARVALHO
  CASTEX
  CHRISTENSEN
  CZARNECKI (FORDin puolesta)
  DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

  DURANT
  ENGEL
  ESTARAS FERRAGUT
  GAHLER
  GERINGER DE OEDENBERG (MOREIRAn puolesta)
  GOEBBELS (DE KEYSERin puolesta)
  GOMES (Elisa FERREIRAn puolesta) (2)
   (3)

  GUERRERO SALOM
  GURMAI (TOIAn puolesta)
  HALL (2)
   (3)
   (4)

  HÄNDEL
  HAUG
  HIGGINS (KUHNin puolesta)
  HOARAU (varapj.)
  JENSEN
  KACZMAREK
  KLASS (varapj.)
  KORHOLA
  LEGUTKO
  LEINEN (ALVESin puolesta)
  LISEK (DELVAUX'n puolesta)
  LULLING (STRIFFLERin puolesta)
  MANDERS
  MARTIN
  MARTÍNEZ MARTÍNEZ
  MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

  MITCHELL
  NEDELCHEVA
  NEUSER
  NICHOLSON (varapj.)
  OUZKÝ (varapj.) (3)
   (4)
   (5)

  PONGA (CASPARYn puolesta)
  PREDA (COELHOn puolesta)
  RINALDI (GOERENSin puolesta) (4)

  RIVASI (varapj.) (3)
   (4)
   (5)

  ROITHOVÁ (varapj.)
  RONZULLI (varapj.)
  SARGENTINI (SCHLYTERin puolesta) (2)
   (3)
   (4)

  SCHMIDT
  SCHNELLHARDT
  SCICLUNA
  SENYSZYN
  SPERONI
  ŠŤASTNÝ (varapj.)
  STURDY
  TIROLIEN
  WIELAND
  WŁOSOWICZ (HANNANin puolesta)
  ZANICCHI
  ZIMMER
  ZWIEFKA (CASAn puolesta) (3)
   (4)
   (5) |
| TARKKAILIJAT: |
| KUUBA

  MARICHAL |
| MADAGASKAR

  NORBERT RICHARD (1) |
| NIGER

  GOUKOYE (1) |

MILUPI (Sambia), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja (2)
   (3)
   (4)

PINTO (Angola)

BRATHWAITE (Barbados)

FERNANDEZ (Belize)

DAYORI (Benin)

MOTLHALE (Botswana) (varapj.)

TAPSOBA (Burkina Faso)

MANIRAKIZA (Burundi) (varapj.)

HAMATOUKOUR (Kamerun) (varapj.)

ALMADA (Kap Verde)

DARBO (Tšad)

IBOVI (Kongon tasavalta) (varapj.)

KUTEKALA KAAWA (Kongon demokraattinen tasav.)

AMON-AGO (Norsunluurannikko)

SOUBANE (Djibouti)

JIMÉNEZ (Dominikaaninen tasavalta)

SERICHE DOUGAN (Päiväntasaajan Guinea)

NAIB (Eritrea)

TOGA (Etiopia)

ROGOMBE (Gabon)

BALDEH (Gambia)

KUMI (Ghana) (1)

NOEL (Grenada)

RAMOTAR (Guyana) (varapj.)

BEAUPLAN (Haiti)

MALAHOO FORTE (Jamaika)

KEMBI-GITURA (Kenia) (1)

TIHELI (Lesotho) (1) (varapj.)

KOLLIE (Liberia) (varapj.)

AIPIRA (Malawi)

ASSARID IMBARCAOUANE (Mali) (varapj.)

OULD GUELAYE (Mauritania)

DEERPALSING (Mauritius)

SITHOLE (Mosambik)

NAMBAHU (Namibia)

ABDULLAHI (Nigeria)

POLISI (Ruanda) (varapj.)

JEAN MARIE (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinit) (varapj.)

PAPALII (Samoa)

SALL (Senegal)

WILLIAM (Seychellit)

BUNDU (Sierra Leone)

MA'AHANUA (Salomonsaaret) (1)

AWALE (Somalia)

MANAMELA (Etelä-Afrikka)

TAHA (Sudan) (1)

Van GENDEREN (Suriname) (1)

HLOPHE (Swazimaa)

MPOROGOMYI (Tansania) (varapj.)

KLASSOU (Togo)

VAIPULU (Tonga)

NELESONE (Tuvalu) (varapj.)

MUGAMBE (Uganda)

TOSUL (Vanuatu)

MWANSA (Sambia)

HLONGWANE (Zimbabwe)

ALFONSI

ARIF (varapj.) (2)
   (4)
   (5)

AYLWARD (BEARDERin puolesta)

BAUER

BULLMANN

CALLANAN

CARVALHO

CASTEX

CHRISTENSEN

CZARNECKI (FORDin puolesta)

DE SARNEZ (2)
   (3)
   (4)

DURANT

ENGEL

ESTARAS FERRAGUT

GAHLER

GERINGER DE OEDENBERG (MOREIRAn puolesta)

GOEBBELS (DE KEYSERin puolesta)

GOMES (Elisa FERREIRAn puolesta) (2)
   (3)

GUERRERO SALOM

GURMAI (TOIAn puolesta)

HALL (2)
   (3)
   (4)

HÄNDEL

HAUG

HIGGINS (KUHNin puolesta)

HOARAU (varapj.)

JENSEN

KACZMAREK

KLASS (varapj.)

KORHOLA

LEGUTKO

LEINEN (ALVESin puolesta)

LISEK (DELVAUX'n puolesta)

LULLING (STRIFFLERin puolesta)

MANDERS

MARTIN

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

MATO ADROVER (3)
   (4)
   (5)

MITCHELL

NEDELCHEVA

NEUSER

NICHOLSON (varapj.)

OUZKÝ (varapj.) (3)
   (4)
   (5)

PONGA (CASPARYn puolesta)

PREDA (COELHOn puolesta)

RINALDI (GOERENSin puolesta) (4)

RIVASI (varapj.) (3)
   (4)
   (5)

ROITHOVÁ (varapj.)

RONZULLI (varapj.)

SARGENTINI (SCHLYTERin puolesta) (2)
   (3)
   (4)

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SCICLUNA

SENYSZYN

SPERONI

ŠŤASTNÝ (varapj.)

STURDY

TIROLIEN

WIELAND

WŁOSOWICZ (HANNANin puolesta)

ZANICCHI

ZIMMER

ZWIEFKA (CASAn puolesta) (3)
   (4)
   (5)

TARKKAILIJAT:

KUUBA

MARICHAL

MADAGASKAR

NORBERT RICHARD (1)

NIGER

GOUKOYE (1)

Läsnä myös:

| ANGOLA

  ALEXANDRE
  KABANGU
  MENDES DOS SANTOS
  SIMBRÃO da CARVALHO | BENIN

  ALIA
  SEIDOU ADAMBI | BURKINA FASO

  OUEDRAOGO
  OUOBA |
| --- | --- | --- |
| BURUNDI

  BARADANDIKANYA
  GAHIMBARE
  HARUSHINGINGO
  KAVURE
  NIYONGERE | KAMERUN

  AWUDU MBAYA
  KOMBO
  OWONA KONO | TŠAD

  DJIMAI
  MALLOUM |
| KONGON TASAVALTA

  BALOU
  BOUNKOULOU
  MBOYI
  MOKA | KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

  BETYNA NGILASE
  KAMBAYI
  MABAYA GIZI AMINE
  NENGA GAMANDA | PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

  NFA NDONG NSENG
  OLO BAHANONDE |
| ETIOPIA

  ABERA
  AHMEDIN
  GEBRE-CHRISTOS | GABON

  MESSONE
  NGOYO MOUSSAVOU | GAMBIA

  JAGNE |
| GHANA

  KUMI | HAITI

  JOAZILE | MALI

  BA
  CISSE
  SYLLA |
| MAURITANIA

  BILAL
  KAMARA
  OULD HAMOUL
  OULD ZAMEL | MAURITIUS

  GUNNEESSEE | MOSAMBIK

  DOS SANTOS LUCAS |
| NIGERIA

  BARAYA | RUANDA

  AYINKAMIYE | SAMOA

  CHAN TUNG |
| SENEGAL

  DEMBA DIOP
  EL WALY DIOP | SIERRA LEONE

  BUYA
  JUMU
  TORTO | ETELÄ-AFRIKKA

  DAVIDSON
  SIBHIDLA
  SOOKLAL |
| SWAZIMAA

  DLAMINI | TOGO

  GBONE | UGANDA

  DOMBO
  KATENTA-APULI
  OGWAL ATIM |
| ZIMBABWE

  MLOTSHWA
  MNKANDHLA | | |

ANGOLA

ALEXANDRE

KABANGU

MENDES DOS SANTOS

SIMBRÃO da CARVALHO

BENIN

ALIA

SEIDOU ADAMBI

BURKINA FASO

OUEDRAOGO

OUOBA

BURUNDI

BARADANDIKANYA

GAHIMBARE

HARUSHINGINGO

KAVURE

NIYONGERE

KAMERUN

AWUDU MBAYA

KOMBO

OWONA KONO

TŠAD

DJIMAI

MALLOUM

KONGON TASAVALTA

BALOU

BOUNKOULOU

MBOYI

MOKA

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA

BETYNA NGILASE

KAMBAYI

MABAYA GIZI AMINE

NENGA GAMANDA

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA

NFA NDONG NSENG

OLO BAHANONDE

ETIOPIA

ABERA

AHMEDIN

GEBRE-CHRISTOS

GABON

MESSONE

NGOYO MOUSSAVOU

GAMBIA

JAGNE

GHANA

KUMI

HAITI

JOAZILE

MALI

BA

CISSE

SYLLA

MAURITANIA

BILAL

KAMARA

OULD HAMOUL

OULD ZAMEL

MAURITIUS

GUNNEESSEE

MOSAMBIK

DOS SANTOS LUCAS

NIGERIA

BARAYA

RUANDA

AYINKAMIYE

SAMOA

CHAN TUNG

SENEGAL

DEMBA DIOP

EL WALY DIOP

SIERRA LEONE

BUYA

JUMU

TORTO

ETELÄ-AFRIKKA

DAVIDSON

SIBHIDLA

SOOKLAL

SWAZIMAA

DLAMINI

TOGO

GBONE

UGANDA

DOMBO

KATENTA-APULI

OGWAL ATIM

ZIMBABWE

MLOTSHWA

MNKANDHLA

| | AKT–EU-NEUVOSTO

  BUNDUKU-LATHA, AKT-neuvoston puheenjohtaja, Gabonin talous-, kauppa-, teollisuus- ja matkailuministeriön edustaja
  MORATINOS, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, Espanjan ulkoministeri
  LOSSADA, Espanjan varaulkoministeri |
| --- | --- |

AKT–EU-NEUVOSTO

BUNDUKU-LATHA, AKT-neuvoston puheenjohtaja, Gabonin talous-, kauppa-, teollisuus- ja matkailuministeriön edustaja

MORATINOS, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja, Espanjan ulkoministeri

LOSSADA, Espanjan varaulkoministeri

| | EUROOPAN KOMISSIO

  PIEBALGS, kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen |
| --- | --- |

EUROOPAN KOMISSIO

PIEBALGS, kehitysyhteistyöstä vastaava komission jäsen

| | AU

  ANNADIF
  BOKILO |
| --- | --- |

AU

ANNADIF

BOKILO

| | AKT-suurlähettiläskomitea

  MAKONGO, puheenjohtaja |
| --- | --- |

AKT-suurlähettiläskomitea

MAKONGO, puheenjohtaja

| | ETSK

  JAHIER
  DANTIN
  BAIZOU
  KING |
| --- | --- |

ETSK

JAHIER

DANTIN

BAIZOU

KING

| | UNISDR

  WAHLSTRÖM, katastrofiriskien vähentämisestä vastaava YK:n pääsihteerin erityisedustaja, katastrofien vähentämistä koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen strategian (UN ISDR) sihteeristö |
| --- | --- |

UNISDR

WAHLSTRÖM, katastrofiriskien vähentämisestä vastaava YK:n pääsihteerin erityisedustaja, katastrofien vähentämistä koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen strategian (UN ISDR) sihteeristö

| | COMESA

  NKANAGU |
| --- | --- |

COMESA

NKANAGU

| | CTA

  BOTO
  BURGUET |
| --- | --- |

CTA

BOTO

BURGUET

| | AKT-SIHTEERISTÖ

  CHAMBAS, yhteispääsihteeri |
| --- | --- |

AKT-SIHTEERISTÖ

CHAMBAS, yhteispääsihteeri

| | EU-SIHTEERISTÖ

  AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri |
| --- | --- |

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(1)  Edustaja ei ole maan parlamentin jäsen.

(2)  Läsnä 29. maaliskuuta 2010.

(3)  Läsnä 30. maaliskuuta 2010.

(4)  Läsnä 31. maaliskuuta 2010.

(5)  Läsnä 1. huhtikuuta 2010.

---

LIITE III

MAANANTAINA 29. MAALISKUUTA 2010 PIDETYN ISTUNNON LIITE

Ei-parlamentaaristen edustajien hyväksyminen

| 1. | GHANA
  Nana Bema KUMI
  Suurlähettiläs
  Ghanan suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

1.

Nana Bema KUMI

Suurlähettiläs

Ghanan suurlähetystö, Bryssel

| 2. | KENIA
  James KEMBI-GITURA
  Suurlähettiläs
  Kenian suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

2.

James KEMBI-GITURA

Suurlähettiläs

Kenian suurlähetystö, Bryssel

| 3. | LESOTHO
  Mamoruti A. TIHELI
  Suurlähettiläs
  Lesothon suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

3.

Mamoruti A. TIHELI

Suurlähettiläs

Lesothon suurlähetystö, Bryssel

| 4. | MADAGASKAR
  Ibrahim NORBERT RICHARD
  Asiainhoitaja
  Madagaskarin suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

4.

Ibrahim NORBERT RICHARD

Asiainhoitaja

Madagaskarin suurlähetystö, Bryssel

| 5. | NIGER
  Eversti Abdoulkarim GOUKOYE
  Demokratian palauttamisen korkeimman neuvoston tiedottaja
  Nigerin tasavalta |
| --- | --- |

5.

Eversti Abdoulkarim GOUKOYE

Demokratian palauttamisen korkeimman neuvoston tiedottaja

Nigerin tasavalta

| 6. | SALOMONSAARET
  Joseph MA'AHANUA
  Suurlähettiläs, Bryssel
  Salomonsaarten suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

6.

Joseph MA'AHANUA

Suurlähettiläs, Bryssel

Salomonsaarten suurlähetystö, Bryssel

| 7. | SUDAN
  Suurlähettiläs Hamid TAHA
  Edustuston varapäällikkö
  Sudanin suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

7.

Suurlähettiläs Hamid TAHA

Edustuston varapäällikkö

Sudanin suurlähetystö, Bryssel

| 8. | SURINAME
  Olten Lionel Van GENDEREN
  Neuvonantaja
  Surinamen suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

8.

Olten Lionel Van GENDEREN

Neuvonantaja

Surinamen suurlähetystö, Bryssel

| 9. | TUVALU
  Panapasi NELESONE
  Suurlähettiläs
  Tuvalun suurlähetystö, Bryssel |
| --- | --- |

9.

Panapasi NELESONE

Suurlähettiläs

Tuvalun suurlähetystö, Bryssel

---

LIITE IV

HYVÄKSYTYT PÄÄTÖSLAUSELMAT

| — | Ilmastonmuutoksen rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset AKT-maissa (AKT-EU/100.642/10/lop.) | 20 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Maailmanlaajuisen kriisin sosiaalinen vaikutus (AKT-EU/100.640/10/lop.) | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Maanjäristyksen jälkeinen jälleenrakennus ja kunnostus Haitissa ja köyhyyden ja luonnonkatastrofien väliset yhteydet (AKT-EU/100.726/10/lop.) | 31 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Etelä-Sudanin rauhantilan tukeminen ja vakauttaminen (AKT-EU/100.725/10/lop.) | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Julkilausuma EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta ja sen vaikutuksesta AKT:n ja EU:n banaanintuottajiin | 38 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Alueelliset strategia-asiakirjat – johtopäätökset |
| --- | --- |

—

| — | Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta Karibian maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP) | 41 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta itäisen ja eteläisen Afrikan sekä Intian valtameren maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP) | 45 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta SADC-maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP) | 48 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta Keski-Afrikan maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP) | 51 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta Länsi-Afrikan maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP) | 53 |
| --- | --- | --- |

—

| — | Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta Tyynenmeren maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP) | 55 |
| --- | --- | --- |

—

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

ilmastonmuutoksen rahoituksellisista ja taloudellisista vaikutuksista AKT-maissa

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Teneriffassa (Espanja) 29. maaliskuuta – 1. huhtikuuta 2010,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien 8. syyskuuta 2000 antaman vuosituhannen julistuksen, jossa esitellään kansainvälisen yhteisön yhteisesti laatimat vuosituhannen kehitystavoitteet köyhyyden nujertamiseksi,

ottaa huomioon OECD:n jäsenmaiden kehitys- ja ympäristöministerien 4. huhtikuuta 2006 hyväksymän julistuksen ilmastonmuutokseen sopeutumisen sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön,

ottaa huomioon Valenciassa Espanjassa 17. marraskuuta 2007 julkaistun hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) neljännen arviointikertomuksen,

ottaa huomioon Ljubljanassa 20. maaliskuuta 2008 antamansa päätöslauselman elintarviketurvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä AKT-maissa ja AKT:n ja EU:n yhteistyön asemasta (2),

ottaa huomioon Prahassa 9. huhtikuuta 2009 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksen sosiaalisista vaikutuksista ja ympäristövaikutuksista AKT-maissa (3),

ottaa huomioon L’Aquilassa Italiassa 10. heinäkuuta 2009 järjestetyn G8-kokouksen ja suurimpien kansantalouksien energia- ja ilmastofoorumin antamat päätöslauselmat,

ottaa huomioon Washingtonissa Yhdysvalloissa 15. syyskuuta 2009 julkaistun Maailmanpankin raportin World Development Report 2010: Development and Climate Change,

ottaa huomioon Luandassa 2. joulukuuta 2009 antamansa päätöslauselman ilmastonmuutoksesta (4),

ottaa huomioon 10.–11. joulukuuta 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon Kööpenhaminassa 7.–18. joulukuuta 2009 pidetyn ilmastonmuutoskonferenssin tulokset,

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan antaman mietinnön (AKT-EU 100.642/10/lop.),

| A. | ottaa huomioon, että maapallon ilmastossa on kautta aikojen tapahtunut luonnollisia muutoksia, mutta nyt voidaan havaita maapallon lämpenevän ja biologisen monimuotoisuuden vähenevän niin nopeasti ja niin laajalti, ettei ihmisen toiminnan yhteyttä tähän kehitykseen enää voida kiistää, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että maapallon ilmastossa on kautta aikojen tapahtunut luonnollisia muutoksia, mutta nyt voidaan havaita maapallon lämpenevän ja biologisen monimuotoisuuden vähenevän niin nopeasti ja niin laajalti, ettei ihmisen toiminnan yhteyttä tähän kehitykseen enää voida kiistää,

| B. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos uhkaa vakavasti köyhyyden vähentämistä, ihmisoikeuksia, rauhaa ja turvallisuutta, vesi-, energia- ja elintarvikevarojen saatavuutta sekä vuosituhattavoitteiden saavuttamista monissa kehitysmaissa, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos uhkaa vakavasti köyhyyden vähentämistä, ihmisoikeuksia, rauhaa ja turvallisuutta, vesi-, energia- ja elintarvikevarojen saatavuutta sekä vuosituhattavoitteiden saavuttamista monissa kehitysmaissa,

| C. | ottaa, huomioon, että maapallon pinnan keskilämpötila nousi viime vuosisadalla 0,74 °C ja IPCC:n ennusteiden mukaan nousuvauhti vaihtelee jatkossa 1,1 °C – 6,4 °C eri skenaarioissa, |
| --- | --- |

C.

ottaa, huomioon, että maapallon pinnan keskilämpötila nousi viime vuosisadalla 0,74 °C ja IPCC:n ennusteiden mukaan nousuvauhti vaihtelee jatkossa 1,1 °C – 6,4 °C eri skenaarioissa,

| D. | ottaa huomioon, että näiden muutosten humanitaariset, sosiaaliset, rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset tulevat esille vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa monilla aloilla, kuten maa- ja karjatalouden tuottavuus, mereen liittyvä toiminta, matkailijavirrat, fyysinen infrastruktuuri ja terveydenhuoltopalvelut; ottaa huomioon, että nämä muutokset johtavat todennäköisesti aavikoitumiseen ja uhkaavat monien sellaisten alkuperäiskansojen, saarien ja metsien olemassaoloa, jotka ovat osa aineellista ja henkistä maailmanperintöä, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että näiden muutosten humanitaariset, sosiaaliset, rahoitukselliset ja taloudelliset vaikutukset tulevat esille vuosituhattavoitteiden saavuttamisessa monilla aloilla, kuten maa- ja karjatalouden tuottavuus, mereen liittyvä toiminta, matkailijavirrat, fyysinen infrastruktuuri ja terveydenhuoltopalvelut; ottaa huomioon, että nämä muutokset johtavat todennäköisesti aavikoitumiseen ja uhkaavat monien sellaisten alkuperäiskansojen, saarien ja metsien olemassaoloa, jotka ovat osa aineellista ja henkistä maailmanperintöä,

| E. | ottaa huomioon, että vaikka AKT-maat ovat vaikuttaneet vähiten ilmastonmuutokseen, ne joutuvat kärsimään sen pahimmista seurauksista; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos voi heikentää maailmanlaajuisia kehityssuuntauksia tai jopa mitätöidä ne tuhoamalla tuotantopotentiaalia kaikkialla kehitysmaissa, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vaikka AKT-maat ovat vaikuttaneet vähiten ilmastonmuutokseen, ne joutuvat kärsimään sen pahimmista seurauksista; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos voi heikentää maailmanlaajuisia kehityssuuntauksia tai jopa mitätöidä ne tuhoamalla tuotantopotentiaalia kaikkialla kehitysmaissa,

| F. | ottaa huomioon epävakaan julkisen talouden, korkean valtionvelan ja suuren riippuvaisuuden yhden lajikkeen viljelystä vientiä varten, jotka ovat ominaisia AKT-maille ja tekevät ne alttiiksi ulkoisille häiriöille; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos uhkaa eniten näitä maita, koska ne ovat vahvasti riippuvaisia alkutuotannosta kansantulon pääasiallisena lähteenä, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon epävakaan julkisen talouden, korkean valtionvelan ja suuren riippuvaisuuden yhden lajikkeen viljelystä vientiä varten, jotka ovat ominaisia AKT-maille ja tekevät ne alttiiksi ulkoisille häiriöille; ottaa huomioon, että ilmastonmuutos uhkaa eniten näitä maita, koska ne ovat vahvasti riippuvaisia alkutuotannosta kansantulon pääasiallisena lähteenä,

| G. | ottaa huomioon, että kotitalouksien tasolla ilmastonmuutos heikentää yksittäisten ihmisten taloudellista turvaa, sosiaaliturvaa ja fyysistä turvallisuutta sekä pahentaa köyhyyttä ja haavoittuvuutta etenkin haavoittuvimmissa ryhmissä; ottaa huomioon, että makrotalouden tasolla ilmastonmuutos saattaa lisätä julkisten varojen tarvetta ja ehdyttää samalla valtion tulonlähteitä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kotitalouksien tasolla ilmastonmuutos heikentää yksittäisten ihmisten taloudellista turvaa, sosiaaliturvaa ja fyysistä turvallisuutta sekä pahentaa köyhyyttä ja haavoittuvuutta etenkin haavoittuvimmissa ryhmissä; ottaa huomioon, että makrotalouden tasolla ilmastonmuutos saattaa lisätä julkisten varojen tarvetta ja ehdyttää samalla valtion tulonlähteitä,

| H. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutos voi pahentaa esimerkiksi puutetta asumiskelpoisesta maasta, juomavedestä ja maatalousmaasta, mikä aiheuttaa uusia konflikteja, turvattomuutta ja pakolaisvirtoja, jotka puolestaan voivat lisätä maailmanlaajuista epävakautta, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutos voi pahentaa esimerkiksi puutetta asumiskelpoisesta maasta, juomavedestä ja maatalousmaasta, mikä aiheuttaa uusia konflikteja, turvattomuutta ja pakolaisvirtoja, jotka puolestaan voivat lisätä maailmanlaajuista epävakautta,

| I. | ottaa huomioon, että maatalous työllistää 70 prosenttia vähiten kehittyneiden maiden väestöstä ja että sitä uhkaavat jo nyt kohoavat lämpötilat ja sademäärien vaihtelut, jotka myötävaikuttavat satojen heikkenemiseen ja ennakoimattomuuteen; ottaa lisäksi huomioon, että kestämättömät maatalouskäytännöt huonontavat edelleen maaperää mahdollisesti pysyvällä tavalla, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maatalous työllistää 70 prosenttia vähiten kehittyneiden maiden väestöstä ja että sitä uhkaavat jo nyt kohoavat lämpötilat ja sademäärien vaihtelut, jotka myötävaikuttavat satojen heikkenemiseen ja ennakoimattomuuteen; ottaa lisäksi huomioon, että kestämättömät maatalouskäytännöt huonontavat edelleen maaperää mahdollisesti pysyvällä tavalla,

| J. | ottaa huomioon, että koko maailmassa arvioidaan olevan noin miljardi aliravittua ja että heistä lähes kaikki asuvat maaseudulla ja heidän toimeentulonsa ja selviytymisensä riippuu maatalousmaan saatavuudesta ja sadoista, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että koko maailmassa arvioidaan olevan noin miljardi aliravittua ja että heistä lähes kaikki asuvat maaseudulla ja heidän toimeentulonsa ja selviytymisensä riippuu maatalousmaan saatavuudesta ja sadoista,

| K. | ottaa huomioon, että monimuotoisuutta vahingoittava merenpinnan nousu ja valtamerten happamoituminen muuttavat mereen liittyvää toimintaa ja vaarantavat paikallisten kalastajien tulot, rannikkoalueiden matkailuelinkeinosta saatavat tulot ja rannikkomaiden kaupan alan kokonaisuudessaan; katsoo, että laajamuotoisesti harjoitettavan matkailuelinkeinon ekologisesti kestämättömät osa-alueet on arvioitava uudelleen, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että monimuotoisuutta vahingoittava merenpinnan nousu ja valtamerten happamoituminen muuttavat mereen liittyvää toimintaa ja vaarantavat paikallisten kalastajien tulot, rannikkoalueiden matkailuelinkeinosta saatavat tulot ja rannikkomaiden kaupan alan kokonaisuudessaan; katsoo, että laajamuotoisesti harjoitettavan matkailuelinkeinon ekologisesti kestämättömät osa-alueet on arvioitava uudelleen,

| L. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset maatalouteen ja mereen liittyvään toimintaan merkitsevät vakavaa uhkaa elintarviketurvalle, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutoksen vaikutukset maatalouteen ja mereen liittyvään toimintaan merkitsevät vakavaa uhkaa elintarviketurvalle,

| M. | ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen todennäköisesti liittyvät välittömät vaarat ovat usein ennalta arvaamattomia ja tuhoisia ja voivat tehdä mahdottomaksi alkutuotannon ja matkailuelinkeinon harjoittamisen sekä tuhota fyysisen infrastruktuurin ja aiheuttaa laajamittaisia ihmishenkien menetyksiä, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ilmastonmuutokseen todennäköisesti liittyvät välittömät vaarat ovat usein ennalta arvaamattomia ja tuhoisia ja voivat tehdä mahdottomaksi alkutuotannon ja matkailuelinkeinon harjoittamisen sekä tuhota fyysisen infrastruktuurin ja aiheuttaa laajamittaisia ihmishenkien menetyksiä,

| N. | ottaa huomioon, että välittömät vaarat kohdistuvat usein kaikkein pahimmin pieniin saarikehitysvaltioihin ja että ne kärsivät myös muista maantieteellisistä haitoista, kuten alava sijainti ja siitä johtuva rannikoiden asteittainen eroosio sekä viime kädessä niiden pyyhkiytyminen mereen merenpinnan noustessa, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että välittömät vaarat kohdistuvat usein kaikkein pahimmin pieniin saarikehitysvaltioihin ja että ne kärsivät myös muista maantieteellisistä haitoista, kuten alava sijainti ja siitä johtuva rannikoiden asteittainen eroosio sekä viime kädessä niiden pyyhkiytyminen mereen merenpinnan noustessa,

| O. | ottaa huomioon, että epävakaiden ilmasto-olosuhteiden alueet nimetään ”suuren riskin alueiksi”, minkä vuoksi niihin kohdistetaan entistä vähemmän suoria ulkomaisia investointeja, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että epävakaiden ilmasto-olosuhteiden alueet nimetään ”suuren riskin alueiksi”, minkä vuoksi niihin kohdistetaan entistä vähemmän suoria ulkomaisia investointeja,

| P. | ottaa huomioon, että taloudelliset toimijat, jotka ajavat ponnekkaasti omia etujaan maapallon ilmaston, paikallisen ympäristön, luontotyyppien ja sosiaalipalvelujen kustannuksella, joutuvat vain harvoin vastuuseen aiheuttamistaan vahingoista, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että taloudelliset toimijat, jotka ajavat ponnekkaasti omia etujaan maapallon ilmaston, paikallisen ympäristön, luontotyyppien ja sosiaalipalvelujen kustannuksella, joutuvat vain harvoin vastuuseen aiheuttamistaan vahingoista,

| Q. | ottaa huomioon, että globalisoituneessa maailmassa, jossa voitot ovat maailmanlaajuisia, on myös yritysten vastuu sekä vahinkojen ja tappioiden korvausvelvollisuus ulotettava kattamaan koko maailma. |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että globalisoituneessa maailmassa, jossa voitot ovat maailmanlaajuisia, on myös yritysten vastuu sekä vahinkojen ja tappioiden korvausvelvollisuus ulotettava kattamaan koko maailma.

| 1. | pahoittelee, että Yhdistyneiden Kansakuntien Kööpenhaminassa 7.–18. joulukuuta 2009 järjestämä ilmastonmuutoskonferenssi epäonnistui, koska siinä ei saatu aikaan oikeudellisesti sitovaa kattavaa kansainvälistä sopimusta, ja osoitti, että vaikka uhkien lajeista vallitsee lähes täydellinen yksimielisyys, niiden torjuntakeinoista ollaan varsin erimielisiä; panee merkille, että EU ei peruuttanut tavoitteitaan, ja pyytää sen vuoksi EU:ta ottamaan täyden vastuun merkittävänä toimijana käynnissä olevissa toimissa, jotta Cancúnissa 29. marraskuuta – 10. joulukuuta 2010 pidettävässä konferenssissa saataisiin aikaan sitova sopimus; |
| --- | --- |

1.

pahoittelee, että Yhdistyneiden Kansakuntien Kööpenhaminassa 7.–18. joulukuuta 2009 järjestämä ilmastonmuutoskonferenssi epäonnistui, koska siinä ei saatu aikaan oikeudellisesti sitovaa kattavaa kansainvälistä sopimusta, ja osoitti, että vaikka uhkien lajeista vallitsee lähes täydellinen yksimielisyys, niiden torjuntakeinoista ollaan varsin erimielisiä; panee merkille, että EU ei peruuttanut tavoitteitaan, ja pyytää sen vuoksi EU:ta ottamaan täyden vastuun merkittävänä toimijana käynnissä olevissa toimissa, jotta Cancúnissa 29. marraskuuta – 10. joulukuuta 2010 pidettävässä konferenssissa saataisiin aikaan sitova sopimus;

| 2. | tunnustaa, että maapallon lämpenemisen torjuntaan tarvitaan etenkin teollistuneimmissa ja kehittyneimmissä maissa huomattavia maailmanlaajuisia ponnisteluja koordinoitujen, yhtenäisten, kunnianhimoisten ja ennakoivien lieventämis- ja mukauttamistoimien täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

2.

tunnustaa, että maapallon lämpenemisen torjuntaan tarvitaan etenkin teollistuneimmissa ja kehittyneimmissä maissa huomattavia maailmanlaajuisia ponnisteluja koordinoitujen, yhtenäisten, kunnianhimoisten ja ennakoivien lieventämis- ja mukauttamistoimien täytäntöönpanemiseksi;

| 3. | toteaa, että kehitysmaihin kohdistuviin ilmastonmuutoksen vaikutuksiin kuuluu maiden tuotantopotentiaalin heikkeneminen sekä viennin ja valtion tulojen supistuminen, minkä johdosta niiden taloudet muuttuvat entistä epävakaammiksi; vaatii, että nykyisten kestävien ja tuottavien maatalouskäytäntöjen tukemiseksi on pantava täytäntöön tukitoimenpiteitä, joilla parannetaan elintarviketurvaa ja estetään tarpeeton eroosio sekä maaperän köyhdyttäminen; |
| --- | --- |

