# Az Európai Unió C 200/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.200.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 200 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. július 22. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.200.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 200

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. július 22.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 200/01 | A Bizottság ajánlása (2010. július 13.) a GMO-knak a hagyományos és biogazdálkodással termesztett növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerülésére szolgáló nemzeti együtt-termesztési intézkedések kidolgozására vonatkozó iránymutatásokról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 200/01

A Bizottság ajánlása (2010. július 13.) a GMO-knak a hagyományos és biogazdálkodással termesztett növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerülésére szolgáló nemzeti együtt-termesztési intézkedések kidolgozására vonatkozó iránymutatásokról

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 200/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  ) | 6 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 200/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets) (
  1
  )

1

6

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 200/03 | Euro-átváltási árfolyamok | 7 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 200/03

Euro-átváltási árfolyamok

7

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 200/04 | Ajánlattételi felhívás – EACEA/22/10 az Erasmus Mundus 2009–2013 program megvalósítására – 2. alprogram – Partnerségek | 8 |
| | Közösségi Növényfajta-hivatal |
| 2010/C 200/05 | Pályázati felhívás a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsa tagsági posztjainak betöltésére | 11 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 200/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  ) | 13 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 200/04

Ajánlattételi felhívás – EACEA/22/10 az Erasmus Mundus 2009–2013 program megvalósítására – 2. alprogram – Partnerségek

8

Közösségi Növényfajta-hivatal

2010/C 200/05

Pályázati felhívás a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsa tagsági posztjainak betöltésére

11

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 200/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5935 – VION/Weyl) (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

AJÁNLÁSOK

Európai Bizottság

| 22.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 200/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 200/1

---

A BIZOTTSÁG AJÁNLÁSA

(2010. július 13.)

a GMO-knak a hagyományos és biogazdálkodással termesztett növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerülésére szolgáló nemzeti együtt-termesztési intézkedések kidolgozására vonatkozó iránymutatásokról

2010/C 200/01

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió (EU) működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 292. cikkére,

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek környezetbe történő szándékos kibocsátásáról és a 90/220/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 26a. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2001/18/EK irányelv 26a. cikke előírja, hogy a tagállamok megfelelő intézkedéseket tehetnek, hogy elkerüljék a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) nem szándékos előfordulását az egyéb termékekben. Ez különösen a GMO-k más – például hagyományos vagy biogazdálkodással termesztett – növények közötti előfordulásának elkerülésére vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 2001/18/EK irányelv 26a. cikke előírja, hogy a tagállamok megfelelő intézkedéseket tehetnek, hogy elkerüljék a géntechnológiával módosított szervezetek (GMO-k) nem szándékos előfordulását az egyéb termékekben. Ez különösen a GMO-k más – például hagyományos vagy biogazdálkodással termesztett – növények közötti előfordulásának elkerülésére vonatkozik.

| (2) | A gazdaságok szerkezetei és a mezőgazdasági rendszerek, illetve az Európai Unióban a mezőgazdasági termelők működését meghatározó gazdasági feltételek és természeti adottságok rendkívül sokfélék. A géntechnológiával módosított növények más termékekben való, nem szándékos előfordulásának elkerülésére vonatkozó intézkedések kidolgozása során figyelembe kell venni az EU-ban meglévő mezőgazdasági rendszereket, valamint gazdasági feltételeket és természeti adottságokat. |
| --- | --- |

(2)

A gazdaságok szerkezetei és a mezőgazdasági rendszerek, illetve az Európai Unióban a mezőgazdasági termelők működését meghatározó gazdasági feltételek és természeti adottságok rendkívül sokfélék. A géntechnológiával módosított növények más termékekben való, nem szándékos előfordulásának elkerülésére vonatkozó intézkedések kidolgozása során figyelembe kell venni az EU-ban meglévő mezőgazdasági rendszereket, valamint gazdasági feltételeket és természeti adottságokat.