3.

toteaa, että kehitysmaihin kohdistuviin ilmastonmuutoksen vaikutuksiin kuuluu maiden tuotantopotentiaalin heikkeneminen sekä viennin ja valtion tulojen supistuminen, minkä johdosta niiden taloudet muuttuvat entistä epävakaammiksi; vaatii, että nykyisten kestävien ja tuottavien maatalouskäytäntöjen tukemiseksi on pantava täytäntöön tukitoimenpiteitä, joilla parannetaan elintarviketurvaa ja estetään tarpeeton eroosio sekä maaperän köyhdyttäminen;

| 4. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita investoimaan vaihtoehtoisiin puhtaisiin energialähteisiin ja energiatehokkuutta parantaviin teknologioihin siten, että pystytään käyttämään täysimääräisesti hyväksi niistä työmarkkinoille, energian toimitusvarmuudelle ja biologiselle monimuotoisuudelle ja siten elintarviketurvalle mahdollisesti koituvat hyödyt; korostaa erityisesti tarvetta uusiutuvien energioiden, etenkin aurinkoenergian, laajamittaiseen käyttöön sekä vedenkäyttöä tehostaviin maatalouskäytäntöihin; kehottaa myös komissiota tukemaan innovatiivisia ratkaisuja, kuten vihreiden vyöhykkeiden luomista kaupunkien ympärille, jotta voidaan vastata kehitysmaiden kaupunkiväestön tarpeeseen saada peruselintarvikkeita; |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita investoimaan vaihtoehtoisiin puhtaisiin energialähteisiin ja energiatehokkuutta parantaviin teknologioihin siten, että pystytään käyttämään täysimääräisesti hyväksi niistä työmarkkinoille, energian toimitusvarmuudelle ja biologiselle monimuotoisuudelle ja siten elintarviketurvalle mahdollisesti koituvat hyödyt; korostaa erityisesti tarvetta uusiutuvien energioiden, etenkin aurinkoenergian, laajamittaiseen käyttöön sekä vedenkäyttöä tehostaviin maatalouskäytäntöihin; kehottaa myös komissiota tukemaan innovatiivisia ratkaisuja, kuten vihreiden vyöhykkeiden luomista kaupunkien ympärille, jotta voidaan vastata kehitysmaiden kaupunkiväestön tarpeeseen saada peruselintarvikkeita;

| 5. | kehottaa EU:ta ja AKT-maita panemaan täytäntöön EU:n laaja-alaisella rahoituksella tuettavan mittavan yhteisen julkisen tutkimushankkeen, johon osallistuisi innovatiivisia yrityksiä ja erikoistuneita tutkimuskeskuksia ja jonka avulla kehitettäisiin vahvoja uusia teknologioita uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiseksi ja jossa annettaisiin patentteja ja prosesseja maksutta yksityisten ja valtion omistamien yritysten käyttöön EU:ssa ja AKT-maissa; |
| --- | --- |

5.

kehottaa EU:ta ja AKT-maita panemaan täytäntöön EU:n laaja-alaisella rahoituksella tuettavan mittavan yhteisen julkisen tutkimushankkeen, johon osallistuisi innovatiivisia yrityksiä ja erikoistuneita tutkimuskeskuksia ja jonka avulla kehitettäisiin vahvoja uusia teknologioita uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiseksi ja jossa annettaisiin patentteja ja prosesseja maksutta yksityisten ja valtion omistamien yritysten käyttöön EU:ssa ja AKT-maissa;

| 6. | kehottaa EU:ta osana sen toteuttamaa kehitysyhteistyötä kehittämään yhdessä AKT-maiden kanssa teknologiakumppanuuksia, joilla pyritään helpottamaan puhtaiden teknologioiden käyttöä AKT-maissa ja tukemaan vastaavien teknologioiden tutkimista ja kehittämistä AKT-maissa mahdollisesti perustamalla AKT:n ja EU:n energia-aloite; korostaa laajemmassa yhteydessä, että on tarpeen selkeyttää ja edistää omistusoikeuksia AKT-maissa, jotta voitaisiin luoda lisää kehitysmahdollisuuksia, jotka perustuvat omaisuuteen ja sen käyttöön tuotantotarkoituksiin ja vakuutena; |
| --- | --- |

6.

kehottaa EU:ta osana sen toteuttamaa kehitysyhteistyötä kehittämään yhdessä AKT-maiden kanssa teknologiakumppanuuksia, joilla pyritään helpottamaan puhtaiden teknologioiden käyttöä AKT-maissa ja tukemaan vastaavien teknologioiden tutkimista ja kehittämistä AKT-maissa mahdollisesti perustamalla AKT:n ja EU:n energia-aloite; korostaa laajemmassa yhteydessä, että on tarpeen selkeyttää ja edistää omistusoikeuksia AKT-maissa, jotta voitaisiin luoda lisää kehitysmahdollisuuksia, jotka perustuvat omaisuuteen ja sen käyttöön tuotantotarkoituksiin ja vakuutena;

| 7. | Korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden yksityisten taloudellisten toimijoiden on oltava sosiaalisesti vastuullisia toimiessaan AKT-maissa ja niiden on erityisesti otettava huomioon toimintamaidensa väestön työhön ja palkkaukseen liittyvät oikeudet sekä luonnonvarat, ympäristö, luontotyypit, luonnonmaisemat, eläimistö ja kasvisto, joista paikallinen väestö on riippuvaista; korostaa erityisesti, että on parannettava yritysten sosiaalista vastuuta luonnonvarojen hyödyntämisen osalta; |
| --- | --- |

7.

Korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden yksityisten taloudellisten toimijoiden on oltava sosiaalisesti vastuullisia toimiessaan AKT-maissa ja niiden on erityisesti otettava huomioon toimintamaidensa väestön työhön ja palkkaukseen liittyvät oikeudet sekä luonnonvarat, ympäristö, luontotyypit, luonnonmaisemat, eläimistö ja kasvisto, joista paikallinen väestö on riippuvaista; korostaa erityisesti, että on parannettava yritysten sosiaalista vastuuta luonnonvarojen hyödyntämisen osalta;

| 8. | vaatii, että ilmastoon liittyviin toimiin myönnetään avunantajien pitkäaikaisten maksusitoumusten lisäksi rahoitusta myös julkisen kehitysavun (ODA) tasolla ja että näiden kahden erillisen kanavan kautta osoitetuista varoista pidetään tarkasti kirjaa; |
| --- | --- |

8.

vaatii, että ilmastoon liittyviin toimiin myönnetään avunantajien pitkäaikaisten maksusitoumusten lisäksi rahoitusta myös julkisen kehitysavun (ODA) tasolla ja että näiden kahden erillisen kanavan kautta osoitetuista varoista pidetään tarkasti kirjaa;

| 9. | pitää myönteisenä Bolivian presidentin Evo Moralesin aloitetta järjestää ilmastonmuutosta ja äiti maan oikeuksia käsittelevä kansojen maailmankonferenssi 19.–21. huhtikuuta 2010 Cochabambassa (Bolivia) osana Kööpenhaminan ja Cancúnin konferenssien välillä toteutettavia kansainvälisiä toimia; |
| --- | --- |

9.

pitää myönteisenä Bolivian presidentin Evo Moralesin aloitetta järjestää ilmastonmuutosta ja äiti maan oikeuksia käsittelevä kansojen maailmankonferenssi 19.–21. huhtikuuta 2010 Cochabambassa (Bolivia) osana Kööpenhaminan ja Cancúnin konferenssien välillä toteutettavia kansainvälisiä toimia;

| 10. | muistuttaa, että vuosituhattavoitteita koskevia kansainvälisiä sitoumuksia voidaan noudattaa vain, jos teollisuusmaat pitävät lupauksensa antaa 0,7 prosenttia BKT:stään julkiseen kehitysapuun; |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että vuosituhattavoitteita koskevia kansainvälisiä sitoumuksia voidaan noudattaa vain, jos teollisuusmaat pitävät lupauksensa antaa 0,7 prosenttia BKT:stään julkiseen kehitysapuun;

| 11. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita antamaan riittävästi apua AKT-alueen pienille saarivaltioille, jotta voidaan torjua ilmastonmuutoksen näiden maiden maataloudelle sekä meri- ja kalastusalalle, mukaan luettuna elintarviketurva, aiheuttamia ongelmia edistämällä vihreää taloutta teknologian siirron avulla ja tarjoamalla lisää varoja maiden sopeutumis- ja lieventämisstrategioiden rahoittamiseen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita antamaan riittävästi apua AKT-alueen pienille saarivaltioille, jotta voidaan torjua ilmastonmuutoksen näiden maiden maataloudelle sekä meri- ja kalastusalalle, mukaan luettuna elintarviketurva, aiheuttamia ongelmia edistämällä vihreää taloutta teknologian siirron avulla ja tarjoamalla lisää varoja maiden sopeutumis- ja lieventämisstrategioiden rahoittamiseen;

| 12. | toteaa, että pitkällä aikavälillä ilmastonmuutoksen torjumiseen kehitysmaissa tarvittavia varoja eivät voi antaa käyttöön ainoastaan valtiot julkisista varoista vaan myös yksityisen sektorin on osallistuttava rahoitukseen; pitää sen vuoksi myönteisinä EU:n jäsenvaltioiden aloitteita, jotka koskevat vapaaehtoisten maksujen käyttöönottoa lento- ja meriliikenteen päästöille, ja vaatii, että kansainväliseen tavaraliikenteeseen sovelletaan johdonmukaista verotusta, joka vastaa kunkin liikennemuodon aikaansaamaa suhteutettua saastumisen määrää ja voimakkuutta; |
| --- | --- |

12.

toteaa, että pitkällä aikavälillä ilmastonmuutoksen torjumiseen kehitysmaissa tarvittavia varoja eivät voi antaa käyttöön ainoastaan valtiot julkisista varoista vaan myös yksityisen sektorin on osallistuttava rahoitukseen; pitää sen vuoksi myönteisinä EU:n jäsenvaltioiden aloitteita, jotka koskevat vapaaehtoisten maksujen käyttöönottoa lento- ja meriliikenteen päästöille, ja vaatii, että kansainväliseen tavaraliikenteeseen sovelletaan johdonmukaista verotusta, joka vastaa kunkin liikennemuodon aikaansaamaa suhteutettua saastumisen määrää ja voimakkuutta;

| 13. | pyytää panemaan täytäntöön vastuullinen yksikkö maksaa -periaatteen loogisena jatkeena aiheuttaja maksaa -periaatteelle; |
| --- | --- |

13.

pyytää panemaan täytäntöön vastuullinen yksikkö maksaa -periaatteen loogisena jatkeena aiheuttaja maksaa -periaatteelle;

| 14. | vaatii, että EU ja ne EU:n jäsenvaltiot, joilla on edustajanpaikka G20 -ryhmässä, osallistuvat G20-maiden ja OECD:n kumppanien kanssa sekä yleisesti maailmanlaajuisissa rahoituslaitoksissa käytäviin neuvotteluihin, joiden tavoitteena on sopia yleisestä maksusta, jonka tuotolla on määrä rahoittaa globaaleja julkishyödykkeitä, kuten ilmastonmuutoksen pahimpien vaikutusten torjumista; |
| --- | --- |

14.

vaatii, että EU ja ne EU:n jäsenvaltiot, joilla on edustajanpaikka G20 -ryhmässä, osallistuvat G20-maiden ja OECD:n kumppanien kanssa sekä yleisesti maailmanlaajuisissa rahoituslaitoksissa käytäviin neuvotteluihin, joiden tavoitteena on sopia yleisestä maksusta, jonka tuotolla on määrä rahoittaa globaaleja julkishyödykkeitä, kuten ilmastonmuutoksen pahimpien vaikutusten torjumista;

| 15. | toteaa huolestuneena, ettei Etelä-Afrikkaa lukuun ottamatta mikään AKT-valtio tai AKT-valtioiden ryhmä ole edustettuna G20-kokouksissa; toteaa, että Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren köyhimmistä maista on saatava enemmän edustajia, jotta voidaan kehittää uusi malli kestävälle globaalille hallinnolle; |
| --- | --- |

15.

toteaa huolestuneena, ettei Etelä-Afrikkaa lukuun ottamatta mikään AKT-valtio tai AKT-valtioiden ryhmä ole edustettuna G20-kokouksissa; toteaa, että Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren köyhimmistä maista on saatava enemmän edustajia, jotta voidaan kehittää uusi malli kestävälle globaalille hallinnolle;

| 16. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita panemaan täytäntöön kansainvälisiä parhaita käytäntöjä kehittäessään kansallista lainsäädäntöään, jonka tavoitteena on kestävä kehitys, hiilidioksidipäästöjen vähentäminen sekä puhtaampien energiateknologioiden ja uusiutuvan energian käytön edistäminen; |
| --- | --- |

16.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita panemaan täytäntöön kansainvälisiä parhaita käytäntöjä kehittäessään kansallista lainsäädäntöään, jonka tavoitteena on kestävä kehitys, hiilidioksidipäästöjen vähentäminen sekä puhtaampien energiateknologioiden ja uusiutuvan energian käytön edistäminen;

| 17. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja Afrikan unionille. |
| --- | --- |

17.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja Afrikan unionille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (5)

maailmanlaajuisen kriisin sosiaalisesta vaikutuksesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Teneriffassa (Espanja) 29. maaliskuuta – 1. huhtikuuta 2010,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtioiden) ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimuksen) ja kaikkien siihen tehtyjen muutosten tavoitteet,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhannen kehitystavoitteet, erityisesti maailmanlaajuisen kehityskumppanuuden perustamista koskevan sitoumuksen, sekä New Yorkissa 25. syyskuuta 2008 pidetyn YK:n korkean tason kokouksen päätelmät ja suositukset,

ottaa huomioon 21. ja 22. maaliskuuta 2002 pidetyssä kehitysrahoitusta koskevassa YK:n kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn Monterreyn konsensuksen ja 2. joulukuuta 2008 annetun kehitysrahoitusta koskevan Dohan julistuksen, joka hyväksyttiin Monterreyn konsensuksen täytäntöönpanoa tarkastelevassa kansainvälisessä kehitysrahoituksen seurantakonferenssissa,

ottaa huomioon 2. maaliskuuta 2005 hyväksytyn, avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen ja Accrassa 2.–4. syyskuuta 2008 pidetyssä avun tuloksellisuutta käsittelevässä korkean tason foorumissa hyväksytyn Accran toimintasuunnitelman,

ottaa huomioon komission 8. huhtikuuta 2009 antaman tiedonannon ”Kriisitilanteen tuki kehitysmaille” (6),

ottaa huomioon G20-ryhmän julkilausumat Washingtonissa 15. marraskuuta 2008, Lontoossa 2. huhtikuuta 2009 ja Pittsburghissa 24.–25. syyskuuta 2009 pidetyistä rahoituskriisiä koskeneista kokouksista,

ottaa huomioon L’Aquilassa Italiassa 10. heinäkuuta 2009 pidetyssä G8-huippukokouksessa annetut päätöslauselmat,

ottaa huomioon 10.–11. joulukuuta 2009 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon Maailmanpankin pääjohtajan Robert B. Zoellickin teollisuusmaille esittämän vetoomuksen, jonka mukaan ne kohdentaisivat 0,7 prosenttia elvytyspaketeistaan haavoittuville maille tarkoitettuun rahastoon kehitysmaiden auttamiseksi,

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön vuonna 2008 julkaiseman raportin ”Primary health care – now more than ever”,

ottaa huomioon Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) maaliskuussa 2009 julkaiseman raportin ”The implications of the global financial crisis for low-income countries”,

ottaa huomioon Roomassa 16.–18. marraskuuta 2009 pidetyn maailman elintarvikehuippukokouksen julkilausuman,

ottaa huomioon Afrikan parlamentaarisen unionin Ouagadougoussa 19.–20. marraskuuta 2009 pitämässään 32. kokouksessa antaman päätöslauselman ”The effects of the global economic and financial crisis on the African economies: strategies and measures to face them”,

ottaa huomioon Luandassa 3. joulukuuta 2009 antamansa päätöslauselman rahoituskriisin vaikutuksesta AKT-valtioihin (7),

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/100.640/10/lop.),

| A. | ottaa huomioon, että nykyinen kriisi on luonteeltaan poikkeuksellinen ja siinä yhdistyvät sosiaaliset, ympäristö-, talous-, rahoitus-, ja elintarvikekriisit; ottaa huomioon, että kehitysmallia on mukautettava sen tehokkuuden ja avoimuuden varmistamiseksi, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että nykyinen kriisi on luonteeltaan poikkeuksellinen ja siinä yhdistyvät sosiaaliset, ympäristö-, talous-, rahoitus-, ja elintarvikekriisit; ottaa huomioon, että kehitysmallia on mukautettava sen tehokkuuden ja avoimuuden varmistamiseksi,

| B. | ottaa huomioon, että nälästä kärsiviä ihmisiä on elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) arvioiden mukaan koko maailmassa jo miljardi ja että tämä määrä on noussut 100 miljoonalla maailmanlaajuisen kriisin vuoksi; ottaa huomioon, että köyhyydessä elävien ihmisten määrä voi nousta 90 miljoonalla joulukuuhun 2010 mennessä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että nälästä kärsiviä ihmisiä on elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) arvioiden mukaan koko maailmassa jo miljardi ja että tämä määrä on noussut 100 miljoonalla maailmanlaajuisen kriisin vuoksi; ottaa huomioon, että köyhyydessä elävien ihmisten määrä voi nousta 90 miljoonalla joulukuuhun 2010 mennessä,

| C. | ottaa huomioon, että valtaosa AKT-valtioista on riippuvaisia hyödykkeiden ja luonnonvarojen viennistä ja että kriisi on johtanut vientitulojen vähenemiseen monissa kehitysmaissa, näihin maihin kohdistuvan varojen siirron vähenemiseen ja suorien ulkomaisten investointien vähenemiseen, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että valtaosa AKT-valtioista on riippuvaisia hyödykkeiden ja luonnonvarojen viennistä ja että kriisi on johtanut vientitulojen vähenemiseen monissa kehitysmaissa, näihin maihin kohdistuvan varojen siirron vähenemiseen ja suorien ulkomaisten investointien vähenemiseen,

| D. | ottaa huomioon, että kehitysmaita haittaa myös maahanmuuttajatyöntekijöiden kotimaahansa lähettämien rahojen väheneminen ja julkisen kehitysavun (ODA) väheneminen, jonka vuoksi vuonna 2005 Gleneaglesissa pidetyssä G8-maiden kokouksessa annetuista Afrikalla annettavaa apua koskevista lupauksista jää Yhdistyneiden kansakuntien arvion mukaan puuttumaan 20 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuodessa, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kehitysmaita haittaa myös maahanmuuttajatyöntekijöiden kotimaahansa lähettämien rahojen väheneminen ja julkisen kehitysavun (ODA) väheneminen, jonka vuoksi vuonna 2005 Gleneaglesissa pidetyssä G8-maiden kokouksessa annetuista Afrikalla annettavaa apua koskevista lupauksista jää Yhdistyneiden kansakuntien arvion mukaan puuttumaan 20 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuodessa,

| E. | ottaa huomioon, että eri kriisien vaikutus AKT-valtioihin vaarantaa vuosituhattavoitteiden saavuttamisen, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että eri kriisien vaikutus AKT-valtioihin vaarantaa vuosituhattavoitteiden saavuttamisen,

| F. | ottaa huomioon, että koska HIV/AIDS on levinnyt pandemiaksi, se ei enää ole pelkästään terveyskysymys, vaan sillä on myös yhteiskunnallisia, taloudellisia ja väestörakenteeseen liittyviä seurauksia kaikissa maissa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että koska HIV/AIDS on levinnyt pandemiaksi, se ei enää ole pelkästään terveyskysymys, vaan sillä on myös yhteiskunnallisia, taloudellisia ja väestörakenteeseen liittyviä seurauksia kaikissa maissa,

| G. | ottaa huomioon, että AKT-maissa menetetään talous- ja rahoituskriisin vuoksi entistä enemmän ammattitaitoista työvoimaa, mikä pahentaa kriisin pitkän aikavälin vaikutuksia, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että AKT-maissa menetetään talous- ja rahoituskriisin vuoksi entistä enemmän ammattitaitoista työvoimaa, mikä pahentaa kriisin pitkän aikavälin vaikutuksia,

| H. | ottaa huomioon, että vaikka AKT-maita ei voi syyttää rahoitus- ja talouskriisistä, ne kuuluvat kriisin vaikutuksista eniten kärsimään joutuvien maiden joukkoon, mikä pätee myös ilmastonmuutokseen; ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisin syntymiseen on osaltaan vaikuttanut rahoitus- ja talousmarkkinoiden sääntelyn purkaminen, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vaikka AKT-maita ei voi syyttää rahoitus- ja talouskriisistä, ne kuuluvat kriisin vaikutuksista eniten kärsimään joutuvien maiden joukkoon, mikä pätee myös ilmastonmuutokseen; ottaa huomioon, että rahoitus- ja talouskriisin syntymiseen on osaltaan vaikuttanut rahoitus- ja talousmarkkinoiden sääntelyn purkaminen,

| I. | ottaa huomioon kriisistä johtuvan työolojen huononemisen: maailmassa on jo 59 miljoonaa työtöntä ja äärimmäinen köyhyys uhkaa yli 200:aa miljoonaa työntekijää niin AKT-maissa kuin EU:n jäsenvaltioissakin, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon kriisistä johtuvan työolojen huononemisen: maailmassa on jo 59 miljoonaa työtöntä ja äärimmäinen köyhyys uhkaa yli 200:aa miljoonaa työntekijää niin AKT-maissa kuin EU:n jäsenvaltioissakin,

| J. | ottaa huomioon, että yhteiskunnan haavoittuvimmat ryhmät, etenkin nuoret, joutuvat kärsimään eniten kriisin keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksista; ottaa huomioon, että nuorten osuus työttömistä on jo nyt suhteettoman suuri ja kasvaa edelleen, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että yhteiskunnan haavoittuvimmat ryhmät, etenkin nuoret, joutuvat kärsimään eniten kriisin keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutuksista; ottaa huomioon, että nuorten osuus työttömistä on jo nyt suhteettoman suuri ja kasvaa edelleen,

| K. | toteaa, että maailmanlaajuisen kriisin vaikutuksia keskituloisiin kehitysmaihin ja niiden yhteiskunnallista kehittämistä koskeviin ohjelmiin ei pidä väheksyä, |
| --- | --- |

K.

toteaa, että maailmanlaajuisen kriisin vaikutuksia keskituloisiin kehitysmaihin ja niiden yhteiskunnallista kehittämistä koskeviin ohjelmiin ei pidä väheksyä,

Kriisin monitahoiset seuraukset

| 1. | palauttaa mieliin, että EU:n on oltava ratkaisevassa asemassa lievitettäessä kriisin vaikutuksia AKT-valtioihin siksi, että EU on AKT-valtioiden tärkein kauppakumppani, suurin yksityisten sijoitusten tarjoaja ja maailman merkittävin julkisen kehitysavun antaja; |
| --- | --- |

1.

palauttaa mieliin, että EU:n on oltava ratkaisevassa asemassa lievitettäessä kriisin vaikutuksia AKT-valtioihin siksi, että EU on AKT-valtioiden tärkein kauppakumppani, suurin yksityisten sijoitusten tarjoaja ja maailman merkittävin julkisen kehitysavun antaja;

| 2. | kehottaa avunantajamaita käyttämään tätä ennennäkemätöntä kriisiä kimmokkeena ja selvittämään tarkemmin useampiin ja innovatiivisiin kehitysrahoituslähteisiin liittyviä olemassa olevia mahdollisuuksia, kuten kansainvälisiä rahoitustoimien veroja, sekä etsimään uusia mahdollisuuksia, jotta kehitysmaat voivat monipuolistaa tulonlähteitään ja panna täytäntöön entistä tehokkaampia, konkreettisia ja toimivia meno-ohjelmia; |
| --- | --- |

2.

kehottaa avunantajamaita käyttämään tätä ennennäkemätöntä kriisiä kimmokkeena ja selvittämään tarkemmin useampiin ja innovatiivisiin kehitysrahoituslähteisiin liittyviä olemassa olevia mahdollisuuksia, kuten kansainvälisiä rahoitustoimien veroja, sekä etsimään uusia mahdollisuuksia, jotta kehitysmaat voivat monipuolistaa tulonlähteitään ja panna täytäntöön entistä tehokkaampia, konkreettisia ja toimivia meno-ohjelmia;

| 3. | pelkää, että kriisi vaikeuttaa vuosituhattavoitteiden saavuttamista ja että rahoituskriisistä kehkeytyy kehitysapukriisi ja kehottaa sen vuoksi kunnioittamaan ja toteuttamaan EU:n jäsenvaltioiden tekemiä sitoumuksia, joiden mukaan julkinen kehitysapu nostetaan 0,56 prosenttiin BKTL:stä vuoteen 2010 mennessä ja 0,7 prosenttiin BKTL:stä vuoteen 2015 mennessä; kehottaa jäsenvaltioita kunnioittamaan näitä sitoumuksia kirjaamalla ne sitovaan kansalliseen lainsäädäntöön; kehottaa säilyttämään terveydenhuoltoon, koulutukseen ja sosiaaliturvaan osoitettavat julkisen kehitysavun määrärahat nykyisellä tasolla toteuttamalla koordinoituja toimia ja tehostamalla kehitysohjelmia; |
| --- | --- |

3.

pelkää, että kriisi vaikeuttaa vuosituhattavoitteiden saavuttamista ja että rahoituskriisistä kehkeytyy kehitysapukriisi ja kehottaa sen vuoksi kunnioittamaan ja toteuttamaan EU:n jäsenvaltioiden tekemiä sitoumuksia, joiden mukaan julkinen kehitysapu nostetaan 0,56 prosenttiin BKTL:stä vuoteen 2010 mennessä ja 0,7 prosenttiin BKTL:stä vuoteen 2015 mennessä; kehottaa jäsenvaltioita kunnioittamaan näitä sitoumuksia kirjaamalla ne sitovaan kansalliseen lainsäädäntöön; kehottaa säilyttämään terveydenhuoltoon, koulutukseen ja sosiaaliturvaan osoitettavat julkisen kehitysavun määrärahat nykyisellä tasolla toteuttamalla koordinoituja toimia ja tehostamalla kehitysohjelmia;

| 4. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita käyttämään EU:n rahoitusta mahdollisimman tehokkaasti valikoimalla entistä huolellisemmin maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja kansallisten maaohjelmien keskeiset toiminta-alueet, jotta voitaisiin saavuttaa vuosituhattavoitteet; |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita käyttämään EU:n rahoitusta mahdollisimman tehokkaasti valikoimalla entistä huolellisemmin maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja kansallisten maaohjelmien keskeiset toiminta-alueet, jotta voitaisiin saavuttaa vuosituhattavoitteet;

| 5. | toteaa jälleen, että Pariisin julistuksessa ja Accran toimintasuunnitelmassa vahvistetut, avun tuloksellisuutta koskevat periaatteet sekä kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskevat EU:n menettelysäännöt (8); ovat tärkeitä; kehottaa kesäkuussa 2010 pidettävää AKT–EU-ministerineuvostoa uudistamaan näitä periaatteita koskevat sitoumuksensa; |
| --- | --- |

5.

toteaa jälleen, että Pariisin julistuksessa ja Accran toimintasuunnitelmassa vahvistetut, avun tuloksellisuutta koskevat periaatteet sekä kehitysyhteistyöpolitiikan työnjakoa koskevat EU:n menettelysäännöt (8); ovat tärkeitä; kehottaa kesäkuussa 2010 pidettävää AKT–EU-ministerineuvostoa uudistamaan näitä periaatteita koskevat sitoumuksensa;

| 6. | Kehottaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia yhdistämään voimansa veropetosten, laittomien pääomavirtojen ja rahanpesun torjumiseksi; korostaa, että on pyrittävä toteuttamaan AKT-maiden varallisuuden uudelleenjakoa tukemalla valmiuksien lisäämistä esimerkiksi kansallisten verojärjestelmien ja oikeuslaitoksen osalta; |
| --- | --- |

6.

Kehottaa EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden hallituksia yhdistämään voimansa veropetosten, laittomien pääomavirtojen ja rahanpesun torjumiseksi; korostaa, että on pyrittävä toteuttamaan AKT-maiden varallisuuden uudelleenjakoa tukemalla valmiuksien lisäämistä esimerkiksi kansallisten verojärjestelmien ja oikeuslaitoksen osalta;

| 7. | kannattaa kansainvälisten käytäntöjen täytäntöönpanoa verotuksessa sekä erityisesti avoimuusperiaatteiden noudattamista ja tietojenvaihtoa näiden käytäntöjen noudattamiseen sitoutuneiden AKT-maiden välillä; |
| --- | --- |

7.

kannattaa kansainvälisten käytäntöjen täytäntöönpanoa verotuksessa sekä erityisesti avoimuusperiaatteiden noudattamista ja tietojenvaihtoa näiden käytäntöjen noudattamiseen sitoutuneiden AKT-maiden välillä;

| 8. | korostaa tarvetta alentaa rahalähetysten toimittamiseen liittyviä kustannuksia etenkin nyt, kun maahanmuuttajat kärsivät vakavasti kriisistä eivätkä voi siirtää lähtömaahansa yhtä paljon rahaa kuin ennen; |
| --- | --- |

8.

korostaa tarvetta alentaa rahalähetysten toimittamiseen liittyviä kustannuksia etenkin nyt, kun maahanmuuttajat kärsivät vakavasti kriisistä eivätkä voi siirtää lähtömaahansa yhtä paljon rahaa kuin ennen;

| 9. | toteaa, että alueellisella yhteistyöllä on ratkaiseva asema kriisin vaikutusten korjaamisessa; |
| --- | --- |

9.

toteaa, että alueellisella yhteistyöllä on ratkaiseva asema kriisin vaikutusten korjaamisessa;

Sosiaalialojen kehittäminen

| 10. | korostaa sosiaaliturvajärjestelmien roolia köyhyyden lieventämisessä ja kehottaa luomaan ja kehittämään sosiaaliturvajärjestelyjä; |
| --- | --- |

10.

korostaa sosiaaliturvajärjestelmien roolia köyhyyden lieventämisessä ja kehottaa luomaan ja kehittämään sosiaaliturvajärjestelyjä;

| 11. | kehottaa vastaanottajamaiden hallituksia ja avunantajia keskittämään toimintansa lyhyellä aikavälillä turvaverkkoihin, joilla pyritään estämään ihmisten vajoaminen köyhyyteen; kannattaa maailmanlaajuisen köyhyysvaroitusjärjestelmän (Global Poverty Alert System) ja nopeisiin avustustoimiin käytettävän rahaston perustamista, jolla saataisiin aikaan turvaverkko kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleville ihmisille koko maailmassa; |
| --- | --- |

11.

kehottaa vastaanottajamaiden hallituksia ja avunantajia keskittämään toimintansa lyhyellä aikavälillä turvaverkkoihin, joilla pyritään estämään ihmisten vajoaminen köyhyyteen; kannattaa maailmanlaajuisen köyhyysvaroitusjärjestelmän (Global Poverty Alert System) ja nopeisiin avustustoimiin käytettävän rahaston perustamista, jolla saataisiin aikaan turvaverkko kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleville ihmisille koko maailmassa;

| 12. | pitää myönteisenä haavoittuville maille tarkoitettua Euroopan komission FLEX-järjestelyä, jonka tavoitteena on sosiaalimenojen turvaaminen; kehottaa komissiota ja AKT-maiden hallituksia maa- ja aluekohtaisten strategia-asiakirjojen väliarvioinnin yhteydessä tutkimaan mahdollisuuksia vahvistaa sosiaalialoja ja lisätä FLEX-järjestelyn toiseen osuuteen osoitettavia määrärahoja, jotta tukikelpoisten AKT-maiden jäljellä oleva rahoitusvaje pysyttäisiin rahoittamaan kokonaan vuonna 2010; |
| --- | --- |

12.

pitää myönteisenä haavoittuville maille tarkoitettua Euroopan komission FLEX-järjestelyä, jonka tavoitteena on sosiaalimenojen turvaaminen; kehottaa komissiota ja AKT-maiden hallituksia maa- ja aluekohtaisten strategia-asiakirjojen väliarvioinnin yhteydessä tutkimaan mahdollisuuksia vahvistaa sosiaalialoja ja lisätä FLEX-järjestelyn toiseen osuuteen osoitettavia määrärahoja, jotta tukikelpoisten AKT-maiden jäljellä oleva rahoitusvaje pysyttäisiin rahoittamaan kokonaan vuonna 2010;

| 13. | kehottaa hallituksia ja avunantajia asettamaan etusijalle yhteiskunnan perustarpeet ja vahvistamaan tukea kriisin ankarasti koettelemille haavoittuvassa asemassa oleville lapsille ja naisille, riskialttiille nuorille sekä matalapalkkaisille ja heikosti koulutetuille työntekijöille, siirtotyöläisille, maaseudun työntekijöille ja vammaisille; |
| --- | --- |

13.

kehottaa hallituksia ja avunantajia asettamaan etusijalle yhteiskunnan perustarpeet ja vahvistamaan tukea kriisin ankarasti koettelemille haavoittuvassa asemassa oleville lapsille ja naisille, riskialttiille nuorille sekä matalapalkkaisille ja heikosti koulutetuille työntekijöille, siirtotyöläisille, maaseudun työntekijöille ja vammaisille;

| 14. | muistuttaa, että olisi toteutettava lisätoimia lapsi- ja äitiyskuolleisuuden vähentämiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa näitä vuosituhattavoitteita ei vielä liene saavutettu; muistuttaa, että koulutuksen ja terveydenhuollon olisi oltava keskeisellä sijalla kehitysyhteistyöpolitiikassa ja katsoo ehdottomasti, ettei näille aloille myönnettävää kansallista rahoitusta ja kansainvälistä apua saisi leikata nykyisen tilanteen perusteella; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että olisi toteutettava lisätoimia lapsi- ja äitiyskuolleisuuden vähentämiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa näitä vuosituhattavoitteita ei vielä liene saavutettu; muistuttaa, että koulutuksen ja terveydenhuollon olisi oltava keskeisellä sijalla kehitysyhteistyöpolitiikassa ja katsoo ehdottomasti, ettei näille aloille myönnettävää kansallista rahoitusta ja kansainvälistä apua saisi leikata nykyisen tilanteen perusteella;

| 15. | katsoo, että AKT-maiden ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan on korostettava terveysohjelmia, mukaan luettuna seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevat ohjelmat, sukupuolten välisen tasa-arvon edistäminen, naisten vaikutusmahdollisuuksien parantaminen sekä lasten oikeudet erityisesti siellä, missä sukupuoleen perustuva väkivalta on yleistä ja naiset ja lapset ovat alttiita HIV/AIDS-tartunnoille tai heiltä on kielletty tiedonsaanti, mahdollisuus ehkäisyyn ja/tai hoito; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että AKT-maiden ja EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan on korostettava terveysohjelmia, mukaan luettuna seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevat ohjelmat, sukupuolten välisen tasa-arvon edistäminen, naisten vaikutusmahdollisuuksien parantaminen sekä lasten oikeudet erityisesti siellä, missä sukupuoleen perustuva väkivalta on yleistä ja naiset ja lapset ovat alttiita HIV/AIDS-tartunnoille tai heiltä on kielletty tiedonsaanti, mahdollisuus ehkäisyyn ja/tai hoito;

| 16. | kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan toimenpiteitä, joiden tavoitteena on erityisesti helpottaa nuorten ja naisten integroitumista yhteiskuntaan ja edistää heidän täysipainoista osallistumistaan talouden toimintaan; |
| --- | --- |

16.

kehottaa AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksia toteuttamaan toimenpiteitä, joiden tavoitteena on erityisesti helpottaa nuorten ja naisten integroitumista yhteiskuntaan ja edistää heidän täysipainoista osallistumistaan talouden toimintaan;

| 17. | korostaa, että työpaikkojen luomista olisi helpotettava parantamalla korkea-asteen koulutusta sekä ammatillista koulutusta ja aikuiskoulutusta; kehottaa varmistamaan tasavertaiset oikeudet ja mahdollisuudet osaamisen kehittämiseen ja laadukkaaseen koulutukseen; kehottaa parantamaan mahdollisuuksia luottojen (myös mikrorahoituksen) saamiseen, jotta voitaisiin kannustaa työpaikkojen luomista ja tukea mikroyritysten perustamista paikallisten talouksien elvyttämiseksi; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että työpaikkojen luomista olisi helpotettava parantamalla korkea-asteen koulutusta sekä ammatillista koulutusta ja aikuiskoulutusta; kehottaa varmistamaan tasavertaiset oikeudet ja mahdollisuudet osaamisen kehittämiseen ja laadukkaaseen koulutukseen; kehottaa parantamaan mahdollisuuksia luottojen (myös mikrorahoituksen) saamiseen, jotta voitaisiin kannustaa työpaikkojen luomista ja tukea mikroyritysten perustamista paikallisten talouksien elvyttämiseksi;

| 18. | korostaa, että on suojeltava työntekijöiden oikeuksia ja vaatii lisätoimia lapsityövoiman käytön ja nuorisotyöttömyyden torjumiseksi; kehottaa sidosryhmiä kehittämään kriisinhallintastrategioita kansallisella ja alakohtaisella tasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla; |
| --- | --- |

18.

korostaa, että on suojeltava työntekijöiden oikeuksia ja vaatii lisätoimia lapsityövoiman käytön ja nuorisotyöttömyyden torjumiseksi; kehottaa sidosryhmiä kehittämään kriisinhallintastrategioita kansallisella ja alakohtaisella tasolla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla;

| 19. | korostaa, että ihmisarvoisen työn on oltava keskeisellä sijalla työpaikkojen luomisessa työssäkäyvien köyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi; korostaa sen vuoksi, että AKT-maiden maakohtaisten strategia-asiakirjojen väliarviointiin olisi sisällytettävä työllisyyteen ja ihmisarvoista työtä koskeviin kysymyksin keskittyvä alueellisen kasvun strategia; |
| --- | --- |

19.

korostaa, että ihmisarvoisen työn on oltava keskeisellä sijalla työpaikkojen luomisessa työssäkäyvien köyhyyteen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi; korostaa sen vuoksi, että AKT-maiden maakohtaisten strategia-asiakirjojen väliarviointiin olisi sisällytettävä työllisyyteen ja ihmisarvoista työtä koskeviin kysymyksin keskittyvä alueellisen kasvun strategia;

| 20. | pyytää avunantajamaita auttamaan AKT-maita monipuolistamaan talouksiaan ja vähentämään, riippuvuutta yksittäisistä tuotteista; muistuttaa, että on tarpeen investoida infrastruktuuriin ja alueellisten yhteyksien rakentamishankkeisiin ja katsoo ehdottomasti, että kauppapolitiikan olisi ohjauduttava tasavertaisen kumppanuuden periaatteen mukaan talouksien perustan vakauttamiseksi alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

20.

pyytää avunantajamaita auttamaan AKT-maita monipuolistamaan talouksiaan ja vähentämään, riippuvuutta yksittäisistä tuotteista; muistuttaa, että on tarpeen investoida infrastruktuuriin ja alueellisten yhteyksien rakentamishankkeisiin ja katsoo ehdottomasti, että kauppapolitiikan olisi ohjauduttava tasavertaisen kumppanuuden periaatteen mukaan talouksien perustan vakauttamiseksi alueellisella ja paikallisella tasolla;

| 21. | toteaa, että on arvioitava kehitysmaihin tehtävien investointien kestävyyttä ja säilytettävä hyvät ympäristö- ja elinolot; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että on arvioitava kehitysmaihin tehtävien investointien kestävyyttä ja säilytettävä hyvät ympäristö- ja elinolot;

| 22. | vahvistaa, että aivovienti on huolestuttava tosiasia, joka vaikuttaa haitallisesti terveydenhuollon ja hygienian keskeisiin osa-alueisiin, koulutukseen ja julkisen sektorin kehittämiseen ja uhkaa siten vähiten kehittyneiden maiden kehitysprosesseja ja tulevaisuudennäkymiä; tukee sen vuoksi kiertomuuttoa; |
| --- | --- |

22.

vahvistaa, että aivovienti on huolestuttava tosiasia, joka vaikuttaa haitallisesti terveydenhuollon ja hygienian keskeisiin osa-alueisiin, koulutukseen ja julkisen sektorin kehittämiseen ja uhkaa siten vähiten kehittyneiden maiden kehitysprosesseja ja tulevaisuudennäkymiä; tukee sen vuoksi kiertomuuttoa;

Elintarviketurva

| 23. | toistaa, että nykyinen elintarvikekriisi on osoittanut maatalouden liian pitkään jatkuneen laiminlyönnin ja että aliravitsemusta on pikaisesti torjuttava pitkän aikavälin toimenpiteillä; vaatii asianomaisia maita, avunantajia ja kansainvälisiä instituutioita tukemaan investointeja elintarviketurvaan ja maatalouteen, etenkin pienimuotoiseen maatalouteen; katsoo, että Euroopan komission olisi kehitysyhteistyön rahoitusvälineen mukaisten maakohtaisten strategia-asiakirjojen väliarvioinnin yhteydessä neuvoteltava vastaanottajamaiden kanssa siitä, onko maatalous ja kalastus nostettava ylemmälle sijalle asioiden tärkeysjärjestyksessä; |
| --- | --- |

23.

toistaa, että nykyinen elintarvikekriisi on osoittanut maatalouden liian pitkään jatkuneen laiminlyönnin ja että aliravitsemusta on pikaisesti torjuttava pitkän aikavälin toimenpiteillä; vaatii asianomaisia maita, avunantajia ja kansainvälisiä instituutioita tukemaan investointeja elintarviketurvaan ja maatalouteen, etenkin pienimuotoiseen maatalouteen; katsoo, että Euroopan komission olisi kehitysyhteistyön rahoitusvälineen mukaisten maakohtaisten strategia-asiakirjojen väliarvioinnin yhteydessä neuvoteltava vastaanottajamaiden kanssa siitä, onko maatalous ja kalastus nostettava ylemmälle sijalle asioiden tärkeysjärjestyksessä;

| 24. | korostaa, että EU:n elintarvikkeiden tuettu vienti olisi suunnattava akuutista elintarvikepulasta kärsiville alueille; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että EU:n elintarvikkeiden tuettu vienti olisi suunnattava akuutista elintarvikepulasta kärsiville alueille;

| 25. | pitää myönteisinä maatalouteen kohdistuvia ulkomaisia sijoituksia, joilla tuetaan kehitysyhteistyötä ja autetaan kehittämään paikallisia valmiuksia raaka-aineiden (etenkin maataloustuotteiden) muuttamiselle jalostetuiksi tuotteiksi; on kuitenkin huolissaan nykyisestä suuntauksesta, jossa eräät maat vuokraavat maata kehitysmaista voidakseen tuoda tuotteita kyseisistä maista; vaatii, että tällaisten sopimusten olisi oltava avoimia ja että osan tuotannosta olisi jäätävä tuotantomaihin; on huolissaan elintarvikkeilla keinottelusta; |
| --- | --- |

25.

pitää myönteisinä maatalouteen kohdistuvia ulkomaisia sijoituksia, joilla tuetaan kehitysyhteistyötä ja autetaan kehittämään paikallisia valmiuksia raaka-aineiden (etenkin maataloustuotteiden) muuttamiselle jalostetuiksi tuotteiksi; on kuitenkin huolissaan nykyisestä suuntauksesta, jossa eräät maat vuokraavat maata kehitysmaista voidakseen tuoda tuotteita kyseisistä maista; vaatii, että tällaisten sopimusten olisi oltava avoimia ja että osan tuotannosta olisi jäätävä tuotantomaihin; on huolissaan elintarvikkeilla keinottelusta;

| 26. | pyytää vahvistamaan teknisiä, rahoituksellisia ja henkilöresursseja, jotta AKT-maiden pienviljelijöitä, paikallisia markkinoita ja nykyaikaista viljelytekniikkaa voitaisiin tukea ja saada AKT-maat kestämään paremmin epävakaiden maailmanmarkkinoiden vaikutuksia; |
| --- | --- |

26.

pyytää vahvistamaan teknisiä, rahoituksellisia ja henkilöresursseja, jotta AKT-maiden pienviljelijöitä, paikallisia markkinoita ja nykyaikaista viljelytekniikkaa voitaisiin tukea ja saada AKT-maat kestämään paremmin epävakaiden maailmanmarkkinoiden vaikutuksia;

| 27. | pyytää EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita antamaan etusijan maatalousalan, kalastuksen ja elintarviketurvan kehittämiselle ja tekemään niistä keskeisen toiminta-alueen maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja kansallisten maaohjelmien suunnittelussa; korostaa, että olisi pyrittävä parantamaan elintarvikkeiden tuotantoa ja jakelua nälänhädän estämiseksi AKT-maissa; ehdottaa lisäksi, että maanviljelyä taajamissa olisi kehitettävä; |
| --- | --- |

27.

pyytää EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita antamaan etusijan maatalousalan, kalastuksen ja elintarviketurvan kehittämiselle ja tekemään niistä keskeisen toiminta-alueen maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja kansallisten maaohjelmien suunnittelussa; korostaa, että olisi pyrittävä parantamaan elintarvikkeiden tuotantoa ja jakelua nälänhädän estämiseksi AKT-maissa; ehdottaa lisäksi, että maanviljelyä taajamissa olisi kehitettävä;

| 28. | kehottaa EU:ta pitämään yhteyttä alueellisiin kalastusjärjestöihin, jotta voidaan taata kestävä kalastus ja kehittää AKT-maiden omaa kalanjalostuskapasiteettia; |
| --- | --- |

28.

kehottaa EU:ta pitämään yhteyttä alueellisiin kalastusjärjestöihin, jotta voidaan taata kestävä kalastus ja kehittää AKT-maiden omaa kalanjalostuskapasiteettia;

Ilmastonmuutos

| 29. | muistuttaa, että vuoteen 2020 mennessä tarvitaan 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa kehitysmaiden auttamiseksi selviytymään ilmastonmuutoksesta; kehottaa AKT-maita määrittelemään omat ensisijaiset tavoitteensa ilmastonmuutoksen torjunnassa perustamalla kansallisia sopeutumisohjelmia; painottaa, ettei edellä mainittuja varoja pitäisi ottaa jo suunnitelluista kehitysapubudjeteista vaan niiden pitäisi olla uusia ja täydentäviä määrärahoja; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että vuoteen 2020 mennessä tarvitaan 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa kehitysmaiden auttamiseksi selviytymään ilmastonmuutoksesta; kehottaa AKT-maita määrittelemään omat ensisijaiset tavoitteensa ilmastonmuutoksen torjunnassa perustamalla kansallisia sopeutumisohjelmia; painottaa, ettei edellä mainittuja varoja pitäisi ottaa jo suunnitelluista kehitysapubudjeteista vaan niiden pitäisi olla uusia ja täydentäviä määrärahoja;

| 30. | korostaa, että ilmastonmuutoksen hillitseminen on valtava haaste kehitysmaille, mutta samalla sen olisi oltava myös tilaisuus edistää avunantajien taloudellisella ja teknisellä tuella vihreää teknologiaa maiden kehittämiseksi (vihreä kehitys) teknologian siirron (muun muassa aurinkoenergia) avulla sekä luoda vihreitä työpaikkoja; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että ilmastonmuutoksen hillitseminen on valtava haaste kehitysmaille, mutta samalla sen olisi oltava myös tilaisuus edistää avunantajien taloudellisella ja teknisellä tuella vihreää teknologiaa maiden kehittämiseksi (vihreä kehitys) teknologian siirron (muun muassa aurinkoenergia) avulla sekä luoda vihreitä työpaikkoja;

| 31. | pahoittelee, ettei Kööpenhaminan huippukokouksessa saatu aikaan oikeudellisesti sitovaa sopimusta; kehottaa sen vuoksi laatimaan AKT:n ja EU:n yhteisen strategian, jonka tavoitteena on todellinen sitoutuminen Meksikossa pidettävän seuraavan ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin (COP 16) puitteissa; |
| --- | --- |

31.

pahoittelee, ettei Kööpenhaminan huippukokouksessa saatu aikaan oikeudellisesti sitovaa sopimusta; kehottaa sen vuoksi laatimaan AKT:n ja EU:n yhteisen strategian, jonka tavoitteena on todellinen sitoutuminen Meksikossa pidettävän seuraavan ilmastosopimuksen osapuolten konferenssin (COP 16) puitteissa;

| 32. | muistuttaa, että koko maailman maiden olisi yhteisvoimin torjuttava ilmastonmuutosta ja pyrittävä tarjoamaan lisää tukea köyhemmille kehitysmaille, jotka ovat alttiimpia ilmastonmuutokselle, erityisesti vähiten kehittyneille maille ja pienille saarikehitysvaltioille; |
| --- | --- |

32.

muistuttaa, että koko maailman maiden olisi yhteisvoimin torjuttava ilmastonmuutosta ja pyrittävä tarjoamaan lisää tukea köyhemmille kehitysmaille, jotka ovat alttiimpia ilmastonmuutokselle, erityisesti vähiten kehittyneille maille ja pienille saarikehitysvaltioille;

| 33. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille ja yleisafrikkalaiselle parlamentille. |
| --- | --- |

33.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltiolle, Afrikan unionille ja yleisafrikkalaiselle parlamentille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (9)

maanjäristyksen jälkeisestä jälleenrakennuksesta ja kunnostuksesta Haitissa ja köyhyyden ja luonnonkatastrofien välisistä yhteyksistä

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Teneriffassa (Espanja) 29. maaliskuuta – 1. huhtikuuta 2010,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Iqaluitissa (Kanada) 6. helmikuuta 2010 pidetyn G7-maiden huippukokouksen,

ottaa huomioon New Yorkissa 31. maaliskuuta 2010 pidetyn kansainvälisen avunantajakonferenssin ”Towards a New Future for Haiti” tulokset,

ottaa huomioon Montrealissa 25. tammikuuta 2010 järjestetyn ministeritason valmistelukonferenssin päätelmät,

ottaa huomioon Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Ashtonin kanssa 20. tammikuuta 2010 Euroopan parlamentissa käydyn keskustelun Haitin maanjäristyksestä,

ottaa huomioon ulkoasioiden neuvoston Brysselissä 18. tammikuuta 2010 pitämän ylimääräisen kokouksen päätelmät,

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien Haitin vakautusoperaation (MINUSTAH),

| A. | ottaa huomioon, että Haitissa tapahtui 12. tammikuuta 2010 katastrofaalisia tuhoja Port-au-Princessä, Jacmelissa ja muissa alueen asutuissa osissa aiheuttanut maanjäristys, jonka voimakkuus oli 7,3 Richterin asteikolla ja jonka useat jälkijäristykset aiheuttivat vahinkoa maalle, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Haitissa tapahtui 12. tammikuuta 2010 katastrofaalisia tuhoja Port-au-Princessä, Jacmelissa ja muissa alueen asutuissa osissa aiheuttanut maanjäristys, jonka voimakkuus oli 7,3 Richterin asteikolla ja jonka useat jälkijäristykset aiheuttivat vahinkoa maalle,

| B. | ottaa huomioon, että arvioiden mukaan kuolleita on yli 200 000 ja loukkaantuneita 250 000 ja että yli kolme miljoonaa ihmistä on kärsinyt suoraan maanjäristyksestä; ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien Haitin vakautusoperaatio (MINUSTAH) on kärsinyt raskaita menetyksiä, kun operaatiossa on saatujen tietojen mukaan kuollut 146 ja kadonnut 70 ihmistä, |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että arvioiden mukaan kuolleita on yli 200 000 ja loukkaantuneita 250 000 ja että yli kolme miljoonaa ihmistä on kärsinyt suoraan maanjäristyksestä; ottaa huomioon, että Yhdistyneiden Kansakuntien Haitin vakautusoperaatio (MINUSTAH) on kärsinyt raskaita menetyksiä, kun operaatiossa on saatujen tietojen mukaan kuollut 146 ja kadonnut 70 ihmistä,

| C. | ottaa huomioon, että YK:n humanitaarisen avun koordinaatioyksikkö OCHA on ilmoittanut, että koko maassa jopa miljoona ihmistä tarvitsee suojaa etenkin sadekauden alkaessa ja että maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden määrä on jopa 500 000, |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että YK:n humanitaarisen avun koordinaatioyksikkö OCHA on ilmoittanut, että koko maassa jopa miljoona ihmistä tarvitsee suojaa etenkin sadekauden alkaessa ja että maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden määrä on jopa 500 000,

| D. | ottaa huomioon, että maa joutui jo ennen 12. tammikuuta 2010 tapahtunutta maanjäristystä kärsimään vuoden 2008 hirmumyrskyjen ja trooppisten myrskyjen aiheuttamista tuhoista, joiden arvioidaan olleen15 prosenttia BKT:sta, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että maa joutui jo ennen 12. tammikuuta 2010 tapahtunutta maanjäristystä kärsimään vuoden 2008 hirmumyrskyjen ja trooppisten myrskyjen aiheuttamista tuhoista, joiden arvioidaan olleen15 prosenttia BKT:sta,

| E. | ottaa huomioon, että ennen maanjäristystä arviolta 1,8 miljoonaa ihmistä kärsi ruokapulasta maassa, jossa lähes 60 prosenttia väestöstä elää maaseudulla ja 70 prosenttia (12 miljoonaa ihmistä) elää alle kahdella Yhdysvaltain dollarilla päivässä, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ennen maanjäristystä arviolta 1,8 miljoonaa ihmistä kärsi ruokapulasta maassa, jossa lähes 60 prosenttia väestöstä elää maaseudulla ja 70 prosenttia (12 miljoonaa ihmistä) elää alle kahdella Yhdysvaltain dollarilla päivässä,

| F. | toteaa, että tämän mittaamattoman köyhyyden vuoksi maanjäristys oli sitäkin tuhoisampi ja suisti maan yhteen pahimmista siellä tapahtuneista humanitaarisista kriiseistä, |
| --- | --- |

F.

toteaa, että tämän mittaamattoman köyhyyden vuoksi maanjäristys oli sitäkin tuhoisampi ja suisti maan yhteen pahimmista siellä tapahtuneista humanitaarisista kriiseistä,

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan komissio on sopinut myöntävänsä 137 miljoonaa euroa lyhyen aikavälin tarpeisiin ja vähintään 200 miljoonaa euroa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä siten, että jäsenvaltiot myöntävät lisäksi 92 miljoonaa euroa; ottaa huomioon, että Haitin jälleenrakentaminen maksaa Latinalaisen Amerikan kehityspankin arvioiden mukaan yhteensä 10,5 miljardia euroa, josta vuosittain tarvitaan 2 miljardia euroa; panee merkille Etelä-Amerikan kansakuntien unionin päätöksen perustaa 217 miljoonan euron rahasto Haitin avustamista varten, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan komissio on sopinut myöntävänsä 137 miljoonaa euroa lyhyen aikavälin tarpeisiin ja vähintään 200 miljoonaa euroa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä siten, että jäsenvaltiot myöntävät lisäksi 92 miljoonaa euroa; ottaa huomioon, että Haitin jälleenrakentaminen maksaa Latinalaisen Amerikan kehityspankin arvioiden mukaan yhteensä 10,5 miljardia euroa, josta vuosittain tarvitaan 2 miljardia euroa; panee merkille Etelä-Amerikan kansakuntien unionin päätöksen perustaa 217 miljoonan euron rahasto Haitin avustamista varten,

| H. | ottaa huomioon, että Haitin toimintakykyä lamauttaa arviolta 1 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruinen ulkomainen velka, joka esti Haitin kehitystä jo ennen maanjäristystä ja joka saattaa vaikeuttaa maan elvyttämisponnisteluja, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Haitin toimintakykyä lamauttaa arviolta 1 miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruinen ulkomainen velka, joka esti Haitin kehitystä jo ennen maanjäristystä ja joka saattaa vaikeuttaa maan elvyttämisponnisteluja,

| I. | panee merkille G7-maiden ministerien päätöksen Haitin velkojen anteeksiantamisesta mutta myös sen, että G7-maiden osuus yhteensä 890 miljoonan Yhdysvaltain dollarin velasta oli vain 214 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, |
| --- | --- |

I.

panee merkille G7-maiden ministerien päätöksen Haitin velkojen anteeksiantamisesta mutta myös sen, että G7-maiden osuus yhteensä 890 miljoonan Yhdysvaltain dollarin velasta oli vain 214 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria,

| J. | katsoo, että välittömän avustusoperaation lisäksi keskipitkän ja pitkän aikavälin elvyttämistyö, jolla palautetaan ihmisten toimeentulo, rakennetaan uudelleen tuhoutunut infrastruktuuri ja valtion instituutiot sekä elvytetään taloudellinen toiminta, edellyttää pitkän aikavälin kansainvälistä sitoutumista, |
| --- | --- |

J.

katsoo, että välittömän avustusoperaation lisäksi keskipitkän ja pitkän aikavälin elvyttämistyö, jolla palautetaan ihmisten toimeentulo, rakennetaan uudelleen tuhoutunut infrastruktuuri ja valtion instituutiot sekä elvytetään taloudellinen toiminta, edellyttää pitkän aikavälin kansainvälistä sitoutumista,

| 1. | ilmaisee vilpittömän osanottonsa, sympatiansa ja solidaarisuutensa Haitin ja muiden järistyksestä kärsineiden maiden kansalaisille sekä kansainvälisten järjestöjen henkilöstölle, myös YK:n ja Euroopan komission henkilöstölle, tämän poikkeuksellisen voimakkaan maanjäristyksen aiheuttamien lukuisten kuolonuhrien ja valtavan tuhon johdosta; antaa arvoa esimerkilliselle rohkeudelle ja solidaarisuudelle, jota haitilaiset osoittivat heti katastrofin jälkeen ja ennen sen päätymistä tiedotusvälineisiin, kun he omasta köyhyydestään huolimatta pelastivat tuhansia ihmishenkiä ja antoivat apua tuhansille loukkaantuneille ja orvoille; |
| --- | --- |

1.

ilmaisee vilpittömän osanottonsa, sympatiansa ja solidaarisuutensa Haitin ja muiden järistyksestä kärsineiden maiden kansalaisille sekä kansainvälisten järjestöjen henkilöstölle, myös YK:n ja Euroopan komission henkilöstölle, tämän poikkeuksellisen voimakkaan maanjäristyksen aiheuttamien lukuisten kuolonuhrien ja valtavan tuhon johdosta; antaa arvoa esimerkilliselle rohkeudelle ja solidaarisuudelle, jota haitilaiset osoittivat heti katastrofin jälkeen ja ennen sen päätymistä tiedotusvälineisiin, kun he omasta köyhyydestään huolimatta pelastivat tuhansia ihmishenkiä ja antoivat apua tuhansille loukkaantuneille ja orvoille;

| 2. | panee tyytyväisenä merkille Haitin viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan sekä YK:n ja kansalaisjärjestöjen ja muiden kahdenvälistä tukea antavien tahojen ponnistukset avun viemiseksi Haitiin; pitää arvossa kaikkien Euroopan unionin, AKT-maiden ja muiden maiden avustusjärjestöjen ja yksityishenkilöiden työtä; |
| --- | --- |

2.

panee tyytyväisenä merkille Haitin viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan sekä YK:n ja kansalaisjärjestöjen ja muiden kahdenvälistä tukea antavien tahojen ponnistukset avun viemiseksi Haitiin; pitää arvossa kaikkien Euroopan unionin, AKT-maiden ja muiden maiden avustusjärjestöjen ja yksityishenkilöiden työtä;

| 3. | panee hyvin tyytyväisenä merkille solidaarisuuden, jota Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot ja kansainväliset kumppanit osoittivat New Yorkissa 31. maaliskuuta 2010 pidetyssä kansainvälisessä avunantajakonferenssissa ”Towards a New Future for Haiti”, joka johti lupauksiin yhteensä 9,9 miljardin dollarin tuesta kolmen seuraavan vuoden aikana ja niiden jälkeen, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä täyttämään historialliset lupauksensa; |
| --- | --- |

3.

panee hyvin tyytyväisenä merkille solidaarisuuden, jota Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot ja kansainväliset kumppanit osoittivat New Yorkissa 31. maaliskuuta 2010 pidetyssä kansainvälisessä avunantajakonferenssissa ”Towards a New Future for Haiti”, joka johti lupauksiin yhteensä 9,9 miljardin dollarin tuesta kolmen seuraavan vuoden aikana ja niiden jälkeen, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä täyttämään historialliset lupauksensa;

| 4. | pitää myönteisensä sitä, että kansainväliset avunantajat ovat kohdistaneet antamansa avun Haitin kansallisen elvyttämisen ja kehittämisen toimintasuunnitelmaan, jonka Haitin presidentti René Préval on esitellyt selkeänä osoituksena siitä, että Haitin viranomaiset ryhtyvät johtamaan pitkän aikavälin jälleenrakennustyötä; |
| --- | --- |

4.

pitää myönteisensä sitä, että kansainväliset avunantajat ovat kohdistaneet antamansa avun Haitin kansallisen elvyttämisen ja kehittämisen toimintasuunnitelmaan, jonka Haitin presidentti René Préval on esitellyt selkeänä osoituksena siitä, että Haitin viranomaiset ryhtyvät johtamaan pitkän aikavälin jälleenrakennustyötä;

| 5. | pitää ehdottoman tärkeänä sitä, että YK toimii Haitin hallituksen johdolla ja vastaa nyt ja myös tulevaisuudessa kaikkien sellaisten siviili- ja sotilasoperaatioiden yhteensovittamisesta, jotka liittyvät turvallisuuden palauttamiseen ja humanitaariseen apuun sekä myös jälleenrakennukseen ja kehittämiseen; |
| --- | --- |

5.

pitää ehdottoman tärkeänä sitä, että YK toimii Haitin hallituksen johdolla ja vastaa nyt ja myös tulevaisuudessa kaikkien sellaisten siviili- ja sotilasoperaatioiden yhteensovittamisesta, jotka liittyvät turvallisuuden palauttamiseen ja humanitaariseen apuun sekä myös jälleenrakennukseen ja kehittämiseen;

| 6. | kehottaa YK:ta tarkastelemaan MINUSTAHin toimeksiantoa uudelleen yhdessä Haitin viranomaisten kanssa, jotta maan katastrofin jälkeisiin tarpeisiin voitaisiin vastata, keskittyen erityisesti turvallisuuskysymyksiin; |
| --- | --- |

6.

kehottaa YK:ta tarkastelemaan MINUSTAHin toimeksiantoa uudelleen yhdessä Haitin viranomaisten kanssa, jotta maan katastrofin jälkeisiin tarpeisiin voitaisiin vastata, keskittyen erityisesti turvallisuuskysymyksiin;

| 7. | kehottaa laatimaan kattavan arvioinnin väestön lyhyen ja pitkän aikavälin tarpeiden kartoittamiseksi ja kansainvälisen yhteisön jälleenrakennusprosessiin osallistumisen määrittämiseksi sen kolmessa – hätäavun, kunnostamisen ja jälleenrakentamisen – vaiheessa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa laatimaan kattavan arvioinnin väestön lyhyen ja pitkän aikavälin tarpeiden kartoittamiseksi ja kansainvälisen yhteisön jälleenrakennusprosessiin osallistumisen määrittämiseksi sen kolmessa – hätäavun, kunnostamisen ja jälleenrakentamisen – vaiheessa;

| 8. | ilmaisee syvän huolestuneisuutensa haavoittuvien, erityisesti naisten, lasten ja ikääntyneiden, hyvinvoinnista; kehottaa komissiota ja YK:ta kiinnittämään erityistä huomiota naisten osuuteen jälleenrakentamisessa ja tukemaan sitä ottamalla heidät aktiivisesti mukaan kaikkien avustus- ja jälleenrakennusohjelmien kunnostamis-, jälleenrakentamis- ja arviointivaiheisiin; |
| --- | --- |

8.

ilmaisee syvän huolestuneisuutensa haavoittuvien, erityisesti naisten, lasten ja ikääntyneiden, hyvinvoinnista; kehottaa komissiota ja YK:ta kiinnittämään erityistä huomiota naisten osuuteen jälleenrakentamisessa ja tukemaan sitä ottamalla heidät aktiivisesti mukaan kaikkien avustus- ja jälleenrakennusohjelmien kunnostamis-, jälleenrakentamis- ja arviointivaiheisiin;

| 9. | korostaa, että vailla huoltajaa oleville tai perheistään eroon joutuneille lapsille pitäisi tarjota palveluja, joilla pyritään mahdollisimman pian saattamaan heidät yhteen vanhempiensa tai huoltajiensa kanssa; kehottaa EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä arvioimaan pikaisesti, tarvitaanko tuhansien maanjäristyksessä orvoksi jääneiden lasten tilanteen ratkaisemiseksi koordinoitua suunnitelmaa; korostaa laittomaan adoptioon ja lapsikauppaan liittyvää suurta riskiä; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että vailla huoltajaa oleville tai perheistään eroon joutuneille lapsille pitäisi tarjota palveluja, joilla pyritään mahdollisimman pian saattamaan heidät yhteen vanhempiensa tai huoltajiensa kanssa; kehottaa EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä arvioimaan pikaisesti, tarvitaanko tuhansien maanjäristyksessä orvoksi jääneiden lasten tilanteen ratkaisemiseksi koordinoitua suunnitelmaa; korostaa laittomaan adoptioon ja lapsikauppaan liittyvää suurta riskiä;

| 10. | kehottaa EU:ta tukemaan haitilaislasten uusien adoptioiden väliaikaista keskeyttämistä ainakin kahdeksi vuodeksi siitä, kun jäljitys on aloitettu; kehottaa EU:ta ryhtymään toimiin lasten perustarpeiden tyydyttämiseksi ja väliaikaisten koulujen avaamiseksi sekä tarjoamaan lapsille kiireellisesti neuvontaa; |
| --- | --- |