| (3) | Szükségesnek bizonyulhat, hogy a tagállami hatóságok – azokon a területeken, ahol GMO-kat termesztenek – megfelelő intézkedéseket határozzanak meg annak érdekében, hogy a fogyasztók és a termelők választhassanak a hagyományos, a biogazdálkodással termesztett és a géntechnológiával módosított termesztés között (a továbbiakban: „együtt-termesztési intézkedések”). |
| --- | --- |

(3)

Szükségesnek bizonyulhat, hogy a tagállami hatóságok – azokon a területeken, ahol GMO-kat termesztenek – megfelelő intézkedéseket határozzanak meg annak érdekében, hogy a fogyasztók és a termelők választhassanak a hagyományos, a biogazdálkodással termesztett és a géntechnológiával módosított termesztés között (a továbbiakban: „együtt-termesztési intézkedések”).

| (4) | Az együtt-termesztési intézkedések célja, hogy azokon a területeken, ahol GMO-kat termesztenek, elkerülhető legyen a GMO-k más termékekben való nem szándékos előfordulása, megelőzve ezzel a géntechnológiával módosított és géntechnológiával módosított növények (ideértve a biogazdálkodással termesztett növényeket is) közötti keveredésből fakadó potenciális gazdasági veszteséget és más következményeket. |
| --- | --- |

(4)

Az együtt-termesztési intézkedések célja, hogy azokon a területeken, ahol GMO-kat termesztenek, elkerülhető legyen a GMO-k más termékekben való nem szándékos előfordulása, megelőzve ezzel a géntechnológiával módosított és géntechnológiával módosított növények (ideértve a biogazdálkodással termesztett növényeket is) közötti keveredésből fakadó potenciális gazdasági veszteséget és más következményeket.

| (5) | Némely esetben – a gazdasági feltételektől és természeti adottságoktól függően – szükséges lehet a GMO-termesztés nagy területekről történő kizárása. E lehetőségnek azon kell alapulnia, hogy a tagállamok bizonyítékkal szolgáljanak arra nézve, hogy e területek esetében más intézkedések nem elegendőek a GMO-k hagyományos vagy biogazdálkodással termesztett növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerülésére. Ezen túlmenően a korlátozó intézkedéseknek a célkitűzéssel (azaz a hagyományos- vagy biogazdálkodással foglalkozó mezőgazdasági termelők sajátos szükségleteinek védelmével) arányosaknak kell lenniük. |
| --- | --- |

(5)

Némely esetben – a gazdasági feltételektől és természeti adottságoktól függően – szükséges lehet a GMO-termesztés nagy területekről történő kizárása. E lehetőségnek azon kell alapulnia, hogy a tagállamok bizonyítékkal szolgáljanak arra nézve, hogy e területek esetében más intézkedések nem elegendőek a GMO-k hagyományos vagy biogazdálkodással termesztett növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerülésére. Ezen túlmenően a korlátozó intézkedéseknek a célkitűzéssel (azaz a hagyományos- vagy biogazdálkodással foglalkozó mezőgazdasági termelők sajátos szükségleteinek védelmével) arányosaknak kell lenniük.

| (6) | Egyszerre tartva szem előtt az Európai Unió tudományos alapú engedélyezési rendszerét, és a tagállamok arra irányuló döntési szabadságát, hogy kívánnak-e területükön géntechnológiával módosított növényeket termeszteni vagy sem, a Bizottság úgy véli, hogy a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére vonatkozó intézkedéseket tagállami szinten kell megállapítani. |
| --- | --- |

(6)

Egyszerre tartva szem előtt az Európai Unió tudományos alapú engedélyezési rendszerét, és a tagállamok arra irányuló döntési szabadságát, hogy kívánnak-e területükön géntechnológiával módosított növényeket termeszteni vagy sem, a Bizottság úgy véli, hogy a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére vonatkozó intézkedéseket tagállami szinten kell megállapítani.