10.

kehottaa EU:ta tukemaan haitilaislasten uusien adoptioiden väliaikaista keskeyttämistä ainakin kahdeksi vuodeksi siitä, kun jäljitys on aloitettu; kehottaa EU:ta ryhtymään toimiin lasten perustarpeiden tyydyttämiseksi ja väliaikaisten koulujen avaamiseksi sekä tarjoamaan lapsille kiireellisesti neuvontaa;

| 11. | kehottaa komissiota ja kansainvälistä yhteisöä seuraamaan Haitin väestön ja erityisesti naisten ja lasten terveystilannetta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa komissiota ja kansainvälistä yhteisöä seuraamaan Haitin väestön ja erityisesti naisten ja lasten terveystilannetta;

| 12. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä antamaan kokonaan anteeksi Haitin tasavallan ulkomaisen velan ja kiittää kaikkia niitä, jotka ovat toteuttaneet tai ilmoittaneet toteuttavansa tähän liittyviä toimenpiteitä; painottaa, että kaikki kiireellinen maanjäristykseen liittyvä apu on myönnettävä apuna, jota ei tarvitse maksaa takaisin, eikä velkaa kerryttävinä lainoina; |
| --- | --- |

12.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä antamaan kokonaan anteeksi Haitin tasavallan ulkomaisen velan ja kiittää kaikkia niitä, jotka ovat toteuttaneet tai ilmoittaneet toteuttavansa tähän liittyviä toimenpiteitä; painottaa, että kaikki kiireellinen maanjäristykseen liittyvä apu on myönnettävä apuna, jota ei tarvitse maksaa takaisin, eikä velkaa kerryttävinä lainoina;

| 13. | tukee EU:n ja muiden avunantajien toimia, joilla tähdätään paikallisen ruuantuotannon lisäämiseen, vahingoittuneiden perusrakenteiden kunnostamiseen ja tarvittavan materiaalin (siemenien, lannoitteiden ja työkalujen) toimittamiseen pienviljelijöiden käyttöön erityisesti maaliskuussa alkavalle kevään kylvökaudelle, jonka osuus maan elintarviketuotannosta on 60 prosenttia; kehottaa EU:ta ja muita kansainvälisiä avunantajia mahdollisuuksien mukaan ostamaan paikallisesti tuotettuja elintarvikkeita avustustarkoituksiin ja siten antamaan tärkeän panoksen maaseudun talouden tukemiseen ja paikallisten tuottajien suojelemiseen; |
| --- | --- |

13.

tukee EU:n ja muiden avunantajien toimia, joilla tähdätään paikallisen ruuantuotannon lisäämiseen, vahingoittuneiden perusrakenteiden kunnostamiseen ja tarvittavan materiaalin (siemenien, lannoitteiden ja työkalujen) toimittamiseen pienviljelijöiden käyttöön erityisesti maaliskuussa alkavalle kevään kylvökaudelle, jonka osuus maan elintarviketuotannosta on 60 prosenttia; kehottaa EU:ta ja muita kansainvälisiä avunantajia mahdollisuuksien mukaan ostamaan paikallisesti tuotettuja elintarvikkeita avustustarkoituksiin ja siten antamaan tärkeän panoksen maaseudun talouden tukemiseen ja paikallisten tuottajien suojelemiseen;

| 14. | korostaa tarvetta keskittyä pitkällä aikavälillä investoimaan maanjäristyksiä kestäviin ja asianmukaiset tekniset standardit täyttäviin rakennuksiin sekä perusrakenteisiin, kuten vesihuoltoon, maanteihin, sähköhuoltoon ja teknologiansiirtoon, joita ei ollut tai jotka olivat monin paikoin riittämättömiä ennen maanjäristystä, mikä pahentaa huomattavasti luonnonkatastrofien vaikutuksia; |
| --- | --- |

14.

korostaa tarvetta keskittyä pitkällä aikavälillä investoimaan maanjäristyksiä kestäviin ja asianmukaiset tekniset standardit täyttäviin rakennuksiin sekä perusrakenteisiin, kuten vesihuoltoon, maanteihin, sähköhuoltoon ja teknologiansiirtoon, joita ei ollut tai jotka olivat monin paikoin riittämättömiä ennen maanjäristystä, mikä pahentaa huomattavasti luonnonkatastrofien vaikutuksia;

| 15. | kehottaa perustamaan Yhdistyneiden Kansakuntien hallinnoiman rahaston, josta rahoitettaisiin yleiseen tietoisuuden lisäämiseen liittyviä ja koulutustoimenpiteitä, ennaltaehkäisyä ja ennakkovaroitusjärjestelmiä, asianmukaisten suojarakenteiden rakentamista ja hätätilanteisiin tarkoitettujen lääkinnällisten ja saniteettilaitteiden varastointia; |
| --- | --- |

15.

kehottaa perustamaan Yhdistyneiden Kansakuntien hallinnoiman rahaston, josta rahoitettaisiin yleiseen tietoisuuden lisäämiseen liittyviä ja koulutustoimenpiteitä, ennaltaehkäisyä ja ennakkovaroitusjärjestelmiä, asianmukaisten suojarakenteiden rakentamista ja hätätilanteisiin tarkoitettujen lääkinnällisten ja saniteettilaitteiden varastointia;

| 16. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että Haitin kansalaiset ja hallitus ovat maan parlamentin demokraattisessa valvonnassa päätoimijoita jälleenrakennusprosessissa, jotta he voivat ottaa vastuulleen oman yhteisen tulevaisuutensa; pyytää Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita asettamaan EU:n taitotiedon niiden käyttöön ja siten vahvistamaan kansallisia sekä paikallisia, alueellisia ja alueiden osien valmiuksia; |
| --- | --- |

16.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että Haitin kansalaiset ja hallitus ovat maan parlamentin demokraattisessa valvonnassa päätoimijoita jälleenrakennusprosessissa, jotta he voivat ottaa vastuulleen oman yhteisen tulevaisuutensa; pyytää Euroopan komissiota ja EU:n jäsenvaltioita asettamaan EU:n taitotiedon niiden käyttöön ja siten vahvistamaan kansallisia sekä paikallisia, alueellisia ja alueiden osien valmiuksia;

| 17. | kehottaa kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että Haitin köyhyyden lievittäminen pidetään asialistan kärjessä vielä silloinkin, kun tiedotusvälineiden huomio on kääntynyt muualle, jotta Haiti voi nousta tästä katastrofista toimivaksi demokratiaksi, jonka talous mahdollistaa kansan toimeentulon kestävältä pohjalta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa kansainvälistä yhteisöä varmistamaan, että Haitin köyhyyden lievittäminen pidetään asialistan kärjessä vielä silloinkin, kun tiedotusvälineiden huomio on kääntynyt muualle, jotta Haiti voi nousta tästä katastrofista toimivaksi demokratiaksi, jonka talous mahdollistaa kansan toimeentulon kestävältä pohjalta;

| 18. | kehottaa EU:ta tekemään yhteistyötä Haitin viranomaisten kanssa katastrofien torjuntaa ja vaikutusten lieventämistä koskevan järjestelmän perustamiseksi ja valmiuksien hallinnan järjestämiseksi pitkällä aikavälillä sekä korostaa, että jälleenrakennuksen on perustuttava kansallisiin painopisteisiin ja että samalla on noudatettava avun tuloksellisuutta koskevia periaatteita ja tuettava Haitin instituutioita, jotta hallinto olisi tehokasta; kannattaa presidentti Prévalin ehdotusta perustaa YK:hon pysyvä rakenne, jolla pystytään heti alusta alkaen hallitsemaan luonnonkatastrofien aiheuttamia kriisejä; |
| --- | --- |

18.

kehottaa EU:ta tekemään yhteistyötä Haitin viranomaisten kanssa katastrofien torjuntaa ja vaikutusten lieventämistä koskevan järjestelmän perustamiseksi ja valmiuksien hallinnan järjestämiseksi pitkällä aikavälillä sekä korostaa, että jälleenrakennuksen on perustuttava kansallisiin painopisteisiin ja että samalla on noudatettava avun tuloksellisuutta koskevia periaatteita ja tuettava Haitin instituutioita, jotta hallinto olisi tehokasta; kannattaa presidentti Prévalin ehdotusta perustaa YK:hon pysyvä rakenne, jolla pystytään heti alusta alkaen hallitsemaan luonnonkatastrofien aiheuttamia kriisejä;

| 19. | pitää erittäin tärkeänä toteuttaa mittavia metsitystoimia Haitissa, koska maa on nykyisessä tilanteessa erityisen alttiina luonnonkatastrofien kaikille muodoille, ja löytää taloudellisia ja kestäviä vaihtoehtoja metsän hävittämiselle ruuanlaiton tähden; |
| --- | --- |

19.

pitää erittäin tärkeänä toteuttaa mittavia metsitystoimia Haitissa, koska maa on nykyisessä tilanteessa erityisen alttiina luonnonkatastrofien kaikille muodoille, ja löytää taloudellisia ja kestäviä vaihtoehtoja metsän hävittämiselle ruuanlaiton tähden;

| 20. | kehottaa Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja kansainvälisestä yhteistyöstä, humanitaarisesta avusta ja kriisinhallintatoimista vastaavaa komission jäsentä ryhtymään johtamaan EU:n kriisinhallintatoimien koordinointia yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa ja käyttämään Lissabonin sopimuksen antamia valtuuksia EU:n kriisinhallinnan tehostamiseksi – saatuja kokemuksia hyödyntäen – tulevien kriisien varalta; |
| --- | --- |

20.

kehottaa Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja kansainvälisestä yhteistyöstä, humanitaarisesta avusta ja kriisinhallintatoimista vastaavaa komission jäsentä ryhtymään johtamaan EU:n kriisinhallintatoimien koordinointia yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa ja käyttämään Lissabonin sopimuksen antamia valtuuksia EU:n kriisinhallinnan tehostamiseksi – saatuja kokemuksia hyödyntäen – tulevien kriisien varalta;

| 21. | kannustaa perustamaan kansainvälisen tason toiminnallisia pelastuspalvelualan mekanismeja, joita voidaan käyttää Haitin maanjäristyksen kaltaisissa tilanteissa ja jotka suunnitellaan alueellisen ennakkoon sijoittamisen tai katastrofien yleisyyden tai ennustettavuuden pohjalta; |
| --- | --- |

21.

kannustaa perustamaan kansainvälisen tason toiminnallisia pelastuspalvelualan mekanismeja, joita voidaan käyttää Haitin maanjäristyksen kaltaisissa tilanteissa ja jotka suunnitellaan alueellisen ennakkoon sijoittamisen tai katastrofien yleisyyden tai ennustettavuuden pohjalta;

| 22. | kehottaa Euroopan komissiota esittämään mahdollisimman pian ehdotuksia, jotka koskevat Euroopan pelastuspalvelujoukkojen perustamista EU:n pelastuspalvelualan mekanismin pohjalta ja resursseja, joiden avulla EU pystyy järjestämään 24 tunnin sisällä katastrofin alkamisesta ensimmäiset humanitaariset hätäaputoimet; |
| --- | --- |

22.

kehottaa Euroopan komissiota esittämään mahdollisimman pian ehdotuksia, jotka koskevat Euroopan pelastuspalvelujoukkojen perustamista EU:n pelastuspalvelualan mekanismin pohjalta ja resursseja, joiden avulla EU pystyy järjestämään 24 tunnin sisällä katastrofin alkamisesta ensimmäiset humanitaariset hätäaputoimet;

| 23. | kehottaa Euroopan unionia alueellisen yhdentymisen ja Karibian alueen yhteistyön tärkeän merkityksen vuoksi vapauttamaan varoja Karibian alueella sijaitseville Ranskan merentakaisille alueille (Guadeloupe, Martinique, Guayana), jotta ne voivat jatkaa Haitin avustamista entistä tehokkaammin; |
| --- | --- |

23.

kehottaa Euroopan unionia alueellisen yhdentymisen ja Karibian alueen yhteistyön tärkeän merkityksen vuoksi vapauttamaan varoja Karibian alueella sijaitseville Ranskan merentakaisille alueille (Guadeloupe, Martinique, Guayana), jotta ne voivat jatkaa Haitin avustamista entistä tehokkaammin;

| 24. | vetoaa uudelleen perustettuun Haitin hallitukseen, että se tekisi parhaansa demokratian vakiinnuttamiseksi ja vahvistamiseksi Haitissa; |
| --- | --- |

24.

vetoaa uudelleen perustettuun Haitin hallitukseen, että se tekisi parhaansa demokratian vakiinnuttamiseksi ja vahvistamiseksi Haitissa;

| 25. | panee tyytyväisenä merkille Afrikan unionin myönteisen vastauksen haitilaisten palaamisoikeutta koskevaan Senegalin presidentti Abdoulaye Waden ehdotukseen, jota kannatettiin Senegalin parlamentin päätöslauselmassa, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä viemään tätä ehdotusta eteenpäin ja antamaan asiasta Yhdistyneiden Kansakuntien päätöslauselman; |
| --- | --- |

25.

panee tyytyväisenä merkille Afrikan unionin myönteisen vastauksen haitilaisten palaamisoikeutta koskevaan Senegalin presidentti Abdoulaye Waden ehdotukseen, jota kannatettiin Senegalin parlamentin päätöslauselmassa, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä viemään tätä ehdotusta eteenpäin ja antamaan asiasta Yhdistyneiden Kansakuntien päätöslauselman;

| 26. | kehottaa yhteispuheenjohtajaansa välittämään tämän päätöslauselman Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan komission puheenjohtajalle, Haitin presidentille ja hallitukselle, AKT-ministerineuvostolle, Caricomin jäsenvaltioille, Afrikan unionin komissiolle, YK:n humanitaarisesta avusta ja hätäavusta vastaavalle apulaispääsihteerille, Maailmanpankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

26.

kehottaa yhteispuheenjohtajaansa välittämään tämän päätöslauselman Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan komission puheenjohtajalle, Haitin presidentille ja hallitukselle, AKT-ministerineuvostolle, Caricomin jäsenvaltioille, Afrikan unionin komissiolle, YK:n humanitaarisesta avusta ja hätäavusta vastaavalle apulaispääsihteerille, Maailmanpankille, Kansainväliselle valuuttarahastolle ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallituksille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (10)

Etelä-Sudanin rauhantilan tukemisesta ja vakauttamisesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

kokoontui Teneriffassa (Espanja) 29. maaliskuuta – 1. huhtikuuta 2010,

ottaa huomioon työjärjestyksensä 17 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon Sudanin hallituksen ja SPLM/A:n (Sudanin kansan vapautusliikkeen/armeijan) tammikuussa 2005 allekirjoittaman kattavan rauhansopimuksen,

ottaa huomioon vuonna 2005 annetun Sudanin valtion väliaikaisen perustuslain,

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jotka Sudan on ratifioinut,

ottaa huomioon Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat Sudanista,

ottaa huomioon konfliktien jälkeistä jälleenrakennusta ja kehittämistä käsittelevän Afrikan unionin ministerikomitean työn Sudania koskevassa aloitteessa ja muissa Afrikan unionin aloitteissa,

ottaa huomioon Afrikan unionin komission puheenjohtajan kertomuksen kattavan rauhansopimuksen täytäntöönpanosta,

ottaa huomioon Addis Abebassa 26. elokuuta 2009 pidetyssä Afrikan unionin rauhaa ja turvallisuutta käsittelevän neuvoston kokouksessa annetun tiedonannon,

ottaa huomioon pienaseiden ja kevyiden aseiden kauppaa koskevat EU:n menettelysäännöt ja YK:n tavanomaiset asejärjestelmät,

ottaa huomioon Sudania koskevat aiemmat päätöslauselmansa sekä Euroopan parlamentin ja yleisafrikkalaisen parlamentin Sudania koskevat päätöslauselmat,

ottaa huomioon EU:n neuvoston Sudania koskevat päätelmät,

ottaa huomioon Kansainvälisen kriisiryhmän (International Crisis Group) 17. joulukuuta 2009 antaman poliittisen selostuksen ”Sudan: Preventing Implosion”,

ottaa huomioon 1. tammikuuta 2010 julkaistun kansalaisjärjestöjen yhteisen raportin ”Rescuing the peace in Southern Sudan”,

| A. | ottaa huomioon, että kattava rauhansopimus päätti järkyttävän ja tuhoisan kansalaissodan, jonka aikana Sudanissa kuoli yli kaksi miljoonaa ihmistä ja jonka seurauksena oli lähes neljä miljoonaa pakolaista ja kotiseudultaan siirtymään joutunutta ihmistä, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kattava rauhansopimus päätti järkyttävän ja tuhoisan kansalaissodan, jonka aikana Sudanissa kuoli yli kaksi miljoonaa ihmistä ja jonka seurauksena oli lähes neljä miljoonaa pakolaista ja kotiseudultaan siirtymään joutunutta ihmistä,

| B. | on tietoinen siitä, että tämän kansalaissodan sekä väkivaltaisuuksien lisääntymisen voidaan katsoa johtuvan seuraavista seikoista:






  — | kiistat luonnonvaroista ja vallanjaosta |
| --- | --- | --- |

B.

on tietoinen siitä, että tämän kansalaissodan sekä väkivaltaisuuksien lisääntymisen voidaan katsoa johtuvan seuraavista seikoista:

—

kiistat luonnonvaroista ja vallanjaosta

| — | pienaseiden ja kevyiden aseiden yleinen saatavuus |
| --- | --- |

—

pienaseiden ja kevyiden aseiden yleinen saatavuus

| — | Ugandan ulkopuolelta käsin toimintaansa johtaneen ugandalaisen Herran vastarinta-armeija -kapinallisryhmän usein toistuneet, julmat ja veriset hyökkäykset, |
| --- | --- |

—

Ugandan ulkopuolelta käsin toimintaansa johtaneen ugandalaisen Herran vastarinta-armeija -kapinallisryhmän usein toistuneet, julmat ja veriset hyökkäykset,

| C. | ottaa lisäksi huomioon, että kattavassa rauhansopimuksessa vahvistettiin väliaikainen kuuden vuoden ajanjakso (2005–2011) ja asetettiin tavoitteet, jotka on määrä saavuttaa ”rauhan osinkoina”, sekä eräitä tärkeitä päivämääriä, kuten alun perin vuonna 2009 pidettäviksi suunniteltujen kansallisten vaalien ja tammikuussa 2011 Etelä-Sudanin kansan itsemääräämisoikeudesta pidettävän kansanäänestyksen ajankohdat, |
| --- | --- |

C.

ottaa lisäksi huomioon, että kattavassa rauhansopimuksessa vahvistettiin väliaikainen kuuden vuoden ajanjakso (2005–2011) ja asetettiin tavoitteet, jotka on määrä saavuttaa ”rauhan osinkoina”, sekä eräitä tärkeitä päivämääriä, kuten alun perin vuonna 2009 pidettäviksi suunniteltujen kansallisten vaalien ja tammikuussa 2011 Etelä-Sudanin kansan itsemääräämisoikeudesta pidettävän kansanäänestyksen ajankohdat,

| D. | ottaa huomioon, että tulevat kansalliset vaalit ovat ensimmäiset kattavan rauhansopimuksen jälkeen pidettävät vaalit ja niiden merkitys rauhanprosessille on ratkaisevan tärkeä, ennen kuin vuorossa ovat kansanäänestys Etelä-Sudanin itsemääräämisoikeudesta ja Abyein kansanäänestys, |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tulevat kansalliset vaalit ovat ensimmäiset kattavan rauhansopimuksen jälkeen pidettävät vaalit ja niiden merkitys rauhanprosessille on ratkaisevan tärkeä, ennen kuin vuorossa ovat kansanäänestys Etelä-Sudanin itsemääräämisoikeudesta ja Abyein kansanäänestys,

| E. | ottaa huomioon, että ennen Etelä-Sudanin itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä on ratkaistava kysymykset, jotka koskevat kansalaisuutta, pohjoisen ja etelän välisen rajan jäljellä olevien osuuksien vahvistamista, raja-alueiden demilitarisoimista ja resurssien, myös öljyn, jakamista, |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että ennen Etelä-Sudanin itsemääräämisoikeutta koskevaa kansanäänestystä on ratkaistava kysymykset, jotka koskevat kansalaisuutta, pohjoisen ja etelän välisen rajan jäljellä olevien osuuksien vahvistamista, raja-alueiden demilitarisoimista ja resurssien, myös öljyn, jakamista,

| F. | ottaa huomioon, että kiista väestönlaskennasta on sivuutettu osapuolten välisellä sopimuksella, jossa SPLM/A:lle annetaan 40 ylimääräistä paikkaa kansalliskokouksessa, |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kiista väestönlaskennasta on sivuutettu osapuolten välisellä sopimuksella, jossa SPLM/A:lle annetaan 40 ylimääräistä paikkaa kansalliskokouksessa,

| G. | ottaa huomioon, että SPLM kiistää toukokuussa 2008 järjestetystä asunto- ja väestölaskennasta saatujen lopullisten tietojen oikeellisuuden; ottaa huomioon, että etelässä rekisteröitiin 108 prosenttia äänestäjien arvioidusta lukumäärästä, |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että SPLM kiistää toukokuussa 2008 järjestetystä asunto- ja väestölaskennasta saatujen lopullisten tietojen oikeellisuuden; ottaa huomioon, että etelässä rekisteröitiin 108 prosenttia äänestäjien arvioidusta lukumäärästä,

| H. | ottaa huomioon, että viime aikoina tapahtunutta edistystä kansallisen kongressipuolueen (NCP) ja SPLM:n välillä Etelä-Sudanin kansanäänestyslaista, Abyein alueen kansanäänestyksestä ja Etelä-Khordofanin ja Sinisen Niilin alueen kansanäänestyksistä käytävissä neuvotteluissa on pidettävä myönteisenä, |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että viime aikoina tapahtunutta edistystä kansallisen kongressipuolueen (NCP) ja SPLM:n välillä Etelä-Sudanin kansanäänestyslaista, Abyein alueen kansanäänestyksestä ja Etelä-Khordofanin ja Sinisen Niilin alueen kansanäänestyksistä käytävissä neuvotteluissa on pidettävä myönteisenä,

| I. | ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri Ban Ki-moonin mukaan Yhdistyneet Kansakunnat pyrkivät tukemaan osapuolia niiden toimissa, joiden tavoitteena on korostaa yhtenäisyyden hyviä puolia, ja tukemaan Etelä-Sudanin kansaa sen itsemääräämisoikeuden toteuttamisessa kansanäänestyksessä, |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että YK:n pääsihteeri Ban Ki-moonin mukaan Yhdistyneet Kansakunnat pyrkivät tukemaan osapuolia niiden toimissa, joiden tavoitteena on korostaa yhtenäisyyden hyviä puolia, ja tukemaan Etelä-Sudanin kansaa sen itsemääräämisoikeuden toteuttamisessa kansanäänestyksessä,

| J. | ottaa huomioon, että vuonna 2005 alkaneen YK:n rauhanturvaoperaation (UNMIS) tärkein tavoite on kattavan rauhansopimuksen täytäntöönpanon tukeminen ja että siihen osallistuu yli 9 000 sotilashenkilöstön jäsentä ja yli 3 000 paikallista ja kansainvälistä työntekijää; ottaa huomioon, että UNMIS asettanut painopisteeksi kattavan rauhansopimuksen seurannan, mikä on haitaksi sen pelastuspalvelutehtävälle, |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuonna 2005 alkaneen YK:n rauhanturvaoperaation (UNMIS) tärkein tavoite on kattavan rauhansopimuksen täytäntöönpanon tukeminen ja että siihen osallistuu yli 9 000 sotilashenkilöstön jäsentä ja yli 3 000 paikallista ja kansainvälistä työntekijää; ottaa huomioon, että UNMIS asettanut painopisteeksi kattavan rauhansopimuksen seurannan, mikä on haitaksi sen pelastuspalvelutehtävälle,

| K. | ottaa huomioon, että konfliktien jälkeistä jälleenrakennusta ja kehittämistä käsittelevä Afrikan unionin ministerikomitea korosti tammikuussa 2010 pitämässään kokouksessa, että Sudanin osapuolten on tehtävä kaikkensa selviytyäkseen kattavan rauhansopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä haasteista, joita ovat vaalien järjestäminen ja maan demokraattinen muutos, rajan vahvistaminen, Abyein kysymyksen ratkaiseminen pysyvän välitystuomioistuimen päätöksen pohjalta ja Etelä-Sudanin turvattomuutta koskevan kysymyksen käsittely, |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että konfliktien jälkeistä jälleenrakennusta ja kehittämistä käsittelevä Afrikan unionin ministerikomitea korosti tammikuussa 2010 pitämässään kokouksessa, että Sudanin osapuolten on tehtävä kaikkensa selviytyäkseen kattavan rauhansopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä haasteista, joita ovat vaalien järjestäminen ja maan demokraattinen muutos, rajan vahvistaminen, Abyein kysymyksen ratkaiseminen pysyvän välitystuomioistuimen päätöksen pohjalta ja Etelä-Sudanin turvattomuutta koskevan kysymyksen käsittely,

| L. | ottaa huomioon, että heimotaistelujen äkillinen lisääntyminen Etelä-Sudanin syrjäisillä alueilla vuoden 2009 alusta lähtien on vaatinut tuhansia kuolonuhreja, joista valtaosa on ollut naisia ja lapsia; otattaa huomioon, että Warrapin osavaltion väkivaltaisuuksissa on alkuvuonna 2010 kuollut satoja ihmisiä, |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että heimotaistelujen äkillinen lisääntyminen Etelä-Sudanin syrjäisillä alueilla vuoden 2009 alusta lähtien on vaatinut tuhansia kuolonuhreja, joista valtaosa on ollut naisia ja lapsia; otattaa huomioon, että Warrapin osavaltion väkivaltaisuuksissa on alkuvuonna 2010 kuollut satoja ihmisiä,

| M. | ottaa huomioon, että Etelä-Sudan on yksi maailman vähiten kehittyneistä alueista; ottaa huomioon, että YK:n väestöohjelmarahaston mukaan Etelä-Sudanin väestöstä 24 prosenttia on lukutaitoisia; ottaa huomioon, että 90 prosenttia naisista ei osaa lukea eikä kirjoittaa, |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Etelä-Sudan on yksi maailman vähiten kehittyneistä alueista; ottaa huomioon, että YK:n väestöohjelmarahaston mukaan Etelä-Sudanin väestöstä 24 prosenttia on lukutaitoisia; ottaa huomioon, että 90 prosenttia naisista ei osaa lukea eikä kirjoittaa,

| N. | ottaa huomioon, että Warrapin elintarvikeohjelman mukaan 350 000 ihmistä on vuonna 2009 paennut kodeistaan väkivaltaisuuksien vuoksi; ottaa huomioon, että myös sato on tuhoutunut viime vuoden sateiden niukkuuden vuoksi; ottaa huomioon, että elintarvikeavun tarvitsijoiden määrä on noussut viime vuoden miljoonasta ihmisestä 4,3 miljoonaan ihmiseen, |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Warrapin elintarvikeohjelman mukaan 350 000 ihmistä on vuonna 2009 paennut kodeistaan väkivaltaisuuksien vuoksi; ottaa huomioon, että myös sato on tuhoutunut viime vuoden sateiden niukkuuden vuoksi; ottaa huomioon, että elintarvikeavun tarvitsijoiden määrä on noussut viime vuoden miljoonasta ihmisestä 4,3 miljoonaan ihmiseen,

| O. | ottaa huomioon, että Etelä-Sudanissa on Maailman terveysjärjestön mukaan huutava pula lääkäreistä, kun heitä on vain 0,22 tuhatta ihmistä kohti ja hallituksen mukaan terveyspalveluista osallisiksi pääsee vain 25 prosenttia väestöstä; katsoo, että Etelä-Sudanin äitiyskuolleisuus on maailman korkein ja yksi seitsemästä lapsesta kuolee alle 5-vuotiaana; ottaa huomioon, että Etelä-Sudanin Aids-komitean mukaan HIVistä on tietoisia alle 10 prosenttia väestöstä; ottaa huomioon, että Etelä-Sudanin hallitus aikoo toteuttaa terveydenhuoltojärjestelmän saneeraussuunnitelman, |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Etelä-Sudanissa on Maailman terveysjärjestön mukaan huutava pula lääkäreistä, kun heitä on vain 0,22 tuhatta ihmistä kohti ja hallituksen mukaan terveyspalveluista osallisiksi pääsee vain 25 prosenttia väestöstä; katsoo, että Etelä-Sudanin äitiyskuolleisuus on maailman korkein ja yksi seitsemästä lapsesta kuolee alle 5-vuotiaana; ottaa huomioon, että Etelä-Sudanin Aids-komitean mukaan HIVistä on tietoisia alle 10 prosenttia väestöstä; ottaa huomioon, että Etelä-Sudanin hallitus aikoo toteuttaa terveydenhuoltojärjestelmän saneeraussuunnitelman,

| P. | ottaa huomioon, ettei avunantajien yhteisö ole täyttänyt vuonna 2005 Oslossa (Norja) antamiaan lupauksia, kun vain pieni murto-osa luvatusta 4,8 miljardin Yhdysvaltain dollarin avusta on tosiasiassa saapunut Etelä-Sudaniin, |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, ettei avunantajien yhteisö ole täyttänyt vuonna 2005 Oslossa (Norja) antamiaan lupauksia, kun vain pieni murto-osa luvatusta 4,8 miljardin Yhdysvaltain dollarin avusta on tosiasiassa saapunut Etelä-Sudaniin,

| Q. | ottaa huomioon, että Euroopan komissio jatkoi yhteistyötä Sudanin kanssa kattavan rauhansopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ja on myöntänyt 500 miljoonaa euroa pääasiassa konfliktin jälkeiseen elvyttämiseen, jälleenrakennukseen ja kehittämistoimiin; ottaa huomioon, että koska Sudan on päättänyt olla ratifioimatta Cotonoun sopimuksen ensimmäistä tarkistusta, se ei enää täytä Euroopan kehitysrahaston tukikelpoisuusehtoja; ottaa huomioon, että Euroopan komissio pyrkii ratkaisemaan tämän asian, |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Euroopan komissio jatkoi yhteistyötä Sudanin kanssa kattavan rauhansopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ja on myöntänyt 500 miljoonaa euroa pääasiassa konfliktin jälkeiseen elvyttämiseen, jälleenrakennukseen ja kehittämistoimiin; ottaa huomioon, että koska Sudan on päättänyt olla ratifioimatta Cotonoun sopimuksen ensimmäistä tarkistusta, se ei enää täytä Euroopan kehitysrahaston tukikelpoisuusehtoja; ottaa huomioon, että Euroopan komissio pyrkii ratkaisemaan tämän asian,

| 1. | vahvistaa hyväksyvänsä kattavan rauhansopimuksen kokonaisuudessaan ja pyytää kaikkia asianomaisia osapuolia panemaan sen tehokkaasti täyteen kaikilta osin, jotta voidaan edistää kokonaisvaltaista rauhaa Sudanissa; kehottaa Sudanin hallitusta ja Etelä-Sudanin hallitusta (GoSS) tiiviimpään yhteistyöhön, jotta voidaan poistaa kaikki esteet sopimuksen täytäntöönpanon onnistumiselta; |
| --- | --- |

1.

vahvistaa hyväksyvänsä kattavan rauhansopimuksen kokonaisuudessaan ja pyytää kaikkia asianomaisia osapuolia panemaan sen tehokkaasti täyteen kaikilta osin, jotta voidaan edistää kokonaisvaltaista rauhaa Sudanissa; kehottaa Sudanin hallitusta ja Etelä-Sudanin hallitusta (GoSS) tiiviimpään yhteistyöhön, jotta voidaan poistaa kaikki esteet sopimuksen täytäntöönpanon onnistumiselta;

| 2. | kehottaa myös AU:ta, EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä sopimaan pikaisesti toimista ja toimenpiteistä, joilla pyritään tukemaan Sudanin osapuolten kattavan rauhansopimuksen täytäntöönpanossa ja edistämään demokraattista hallintoa koko Sudanissa; |
| --- | --- |

2.

kehottaa myös AU:ta, EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä sopimaan pikaisesti toimista ja toimenpiteistä, joilla pyritään tukemaan Sudanin osapuolten kattavan rauhansopimuksen täytäntöönpanossa ja edistämään demokraattista hallintoa koko Sudanissa;

| 3. | tunnustaa, että kattavan rauhansopimuksen allekirjoittaneiden osapuolten (NCP ja SPLM) ja Sudanin kansan pyrkimyksillä rauhansopimuksen noudattamiseksi on ollut tärkeä merkitys; kehottaa niitä keräämään kaiken mahdollisen poliittisen tahdon, jotta voidaan päästä umpikujasta ja panna kattava rauhansopimus kirjaimellisesti täytäntöön viimeistä piirtoa myöten; |
| --- | --- |

3.

tunnustaa, että kattavan rauhansopimuksen allekirjoittaneiden osapuolten (NCP ja SPLM) ja Sudanin kansan pyrkimyksillä rauhansopimuksen noudattamiseksi on ollut tärkeä merkitys; kehottaa niitä keräämään kaiken mahdollisen poliittisen tahdon, jotta voidaan päästä umpikujasta ja panna kattava rauhansopimus kirjaimellisesti täytäntöön viimeistä piirtoa myöten;

| 4. | kehottaa NCP:tä ja SPLM:ää panemaan täytäntöön keskeiset demokraattiset uudistukset, joilla varmistetaan, että kansalliset vaalit ja maan eteläosan kansanäänestys ovat uskottavat, vapaat ja oikeudenmukaiset; |
| --- | --- |

4.

kehottaa NCP:tä ja SPLM:ää panemaan täytäntöön keskeiset demokraattiset uudistukset, joilla varmistetaan, että kansalliset vaalit ja maan eteläosan kansanäänestys ovat uskottavat, vapaat ja oikeudenmukaiset;

| 5. | vaatii, että kaikki väliaikaisessa perustuslaissa taatut perusvapaudet toteutetaan käytännössä, ja kehottaa toimivaltaisia viranomaisia ja etenkin vaalilautakuntaa ratkaisemaan jäljellä olevat tekniset ongelmat vaalien kynnyksellä; |
| --- | --- |

5.

vaatii, että kaikki väliaikaisessa perustuslaissa taatut perusvapaudet toteutetaan käytännössä, ja kehottaa toimivaltaisia viranomaisia ja etenkin vaalilautakuntaa ratkaisemaan jäljellä olevat tekniset ongelmat vaalien kynnyksellä;

| 6. | tukee Sudanin kansaa, jonka aktiivinen osallistuminen äänestäjien rekisteröintiin osoittaa huomattavaa kiinnostusta tuleviin vaaleihin osallistumista kohtaan; |
| --- | --- |

6.

tukee Sudanin kansaa, jonka aktiivinen osallistuminen äänestäjien rekisteröintiin osoittaa huomattavaa kiinnostusta tuleviin vaaleihin osallistumista kohtaan;

| 7. | pitää myönteisenä sitä, että naisten osuus ehdokkaista on 25 prosenttia suljetuissa ehdokasluetteloissa ja Sudanin tulevassa parlamentissa on sen vuoksi yksi alueen suurimmista naisten edustuksista, mutta olisi suotavaa, että puolueiden ehdokaslistoilla olisi myös naisten listojen ulkopuolisia naisehdokkaita; |
| --- | --- |

7.

pitää myönteisenä sitä, että naisten osuus ehdokkaista on 25 prosenttia suljetuissa ehdokasluetteloissa ja Sudanin tulevassa parlamentissa on sen vuoksi yksi alueen suurimmista naisten edustuksista, mutta olisi suotavaa, että puolueiden ehdokaslistoilla olisi myös naisten listojen ulkopuolisia naisehdokkaita;

| 8. | kehottaa molempia puolueita, Afrikan unionia ja kansainvälistä yhteisöä pohtimaan tulevia pohjoisen ja etelän välisiä politiikkaan, talouteen ja turvallisuuteen liittyviä suhteita sekä irrottautumiseen liittyviä siirtymäjärjestelyjä siltä varalta, että irrottautuminen hyväksytään kansanäänestyksessä; katsoo, että kansanäänestyksen jälkeen tarvitaan siirtymäkausi, joka mahdollistaa ennen kansanäänestystä tehtyjen sopimusten ja niissä määriteltyjen rauhanomaisen irrottautumisen ehtojen asianmukaisen täytäntöönpanon ja hallinnan; |
| --- | --- |

8.

kehottaa molempia puolueita, Afrikan unionia ja kansainvälistä yhteisöä pohtimaan tulevia pohjoisen ja etelän välisiä politiikkaan, talouteen ja turvallisuuteen liittyviä suhteita sekä irrottautumiseen liittyviä siirtymäjärjestelyjä siltä varalta, että irrottautuminen hyväksytään kansanäänestyksessä; katsoo, että kansanäänestyksen jälkeen tarvitaan siirtymäkausi, joka mahdollistaa ennen kansanäänestystä tehtyjen sopimusten ja niissä määriteltyjen rauhanomaisen irrottautumisen ehtojen asianmukaisen täytäntöönpanon ja hallinnan;

| 9. | kehottaa kattavan rauhansopimuksen molempia osapuolia luomaan rauhanomaiset ja vakaat olosuhteet kattavan rauhansopimuksen mukaisen avoimen ja uskottavan kansanäänestyksen toteuttamiselle; |
| --- | --- |

9.

kehottaa kattavan rauhansopimuksen molempia osapuolia luomaan rauhanomaiset ja vakaat olosuhteet kattavan rauhansopimuksen mukaisen avoimen ja uskottavan kansanäänestyksen toteuttamiselle;

| 10. | kehottaa kaikkia osapuolia lopettamaan väkivaltaisuudet; kehottaa Etelä-Sudanin hallitusta mahdollistamaan heimojen välisen vuoropuhelun ja perustamaan institutionaalisia mekanismeja, joiden tavoitteena on heimojen välisen sovinnon aikaansaaminen ja ylläpitäminen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa kaikkia osapuolia lopettamaan väkivaltaisuudet; kehottaa Etelä-Sudanin hallitusta mahdollistamaan heimojen välisen vuoropuhelun ja perustamaan institutionaalisia mekanismeja, joiden tavoitteena on heimojen välisen sovinnon aikaansaaminen ja ylläpitäminen;

| 11. | kehottaa Etelä-Sudanin hallitusta panostamaan vahvemmin paikalliseen turvallisuuteen, kiinnittämään huomiota paikalliseen etniseen rakenteeseen ja asettamaan etusijalle poliisilaitoksen uudistuksen olemassa olevien strategia-asiakirjojen ja vuoden 2009 poliisilain pohjalta; korostaa turvallisuusalan uudistuksenmerkitystä; |
| --- | --- |

11.

kehottaa Etelä-Sudanin hallitusta panostamaan vahvemmin paikalliseen turvallisuuteen, kiinnittämään huomiota paikalliseen etniseen rakenteeseen ja asettamaan etusijalle poliisilaitoksen uudistuksen olemassa olevien strategia-asiakirjojen ja vuoden 2009 poliisilain pohjalta; korostaa turvallisuusalan uudistuksenmerkitystä;

| 12. | kehottaa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostoa






  — | antamaan kaikki luvatut resurssit UNMISin käyttöön, jotta se voi toteuttaa operaationsa mahdollisimman hyvin edellytyksin |
| --- | --- | --- |

12.

kehottaa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostoa

—

antamaan kaikki luvatut resurssit UNMISin käyttöön, jotta se voi toteuttaa operaationsa mahdollisimman hyvin edellytyksin

| — | asettamaan pelastuspalvelun UNMISin ensisijaiseksi tavoitteeksi |
| --- | --- |

—

asettamaan pelastuspalvelun UNMISin ensisijaiseksi tavoitteeksi

| — | antamaan UNMISille selkeät ohjeet ja järjestämään koko sen henkilökunnalle pelastuspalvelutehtäviä koskevaa koulutusta |
| --- | --- |

—

antamaan UNMISille selkeät ohjeet ja järjestämään koko sen henkilökunnalle pelastuspalvelutehtäviä koskevaa koulutusta

| — | osallistumaan jatkossakin LRA:han liittyvien ongelmien ratkaisemiseen ja tekemään kaikkensa kokonaisvaltaisen ja pysyvän ratkaisun löytämiseksi; |
| --- | --- |

—

osallistumaan jatkossakin LRA:han liittyvien ongelmien ratkaisemiseen ja tekemään kaikkensa kokonaisvaltaisen ja pysyvän ratkaisun löytämiseksi;

| 13. | kehottaa UNMISia toteuttamaan pelastuspalvelutehtäväänsä entistä ennakoivammin ja ottamaan aktiivisen yhteistyökumppanin roolin paikallisten konfliktien ehkäisemisessä yhdessä heimojen viranomaisten kanssa; |
| --- | --- |

13.

kehottaa UNMISia toteuttamaan pelastuspalvelutehtäväänsä entistä ennakoivammin ja ottamaan aktiivisen yhteistyökumppanin roolin paikallisten konfliktien ehkäisemisessä yhdessä heimojen viranomaisten kanssa;

| 14. | katsoo, ettei pohjoisen ja etelän välisiä suhteita voida tarkastella erillisenä kysymyksenä ja että sovittelulla on keskeinen asema Etelä-Sudanin pysyvän rauhan aikaansaamisessa; kehottaa sen vuoksi kaikkia osapuolia kunnioittamaan väestön perusihmisoikeuksia, käsittelemään siviilien suojelemista painopistealana, lopettamaan rankaisemattomuuden ja saattamaan rikoksista epäillyt oikeuden eteen luottamuksen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

14.

katsoo, ettei pohjoisen ja etelän välisiä suhteita voida tarkastella erillisenä kysymyksenä ja että sovittelulla on keskeinen asema Etelä-Sudanin pysyvän rauhan aikaansaamisessa; kehottaa sen vuoksi kaikkia osapuolia kunnioittamaan väestön perusihmisoikeuksia, käsittelemään siviilien suojelemista painopistealana, lopettamaan rankaisemattomuuden ja saattamaan rikoksista epäillyt oikeuden eteen luottamuksen lisäämiseksi;

| 15. | kehottaa EU:ta sekä muita avunantajia ja etenkin Oslossa vuonna 2005 pidetyssä avunantajien konferenssissa lupauksia antaneita tahoja tunnistamaan merkittävät humanitaariset ja kehitysaputarpeet Etelä-Sudanissa ja varmistamaan, että osoitetut määrärahat riittävät tarpeiden tyydyttämiseen ja että ne vapautetaan; kehottaa avunantajia lisäksi auttamaan hallitusta esittämään strategisen vision nykyisten rahoitusmekanismien rooleille ja etsimään luovia tapoja alkuperäisväestön järjestöjen tukemiseen sekä tunnustamaan, että voimakkaalla kansalaisyhteiskunnalla on ratkaiseva merkitys Etelä-Sudanin vakaudelle; |
| --- | --- |

15.

kehottaa EU:ta sekä muita avunantajia ja etenkin Oslossa vuonna 2005 pidetyssä avunantajien konferenssissa lupauksia antaneita tahoja tunnistamaan merkittävät humanitaariset ja kehitysaputarpeet Etelä-Sudanissa ja varmistamaan, että osoitetut määrärahat riittävät tarpeiden tyydyttämiseen ja että ne vapautetaan; kehottaa avunantajia lisäksi auttamaan hallitusta esittämään strategisen vision nykyisten rahoitusmekanismien rooleille ja etsimään luovia tapoja alkuperäisväestön järjestöjen tukemiseen sekä tunnustamaan, että voimakkaalla kansalaisyhteiskunnalla on ratkaiseva merkitys Etelä-Sudanin vakaudelle;

| 16. | kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, Yhdistyneille Kansakunnille ja AKT-maiden ryhmän kansallisille, alueellisille ja maanosien parlamenteille. |
| --- | --- |

16.

kehottaa yhteispuheenjohtajiaan välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-neuvostolle, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, Yhdistyneille Kansakunnille ja AKT-maiden ryhmän kansallisille, alueellisille ja maanosien parlamenteille.

JULKILAUSUMA

EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta ja sen vaikutuksesta AKT:n ja EU:n banaanintuottajiin

Sopimus

| A. | EU sopi joulukuussa 2009 Maailman kauppajärjestön (WTO:n) puitteissa Yhdysvaltojen ja Latinalaisen Amerikan tuottajien kanssa pitkään kestäneen banaanikiistan lopettamisesta. |
| --- | --- |

A.

EU sopi joulukuussa 2009 Maailman kauppajärjestön (WTO:n) puitteissa Yhdysvaltojen ja Latinalaisen Amerikan tuottajien kanssa pitkään kestäneen banaanikiistan lopettamisesta.

| B. | Sopimuksen perusteella tullimaksuja alennetaan huomattavasti (35 prosentilla aikaisintaan vuosina 2010–2017) muun kuin AKT-tuonnin osalta, mikä heikentää AKT-maiden ja EU:n tuottajien kilpailukykyä. |
| --- | --- |

B.

Sopimuksen perusteella tullimaksuja alennetaan huomattavasti (35 prosentilla aikaisintaan vuosina 2010–2017) muun kuin AKT-tuonnin osalta, mikä heikentää AKT-maiden ja EU:n tuottajien kilpailukykyä.

| C. | EU käy parhaillaan eräiden Latinalaisen Amerikan maiden kanssa myös kahdenvälisiä keskusteluja, joiden tavoitteena on allekirjoittaa vapaakauppasopimuksia, jotka saattavat johtaa tullien lisäalennuksiin ja vähentää huomattavasti talouskumppanuussopimuksista mahdollisesti saatavia hyötyjä; |
| --- | --- |

C.

EU käy parhaillaan eräiden Latinalaisen Amerikan maiden kanssa myös kahdenvälisiä keskusteluja, joiden tavoitteena on allekirjoittaa vapaakauppasopimuksia, jotka saattavat johtaa tullien lisäalennuksiin ja vähentää huomattavasti talouskumppanuussopimuksista mahdollisesti saatavia hyötyjä;

| D. | Banaanit ovat maailman neljänneksi suurin maatalousvientituote. EU:n osuus tuontimarkkinoista on yli kolmannes. |
| --- | --- |

D.

Banaanit ovat maailman neljänneksi suurin maatalousvientituote. EU:n osuus tuontimarkkinoista on yli kolmannes.

| E. | Latinalaisessa Amerikassa toimivien monikansallisten yritysten hallinnassa on yli 80 prosenttia banaanien maailmanmarkkinoista. |
| --- | --- |

E.

Latinalaisessa Amerikassa toimivien monikansallisten yritysten hallinnassa on yli 80 prosenttia banaanien maailmanmarkkinoista.

| F. | Vuonna 2008 jo 72 prosenttia Euroopassa myydyistä banaaneista oli peräisin Latinalaisesta Amerikasta, kun AKT-maiden osuus oli vain 17 prosenttia ja EU:n 10,5 prosenttia. AKT-maiden banaanivienti suuntautuu lähes kokonaan EU:hun, kun Latinalaisen Amerikan maat puolestaan vievät myös Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan sekä Venäjälle. |
| --- | --- |

F.

Vuonna 2008 jo 72 prosenttia Euroopassa myydyistä banaaneista oli peräisin Latinalaisesta Amerikasta, kun AKT-maiden osuus oli vain 17 prosenttia ja EU:n 10,5 prosenttia. AKT-maiden banaanivienti suuntautuu lähes kokonaan EU:hun, kun Latinalaisen Amerikan maat puolestaan vievät myös Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan sekä Venäjälle.

| G. | Banaanien tuotannon merkittävä vaikutus paikallisyhteisöihin ei ulotu pelkästään niiden talouteen vaan myös ympäristöön, muuttoliikkeeseen, tasa-arvoon ja työtä koskeviin normeihin. |
| --- | --- |

G.

Banaanien tuotannon merkittävä vaikutus paikallisyhteisöihin ei ulotu pelkästään niiden talouteen vaan myös ympäristöön, muuttoliikkeeseen, tasa-arvoon ja työtä koskeviin normeihin.

| H. | Monikansallisten yritysten harjoittama banaanintuotanto on eräissä Latinalaisen Amerikan maissa yhdistetty mittaviin ihmisoikeusloukkauksiin. |
| --- | --- |

H.

Monikansallisten yritysten harjoittama banaanintuotanto on eräissä Latinalaisen Amerikan maissa yhdistetty mittaviin ihmisoikeusloukkauksiin.

| I. | Sopimus tulee voimaan, jos ja kun Euroopan parlamentti antaa suostumuksensa ja neuvosto antaa luvan sen tekemiseen. |
| --- | --- |

I.

Sopimus tulee voimaan, jos ja kun Euroopan parlamentti antaa suostumuksensa ja neuvosto antaa luvan sen tekemiseen.

Vaikutukset

| J. | Sopimuksella pyritään sovittamaan yhteen kestävän kehityksen tavoitteet ja WTO-velvoitteet velvoitteiden, ja sopimuksen vaikutukset alkavat tuntua jo nyt. |
| --- | --- |

J.

Sopimuksella pyritään sovittamaan yhteen kestävän kehityksen tavoitteet ja WTO-velvoitteet velvoitteiden, ja sopimuksen vaikutukset alkavat tuntua jo nyt.

| K. | Tullisuojan menettäminen suureksi osaksi on kova isku AKT-maiden tuottajille. Banaanien viennistä vahvasti riippuvaiset AKT-maat voivat katsoa menettävänsä koko vientiteollisuutensa vakavin sosiaalisin ja taloudellisin seurauksin. |
| --- | --- |

K.

Tullisuojan menettäminen suureksi osaksi on kova isku AKT-maiden tuottajille. Banaanien viennistä vahvasti riippuvaiset AKT-maat voivat katsoa menettävänsä koko vientiteollisuutensa vakavin sosiaalisin ja taloudellisin seurauksin.

| L. | Ilman asianmukaisia liitännäistoimenpiteitä myös Euroopan banaanintuotantoalueet, joista osa kuuluu EU:n köyhimpiin alueisiin ja joissa vallitsee jo nyt korkea työttömyys, joutuvat sosioekonomisessa mielessä maksamaan kalliin hinnan. |
| --- | --- |

L.

Ilman asianmukaisia liitännäistoimenpiteitä myös Euroopan banaanintuotantoalueet, joista osa kuuluu EU:n köyhimpiin alueisiin ja joissa vallitsee jo nyt korkea työttömyys, joutuvat sosioekonomisessa mielessä maksamaan kalliin hinnan.

| M. | Monikansalliset yritykset hyötyvät suunnattomasti EU:n ja AKT:n pienimuotoisten maatalousyhteisöjen kustannuksella. |
| --- | --- |

M.

Monikansalliset yritykset hyötyvät suunnattomasti EU:n ja AKT:n pienimuotoisten maatalousyhteisöjen kustannuksella.

| N. | AKT-maiden ja Euroopan banaanintuotantoalueet tarvitsevat lisää taloudellista tukea, jotta voidaan ylläpitää tätä tärkeää taloudellisen toiminnan muotoa ja kilpailla matalan palkkatason, heikon sosiaaliturvan ja puutteellisen ympäristölainsäädännön alueilta tuotavien banaanien kanssa, |
| --- | --- |

N.

AKT-maiden ja Euroopan banaanintuotantoalueet tarvitsevat lisää taloudellista tukea, jotta voidaan ylläpitää tätä tärkeää taloudellisen toiminnan muotoa ja kilpailla matalan palkkatason, heikon sosiaaliturvan ja puutteellisen ympäristölainsäädännön alueilta tuotavien banaanien kanssa,

| O. | Banaanien jatkuva halpeneminen johtaa todennäköisesti kilpailuun tason heikentämisestä (race to the bottom) normeissa, jotka koskevat banaanialan työtä ja lapsityövoiman käyttöä, ympäristönsuojelua, lahjontaa ja veropetoksia. |
| --- | --- |

O.

Banaanien jatkuva halpeneminen johtaa todennäköisesti kilpailuun tason heikentämisestä (race to the bottom) normeissa, jotka koskevat banaanialan työtä ja lapsityövoiman käyttöä, ympäristönsuojelua, lahjontaa ja veropetoksia.

| P. | Euroopan komissio on koonnut AKT-maiden tuottajille neljän vuoden tukipaketin (banaanialan liitännäistoimenpiteet), jonka arvo on 190 miljoonaa euroa ja lisäksi tietyin ehdoin myönnettävät 10 miljoonaa euroa. Tässä tuessa ei oteta huomioon Latinalaisen Amerikan maiden kanssa tehtäviin kahdenvälisiin kauppasopimuksiin perustuvia tullien lisäalennuksia. |
| --- | --- |

P.

Euroopan komissio on koonnut AKT-maiden tuottajille neljän vuoden tukipaketin (banaanialan liitännäistoimenpiteet), jonka arvo on 190 miljoonaa euroa ja lisäksi tietyin ehdoin myönnettävät 10 miljoonaa euroa. Tässä tuessa ei oteta huomioon Latinalaisen Amerikan maiden kanssa tehtäviin kahdenvälisiin kauppasopimuksiin perustuvia tullien lisäalennuksia.

| Q. | Kolumbialle ja Perulle tehdyt ja Keski-Amerikan maiden jo pyytämät myönnytykset menevät paljon pidemmälle kuin hiljattain tehtyyn sopimukseen sisällytetyt myönnytykset ja voivat horjuttaa muita alueen maita sekä muiden AKT-maiden ja EU:n banaanintuottajavaltioiden talouksia. |
| --- | --- |

Q.

Kolumbialle ja Perulle tehdyt ja Keski-Amerikan maiden jo pyytämät myönnytykset menevät paljon pidemmälle kuin hiljattain tehtyyn sopimukseen sisällytetyt myönnytykset ja voivat horjuttaa muita alueen maita sekä muiden AKT-maiden ja EU:n banaanintuottajavaltioiden talouksia.

| R. | Lisätukea ei aiota antaa EU:n tuottajille eikä etenkään syrjäisimpien alueiden tuottajille. |
| --- | --- |

R.

Lisätukea ei aiota antaa EU:n tuottajille eikä etenkään syrjäisimpien alueiden tuottajille.

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous muistuttaa, että kehitysyhteistyöpolitiikan johdonmukaisuus on nyt kirjattu Lissabonin sopimukseen, ja vaatii, että

| 1. | komissio arvioi Cotonoun sopimuksen XXIII julistuksen mukaisesti EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta AKT-maiden ja EU:n banaanintuottajille aiheutuvat taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät vaikutukset; |
| --- | --- |

1.

komissio arvioi Cotonoun sopimuksen XXIII julistuksen mukaisesti EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisestä banaanikauppasopimuksesta AKT-maiden ja EU:n banaanintuottajille aiheutuvat taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät vaikutukset;

| 2. | komissio harkitsee asianmukaisesti kokonaisrahoituksen lisäämistä, jotta AKT-maiden ja Euroopan tuottajia voidaan auttaa mukautumaan uuteen järjestelmään, ja vauhdittaa näiden varojen maksua; |
| --- | --- |

2.

komissio harkitsee asianmukaisesti kokonaisrahoituksen lisäämistä, jotta AKT-maiden ja Euroopan tuottajia voidaan auttaa mukautumaan uuteen järjestelmään, ja vauhdittaa näiden varojen maksua;

| 3. | komissio harkitsee AKT-maille annettavan erityisen taloudellisen ja teknisen tuen lisäämistä sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vaikutusten torjumiseksi, tarjontapuoleen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja monipuolisuuden edistämiseksi vuoden 2013 jälkeen; |
| --- | --- |

3.

komissio harkitsee AKT-maille annettavan erityisen taloudellisen ja teknisen tuen lisäämistä sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vaikutusten torjumiseksi, tarjontapuoleen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja monipuolisuuden edistämiseksi vuoden 2013 jälkeen;

| 4. | EU esittää toimenpiteitä, joiden tavoitteena on auttaa banaanintuotannosta voimakkaasti riippuvaisia valtioita monipuolistamaan talouksiaan ja joihin kuuluu kauppaa tukevan avun lisääminen ja luvatun 2 miljardin määrärahan maksaminen, puolet komissiolta ja puolet jäsenvaltioilta, kauppaa tukevalle avulle (josta 50 prosentin on määrä olla AKT-maiden käytettävissä); |
| --- | --- |

4.

EU esittää toimenpiteitä, joiden tavoitteena on auttaa banaanintuotannosta voimakkaasti riippuvaisia valtioita monipuolistamaan talouksiaan ja joihin kuuluu kauppaa tukevan avun lisääminen ja luvatun 2 miljardin määrärahan maksaminen, puolet komissiolta ja puolet jäsenvaltioilta, kauppaa tukevalle avulle (josta 50 prosentin on määrä olla AKT-maiden käytettävissä);

| 5. | komissio tarjoaa tukea EU:n tuottajille aiheutuneiden tappioiden korvaamiseksi ja ottaa vähitellen käyttöön toimenpiteitä, joilla tuetaan EU:n kestävää banaanientuotantoa ja varmistetaan banaaneja koskevan suojalausekkeen tehokas soveltaminen kahdenvälisissä ja monenvälisissä kauppasopimuksissa; |
| --- | --- |

5.

komissio tarjoaa tukea EU:n tuottajille aiheutuneiden tappioiden korvaamiseksi ja ottaa vähitellen käyttöön toimenpiteitä, joilla tuetaan EU:n kestävää banaanientuotantoa ja varmistetaan banaaneja koskevan suojalausekkeen tehokas soveltaminen kahdenvälisissä ja monenvälisissä kauppasopimuksissa;

| 6. | Latinalaisen Amerikan valtioiden kanssa WTO-sopimuksen ohella tehtyjen kahdenvälisten kauppasopimusten mukaisten uusien tullialennusten vuoksi on mahdollisesti toteutettava asianmukaisia korvaustoimenpiteitä. |
| --- | --- |

6.

Latinalaisen Amerikan valtioiden kanssa WTO-sopimuksen ohella tehtyjen kahdenvälisten kauppasopimusten mukaisten uusien tullialennusten vuoksi on mahdollisesti toteutettava asianmukaisia korvaustoimenpiteitä.

| 7. | komissio varmistaa AKT-maiden ja EU:n tuottajille todellisen oikeusvarmuuden banaanikauppaa koskevan järjestelyn tulevaisuudesta ja että Euroopan parlamentti ja AKT-maiden kansalliset parlamentit jatkavat tiiviisti tämän kysymyksen seuraamista; |
| --- | --- |

7.

komissio varmistaa AKT-maiden ja EU:n tuottajille todellisen oikeusvarmuuden banaanikauppaa koskevan järjestelyn tulevaisuudesta ja että Euroopan parlamentti ja AKT-maiden kansalliset parlamentit jatkavat tiiviisti tämän kysymyksen seuraamista;

| 8. | EU:n ja AKT-maiden viranomaiset lisäävät toimiaan sen varmistamiseksi, että kaikki banaaneja tuottavat maat soveltavat tehokkaasti kaikkia Kansainvälisen työjärjestön (ILOn) ihmisarvoisen työn toimintaohjelman näkökohtia; |
| --- | --- |

8.

EU:n ja AKT-maiden viranomaiset lisäävät toimiaan sen varmistamiseksi, että kaikki banaaneja tuottavat maat soveltavat tehokkaasti kaikkia Kansainvälisen työjärjestön (ILOn) ihmisarvoisen työn toimintaohjelman näkökohtia;

| 9. | komissio lisää tietoisuutta eettisestä kaupankäynnistä, jotta Euroopan vähittäiskauppiaat eivät enää toisi sellaisten tuottajien banaaneja, joiden toimintatavat ovat puutteelliset veropetosten, lahjonnan, työtä koskevien normien ja ihmisoikeuksien loukkausten osalta; |
| --- | --- |

9.

komissio lisää tietoisuutta eettisestä kaupankäynnistä, jotta Euroopan vähittäiskauppiaat eivät enää toisi sellaisten tuottajien banaaneja, joiden toimintatavat ovat puutteelliset veropetosten, lahjonnan, työtä koskevien normien ja ihmisoikeuksien loukkausten osalta;

| 10. | Euroopan parlamentti harkitsee vakavasti tässä julkilausumassa esille tuotujen asioiden vaikutusta, ennen kuin se antaa suostumuksensa banaanikauppasopimukselle. |
| --- | --- |

10.

Euroopan parlamentti harkitsee vakavasti tässä julkilausumassa esille tuotujen asioiden vaikutusta, ennen kuin se antaa suostumuksensa banaanikauppasopimukselle.

Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta Karibian maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP)

Alueen tilanne

Alueella on edessään useita kestävän kehityksen haasteita: pienet väestömäärät; vähäiset ja kalliit kuljetusmahdollisuudet; äärimmäinen haavoittuvuus ilmastomuutokselle ja luonnonkatastrofeille; yhteen viljelykasviin perustuvat taloudet, joissa mahdollisuudet monipuolistamiseen ovat vähäiset.

Alueen yhdentymisprosessi alkoi virallisesti Länsi-Intian liittovaltion (1958–1963) perustamisen myötä. Carifta aloitti yhdentymisprosessin uudelleen vuonna 1967, ja Caricom on vuodesta 1973 alkaen vauhdittanut prosessia monilla erilaisilla aloitteilla, kuten ulkopolitiikan yhteistyö ja yhdenmukaistaminen ja Girvanin raportti ”Towards a Single Development Vision and the Role of the Single Economy”. Vuonna 1992 perustettiin Cariforum, jonka jäseniä ovat Caricom-maat (11) sekä Dominikaaninen tasavalta ja Kuuba ja joka on allekirjoittanut Cotonoun sopimuksen.

Cariforumilla on kaksi tehtävää: koordinoida rahoituksen jakamista ja hallinnoida alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman täytäntöönpanoa sekä muiden, EU:n jäsenvaltioiden ja muiden avunantajien rahoittamien alueellisten ohjelmien täytäntöönpanoa.

Alueelliset yhdentymispyrkimykset keskittyvät tällä hetkellä Caricomin talousyhteisöön (CSME), jonka on määrä toteutua vuonna 2015, sekä vaiheeseen II, jonka tavoitteena on yhteisen talousalueen vakiinnuttaminen ja loppuun saattaminen.

Näistä aloitteista huolimatta tarvittaisiin vielä lisäpontta alueen yhdentymisprosessille. Tämä johtuu eräiden väitteiden mukaan ruohonjuuritason tuen puutteesta, ja toiset taas uskovat pysähtyneisyyden johtuvan politiikan painopisteen siirtymisestä kansallisiin kysymyksiin, kansalaisten valitsemien edustajien suuren vaihtuvuuden aiheuttamasta politiikan lyhytnäköisyydestä tai poliittisesta näkemyksestä, jonka mukaan maailmanmarkkinoiden yhdentyminen voi tarjota merkittävämpiä taloudellisia etuja. Yleisesti tunnustetaan kuitenkin, että prosessia on haitannut resurssien puute ja että alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa on pyrittävä ratkaisemaan tämä ongelma.

Karibian maiden alueellinen strategia-asiakirja ja alueellinen maaohjelma

Alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa on vastattava edellä mainittuihin haasteisiin, jotta voidaan edistää sekä alueellista yhdentymistä että alueen yhdentymistä maailmantalouteen. Lisäksi alueellisella strategia-asiakirjalla ja alueellisella maaohjelmalla on autettava aluetta panemaan täytäntöön Cariforumin ja EU:n välinen talouskumppanuussopimus (EPA).

Alueellisesta strategia-asiakirjasta ja alueellisesta maaohjelmasta annetaan Karibian alueelle 165 miljoonaa euroa:

| — | Keskeinen toiminta-alue: valmiuksien kehittäminen alueellisen taloudellisen yhdentymisen/yhteistyön ja talouskumppanuussopimuksen puitteissa (jaettava osuus 85–90 prosenttia tai 143 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Keskeinen toiminta-alue: valmiuksien kehittäminen alueellisen taloudellisen yhdentymisen/yhteistyön ja talouskumppanuussopimuksen puitteissa (jaettava osuus 85–90 prosenttia tai 143 miljoonaa euroa)

| — | Suunnitelmien mukaiset tärkeimmät toiminta-alat perustuvat nykyisiin Cariforumin yhdentymis- ja yhteistyöprosesseihin, joita ovat Itä-Karibian valtioiden talousliitto (OECS), CSME, alueellisten markkinoiden laajentaminen, talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpano (johon on myönnetty 72,6 miljoonaa euroa) ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen alueellisissa instituutioissa. |
| --- | --- |

—

Suunnitelmien mukaiset tärkeimmät toiminta-alat perustuvat nykyisiin Cariforumin yhdentymis- ja yhteistyöprosesseihin, joita ovat Itä-Karibian valtioiden talousliitto (OECS), CSME, alueellisten markkinoiden laajentaminen, talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpano (johon on myönnetty 72,6 miljoonaa euroa) ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen alueellisissa instituutioissa.

| — | Muu kuin keskeinen toiminta-alue: haavoittuvuudet ja sosiaaliset kysymykset (10–15 prosentin osuus tai 22 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

—

Muu kuin keskeinen toiminta-alue: haavoittuvuudet ja sosiaaliset kysymykset (10–15 prosentin osuus tai 22 miljoonaa euroa)

| — | Muulla kuin keskeisellä toiminta-alueella kiinnitetään erityistä huomiota rikollisuuteen ja turvallisuuteen, valtiosta riippumattomien toimijoiden vaikutusvallan lisäämiseen ja valmiuksien kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Muulla kuin keskeisellä toiminta-alueella kiinnitetään erityistä huomiota rikollisuuteen ja turvallisuuteen, valtiosta riippumattomien toimijoiden vaikutusvallan lisäämiseen ja valmiuksien kehittämiseen.

Alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman analyysi

| — | Riippumaton asiantuntijapaneeli: on erittäin tärkeää, että kansalaisyhteiskunta, tiedeyhteisö ja yksityinen sektori osallistuvat täysipainoisesti alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman väliarviointiin. |
| --- | --- |

—

Riippumaton asiantuntijapaneeli: on erittäin tärkeää, että kansalaisyhteiskunta, tiedeyhteisö ja yksityinen sektori osallistuvat täysipainoisesti alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman väliarviointiin.

| — | Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tukee sen vuoksi suunnitelmia perustaa riippumaton asiantuntijapaneeli tunnistamaan pullonkauloja sekä nopeuttamaan kasvua ja parantamaan toimeentuloa alueella. Taloudellisten resurssien ja henkilöstön tarpeen määrittelyn jälkeen paneeli voisi antaa taloudellisia ja institutionaalisia suosituksia sopivimmista keinoista talouskasvun elvyttämiseksi ja toimeentulon parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tukee sen vuoksi suunnitelmia perustaa riippumaton asiantuntijapaneeli tunnistamaan pullonkauloja sekä nopeuttamaan kasvua ja parantamaan toimeentuloa alueella. Taloudellisten resurssien ja henkilöstön tarpeen määrittelyn jälkeen paneeli voisi antaa taloudellisia ja institutionaalisia suosituksia sopivimmista keinoista talouskasvun elvyttämiseksi ja toimeentulon parantamiseksi.

| — | Alueellinen taloudellinen yhdentyminen/yhteistyö: yhteinen parlamentaarinen edustajakokous uskoo, että samalla kun keskeiseltä toiminta-alueelta rahoitetaan valmiuksien kehittämistä ja institutionaalisia aloitteita, olisi osoitettava noin 143 miljoonaa euroa koulutukseen, työpaikkojen luomiseen, energiaan ja lento- ja meriliikenteeseen liittyviin hankkeisiin. |
| --- | --- |

—

Alueellinen taloudellinen yhdentyminen/yhteistyö: yhteinen parlamentaarinen edustajakokous uskoo, että samalla kun keskeiseltä toiminta-alueelta rahoitetaan valmiuksien kehittämistä ja institutionaalisia aloitteita, olisi osoitettava noin 143 miljoonaa euroa koulutukseen, työpaikkojen luomiseen, energiaan ja lento- ja meriliikenteeseen liittyviin hankkeisiin.

| — | Tällainen kohdennettu ja konkreettinen varojen käyttö luo hyvät mahdollisuudet edistää alueellista yhdentymistä ja kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Tällainen kohdennettu ja konkreettinen varojen käyttö luo hyvät mahdollisuudet edistää alueellista yhdentymistä ja kehittämistä.

| — | Talouden kehittäminen: alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa määritellään monia talouden kehittämisen esteitä, joista tässä yhteydessä on mainittava kaksi: EU:n tiukkojen terveys- ja kasvinsuojelusääntöjen noudattaminen ja vähäiset mahdollisuudet edistää talouden monimuotoisuutta. |
| --- | --- |

—

Talouden kehittäminen: alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa määritellään monia talouden kehittämisen esteitä, joista tässä yhteydessä on mainittava kaksi: EU:n tiukkojen terveys- ja kasvinsuojelusääntöjen noudattaminen ja vähäiset mahdollisuudet edistää talouden monimuotoisuutta.

| — | Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous korostaa, että Cariforumin on saatava kohtuullinen osuus AKT-maille terveys- ja kasvinsuojelusääntöjen noudattamista varten myönnetyistä 30 miljoonan euron määrärahoista. Tämä rahoitus olisi erityisesti kohdistettava kalastusalalle sekä kehittymässä oleville teollisuudenaloille, kuten vesiviljely, maataloustuotteiden jalostus, sekä palvelualalle (muun muassa terveyskylpylät ja ekomatkailu). |
| --- | --- |

—

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous korostaa, että Cariforumin on saatava kohtuullinen osuus AKT-maille terveys- ja kasvinsuojelusääntöjen noudattamista varten myönnetyistä 30 miljoonan euron määrärahoista. Tämä rahoitus olisi erityisesti kohdistettava kalastusalalle sekä kehittymässä oleville teollisuudenaloille, kuten vesiviljely, maataloustuotteiden jalostus, sekä palvelualalle (muun muassa terveyskylpylät ja ekomatkailu).

| — | Tutkimus ja innovointi voivat edistää talouden monimuotoisuutta. Erityisesti pk-yritykset ja maatalousyrityssektori voisivat hyötyä rahoituksen keskittämisestä tutkimukseen ja innovointiin. |
| --- | --- |

—

Tutkimus ja innovointi voivat edistää talouden monimuotoisuutta. Erityisesti pk-yritykset ja maatalousyrityssektori voisivat hyötyä rahoituksen keskittämisestä tutkimukseen ja innovointiin.

| — | Talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpano: alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman lisäksi monissa kansallisissa maaohjelmissa (NIP) keskitytään talouskumppanuussopimukseen liittyvien toimien, kuten kilpailukyvyn, julkishallinnon uudistusten ja infrastruktuurin rahoitukseen. Kansallisten ohjelmien määrärahoista 454 miljoonaa euroa (eli 75 prosenttia 600 miljoonan euron kokonaisrahoituksesta) osoitetaan kauppaa tukevaan apuun. |
| --- | --- |

—

Talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpano: alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman lisäksi monissa kansallisissa maaohjelmissa (NIP) keskitytään talouskumppanuussopimukseen liittyvien toimien, kuten kilpailukyvyn, julkishallinnon uudistusten ja infrastruktuurin rahoitukseen. Kansallisten ohjelmien määrärahoista 454 miljoonaa euroa (eli 75 prosenttia 600 miljoonan euron kokonaisrahoituksesta) osoitetaan kauppaa tukevaan apuun.

| — | Talouskumppanuussopimus edellyttää suuria ja organisaatio- ja rakennemuutoksia. Edessä on mittavia haasteita, kuten oikeuslaitoksen vahvistaminen, ja alueelle olisi antava riittävästi tukea näihin haasteisiin vastaamiseksi. |
| --- | --- |

—

Talouskumppanuussopimus edellyttää suuria ja organisaatio- ja rakennemuutoksia. Edessä on mittavia haasteita, kuten oikeuslaitoksen vahvistaminen, ja alueelle olisi antava riittävästi tukea näihin haasteisiin vastaamiseksi.

| — | Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous korostaa, että komission ja EU:n jäsenvaltioiden on kummankin maksettava vuoteen 2010 mennessä lupaamansa 1 miljardi euroa (josta 50 prosentin on määrä olla AKT-maiden käytettävissä) kauppaa tukevalle avulle. Kuten aiemmin mainittiin, ensisijaisena tavoitteena pysyy terveys- ja kasvinsuojelusääntöjen noudattaminen. |
| --- | --- |

—

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous korostaa, että komission ja EU:n jäsenvaltioiden on kummankin maksettava vuoteen 2010 mennessä lupaamansa 1 miljardi euroa (josta 50 prosentin on määrä olla AKT-maiden käytettävissä) kauppaa tukevalle avulle. Kuten aiemmin mainittiin, ensisijaisena tavoitteena pysyy terveys- ja kasvinsuojelusääntöjen noudattaminen.

| — | Alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman (ja myös maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja kansallisten maaohjelmien) väliarvioinnin yhteydessä olisi tarkistettava rahoitusta, jos EU:n jäsenvaltiot eivät täytä kauppaa tukevaa apua koskevaa lupaustaan. |
| --- | --- |

—

Alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman (ja myös maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja kansallisten maaohjelmien) väliarvioinnin yhteydessä olisi tarkistettava rahoitusta, jos EU:n jäsenvaltiot eivät täytä kauppaa tukevaa apua koskevaa lupaustaan.

| — | Elintarviketurva: alueella on reagoitu hitaasti maailmanlaajuiseen elintarvikekriisiin. Tämä viivästyminen on merkkinä siitä, että tarvitaan alueellista yhteisymmärrystä maataloustuotannon edistämiseen parhaiten soveltuvista keinoista. Vaikka osa maista onkin jo asettanut elintarviketurvan etusijalle kehityksen suunnittelussa, kattavalla alueellisella kehitysstrategialla voitaisiin varmistaa riittävä maataloustuotanto vieläkin tehokkaammin. Jotta elintarviketurva voidaan taata keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, alueen on varmistettava kehitysavun antaminen maatalousalan elvyttäminen. |
| --- | --- |

—

Elintarviketurva: alueella on reagoitu hitaasti maailmanlaajuiseen elintarvikekriisiin. Tämä viivästyminen on merkkinä siitä, että tarvitaan alueellista yhteisymmärrystä maataloustuotannon edistämiseen parhaiten soveltuvista keinoista. Vaikka osa maista onkin jo asettanut elintarviketurvan etusijalle kehityksen suunnittelussa, kattavalla alueellisella kehitysstrategialla voitaisiin varmistaa riittävä maataloustuotanto vieläkin tehokkaammin. Jotta elintarviketurva voidaan taata keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, alueen on varmistettava kehitysavun antaminen maatalousalan elvyttäminen.

| — | Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous panee merkille, että komissio on luvannut 23:lle elintarvikekriisistä vakavimmin kärsivälle maalle 1 miljardia euroa kolmen vuoden aikana, ja pitää myönteisenä sitä, että Haitille annettiin 15,8 miljoonaa euroa vuonna 2009. |
| --- | --- |

—

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous panee merkille, että komissio on luvannut 23:lle elintarvikekriisistä vakavimmin kärsivälle maalle 1 miljardia euroa kolmen vuoden aikana, ja pitää myönteisenä sitä, että Haitille annettiin 15,8 miljoonaa euroa vuonna 2009.

| — | Inhimilliset voimavarat ja aivovienti: alueella on ongelmia laaja-alaisen oman asiantuntemuksen kehittämisessä, mikä estää inhimillistä kehitystä, hyvinvointia, talouden monipuolistamista ja talouskasvua. |
| --- | --- |

—

Inhimilliset voimavarat ja aivovienti: alueella on ongelmia laaja-alaisen oman asiantuntemuksen kehittämisessä, mikä estää inhimillistä kehitystä, hyvinvointia, talouden monipuolistamista ja talouskasvua.

| — | Alueelle aiheutuu lisäksi suurta haittaa mittavasta aivoviennistä. (12). Työvoiman vapaa liikkuvuus ja henkilöresurssien kokoaminen yhteen alueen sisällä lieventävät ongelmaa jossain määrin, ja yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pitää myönteisensä lähes 10 miljoonan euron osoittamista inhimillisten voimavarojen kehittämiseen ja valmiuksien kehittämiseen alueellisella tasolla. |
| --- | --- |

—

Alueelle aiheutuu lisäksi suurta haittaa mittavasta aivoviennistä. (12). Työvoiman vapaa liikkuvuus ja henkilöresurssien kokoaminen yhteen alueen sisällä lieventävät ongelmaa jossain määrin, ja yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pitää myönteisensä lähes 10 miljoonan euron osoittamista inhimillisten voimavarojen kehittämiseen ja valmiuksien kehittämiseen alueellisella tasolla.

| — | Jotta ongelma voidaan ratkaista perinpohjaisesti, on alueen kuitenkin pystyttävä tarjoamaan maastamuuttajille kannustimia paluumuuttoon ja hyödyntämään heidän saavuttamiaan taitoja koko alueen eduksi. |
| --- | --- |

—

Jotta ongelma voidaan ratkaista perinpohjaisesti, on alueen kuitenkin pystyttävä tarjoamaan maastamuuttajille kannustimia paluumuuttoon ja hyödyntämään heidän saavuttamiaan taitoja koko alueen eduksi.

| — | Olisi tuettava perusteellista poliittista vuoropuhelua, ja voisi olla hyödyllistä analysoida erityisesti Guyanan ja muiden maiden pyrkimyksiä muuttoliikkeen suunnan muuttamiseen 1990-luvulla. Komission olisi tästä syystä varattava rahoitusta muuttoliikekysymyksiin liittyvän alueellisen yhteistyön lisäämiseen ja aivoviennin vähentämiseen tähtäävien valmiuksien kehittämiseen. |
| --- | --- |

—

Olisi tuettava perusteellista poliittista vuoropuhelua, ja voisi olla hyödyllistä analysoida erityisesti Guyanan ja muiden maiden pyrkimyksiä muuttoliikkeen suunnan muuttamiseen 1990-luvulla. Komission olisi tästä syystä varattava rahoitusta muuttoliikekysymyksiin liittyvän alueellisen yhteistyön lisäämiseen ja aivoviennin vähentämiseen tähtäävien valmiuksien kehittämiseen.

| — | Ilmastonmuutos: ilmastonmuutoksella on suhteettoman suuri vaikutus pieniin saarivaltioihin, kuten Karibian saarivaltioihin. |
| --- | --- |

—

Ilmastonmuutos: ilmastonmuutoksella on suhteettoman suuri vaikutus pieniin saarivaltioihin, kuten Karibian saarivaltioihin.

| — | Vaikka alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa ei puututa ilmastonmuutoksen torjuntaan, Euroopan komissio osoitti vuonna 2009 ilmastonmuutokseen liittyvän muuttoliikkeen torjuntaan 71 miljoonaa euroa ja sopeutumiseen 97 miljoonaa euroa. Komissio aikoo lisäksi osoittaa 3 miljoonaa euroa Kuuballe ja maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman (GCCA) kautta 8 miljoonaa euroa Karibian yhteisön ilmastonmuutoskeskuksen (CCCCC) tukemiseen alueellisen strategian täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

—

Vaikka alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa ei puututa ilmastonmuutoksen torjuntaan, Euroopan komissio osoitti vuonna 2009 ilmastonmuutokseen liittyvän muuttoliikkeen torjuntaan 71 miljoonaa euroa ja sopeutumiseen 97 miljoonaa euroa. Komissio aikoo lisäksi osoittaa 3 miljoonaa euroa Kuuballe ja maailmanlaajuisen ilmastonmuutosliittouman (GCCA) kautta 8 miljoonaa euroa Karibian yhteisön ilmastonmuutoskeskuksen (CCCCC) tukemiseen alueellisen strategian täytäntöönpanossa.

| — | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen olisi hyvä saada lisätietoja EU:n ja alueellisten aloitteiden ja ohjelmien rahoituksesta ja koordinoinnista. Näitä aloitteita ja ohjelmia ovat esimerkiksi GCCA, EU:n strategia katastrofiriskin vähentämiseksi kehitysmaissa, kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä rahoitettava teemakohtainen ohjelma ”Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito”, (Karibian katastrofien ja hätätilanteiden hallintaviraston (CDEMA:n) laatima) Karibian yhteisön alueohjelman rahoituskehys vuosille 2005–2015, (myös CDEMA:n laatima) kattavan katastrofienhallinnan rahoituskehys ja strategia sekä CCCCC. |
| --- | --- |

—

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen olisi hyvä saada lisätietoja EU:n ja alueellisten aloitteiden ja ohjelmien rahoituksesta ja koordinoinnista. Näitä aloitteita ja ohjelmia ovat esimerkiksi GCCA, EU:n strategia katastrofiriskin vähentämiseksi kehitysmaissa, kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä rahoitettava teemakohtainen ohjelma ”Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito”, (Karibian katastrofien ja hätätilanteiden hallintaviraston (CDEMA:n) laatima) Karibian yhteisön alueohjelman rahoituskehys vuosille 2005–2015, (myös CDEMA:n laatima) kattavan katastrofienhallinnan rahoituskehys ja strategia sekä CCCCC.

| — | Tasa-arvo: tasa-arvokysymyksiä olisi käsiteltävä keskeisinä poliittisina kysymyksinä, koska naisten on viimeaikaisen talouskriisin vuoksi entistä vaikeampaa saada ”ihmisarvoista työtä”. |
| --- | --- |

—

Tasa-arvo: tasa-arvokysymyksiä olisi käsiteltävä keskeisinä poliittisina kysymyksinä, koska naisten on viimeaikaisen talouskriisin vuoksi entistä vaikeampaa saada ”ihmisarvoista työtä”.

| — | Avunantajien koordinointi: ensisijaisena tavoitteena on epäilemättä avunantajien strategioiden ja niiden täytäntöönpanon johdonmukaisuus, jotta voidaan keventää kansallisille hallituksille ja alueellisille instituutioille aiheutuvaa taakkaa sekä lisäksi parantaa kansainvälisen avun tuloksellisuutta. Useiden avunantajien, diplomaattien ja tiedeyhteisön raporttien mukaan avun tuloksellisuutta koskevien Pariisin ja Accran julistusten periaatteiden täytäntöönpanossa on vielä runsaasti parantamisen varaa. |
| --- | --- |

—

Avunantajien koordinointi: ensisijaisena tavoitteena on epäilemättä avunantajien strategioiden ja niiden täytäntöönpanon johdonmukaisuus, jotta voidaan keventää kansallisille hallituksille ja alueellisille instituutioille aiheutuvaa taakkaa sekä lisäksi parantaa kansainvälisen avun tuloksellisuutta. Useiden avunantajien, diplomaattien ja tiedeyhteisön raporttien mukaan avun tuloksellisuutta koskevien Pariisin ja Accran julistusten periaatteiden täytäntöönpanossa on vielä runsaasti parantamisen varaa.

| — | EU:n olisi keskeisenä avunantajana jatkettava avunantajia koskevien itse antamiensa vaatimusten järkeistämistä ja pyrittävä yhteistyössä muiden avunantajien kanssa parantamaan koordinointia ja karsimaan tuhlausta. Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tukee alueellisten hankkeiden (muun muassa CARTAC, PANCAP, CRNM ja monet OECS-hankkeet) ja pitää myönteisensä komission johtavaa asemaa PANCAPin avunantajien koordinoinnissa. Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous kehottaa komissiota antamaan taloudellista tukea CDEMA:lle, jossa on mukana monia katastrofien hallintaan osallistuvia avunantajia, mutta jolla ei alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman mukaan nykyään ole valmiuksia avunantajien tehokkaaseen koordinointiin. |
| --- | --- |

—

EU:n olisi keskeisenä avunantajana jatkettava avunantajia koskevien itse antamiensa vaatimusten järkeistämistä ja pyrittävä yhteistyössä muiden avunantajien kanssa parantamaan koordinointia ja karsimaan tuhlausta. Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tukee alueellisten hankkeiden (muun muassa CARTAC, PANCAP, CRNM ja monet OECS-hankkeet) ja pitää myönteisensä komission johtavaa asemaa PANCAPin avunantajien koordinoinnissa. Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous kehottaa komissiota antamaan taloudellista tukea CDEMA:lle, jossa on mukana monia katastrofien hallintaan osallistuvia avunantajia, mutta jolla ei alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman mukaan nykyään ole valmiuksia avunantajien tehokkaaseen koordinointiin.

| — | Avun täytäntöönpano: Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tukee suunnitelmia perustaa Caricomin kehitysrahaston yhteyteen aluekehitysrahasto hallinnoimaan EKR:n ja muuta rahoitusta. |
| --- | --- |

—

Avun täytäntöönpano: Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tukee suunnitelmia perustaa Caricomin kehitysrahaston yhteyteen aluekehitysrahasto hallinnoimaan EKR:n ja muuta rahoitusta.

| — | Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous toivoo saavansa lisätietoja Cariforumin sihteeristön tekemästä tutkimuksesta sekä Euroopan komission, alueviranomaisten ja Euroopan investointipankin (EIB) välisistä keskusteluista, joita on käyty mahdollisuuksista perustaa Afrikan mallin mukainen Karibian infrastruktuurirahasto. |
| --- | --- |

—

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous toivoo saavansa lisätietoja Cariforumin sihteeristön tekemästä tutkimuksesta sekä Euroopan komission, alueviranomaisten ja Euroopan investointipankin (EIB) välisistä keskusteluista, joita on käyty mahdollisuuksista perustaa Afrikan mallin mukainen Karibian infrastruktuurirahasto.

| — | Tarkastus: Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous suosittelee, että olisi suoritettava riippumaton tarkastus alueellisen maaohjelman alueellisen strategia-asiakirjan parlamentaarisen valvonnan lisäksi. Siinä olisi ensinnäkin arvioitava, onko Cariforumin osuus kymmenennestä EKR:stä käytetty tuloksellisesti. Toiseksi tarkastuksessa olisi selvitettävä, ovatko kymmenennen EKR:n hyödyt tuntuneet tasapuolisesti koko alueella vai ovatko ne kohdistuneet yksipuolisesti tietyille maantieteellisille alueille tai toiminnan aloille. |
| --- | --- |

—

Tarkastus: Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous suosittelee, että olisi suoritettava riippumaton tarkastus alueellisen maaohjelman alueellisen strategia-asiakirjan parlamentaarisen valvonnan lisäksi. Siinä olisi ensinnäkin arvioitava, onko Cariforumin osuus kymmenennestä EKR:stä käytetty tuloksellisesti. Toiseksi tarkastuksessa olisi selvitettävä, ovatko kymmenennen EKR:n hyödyt tuntuneet tasapuolisesti koko alueella vai ovatko ne kohdistuneet yksipuolisesti tietyille maantieteellisille alueille tai toiminnan aloille.

Suositukset

Kuten edellä todettiin, alueellinen taloudellinen yhdentyminen ja yhteistyö kuuluvat osana keskeiseen toiminta-alueeseen.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tukee tätä tavoitetta ja korostaa, että tavoitteena olisi oltava kestävä ja kehitystä korostava talouskasvu, jonka ansiosta alue voi saada entistä vahvemman ja yhtenäisemmän neuvotteluaseman maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä.

Myös talouskumppanuussopimuksen valmiuksien kehittäminen on olennaisen osa keskeistä toiminta-aluetta, ja alueellisesta strategia-asiakirjasta ja alueellisesta maaohjelmasta on sen vuoksi annettava teknistä ja taloudellista tukea asianmukaisten kehysten luomiseksi.

Muuttoliikkeen ja aivoviennin torjuminen, elintarviketurvan takaaminen ja ilmastonmuutoksen torjunta ovat keskeisiä haasteita, joihin tarvitaan alueellista reagointia.

Alueella on kiireellisesti parannettava avunantajien koordinointia. Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pyytää komissiota ottamaan huomioon edellä esitetyt suositukset.

Euroopan parlamentti voi huolehtia parlamentaarisesta valvonnasta EU:n osalta, mutta Cariforumin osalta on valitettavasti otettava huomioon, että valvonta on hankalaa alueellisen parlamentin puuttumisen vuoksi.

LYHENTEET

| AfT | kauppaa tukeva apu |
| --- | --- |
| CARICOM | Karibian yhteisö |
| CARIFTA | Karibian vapaakauppa-alue |
| CARIFORUM | Karibian alueen AKT-valtioiden foorumi |
| CARTAC | Karibian alueen teknisen avun keskus |
| CCCCC | Karibian yhteisön ilmastonmuutoskeskus |
| CDEMA | Karibian katastrofien ja hätätilanteiden hallintavirasto |
| CRNM | Karibian alueen neuvottelujärjestelmä |
| CSME | Caricomin talousyhteisö |
| CSP | maakohtainen strategia-asiakirja |
| DCI | kehitysyhteistyön rahoitusväline |
| EKR | Euroopan kehitysrahasto |
| EIP | Euroopan investointipankki |
| EPA | talouskumppanuussopimus |
| GCCA | maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma |
| JPA | yhteinen parlamentaarinen edustajakokous |
| NIP | kansallinen maaohjelma |
| OECD | Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö |
| OECS | Itä-Karibian valtioiden järjestö |
| PANCAP | HIV/Aidsin vastainen Karibian alueen yhteistyöjärjestö |
| RPTF | alueellinen valmisteluryhmä |
| Pk-yritykset | Pienet ja keskisuuret yritykset |
| SPS | terveys- ja kasvinsuojelutoimet |

AfT

kauppaa tukeva apu

CARICOM

Karibian yhteisö

CARIFTA

Karibian vapaakauppa-alue

CARIFORUM

Karibian alueen AKT-valtioiden foorumi

CARTAC

Karibian alueen teknisen avun keskus

CCCCC

Karibian yhteisön ilmastonmuutoskeskus

CDEMA

Karibian katastrofien ja hätätilanteiden hallintavirasto

CRNM

Karibian alueen neuvottelujärjestelmä

CSME

Caricomin talousyhteisö

CSP

maakohtainen strategia-asiakirja

DCI

kehitysyhteistyön rahoitusväline

EKR

Euroopan kehitysrahasto

EIP

Euroopan investointipankki

EPA

talouskumppanuussopimus

GCCA

maailmanlaajuinen ilmastonmuutosliittouma

JPA

yhteinen parlamentaarinen edustajakokous

NIP

kansallinen maaohjelma

OECD

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö

OECS

Itä-Karibian valtioiden järjestö

PANCAP

HIV/Aidsin vastainen Karibian alueen yhteistyöjärjestö

RPTF

alueellinen valmisteluryhmä

Pk-yritykset

Pienet ja keskisuuret yritykset

SPS

terveys- ja kasvinsuojelutoimet

Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta itäisen ja eteläisen Afrikan sekä Intian valtameren maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP)

Itäisen ja eteläisen Afrikan sekä Intian valtameren maiden alueellinen strategia-asiakirja (RSP) kattaa 21 valtiota ja neljä alueellista järjestöä, jotka ovat itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkina-alue (COMESA), Itä-Afrikan yhteisö (EAC), Afrikan sarven alueen maiden yhteistyöjärjestö (IGAD) ja Intian valtameren komissio (COI). Maantieteellinen alue kattaa myös Euroopan unionin syrjäisimpiin alueisiin kuuluvan La Réunionin ja Ranskan merentakaisen alueen Mayotten.

Alueellisen strategia-asiakirjan tavoitteet

Euroopan unionin ja monien kumppaneina toimivien alueellisten järjestöjen määrittelemä tavoite alueelliselle strategia-asiakirjalle on näiden järjestöjen päämääränä olevan alueellisen yhdentymisen syventäminen. Painopisteenä on markkinoiden avaaminen ja yhteismarkkinoiden luominen.

Strategian perimmäisenä tavoitteena on myös edistää köyhyyden poistamista ja tukea vuosituhattavoitteiden saavuttamista. Tämä tavoite samoin kuin alueellisen yhdentymisen tavoitekin saavutetaan talouskasvun ja kaupan kehittämisen avulla.

Itäisessä ja eteläisessä Afrikassa sekä Intian valtameren alueella tavoitteena oleva alueellinen yhdentyminen

Kyseisellä alueella toimii neljä alueellista järjestöä, jotka pyrkivät yhtä aikaa erilaisiin, mutta toisiaan täydentäviin tavoitteisiin.

Alueellinen järjestö, johon kuuluu eniten alueen valtioita, on COMESA. Sen tavoitteena on luoda jäsenilleen vapaakauppa-alue sekä tulli- ja rahaliitto ja kehittyä täysin yhdennetyksi, kansainvälisesti kilpailukykyiseksi yhteisöksi, jonka jäsenvaltioilla – samoin kuin kaikilla muilla Afrikan talousyhteisöön (AEC) liittymiseen valmistuvilla mailla – on korkea elintaso.

Itä-Afrikan yhteisö (EAC) pyrkii samankaltaisiin tavoitteisiin kuin COMESA ja näyttää jopa ohittaneen sen: tulliliitto perustettiin vuonna 2005 ja yhteismarkkinoita ja rahaliittoa suunnitellaan vuodeksi 2010.

Alueen kaksi muuta keskeistä alueellista järjestöä ovat kapeampialaisia. Niihin kuuluvat alueet ovat pienemmät ja rajoittuvat toisiinsa tai COI:n tapauksessa samaan valtamereen.

COI:lla on useita tavoitteita: kansojen välinen solidaarisuus ja saarten etujen puolustaminen kansainvälisillä foorumeilla ja alueellisen yhdentymisen järjestöissä, ympäristön ja luonnonvarojen suojelu ja kehittäminen sekä inhimillisen kehityksen alueellinen ulottuvuus.

IGADin tavoitteissa keskitytään seuraaville aloille: maatalous, ympäristö, sosiaalinen ja taloudellinen yhteistyö, rauha ja turvallisuus sekä miesten ja naisten välinen tasa-arvo.

Alueellisen strategia-asiakirjan tuki alueellisen yhdentymisen syventämiselle ja vuosituhattavoitteiden saavuttamiselle

Alueelliselle strategia-asiakirjalle on osoitettu 645 miljoonan euron määräraha alueen taloudellista yhdentymistä varten. Tämän strategian tehokaan täytäntöönpanon varmistamiseksi kaikki neljä alueellista talousyhteisöä (REC) tekevät yhteistyötä alueiden välisessä koordinointikomiteassa.

Alueiden välinen koordinointikomitea (joka koostuu COMESAn, afrikkalaisten kansalaisjärjestöjen yhteiselimen (IAC), COI:n ja IGADin edustajista sekä EU:n ja AKT-maiden sihteeristön edustajista), voi näin ollen ryhtyä toteuttamaan koordinointia ja tehostamaan alueellista yhdentymistä edistämällä kauppaa ja investointeja, joilla on ratkaiseva merkitys kyseisten maiden kehitykselle. Tämän komitean toteuttamasta yhteistyöstä ja koordinoinnista saatiin kannustavia tuloksia kymmenennen EKR:n täytäntöönpanon yhteydessä. Komiteasta riippuu, onnistuvatko pyrkimykset saada aikaan sosiaalista kehitystä ja kohentaa elintasoa edistämällä talouskasvua ja avaamalla alueellisia markkinoita. Komitean on myös varmistettava, että eri alueelliset järjestöt selviytyvät, vaikka osa niistä ei osallistukaan yhdentymiseen.

Alueelliset strategia-asiakirjat verrattuna talouskumppanuussopimuksiin (EPA)

Talouskumppanuussopimukset on tarkoitettu tukemaan alueellisesta yhdentymistä eikä päinvastoin. Sen vuoksi on erityisen tärkeää muistuttaa, etteivät ulkopuoliset tahot voi määrätä alueellisen yhdentymisprosessien toteuttamistavoista ja että EU:n on tyydyttävä tukemaan AKT-maiden valitsemaa prosessia (valitsemia prosesseja).

Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö (SADEC), COMESA ja IAC päättivät vuonna 2008 pidetyssä Kampalan huippukokouksessa laatia toimintasuunnitelman, jonka tavoitteena on saada kolme alueellista järjestöä lähentymään sekä yhdenmukaistaa niiden säännöt ja luoda laajat yhtenäismarkkinat. Tässä yhteydessä allekirjoitetaan alustavasti vapaakauppasopimus, minkä jälkeen on vuorossa tulliliiton toteuttaminen ja AEC:n perustaminen.

Kolmen alueellisen järjestön kesken sovitun päähankkeen rinnalla suunnitteilla on myös kaksi alueellista strategiaa ja kolme talouskumppanuussopimusta. EU:n on sen vuoksi vaikeaa rajata alueellisille yhdentymisprosesseille kymmenennestä EKR:stä ja talouskumppanuussopimusten kautta annettavaa tukea siten, etteivät eri alueelliset järjestöt alkaisi kilpailla keskenään erillisten yhteismarkkinoiden perustamisessa (tämän ohjelman osuus EKR:n kokonaisrahoituksesta on noin 85 prosenttia) ja ettei viime kädessä pyrittäisi suosimaan talouskumppanuussopimusten perustamista.

COMESAn, SADEC:n ja EAC:n muodostama kolmikantaneuvosto pitää neuvoteltavana olevaa talouskumppanuussopimusta kymmenennen EKR:n määrittelemillä kahdella alueella AEC:n perustamisen kulmakivinä. EU:n on sen vuoksi varmistettava, etteivät kaksi parhaillaan toteutettavaa alueellista strategiaa ja neuvoteltavina olevat kolme talouskumppanuussopimusta haittaa tätä prosessia merkittävästi tai pysyvästi,

COMESAn, EAC:n ja SADC:n muodostama kolmikantaneuvosto päätti lokakuussa 2008 pidetyssä Kampalan huippukokouksessa perustaa vapaakauppa-alueen, minkä jälkeen on määrä perustaa tulliliitto. Kolmikannan osakokoonpanoissa neuvotellaan parhaillaan talouskumppanuussopimuksista, joilla on määrä lujittaa jo alkanutta yhdentymisprosessia.

Rauhaa ja alueellista vakautta tukevan strategian tavoite

Taloudellisen yhdentymisen onnistumiseen vaikuttavat olennaisesti poliittinen yhdentyminen, hyvä hallintotapa ja ihmisten turvallisuus. Näiden tavoitteiden saavuttamisen välillä vallitsee keskinäinen riippuvuus. Tämän strategian toisena tavoitteena on edellä kuvatun ulottuvuuden tukeminen auttamalla neljää alueellista järjestöä parantamaan avoimuutta, demokratisoitumista, turvallisuutta, vakautta ja kestävää kehitystä. Ohjelman valmisteluvaiheen painopisteenä on tältä osin kartoittaa asianmukaisesti alueiden välisiä strategisia yhteistyömekanismeja, joilla edistetään rauhaa, demokratisoitumista ja kestävää kehitystä alueella. Tämän alkuvaiheen on määrä johtaa hyvin suunniteltuihin konkreettisiin hankkeisiin.

Ohjelmalla näyttää ainakin alussa olevan oikea suunta. Siihen myönnetyt varat voivat kuitenkin osoittautua riittämättömiksi alan tavoitteisiin ja tarpeisiin nähden.

La Réunionin ja Mayotten osallistuminen strategiaan

On ensinnäkin valitettavaa, ettei Mayotte-saarta mainita strategiassa, vaikka sen kuuluminen Intian valtameren alueeseen on ilmiselvä tosiasia.

Liite, joka koskee La Réunionin osallistumista kymmenenteen EKR:ään ja alueelliseen yhdentymiseen, on askel oikeaan suuntaan. Tapa, jolla Euroopan komissio suhtautuu La Réunioniin talouskumppanuussopimuksista käytävissä samanaikaisissa neuvotteluissa, ei kuitenkaan vastaa komission esittämiä näkemyksiä. Komission on nähtävä syrjäisimmät alueet oman maantieteellisen alueensa kehityksen mahdollisina moottoreina kaikilla tasoilla eikä vain kymmenennen EKR:n liitteissä.

Lisäksi on valitettavaa, ettei COI rahoita konkreettisesti uuden tieto- ja viestintätekniikan (NICT) kehittämistä koskevaa tärkeää hanketta eikä nopeita Internet-yhteyksiä. Digitaaliset järjestelmät ovat edelleen epäyhtenäisiä näillä valtameren reuna-alueilla, jotka ovat tietysti erittäin riippuvaisia mannertenvälisistä merenalaisista yhteyksistä ja joilla markkinavoimat vaikuttavat tarjolla olevien palvelujen laatuun ja manneralueisiin verrattuna suuriin kustannuksiin vastoin käyttäjien etuja. Kymmenennestä EKR:stä olisi pitänyt tukea NICT:n uusien alueellisten jakelukanavien luomista erityisesti COI:n osalta.

Lisäksi olisi toivottavaa, että komissio harkitsisi yhteistyöhön käytettävän yhden rahoitusvälineen perustamista erityisesti syrjäisimpiä alueita varten sekä sellaisten yksinkertaisten hallinnointimenettelyjen käyttöön ottamista, joilla voitaisiin aidosti antaa syrjäisimmille alueille niille jo myönnetty asema vastavuoroisen alueellisen kehittämisen mahdollisina moottoreina.

Samaa koskee meri-, lento- ja rautatieliikenneyhteyksien parantamiseen tähtääviä hankkeita, jotka ovat edelleen erittäin merkittäviä muun muassa kaupan kehittämisen kannalta.

Suositukset

Tässä strategiassa oletetaan, että kun tavoitteena on alueen inhimillisen ja sosiaalisen kehityksen loppuun saattaminen, tärkeimmät alueelta puuttuvat tekijät ovat yhdentyminen maailmankauppaan ja talouden elinvoimaisuus. Strategiassa mainittu malli, jonka oletetaan syventävän alueellista yhdentymistä, on EU:n malli: yhteismarkkinoiden sekä tulli- ja rahaliiton perustaminen. Saattaa olla valitettavaa, ettei tukea tämän yhteisen maatalouspolitiikan luomiselle otettu osaksi tärkeää yhdentymisprosessia. YMP on yhteismarkkinoiden tavoin kuitenkin osa EU:n menestysmallia ja on auttanut luomaan yhä tiiviimmän liiton kansojen ja valtioiden välille. YMP voisi osoittautua myös erittäin tärkeäksi malliksi tälle alueelle, ja alueen asukkaat voisivat toteuttaa sen avulla yhteistä oikeuttaan elintarvikeomavaraisuuteen (mikä oli YMP:n alkuperäinen tavoite EU:ssa). Yhdennentoista EKR:n yhteydessä on lisäksi varmistettava sellaisten mekanismien käyttöönotto, joiden ansiosta alueella toimivien alueellisten järjestöjen jäsenvaltioiden kansalliset parlamentit voivat osallistua toimintaan.

Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta SADC-maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP)

Alueen tilanne

Eteläisen Afrikan kehitysyhteisö (SADC) on kansainvälinen taloudellinen ja poliittinen elin, jonka tavoitteena on luoda edellytykset eteläisen Afrikan kehitykselle ja taloudelliselle ja sosiaaliselle kasvulle. Vaikka taloudellinen yhdentyminen onkin etusijalla SADC:n toiminnassa, myös poliittinen yhteistyö kuuluu sen tavoitteisiin.

SADC perustettiin vuonna 1980 eteläisen Afrikan taloudellista kehitystä ja yhteistyötä käsittelevänä konferenssina (SADCC). Sen tavoitteena oli koordinoida kehitysapua ja vähentää taloudellista riippuvuutta siihen aikaan rotuerottelua harjoittaneesta Etelä-Afrikasta. Kaksitoista vuotta myöhemmin se korvattiin SADC:llä. SADC:hen kuuluu nykyään 15 jäsentä: Angola, Botswana, Kongon demokraattinen tasavalta, Lesotho, Madagaskar, Malawi, Mauritius, Mosambik, Namibia, Seychellit, Etelä-Afrikka, Swazimaa, Tansanian yhdistynyt tasavalta, Sambia ja Zimbabwe.

SADC:n jäsenyys on valitettavasti päällekkäinen muiden alueellisten järjestöjen, kuten eteläisen Afrikan tulliliiton (SACU), itäisen ja eteläisen Afrikan yhteismarkkinajärjestön (COMESA), Itä-Afrikan yhteisön (EAC) ja muiden vastaavien järjestöjen kanssa. Tällaiset yksittäisten maiden päällekkäiset jäsenyydet useissa alueellisissa yhteisöissä ovat edelleen haasteena eteläisen Afrikan alueelliselle yhdentymiselle. Lisäksi SADC-alue neuvottelee EU:n kanssa kolmessa eri talouskumppanuussopimusryhmässä (SADC, itäinen ja eteläinen Afrikka (ESA) ja EAC). SADC:n sopimusneuvotteluja käyvään ryhmään kuuluu vain puolet nykyisistä SADC:n jäsenistä.

SADC:lle on yleisesti ottaen tunnusomaista alueellisten talouksien suuri epätasapaino, talouksien pienuudesta ja yksipuolisuudesta johtuvat haitat sekä voimakas eriarvoisuus ja köyhyys. SADC-alue on yksi maailman köyhimmistä alueista – lähes 45 prosenttia koko alueen väestöstä tulee toimeen yhdellä Yhdysvaltain dollarilla päivässä. HIV-tartuntojen esiintyvyys on SADC-alueella maailman suurin (kolmannes maailman kaikista HIV/Aids-tartunnan saaneista asuu SADC-alueella). Taudin taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset ovat tuhoisat, kun sen haittavaikutukset ulottuvat BKTL:n kasvuun, työvoiman tarjontaan, tuloeroihin, inhimilliseen kehitykseen ja yleisesti ottaen vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen. SADC-maissa alemman perusasteen koulutuksen loppuun suorittavien osuus on yksi maailman pienimpiä. Alue joutuu myös ratkaisemaan elintarviketurvaan ja vedensaannin varmistamiseen sekä demokratiaan, rauhaan ja turvallisuuteen liittyviä haasteita, jotka aiheuttavat usein SADC-alueen sisäistä laajamittaista muuttoliikettä. Tärkeitä haasteita ovat edelleen myös naisten taloudellisten mahdollisuuksien parantamiseen liittyvät kysymykset, osallistuminen päätöksentekoon sekä ihmisoikeudet ja lakisääteiset oikeudet. Alueen kansalaisyhteiskuntaa voidaan luonnehtia melko heikoksi ja hajanaiseksi. Se soveltaa takautuvaa lähestymistapaa suhteissaan hallitukseen ja alueellisiin järjestöihin.

SADC-maiden alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa ehdotetut toimet

Alueellisesta maaohjelmasta osoitetaan 116 miljoonaa euroa SADC-alueelle seuraavasti:

| — | Keskeiseltä toiminta-alueelta 1 – alueellinen taloudellinen yhdentyminen (osuus 80 prosenttia tai 92,8 miljoonaa euroa) – annetaan laaja-alaista tukea, jonka tavoitteena on edistää SADC:n taloudellista yhdentymistä ja kaupan vapauttamista sekä ratkaista tarjontaan liittyviä ongelmia alueellisen infrastruktuurin ja elintarviketurvan alalla. |
| --- | --- |

—

Keskeiseltä toiminta-alueelta 1 – alueellinen taloudellinen yhdentyminen (osuus 80 prosenttia tai 92,8 miljoonaa euroa) – annetaan laaja-alaista tukea, jonka tavoitteena on edistää SADC:n taloudellista yhdentymistä ja kaupan vapauttamista sekä ratkaista tarjontaan liittyviä ongelmia alueellisen infrastruktuurin ja elintarviketurvan alalla.

| — | Keskeiseltä toiminta-alueelta 2 – alueellinen poliittinen yhteistyö (osuus 15 prosenttia tai 17,4 miljoonaa euroa) – tuetaan aluehallinnon valmiuksien kehittämistä ja konfliktien ehkäisyyn sekä rauhan ja turvallisuuden alaan liittyvien yhteisen Afrikka–EU-strategian osatekijöiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

—

Keskeiseltä toiminta-alueelta 2 – alueellinen poliittinen yhteistyö (osuus 15 prosenttia tai 17,4 miljoonaa euroa) – tuetaan aluehallinnon valmiuksien kehittämistä ja konfliktien ehkäisyyn sekä rauhan ja turvallisuuden alaan liittyvien yhteisen Afrikka–EU-strategian osatekijöiden täytäntöönpanoa.

| — | Kaksi muuta kuin keskeistä toiminta-aluetta – teknisen yhteistyön rahoitusväline ja tuki valtiosta riippumattomille toimijoille ja alueellisen strategia-asiakirjan mukaisten toimien täytäntöönpanoon – saa 5 prosenttia varoista tai 5,8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Kaksi muuta kuin keskeistä toiminta-aluetta – teknisen yhteistyön rahoitusväline ja tuki valtiosta riippumattomille toimijoille ja alueellisen strategia-asiakirjan mukaisten toimien täytäntöönpanoon – saa 5 prosenttia varoista tai 5,8 miljoonaa euroa.

SADC-maiden alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman analyysi

Alueellisella yhdentymisellä on kiistatta ratkaisevan tärkeä rooli SADC-maiden taloudellisen ja yleisen kehityksen kannalta. Nämä maat voivat yhdentymisen ansiosta osallistua maailmantalouden toimintaan tasavertaisina muiden kansainvälisten toimijoiden kanssa. Kun alueellinen strategia-asiakirja ja alueellinen maaohjelma tukevat voimakkaasti SADC:n alueiden sisäistä kehitystä, kymmenenteen EKR:ään liittyvä komission ohjelma vastaa selkeästi alueen todellista tilannetta. Suunnitelmien mukaiset alueellisen maaohjelman toimet on lisäksi huolellisesti yhdistetty SADC:n toimintaohjelmassa, erityisesti alueellisessa strategisessa kehityssuunnitelmassa (RISDP), sekä yhteisessä Afrikka–EU-strategiassa asetettuihin erityistavoitteisiin. Myönnetyt 92,8 miljoonan euron määrärahat olisivat kuitenkin riittäneet vain, jos alueellisessa maaohjelmassa olisi annettu lisärahoitusta lyhyen aikavälin tulojen menetystä ja alueellisten taloudellisten infrastruktuurien parantamista varten. Koska SADC-maat ovat vahvasti riippuvaisia muutaman perustuotteen viennistä ja rahoitus-, talous- ja yhteiskunnalliset kriisit aiheuttavat niille suurta haittaa, olisi myös varattava määrärahoja, joilla autetaan SADC-maita muuttamaan ja järjestämään uudelleen talouksiaan sekä panostamaan lisäarvoa tuottaviin perustuotteiden jatkojalostukseen liittyviin toimenpiteisiin.

SADC ja komissio eivät valitettavasti ole kunnolla pyrkineet ratkaisemaan ongelmia, jotka koskevat eteläisen Afrikan alueellisten järjestöjen moninaisuutta ja SADC:n jäsenvaltioiden jakautumista kolmeen talouskumppanuussopimusryhmään, mikä mutkistaa pahasti alueiden välistä ja sisäistä yhteistyötä. Alueellisessa strategia-asiakirjassa mainitaan, että SADC:n ja muiden alueellisten järjestöjen, jotka osallistuvat yhdentymiseen liittyviin toimiin, erityisesti COMESAn, on toimittava tiiviissä yhteistyössä ja koordinoitava omien alueellisten strategioidensa täytäntöönpanoa. Epäselväksi jää, miten tarkasti tätä koordinointia toteutetaan käytännössä.

Vaikka alueellisen yhdentymisen ja poliittisen yhteistyön parantaminen voisivat välillisesti edistää köyhyyden lievittämistä, on SADC-alueella luotava paljon suorempi ja selkeämpi yhteys alueellisen strategia-asiakirjan toimenpiteiden ja köyhyyden vähentämisen ja vuosituhattavoitteiden saavuttamisen välille. Yhteisiä köyhyyttä pahentavia tekijöitä alueella ovat HIV/Aids-tartuntojen esiintyvyys, sukupuolten epätasa-arvo, puute resursseista, kuten elintarvikkeista ja vedestä, ja puute henkisestä pääomasta ja taidoista.

Mahdollisuudet saavuttaa HIV/Aidsia koskevat vuosituhattavoitteet hiipuvat päivä päivältä miljoonien SADC:n alueen ihmisten kohdalla, jollei tätä pandemiaa aleta torjua kokonaisvaltaisesti kansallisella ja alueellisella tasolla. Alueellisessa strategia-asiakirjassa suunnitellaan valitettavasti vain HIV-kysymysten ottamista osaksi keskeiseen toiminta-alueeseen 1 kuuluvaa valmiuksien lisäämistä koskevaa ohjelmaa. SADC-maiden alueellisen strategia-asiakirjan olisi sen vuoksi painotettava voimakkaammin alueellisia HIV/Aids-hankkeita esimerkiksi antamalla rahoitusta SADC:n HIV/Aids-ohjelmien ja -strategioiden, myös SADC:n Aids-toimintasuunnitelman, täytäntöönpanoon.

Toinen tärkeä haaste SADC-maille on varmistaa, että koulunsa aloittavat lapset myös suorittavat loppuun alemman perusasteen koulutuksen, HIV-epidemia heikentää entisestään tilannetta kouluissa, kun opetusala menettää huolestuttavan paljon työntekijöitä. Aidsista johtuva opettajien poistuma on tietojen mukaan Sambiassa 46,2 prosenttia ja Mosambikissa 32,5 prosenttia. SADC-maiden alueellisessa strategisessa kehityssuunnitelmassa todetaan lisäksi selkeästi, että SADC:n jäsenvaltiot menestyvät heikosti myös keski- ja korkea-asteen koulutuksen tarjoamisessa ja sen vuoksi siinä keskitytään koulutuksen koordinointiin, yhdenmukaistamiseen ja tuottamiseen.

Lisäksi on myönteistä, että alueellinen strategia-asiakirja tukee koordinointitoimenpiteitä kestävän elintarviketurvan alalla. Alan tavoitteena on saavuttaa turvallisten elintarvikkeiden riittävän määrän pysyvä saanti alueella. Elintarviketurvan lisäksi myös vedensaannin varmistaminen ja vedensaanti ovat erittäin tärkeitä alueen taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle. Koska makea vesi on erityisen niukka resurssi eteläisessä Afrikassa, vedentarve saattaa johtaa kilpailuun ja kiistoihin. Koko SADC-maiden väestöstä yli puolella ei ole saatavilla puhdasta juomavettä eikä jätevesihuoltoa. Vesivarojen kehittämistä ja hallintaa koskevan SADC-maiden alueellisen strategia-asiakirjan ja yhteisen vesistöjärjestelmän edistämistä koskevan tarkistetun pöytäkirjan täytäntöönpano sekä vesi-infrastruktuurin kehittäminen kohentaisivat välittömästi juomavesihuoltoa sekä elintarviketurvaa (koska vesi riittäisi maatalouden tarpeisiin). Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous kehottaa edistämään alueellisessa strategia-asiakirjassa entistä voimakkaammin ympäristön kestävyyttä ja erityisesti torjumaan metsien hävittämistä ja maaperän heikentymistä.

Maahanmuuttopolitiikka sekä pakolaisten ja maan sisällä siirtymään joutuneiden tilanne on edelleen alueen haasteena, joka olisi otettava paremmin huomioon alueellisessa strategia-asiakirjassa.

Alueellisesta maaohjelmasta annettavan rahoituksen täytäntöönpano soveltuu hyvin alueellisen yhdentymisen ja poliittisen yhteistyön tavoitteiden saavuttamiseen, koska rahoitusta annetaan suoraan alueelliselle järjestölle ja siinä käytetään SADC-rahoitusmekanismeja. Kuten alueellisessa strategia-asiakirjassa kuitenkin korostetaan, osa toimista saatetaan panna täytäntöön kansallisella tasolla toissijaisuusperiaatteen vuoksi, vaikka niiden tavoitteena on alueellinen yhdentyminen. Myös ongelmia rahoitettujen toimien täytäntöönpanossa on pyrittävä torjumaan tehokkaammin.

Taulukko avunantajien rahoituksesta SADC-alueella näyttää tasapainoiselta. Lisäksi komissio ylläpitää toiminnassaan hyviä suhteita alueellisiin kehitysyhteistyöjärjestelyihin ja SADC:n instituutioihin, joten mahdollisuudet koordinoida toimia muiden avunantajien kanssa ovat hyvät.

Ennen alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman laatimista käytiin neuvotteluja, joihin osallistuivat Euroopan komissio, SADC:n sihteeristö, SADC:n jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten edustajia ja alueellisia valtiosta riippumattomia toimijoita. Neuvottelujen tavoitteena oli alueellisen strategia-asiakirjan sovittaminen yhteen alueen maiden maakohtaisten strategia-asiakirjojen kanssa. Kansallisten ja alueellisten parlamenttien elinten osallistumisesta näihin neuvotteluihin ei kuitenkaan ole annettu tietoja.

Suositukset

| 1. | SADC-maiden alueellisen taloudellisen yhdentymisen ja poliittisen yhteistyön kehittäminen on otettu onnistuneesti huomioon alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman tuen piiriin kuuluvilla aloilla. Suunnitelluilla toimenpiteillä helpotetaan myös SADC:n ja EU:n välisen täysimääräisen talouskumppanuussopimuksen tulevaa täytäntöönpanoa. Johonkin muuhun talouskumppanuussopimusryhmään kuuluville maille olisi kuitenkin varmistettava, että ne saavat vastaavan hyödyn alueellisesta strategia-asiakirjasta. |
| --- | --- |

1.

SADC-maiden alueellisen taloudellisen yhdentymisen ja poliittisen yhteistyön kehittäminen on otettu onnistuneesti huomioon alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman tuen piiriin kuuluvilla aloilla. Suunnitelluilla toimenpiteillä helpotetaan myös SADC:n ja EU:n välisen täysimääräisen talouskumppanuussopimuksen tulevaa täytäntöönpanoa. Johonkin muuhun talouskumppanuussopimusryhmään kuuluville maille olisi kuitenkin varmistettava, että ne saavat vastaavan hyödyn alueellisesta strategia-asiakirjasta.

| 2. | Alueellisen strategia-asiakirjan toimenpiteiden ja köyhyyden vähentämisen välille on luotava enemmän ja parempia suoria yhteyksiä. HIV/Aids sekä vedensaannin varmistamiseen ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, erityisesti koulutukseen, liittyvät ongelmat ovat SADC-maiden köyhyyden perimmäisiä syitä. Niitä olisi pyrittävä ratkaisemaan kansallisen tason lisäksi myös alueellisella tasolla ja ne olisi otettava paremmin huomioon SADC-maiden alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa. |
| --- | --- |

2.

Alueellisen strategia-asiakirjan toimenpiteiden ja köyhyyden vähentämisen välille on luotava enemmän ja parempia suoria yhteyksiä. HIV/Aids sekä vedensaannin varmistamiseen ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, erityisesti koulutukseen, liittyvät ongelmat ovat SADC-maiden köyhyyden perimmäisiä syitä. Niitä olisi pyrittävä ratkaisemaan kansallisen tason lisäksi myös alueellisella tasolla ja ne olisi otettava paremmin huomioon SADC-maiden alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa.

| 3. | Ohjelman kokonaisrahoitusta olisi lisättävä, jotta edellä mainittujen alojen toimenpiteille voitaisiin varmistaa riittävä rahoitus. |
| --- | --- |

3.

Ohjelman kokonaisrahoitusta olisi lisättävä, jotta edellä mainittujen alojen toimenpiteille voitaisiin varmistaa riittävä rahoitus.

| 4. | SADC-maiden kansalliset parlamentit, SADC:n parlamentaarinen foorumi ja AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous olisi saatava paremmin mukaan SADC-maiden alueellisen strategia-asiakirjan suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin. |
| --- | --- |

4.

SADC-maiden kansalliset parlamentit, SADC:n parlamentaarinen foorumi ja AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous olisi saatava paremmin mukaan SADC-maiden alueellisen strategia-asiakirjan suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin.

Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta Keski-Afrikan maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP)

1.   Alueen tilanne

a)   Alueellinen yhdentyminen

Keski-Afrikan alueellista yhdentymistä leimaa toistaiseksi alueen puutteellinen määrittely ja kaksi päällekkäistä alueellista järjestöä, joilla on osittain samat tavoitteet ja joiden kokoonpano vaihtelee. Keski-Afrikan talous- ja rahayhteisö (CEMAC) (13) on ollut toiminnassa vuodesta 1999 lähtien, ja Keski-Afrikan talousyhteisö (ECCAS/CEEAC) (14) on perustettu vuonna 1983. Ensiksi mainitun yhteisön toiminnan keskipisteenä on rahaliitto, jossa sen jäsenvaltioilla on yhteisvaluuttana CFA-frangi. CEMACin tärkeimpänä tavoitteena on sen vuoksi yhteismarkkinoiden luominen, kun CEEAC puolestaan on toiminut menestyksekkäästi poliittisen yhdentymisen, esimerkiksi rauhan ja vakauden alalla. Alueellisten järjestöjen institutionaaliset puutteet ovat edelleen ongelmana samoin kuin niiden jäsenvaltioiden tekemien päätösten täytäntöönpano.

Kongon demokraattinen tasavalta on myös Suurten järvien alueen valtioiden talousyhteisön (CEPGL:n) jäsen.

Talouskumppanuussopimuksista ja alueellisesta maaohjelmasta käytävissä neuvotteluissa alueeseen kuuluvat CEMAC-maat sekä Kongon demokraattinen tasavalta ja São Tomé ja Príncipe.

b)   Muut alueelliset haasteet

Aluetta leimaa osassa maista (Tšad, Keski-Afrikan tasavalta ja Kongon demokraattinen tasavalta) vallitseva tai viime aikoina vallinnut epävakaus. Kaksi maata (Tšad ja Keski-Afrikan tasavalta) ovat erillisalueita, Keski-Afrikan valtioilla on niukasti keskinäisiä siteitä ja alueen kansat elävät suuressa köyhyydessä. Keski-Afrikalla on kuitenkin myös monia vahvuuksia. Kaikilla mailla on runsaasti luonnonvaroja, muun muassa suuri metsä- ja maatalouspotentiaali. Jotta pystyttäisiin korjaamaan ”runsausparadoksi” eli se tosiasia, että luonnonrikkaudet eivät ole sama asia kuin kehitys, Keski-Afrikan valtioiden on varmistettava, että rikkaudet käytetään ja jaetaan entistä paremmin. Myös demokratia ja hyvä hallintotapa merkitsevät suuria haasteita näille maille.

2.   Alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa ehdotetut toimet

Alueellisesta maaohjelmasta annetaan 165 miljoonaa euroa, joista 15 miljoonaa euroa on CEPGL:lle, seuraaville painopistealoille:

| — | Painopisteala 1 – taloudellinen ja kaupallinen yhdentyminen sekä talouskumppanuussopimuksen tukeminen (97 miljoonaa eli 65 prosenttia). Alan tavoitteena on tukea alueellisten järjestöjen pyrkimyksiä, jotka koskevat yhteismarkkinoiden perustamista, maantie-, tietoliikenne- ja sähköverkkojen yhdistämistä keskenään ja alueellisen maatalous- ja elintarviketurvapolitiikan kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Painopisteala 1 – taloudellinen ja kaupallinen yhdentyminen sekä talouskumppanuussopimuksen tukeminen (97 miljoonaa eli 65 prosenttia). Alan tavoitteena on tukea alueellisten järjestöjen pyrkimyksiä, jotka koskevat yhteismarkkinoiden perustamista, maantie-, tietoliikenne- ja sähköverkkojen yhdistämistä keskenään ja alueellisen maatalous- ja elintarviketurvapolitiikan kehittämistä.

| — | Painopisteala 2 – uusiutuvien luonnonvarojen hallinta (30 miljoonaa euroa eli 20 prosenttia), jonka tavoitteena on tukea hyvän hallintotavan toteuttamista metsätalousalalla ja suojelualueilla, joilla on kalastuspotentiaalia. |
| --- | --- |

—

Painopisteala 2 – uusiutuvien luonnonvarojen hallinta (30 miljoonaa euroa eli 20 prosenttia), jonka tavoitteena on tukea hyvän hallintotavan toteuttamista metsätalousalalla ja suojelualueilla, joilla on kalastuspotentiaalia.

| — | Painopisteala 3 – poliittinen yhdentyminen (15 miljoonaa euroa eli 10 prosenttia) – on tarkoitettu tukemaan alueen valmiuksien vahvistamista konfliktien ehkäisyssä, hallinnassa ja ratkaisemisessa muun muassa vahvistamalla kansalaisyhteiskuntaa. |
| --- | --- |

—

Painopisteala 3 – poliittinen yhdentyminen (15 miljoonaa euroa eli 10 prosenttia) – on tarkoitettu tukemaan alueen valmiuksien vahvistamista konfliktien ehkäisyssä, hallinnassa ja ratkaisemisessa muun muassa vahvistamalla kansalaisyhteiskuntaa.

| — | Muut kuin painopistealueet – instituutioiden tuen ja teknisen yhteistyön rahoitusväline (8 miljoonaa euroa eli 5 prosenttia) – muun muassa CEMACin ja CEEAC:n välisen koordinoinnin parantamiseen. |
| --- | --- |

—

Muut kuin painopistealueet – instituutioiden tuen ja teknisen yhteistyön rahoitusväline (8 miljoonaa euroa eli 5 prosenttia) – muun muassa CEMACin ja CEEAC:n välisen koordinoinnin parantamiseen.

3.   Alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman analyysi

Alueellinen strategia-asiakirja ja alueellinen maaohjelma vuosille 2008–2013 julkaistiin varsin myöhään, mikä on haitannut muun muassa aluetta koskevan EU:n strategian ymmärrettävyyttä. Komission mukaan viivästyminen johtui ongelmista, joita esiintyi kahden asianomaisen alueellisen järjestön kanssa samanaikaisesti käydyissä neuvotteluissa. Järjestöt pystyivät vasta helmikuusta 2009 alkaen keskittymään kummankin roolia ja resurssien jakamista koskevien päätösten tekoon. Rauhan ja turvallisuuden, luonnonvarojen ja alueellisen yhdentymisen alalla valmistellaan kuitenkin kolmea hanketta. Yhdeksännestä EKR:stä rahoitettavia muita hankkeita on edelleen käynnissä. Koska alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman laatiminen viivästyi, myös väliarviointia lykätään vuodella. Edustajakokous korostaa, että olisi pyrittävä entistä ponnekkaammin edistämään kahden suurimman alueellisen järjestön välistä koordinointia ja voimistamaan yhteistä alueellista yhdentymishanketta. Tämä auttaisi myös välttämään suunnitteluviiveitä, jotka heikentävät tuen ennustettavuutta ja tuloksellisuutta ja haittaavat muun muassa EKR:n varojen käyttöä Keski-Afrikassa.

Vaikuttaa myös siltä, että varsin monien ensimmäisen painopistealan ohjelmien tavoitteena on pikemminkin standardien parantaminen (muun muassa kaupan, terveydenhoidon, palvelujen ja investointien alalla) kuin konkreettisten hankkeiden täytäntöönpano. Vaikka standardien yhdenmukaistaminen ja ajantasaistaminen ovat tärkeitä tehtäviä, aitoa alueellista synergiaa saadaan helpommin aikaan tuotannon ja kaupan kautta kuin standardoinnin avulla.

Neuvottelut Keski-Afrikan alueellisesta talouskumppanuussopimuksesta ovat pysähdyksissä. Pääosa alueellisessa strategia-asiakirjassa laaditusta strategiasta koskee kuitenkin juuri talouskumppanuussopimusten liitännäistoimenpiteitä. Komissio käsitteli talouskumppanuussopimuksen ja alueellisen maaohjelman välistä suhdetta alueellisen strategia-asiakirjan laatimisen yhteydessä siltä pohjalta, että sopimus saadaan aikaan ja että alueellinen maaohjelma pysyy joustavana. On kuitenkin edelleen tärkeää luoda alkuvaihetta varten mekanismeja, joilla annetaan tehokasta tukea alueelle, jos se päättää tehdä talouskumppanuussopimuksen. Muun muassa olisi määriteltävä erityisesti huomioon otettavat painopistealueet. Jäädyttämällä neuvottelut tai päättämällä olla jatkamatta talouskumppanuussopimusta koskevaa neuvotteluprosessia ei myöskään saa rangaista aluetta taloudellisesti esimerkiksi EKR:n kauppaa tukevan avun kautta myöntämän rahoituksen osalta eikä ohjelmien täytäntöönpanon osalta, koska ohjelmien on pysyttävä alueen todellisen tilanteen mukaisina.

Vuosituhattavoitteet (MDG) jätetään lähes kokonaan mainitsematta alueellisessa strategia-asiakirjassa, mitä ei voida hyväksyä, koska EKR on tärkein EU:n AKT-maille antaman tuen väline ja koska EU:n tärkeimpänä tavoitteena on oltava vuosituhattavoitteiden saavuttaminen. Ensimmäinen toiminta-ala on kaupallinen ala, mutta sen vaikutuksia työllisyyteen ja köyhyyteen ei mainita. Kaupan valjastaminen kehityksen palvelukseen on kuitenkin välttämätöntä – ja se on myös talouskumppanuussopimusten tavoitteena. Muun muassa terveydenhuollon ja koulutuksen alalla olisi suunniteltava konkreettisempia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat välittömästi vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen. Suunnittelussa olisi hyödynnettävä kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä ja poliittista sitoumusta, jonka mukaan 20 prosenttia rahoituksesta osoitetaan terveydenhuoltoon ja perusopetukseen. Vaikutukset kansalaisiin, kuten työllisyysvaikutukset, ovat myös kaupallisilla aloilla ratkaisevassa asemassa, koska ne voivat saada kansalaiset ottamaan vastuun käynnissä olevasta alueellisesta yhdentymisprosessista ja näkemään EU:n ja Keski-Afrikan alueen yhdessä täytäntöönpanemien politiikkojen tuomat todelliset hyödyt. Komission mukaan kansallisen strategian perimmäisenä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen (MDG 1). Komissio korostaa, että tarkoituksena on laatia konkreettisempia, esimerkiksi työllisyyden parantamiseen tarkoitettuja ohjelmia, vaikka tätä aihealuetta ei mainitakaan alueellisessa maaohjelmassa. On kuitenkin valitettavaa, ettei näin tehdä jo nyt, etenkin kun kansallisissa maaohjelmissa ei voida korvata alueellisen maaohjelman nykyisiä puutteita, jotka koskevat vuosituhattavoitteiden saavuttamista.

Asiakirjassa olisi tuotava korostetummin esille eräs tärkeä aihe, nimittäin maatalous, yhdessä elintarviketurvan kanssa (MDG 1 koskee köyhyyden ja nälän torjuntaa). Tämä aihealue liittyy suoraan kauppaan (ulottuvuudet, jotka liittyvät maataloustuotannon parantamiseen ja monipuolistamiseen, lisäarvon luomiseen ja vientiin tarkoitetuista monokulttuureista luopumiseen), kehitykseen (elintarvikeomavaraisuuden ja ihmisten terveyden parantaminen, työpaikkojen luominen) ja ympäristönsuojeluun (muun muassa uusien vettä säästävien ja maaperää säästävien kasvintuotantotekniikkojen kehittäminen). Maatalous on myös yksi päätavoitteista, jotka on esitetty yhteisessä strategia-asiakirjassa (JOD). JOD on tärkeä asiakirja, koska se sisältää EU:n ja Keski-Afrikan alueen yhdessä laatimia strategisia ohjeita. Maataloudelle on siis syytä antaa entistä suorempaa alueellisen tason tukea, mutta se mainitaan silti vain ohimennen ensimmäisellä painopistealalla (tuki aluepolitiikan kehittämiselle, ilman tarkempaa erittelyä). Komissio tunnustaa lisäksi, että tätä tuen painopistealaa on vahvistettava sekä politiikkojen yhdenmukaistamisen että tuotteiden monipuolistamisen ja jalostamisen osa-alueilla.

Suositukset

Alueellisen yhdentymisen vahvistaminen on varmastikin oikeutettu ensisijainen tavoite etenkin niiden alueen maiden osalta, jotka ovat erillisalueita. Tarvitaan kuitenkin erityistä valppautta sen varmistamiseksi, että neuvottelut talouskumppanuussopimuksista eivät ole ristiriidassa alueellisen yhdentymisen tavoitteen kanssa.

Toisaalta on kiintoisaa, että – erityisesti kestävä – luonnonvarojen hoito on yksi painopistealueista, mutta on todettava, että se liittyy varsin epäsuorasti köyhyyden torjuntaan. Vuosituhattavoitteiden saavuttamisen olisi oltava alueellisen strategia-asiakirjan perustana, ja maataloudelle olisi sen vuoksi pitänyt antaa tärkeämpi asema.

Alue kärsii erityisen voimakkaasti myös maailman talouskriisistä, koska sen viemien raaka-aineiden kysyntä on romahtanut maailmanmarkkinoilla. Vaikka lisää perusteluja tuskin enää tarvitaan, tämä on vielä yksi syy, miksi on kehitettävä valmiuksia raaka-aineiden jalostukseen ja usein yhdestä ainoasta varallisuuden lähteestä riippuvaisten talouksien monipuolistamiseen. Alueellisen strategia-asiakirjan viivästymisestä huolimatta näyttää kuitenkin siltä, ettei tätä keskeistä tekijää ole otettu huomioon. Alueellisen strategia-asiakirjan olisi sen vuoksi kehitettävä alueen maille kaupan liitännäistoimenpiteisiin perustuva selkeä strategia, jonka tavoitteena olisi edistää työpaikkojen luomista ja kehitystä.

Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta Länsi-Afrikan maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP)

1.   Alueen tilanne

Tämä asiakirja, jonka on allekirjoittanut yhtäältä Euroopan komissio (kymmenes EKR) sekä toisaalta Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisö (ECOWAS) ja Länsi-Afrikan talous- ja rahaliitto (WAEMU), on laadittu alueellisen asiakirjan pohjalta.

Länsi-Afrikan aluetta leimaavat lukuisat eroavuudet: taloudellisessa ja poliittisessa kehityksessä on runsaasti eroja alueen 15 maan (sekä Mauritanian) välillä. Valtaosa maista on vähiten kehittyneitä maita, lukuun ottamatta Kap Verdeä, Norsunluurannikkoa, Ghanaa ja Nigeriaa (joista jälkimmäinen on tärkeä öljyntuottaja). Poliittisen vakauden ja demokratian osalta merkittäviä eroja on myös Ghanan ja Malin välillä puhumattakaan Guinean ja Guinea-Bissaun välisistä eroista. Norsunluurannikon tilanne on parantunut, mutta ei vielä täysin vakaa. Liberia ja Sierra Leone ovat edelleen konfliktin jälkeisessä vaiheessa. Yhteensä viidestätoista ECOWAS-maasta yhdeksän voidaan yleisesti ottaen katsoa olevan epävakaassa tilanteessa.

Länsi-Afrikka on silti yksi AKT:n parhaiten ”yhdentyneistä” alueista. Siellä on alueellisia instituutioita, joilla on myös tärkeä poliittinen ulottuvuus. ECOWASin tavoitteena ei ole yksinomaan taloudellinen yhdentyminen, vaan sillä on myös tärkeä rooli hyvän hallintotavan edistäjänä, konfliktien ehkäisijänä ja ratkaisijana sekä rauhan ylläpitäjänä. Sen rakenteet ovat ilmeisesti edelleenkin heikot, eikä yhdentyminen ole vielä edistynyt toiveiden mukaisesti. Länsi-Afrikan kauppa on kuitenkin laajempaa kuin missään muussa AKT:n alueelliseen yhdentymiseen pyrkivässä osassa. Lisäksi Afrikan valuuttayhteisön (AFC) alue on muodostanut tulli- ja rahaliitto WAEMUn.

Alueen kehityksen pahimpana esteenä on alueen talouden rakenne. Valtaosa maista on jalostamattomien raaka-aineiden, etenkin maataloustuotteiden, viejiä Kehitysavulla olisi sen vuoksi kannustettava teollisten rakenteiden luomiseen ja lisäksi näitä maita olisi autettava noudattamaan vientimarkkinoiden (pääasiassa EU:n) terveys- ja kasvinsuojelusääntöjä.

2.   Alueellisessa strategia-asiakirjassa ja alueellisessa maaohjelmassa ehdotetut toimet

Alueellisen strategia-asiakirjan (RSP) alueellisesta maaohjelmasta (RIP) annetaan 597 miljoonan euron määrärahat seuraaville painopistealoille:

| Painopisteala I: Alueellisen yhdentymisen syventäminen, kilpailukyvyn parantaminen ja talouskumppanuussopimus | 70 prosenttia talousarviosta (418 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |
| Painopisteala II: Hyvän hallintotavan ja alueellisen vakauden vahvistaminen | 20 prosenttia talousarviosta (119 miljoonaa euroa) |
| Muut ohjelmat: | 10 prosenttia talousarviosta (60 miljoonaa euroa) |

Painopisteala I: Alueellisen yhdentymisen syventäminen, kilpailukyvyn parantaminen ja talouskumppanuussopimus

70 prosenttia talousarviosta (418 miljoonaa euroa)

Painopisteala II: Hyvän hallintotavan ja alueellisen vakauden vahvistaminen

20 prosenttia talousarviosta (119 miljoonaa euroa)

Muut ohjelmat:

10 prosenttia talousarviosta (60 miljoonaa euroa)

Komission pitäisi pyrkiä ”muilla” aloilla saamaan kansalaisyhteiskunta paremmin mukaan toimintaan, koska se on nykyään aliedustettuna alueellisella tasolla.

Alueelliselle strategia-asiakirjalle ja alueelliselle maaohjelmalle tehdään väliarviointi vuonna 2010.

Länsi-Afrikan maiden alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman analyysi

Elintarviketurva on yksi strategian painopisteistä. Se on erityisen tärkeä alueella, joka tuottaa ja vie maatalousperäisiä raaka-aineita, mutta tuo jalostettuja tuotteita. Maataloustuotannon kasvu on 30 viime vuoden aikana lisäksi jäänyt jälkeen väestönkasvusta, mikä on heikentänyt paikallisen väestön elintarviketurvaa. Epäselväksi jää, tuetaanko alueellisesta maaohjelmasta (erityisesti WAEMUn) alueellista maatalouspolitiikkaa ja alueellista strategiaa, joka koskee elintarviketuotantoa ja nälänhädän lievittämistä. Euroopan komissiolle elintarviketurva on yksi alueellisen maaohjelman viidestä painopistealueesta, mutta yhteistyö alueellisten järjestöjen kanssa on vielä saatettava päätökseen etenemissuunnitelmassa. Komission olisi tuettava myös yhtä ECOWASin maatalouspolitiikan ohjelmista.

Alueellisessa strategia-asiakirjassa pannaan oikeutetusti merkille alueen infrastruktuurin ja erityisesti liikenneinfrastruktuurin heikkoudet ja todetaan, että ne muodostavat merkittävän esteen alueelliselle kaupalle ja näin ollen myös kehitykselle. Alueellisessa maaohjelmassa ei tässäkään yhteydessä ehdoteta selkeästi toimia, vaikka komissio varmistaa, että talouskumppanussopimuksen kehittämisohjelma (EPADP) tarjoaa käyttökelpoiset puitteet eri avunantajien tuen kanavoimiseen etenkin infrastruktuurille.

Ensimmäinen painopisteala liittyy talouskumppanuussopimukseen, jota ei ole vielä allekirjoitettu. Avoimiksi kysymyksiksi jäävät vielä aluekehitysrahaston ympäristöä koskevan toimintaohjelman (EAP) rahoitus ja talouskumppanuussopimuksen kehitysosuuteen liittyvien varojen käyttö ennen sopimuksen allekirjoittamista

Tässä asiakirjassa ei esitetä täsmällisiä tietoja muuttoliikettä tai EU:n kalastuspolitiikkaa ja kalastussopimusten tehokkuutta koskevista mahdollisista toimista.

Suositukset

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous tiedustelee, minkä asiakirjojen tai perustilastojen pohjalta komissio on aloittanut neuvottelut alueen kanssa.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous haluaisi korostaa maatalouden tärkeää asemaa ja toteaa, että alueellisten maanviljelijöiden ammattiliittojen on oltava paremmin mukana toiminnassa. Se korostaa myös, että on laadittava alueellisia suunnitelmia kuivuuden ja aavikkokulkusirkkojen torjuntaan, jotta voidaan parantaa elintarviketurvaa.

Alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman tavoitteisiin olisi kuuluttava paikallisten markkinoiden luominen. Koska alueen maiden vienti ei suuntaudu naapurimaihin, ei kaikkia kaupan mahdollisuuksia vielä hyödynnetä. Maiden markkinoiden avaaminen ja yhdentäminen on näin ollen ehdottoman tärkeää. Myös tuotteiden paikalliseen jalostukseen liittyvät ongelmat olisi pyrittävä ratkaisemaan, koska nykyään alueelta viedään raaka-aineita ja sinne tuodaan jalostettuja tuotteita. Alueellisessa maaohjelmassa ei puututa näihin ongelmiin. Myös alueellisen infrastruktuurin kehittämiseen kiinnitetään alueellisessa maaohjelmassa liian vähän huomiota.

Vaikka yhteistyön perimmäisenä tavoitteena on köyhyyden lievittäminen, alueellisen maaohjelman ja vuosituhattavoitteiden välinen yhteys on liian hatara. Sitä voitaisiin varmasti vahvistaa sovittamalla kansalliset strategiat ja alueellinen strategia paremmin yhteen

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous vaatii, että talouskumppanuussopimusten kehitysulottuvuutta koskevan PAPED-ohjelman rahoittamiseen käytetään lisämäärärahoja eikä EKR:ää. Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous vaatii lopuksi, että ECOWASin parlamentin olisi osallistuttava alueellisen strategian seuraamiseen.

Johtopäätökset kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) piiriin kuuluvasta Tyynenmeren maiden alueellisesta strategia-asiakirjasta (RSP) ja alueellisesta maaohjelmasta (RIP)

Tyynenmeren maiden alueellinen yhdentyminen

Tyynenmeren alueeseen kuuluu 15 pientä saarivaltiota, jotka ovat jakautuneet Afrikan kokoiselle valtamerialueelle. Tätä aluetta leimaavat ainutlaatuiset erityispiirteet, joita ei ole missään muualla maailmassa: asukasmäärä on pieni (9,55 miljoonaa, mikä vastaa Belgian asukaslukua), ja 560 000 neliökilometrin maa-ala jakautuu 29 miljoonan neliökilometrin kokonaisalalle, joten hajaantuneisuus on erityisen suuri. Maa-alasta 80 prosenttia kuuluu Papua-Uusi-Guinealle, ja monien pienten saarivaltioiden pinta-ala vastaa Euroopan pienten kaupunkien pinta-alaa. Alueellisen yhdentymisen käsite on siis täynnä haasteita.

Tyynenmeren alueen AKT-valtiot ovat hyvin erilaisia talouskehitykseltään ja luonnonvaroiltaan, mutta yhteistä niille ovat monet asukkaisiin ja kulttuuriin liittyvät ominaisuudet, kuten urheilu ja erityisesti rugby union. Suurella osalla maista on yhteiset valtameren varannot, kuten kalastus- ja matkailupotentiaali, mutta samalla ne ovat myös alttiina rannikkoalueita uhkaavalle merenpinnan nousulle. Alueellista kauppaa on edelleen kehitettävä, koska liikenneinfrastruktuuri on puutteellinen ja välimatkat ovat pitkät. Valtaosa Tyynenmeren valtioista on taloudellisesti ja sosiaalisesti erittäin riippuvaisia suuremmista naapurimaistaan Australiasta ja Uudesta-Seelannista.

Alueellista yhteistyötä tehdään siis edellä kuvatussa tilanteessa. Kattojärjestönä toimii Tyynenmeren saarten foorumi (PIF), jossa 15 pientä saarivaltiota sekä Australia ja Uusi-Seelanti kokoontuvat kerran vuodessa. PIF:n sihteeristö, joka toimii myös Tyynenmeren valtioiden alueellisten järjestöjen (eli kymmenen muun alueellisen hallitustenvälisen järjestön) neuvoston puheenjohtajana, panee täytäntöön alueellista maaohjelmaa Tyynenmeren alueen AKT-maiden puolesta. PIF vastasi myös Tyynenmeren suunnitelmasta (2006–2015), jossa määritellään seuraavat tavoitteet alueelliselle yhteistyölle ja yhdentymiselle:

| — | hallitusten välisten vuoropuhelujen tai prosessien käynnistäminen |
| --- | --- |

—

hallitusten välisten vuoropuhelujen tai prosessien käynnistäminen

| — | kansallisten hallintoviranomaisten (kuten tulliviranomaisten ja opetus- ja urheiluviranomaisten) yhdistäminen alueellisella tasolla |
| --- | --- |

—

kansallisten hallintoviranomaisten (kuten tulliviranomaisten ja opetus- ja urheiluviranomaisten) yhdistäminen alueellisella tasolla

| — | markkinoita haittaavien esteiden purkaminen. |
| --- | --- |

—

markkinoita haittaavien esteiden purkaminen.

Tyynenmeren suunnitelman aloitteilla pyritään edistämään alueen kehitystä keskittymällä neljään tukipilariin, jotka ovat talouskasvu, kestävä kehitys, hallinto ja turvallisuus. Edistystä on yleisesti ottaen tapahtunut ilmailu- ja vesiliikennepalvelujen, turvallisuuden ja televiestinnän infrastruktuurin alalla. Kauppasopimusten täytäntöönpano ja vakaan talousinfrastruktuurin perustaminen on kuitenkin ollut hankalaa Tyynenmeren AKT-maiden talouksien välisten erojen vuoksi, ja haasteita riittää jatkossakin.

EU hyväksyi vuonna 2006 EU:n ensimmäinen strategian Tyynenmeren aluetta varten. Sen tavoitteena on täydentää Tyynenmeren suunnitelmaa ja vahvistaa poliittista vuoropuhelua sekä painottaa alueellista yhteistyötä ja parantaa avun tuloksellisuutta. Strategialla tuetaan nykyisen alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman ehtoja.

Yleiskatsaus Tyynenmeren maiden alueelliseen strategia-asiakirjaan ja alueellisen maaohjelmaan

Tyynenmeren alueen ensimmäisestä alueellisesta strategia-asiakirjasta ja alueellisesta maaohjelmasta vuosille 2002–2007 myönnettiin 29 miljoonaa euroa (alueellisen strategia-asiakirjan väliarvioinnin jälkeen 39 miljoonaa euroa) tukea, joka jakautui seuraavasti:

| — | alueellinen yhdentyminen ja kauppa: 9 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

alueellinen yhdentyminen ja kauppa: 9 miljoonaa euroa

| — | inhimillisten voimavarojen kehittäminen: 8 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

inhimillisten voimavarojen kehittäminen: 8 miljoonaa euroa

| — | Kalastusala: 5 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

Kalastusala: 5 miljoonaa euroa

| — | muu kuin keskeinen toiminta-alue (nykyiset hankkeet/tekninen apu): 7 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

muu kuin keskeinen toiminta-alue (nykyiset hankkeet/tekninen apu): 7 miljoonaa euroa.

Nykyinen kymmenennen EKR:n piiriin kuuluva alueellinen strategia-asiakirja ja alueellinen maaohjelma ovat paljon kunnianhimoisempi. Siitä on vuosille 2008–2013 myönnetty 95 miljoonaa euroa, jotka jakautuvat seuraavasti:

| — | keskeinen toiminta-alue 1 (alueellinen taloudellinen yhdentyminen): 45 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

keskeinen toiminta-alue 1 (alueellinen taloudellinen yhdentyminen): 45 miljoonaa euroa

| — | keskeinen toiminta-alue 2 (luonnonvarojen ja ympäristön kestävä hallinta ja hoito): 40 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

keskeinen toiminta-alue 2 (luonnonvarojen ja ympäristön kestävä hallinta ja hoito): 40 miljoonaa euroa

| — | muu kuin keskeinen toiminta-alue (muun muassa valtiosta riippumattomat toimijat ja tekninen yhteistyö): 10 miljoonaa euroa |
| --- | --- |

—

muu kuin keskeinen toiminta-alue (muun muassa valtiosta riippumattomat toimijat ja tekninen yhteistyö): 10 miljoonaa euroa

Tyynenmeren suunnitelman kahdelle ensimmäiselle pilarille annetaan näin ollen 90 prosenttia määrärahoista. Kaksi muuta pilaria eli hallinto ja turvallisuus saavat tukea EU:n ja Tyynenmeren AKT-maiden välisestä suunnitelmallisesta vuoropuhelusta sekä vakautusvälineestä ja muista vastaavista mekanismeista.

Alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman analyysi

Alueellisen strategia-asiakirjan ja alueellisen maaohjelman keskeiset toiminta-alueet ovat alueen itsensä asettamia selkeitä tavoitteita, joissa otetaan huomioon alueen keskeinen tarve jatkaa kehitystä kestävältä pohjalta. Molemmilla keskeisillä toiminta-alueilla pysytään taloudellisen yhdentymisen keskeisiä aloja ja kalastusalan tukea koskevassa aikataulussa, joka asetettiin ensimmäisessä alueellisessa maaohjelmassa. Inhimillisten voimavarojen kehittäminen ei kuitenkaan enää kuulu keskeisiin toiminta-alueisiin.

Keskeinen toiminta-alue 1 jakautuu neljään osa-alueeseen:

| — | taloudellinen yhdentyminen ja kauppa (talouskumppanuussopimus ja muut alueelliset kauppasopimukset) |
| --- | --- |

—

taloudellinen yhdentyminen ja kauppa (talouskumppanuussopimus ja muut alueelliset kauppasopimukset)

| — | tuki yksityiselle sektorille (yksityisen sektorin järjestelmät, avainalat, kuten matkailu ja kalastusala, yrittäjyyden edistäminen) |
| --- | --- |

—

tuki yksityiselle sektorille (yksityisen sektorin järjestelmät, avainalat, kuten matkailu ja kalastusala, yrittäjyyden edistäminen)

| — | talouskasvun mekanismit (reilu kauppa, kilpailu, kuluttajansuoja, tullit ja kansainväliset standardit) |
| --- | --- |

—

talouskasvun mekanismit (reilu kauppa, kilpailu, kuluttajansuoja, tullit ja kansainväliset standardit)

| — | inhimilliset voimavarat (integroidut koulutusohjelmat ja pääsy tekniseen ja ammatilliseen koulutukseen). |
| --- | --- |

—

inhimilliset voimavarat (integroidut koulutusohjelmat ja pääsy tekniseen ja ammatilliseen koulutukseen).

Monilla näistä aloista keskitytään talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpanoon huolimatta siitä, että vain Fidži ja Papua-Uusi-Guinea ovat allekirjoittaneet sen.

Keskeisen toiminta-alueen 2 osa-alueet ovat seuraavat:

| — | ilmastonmuutos ja katastrofiriskin vähentäminen |
| --- | --- |

—

ilmastonmuutos ja katastrofiriskin vähentäminen

| — | meriluonnonvarojen (myös kalastuksen) kestävä hallinta ja hoito |
| --- | --- |

—

meriluonnonvarojen (myös kalastuksen) kestävä hallinta ja hoito

| — | maavarojen kestävä hallinta ja hoito |
| --- | --- |

—

maavarojen kestävä hallinta ja hoito

| — | ekosysteemit ja biologinen monimuotoisuus |
| --- | --- |

—

ekosysteemit ja biologinen monimuotoisuus

| — | jätteet ja saastuminen |
| --- | --- |

—

jätteet ja saastuminen

| — | ympäristön seuranta ja ympäristötiedon hallinta |
| --- | --- |

—

ympäristön seuranta ja ympäristötiedon hallinta

Nämä alat laajentavat alueellisen maaohjelman soveltamisalaa rakentavasti, ja niissä otetaan täysimääräisesti huomioon Tyynenmeren AKT-valtioiden tarpeet sekä kestävän kehityksen ensisijaiset tavoitteet.

Muuhun kuin keskeiseen toiminta-alueeseen sisältyy rahoitus alueellisena tulojen ja menojen hyväksyjänä toimivalle Tyynenmeren saarten foorumille annettavaa tekniseen tukeen (3 miljoonaa euroa) sekä 4 miljoonaa euroa valtiosta riippumattomien toimijoiden toimintaan. Tyynenmeren alueen valtiosta riippumattomien toimijoiden taso vaihtelee huomattavasti, ja tämän alan valmiuksien kehittämiseen tarvitaankin kiistattomasti apua.

Suositukset

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous suhtautuu kaiken kaikkiaan myönteisesti kymmenennestä EKR:stä rahoitettavaan alueelliseen strategia-asiakirjaan ja alueelliseen maaohjelmaan ja katsoo niiden edistävän Tyynenmeren alueen AKT-maiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Se esittää seuraavat johtopäätökset käsiteltäväksi väliarvioinnin yhteydessä.

| 1. | Koska vain Papua-Uusi-Guinea ja Fidži ovat allekirjoittaneet Tyynenmeren alueen talouskumppanuussopimuksen ja monet valtiot ovat vielä sen soveltamisalueen ulkopuolella, on kyseenalaista keskittää alueellisen maaohjelman keskeisen toiminta-alueen 1 toimet tämän sopimuksen täytäntöönpanoon. On tehtävä tarkka selvitys tämän viivästymisen vaikutuksista keskeisen toiminta-alueen 1 määrärahojen käyttöön. |
| --- | --- |

1.

Koska vain Papua-Uusi-Guinea ja Fidži ovat allekirjoittaneet Tyynenmeren alueen talouskumppanuussopimuksen ja monet valtiot ovat vielä sen soveltamisalueen ulkopuolella, on kyseenalaista keskittää alueellisen maaohjelman keskeisen toiminta-alueen 1 toimet tämän sopimuksen täytäntöönpanoon. On tehtävä tarkka selvitys tämän viivästymisen vaikutuksista keskeisen toiminta-alueen 1 määrärahojen käyttöön.

| 2. | Alueelliseen maaohjelmaan kuuluu myönteisiä toimia, joilla edistetään koulutusta alueella. Yksi tärkeimmistä huolenaiheista on kuitenkin ammattitaitoisen työvoiman muutto Yhdysvaltoihin, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Näiden ammattitaitoisten työntekijöiden rahalähetykset ovat toisaalta tärkeitä, mutta paikalliset taloudet ovat myös joutuneet maksamaan kalliin hinnan heidän kouluttamisestaan. Alueellisen maaohjelman keskeisellä toiminta-alueella 1 ei saa keskittyä vain ammattitaidon tarjoamiseen vaan on myös määriteltävä toimenpiteitä, joilla varmistetaan Tyynenmeren alueen AKT-maiden hyötyminen omasta ammattitaitoisesta työvoimastaan. Sama koskee Tyynenmeren saarten urheilijoita, joita Australian ja Uuden-Seelannin seurat värväävät ja jotka vaihtavat kansalaisuutta kilpaillakseen näiden maiden maajoukkueissa. Tästä ovat joutuneet kärsimään esimerkiksi Fidžin, Samoan ja Tongan sekä muiden Tyynenmeren maiden rugby-maajoukkueet. |
| --- | --- |

2.

Alueelliseen maaohjelmaan kuuluu myönteisiä toimia, joilla edistetään koulutusta alueella. Yksi tärkeimmistä huolenaiheista on kuitenkin ammattitaitoisen työvoiman muutto Yhdysvaltoihin, Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Näiden ammattitaitoisten työntekijöiden rahalähetykset ovat toisaalta tärkeitä, mutta paikalliset taloudet ovat myös joutuneet maksamaan kalliin hinnan heidän kouluttamisestaan. Alueellisen maaohjelman keskeisellä toiminta-alueella 1 ei saa keskittyä vain ammattitaidon tarjoamiseen vaan on myös määriteltävä toimenpiteitä, joilla varmistetaan Tyynenmeren alueen AKT-maiden hyötyminen omasta ammattitaitoisesta työvoimastaan. Sama koskee Tyynenmeren saarten urheilijoita, joita Australian ja Uuden-Seelannin seurat värväävät ja jotka vaihtavat kansalaisuutta kilpaillakseen näiden maiden maajoukkueissa. Tästä ovat joutuneet kärsimään esimerkiksi Fidžin, Samoan ja Tongan sekä muiden Tyynenmeren maiden rugby-maajoukkueet.

| 3. | Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pitää myönteisenä tarkkaa keskittymistä kalastusalaan, mutta kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota laittomaan kalastukseen, jolla on erittäin haitallinen vaikutus kalakantoihin ja paikallisten kalastajien toimeentuloon. Laitonta kalastusta harjoittavat alueen ulkopuolisten maiden alukset, jotka eivät piittaa yksinomaisia kalastusvyöhykkeitä ja kantoja koskevista kansainvälisistä säännöksistä. Tyynenmeren paikallisyhteisöissä olisi tuettava vesiviljelyalaa elintarviketurvan ja kalastustuotteiden viennin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

3.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pitää myönteisenä tarkkaa keskittymistä kalastusalaan, mutta kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota laittomaan kalastukseen, jolla on erittäin haitallinen vaikutus kalakantoihin ja paikallisten kalastajien toimeentuloon. Laitonta kalastusta harjoittavat alueen ulkopuolisten maiden alukset, jotka eivät piittaa yksinomaisia kalastusvyöhykkeitä ja kantoja koskevista kansainvälisistä säännöksistä. Tyynenmeren paikallisyhteisöissä olisi tuettava vesiviljelyalaa elintarviketurvan ja kalastustuotteiden viennin varmistamiseksi.

| 4. | Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on huolissaan siitä, ettei parlamentteja kuulla laadittaessa alueellista strategia-asiakirjaa ja alueellista maaohjelmaa, ja haluaa korjata tätä epäkohtaa vahvistamalla omaa rooliaan maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja alueellisten strategia-asiakirjojen valvonnassa. AKT-maiden kansallisten parlamenttien kuulemista on lisättävä alueellisen maaohjelman laatimisen ja täytäntöönpanon yhteydessä, ja lisäksi on kehitettävä parlamentin jäsenten ja työntekijöiden tähän alaan liittyviä valmiuksia. |
| --- | --- |

4.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous on huolissaan siitä, ettei parlamentteja kuulla laadittaessa alueellista strategia-asiakirjaa ja alueellista maaohjelmaa, ja haluaa korjata tätä epäkohtaa vahvistamalla omaa rooliaan maakohtaisten strategia-asiakirjojen ja alueellisten strategia-asiakirjojen valvonnassa. AKT-maiden kansallisten parlamenttien kuulemista on lisättävä alueellisen maaohjelman laatimisen ja täytäntöönpanon yhteydessä, ja lisäksi on kehitettävä parlamentin jäsenten ja työntekijöiden tähän alaan liittyviä valmiuksia.

| 5. | Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pitää myönteisenä, että muulla kuin keskeisellä toiminta-alueella painotetaan valtiosta riippumattomia toimijoita. Se on kuitenkin huolissaan siitä, keitä rahoituksesta hyötyvät vastaanottajat ovat ja toivoo, että vastaanottajien kelpoisuus ja hyvämaineisuus varmistetaan asianmukaisesti. Se vaatii myös, että kansalaisjärjestöiden osallistumista alueellista strategia-asiakirjaa ja alueellista maaohjelmaa koskevaan kuulemismenettelyyn on lisättävä. |
| --- | --- |

5.

Yhteinen parlamentaarinen edustajakokous pitää myönteisenä, että muulla kuin keskeisellä toiminta-alueella painotetaan valtiosta riippumattomia toimijoita. Se on kuitenkin huolissaan siitä, keitä rahoituksesta hyötyvät vastaanottajat ovat ja toivoo, että vastaanottajien kelpoisuus ja hyvämaineisuus varmistetaan asianmukaisesti. Se vaatii myös, että kansalaisjärjestöiden osallistumista alueellista strategia-asiakirjaa ja alueellista maaohjelmaa koskevaan kuulemismenettelyyn on lisättävä.

| 6. | Myönteistä on, että ilmastonmuutokselle ja sen pieniin saarivaltioihin kohdistuvalle vaikutukselle annetaan painoarvo ja että tämän kasvavan ongelman torjumiseen annetaan rahoitusta. On kuitenkin tärkeää, ettei rahoitusta ohjata tukemaan kasvavaa edunvalvojien joukkoa, joka katsoo kaiken vastuun ilmastonmuutoksesta olevan teollisuusmailla ja niiden toiminnalla. Ilmastonmuutoksen torjunnan ja ilmiön poliittisiin tarkoituksiin käyttämisen välillä on selvä ero. |
| --- | --- |

6.

Myönteistä on, että ilmastonmuutokselle ja sen pieniin saarivaltioihin kohdistuvalle vaikutukselle annetaan painoarvo ja että tämän kasvavan ongelman torjumiseen annetaan rahoitusta. On kuitenkin tärkeää, ettei rahoitusta ohjata tukemaan kasvavaa edunvalvojien joukkoa, joka katsoo kaiken vastuun ilmastonmuutoksesta olevan teollisuusmailla ja niiden toiminnalla. Ilmastonmuutoksen torjunnan ja ilmiön poliittisiin tarkoituksiin käyttämisen välillä on selvä ero.

| 7. | Liikenneinfrastruktuurin on oltava tärkein tavoite kaikissa Tyynenmeren maiden alueellisissa kehitystoimissa, koska niin maiden väliset kuin sisäisetkin välimatkat sekä puutteellinen infrastruktuuri haittaavat alueellisen kaupan edistämistä ja matkailun tai muiden sellaisten alojen kehittämistä, joista olisi hyötyä paikalliselle väestölle. |
| --- | --- |

7.

Liikenneinfrastruktuurin on oltava tärkein tavoite kaikissa Tyynenmeren maiden alueellisissa kehitystoimissa, koska niin maiden väliset kuin sisäisetkin välimatkat sekä puutteellinen infrastruktuuri haittaavat alueellisen kaupan edistämistä ja matkailun tai muiden sellaisten alojen kehittämistä, joista olisi hyötyä paikalliselle väestölle.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Teneriffassa (Espanja) 1. huhtikuuta 2010.

1

(2)  EUVL C 271, 25.10.2008, s. 20.

2

(3)  EUVL C 221, 14.9.2009, s. 19.

3

(4)  EUVL C 68, 18.3.2010, s. 36.

4

(5)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Teneriffassa (Espanja) 1. huhtikuuta 2010.

5

(6)  KOM(2009)0160 lopullinen.

6

(7)  EUVL C 68, 18.3.2010, s. 24.

7

(8)  KOM(2007)0072 lopullinen.

8

(9)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Teneriffassa (Espanja) 1. huhtikuuta 2010.

9

(10)  AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous hyväksynyt Teneriffassa (Espanja) 1. huhtikuuta 2010.

10

(11)  Antigua ja Barbuda, Bahama, Barbados, Belize, Dominica, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaika, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiinit, Saint Christopher ja Nevis, Suriname sekä Trinidad ja Tobago.

11

(12)  Arvioiden mukaan 60 prosenttia korkeakoulutuksen saaneista Karibian alueen asukkaista on lähtenyt alueelta, ja Jamaican, Grenadan, Guyanan, Haitin, Saint Vincentin ja Grenadiinien vastaava maastamuutto-osuus on jopa 80 prosenttia.

12

(13)  Jäseniä ovat Kamerun, Kongo, Gabon, Päiväntasaajan Guinea, Keski-Afrikan tasavalta ja Tšad.

13

(14)  Jäseniä ovat Angola, Burundi, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Kongo, Gabon, Päiväntasaajan Guinea, Tšad, Kongon demokraattinen tasavalta sekä São Tomé ja Príncipe.

14

---