| (7) | A 2003/556/EK ajánlást (2) fel kell váltani annak érdekében, hogy jobban tükröződjön a 26a. cikkben a tagállamok számára biztosított azon lehetőség, hogy intézkedéseket állapítsanak meg a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére. Ennek megfelelően ezen iránymutatások tartalma az együtt-termesztési intézkedések kidolgozásával kapcsolatos főbb általános elvekre korlátozódik, elismerve azt, hogy a tagállamoknak elegendő rugalmasságot kell biztosítani, hogy figyelembe vehessék regionális és nemzeti sajátosságaikat, illetve a hagyományos, biogazdálkodással termesztett és egyéb típusú növények és termékek specifikus helyi igényeit. |
| --- | --- |

(7)

A 2003/556/EK ajánlást (2) fel kell váltani annak érdekében, hogy jobban tükröződjön a 26a. cikkben a tagállamok számára biztosított azon lehetőség, hogy intézkedéseket állapítsanak meg a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére. Ennek megfelelően ezen iránymutatások tartalma az együtt-termesztési intézkedések kidolgozásával kapcsolatos főbb általános elvekre korlátozódik, elismerve azt, hogy a tagállamoknak elegendő rugalmasságot kell biztosítani, hogy figyelembe vehessék regionális és nemzeti sajátosságaikat, illetve a hagyományos, biogazdálkodással termesztett és egyéb típusú növények és termékek specifikus helyi igényeit.

| (8) | Az együtt-termesztéssel foglalkozó európai iroda (European Co-existence Bureau, ECoB) továbbra is a tagállamokkal együtt fogja kidolgozni az együtt-termesztéssel kapcsolatos legjobb gyakorlatokat, valamint az ezekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó technikai iránymutatásokat, |
| --- | --- |

(8)

Az együtt-termesztéssel foglalkozó európai iroda (European Co-existence Bureau, ECoB) továbbra is a tagállamokkal együtt fogja kidolgozni az együtt-termesztéssel kapcsolatos legjobb gyakorlatokat, valamint az ezekkel kapcsolatos kérdésekre vonatkozó technikai iránymutatásokat,

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | A hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére vonatkozó nemzeti intézkedések kidolgozása során a tagállamoknak az ezen ajánlás mellékletében előírt iránymutatásokat kell követniük. |
| --- | --- |

1.

A hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére vonatkozó nemzeti intézkedések kidolgozása során a tagállamoknak az ezen ajánlás mellékletében előírt iránymutatásokat kell követniük.

| 2. | A 2003/556/EK ajánlás hatályát veszti. |
| --- | --- |

2.

A 2003/556/EK ajánlás hatályát veszti.

| 3. | Ezen ajánlásnak a tagállamok a címzettjei. |
| --- | --- |

3.

Ezen ajánlásnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2010. július 13-án.

a Bizottság részéről

John DALLI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 106., 2001.4.17., 1. o.

1

(2)  A géntechnológiával módosított növények, valamint a hagyományos és az ökológiai gazdálkodás együttes jelenlétének biztosítására szolgáló nemzeti stratégiák és legjobb gyakorlatok kidolgozására vonatkozó iránymutatásokról szóló 2003/556/EK bizottsági ajánlás (HL L 189., 2003.7.29., 36. o).

2

---

MELLÉKLET

1.   Bevezetés

1.1.   A GMO-knak a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerülésére szolgáló nemzeti együtt-termesztési intézkedések

A GMO-k EU-ban történő termesztése kihat a mezőgazdasági termelés szervezésére. Egyrészről a géntechnológiával módosított (GM) növények nem géntechnológiával módosított (hagyományos és biogazdálkodással termesztett) növények közötti, nem szándékos előfordulásának lehetősége felveti azt a kérdést, hogy miként biztosítható a különféle termesztési típusokra irányuló termelői választás. Főszabályként a mezőgazdasági termelőknek biztosítani kell a lehetőséget, hogy az általuk választott típusú – akár GM, akár hagyományos vagy biogazdálkodással termesztett – mezőgazdasági növényeket termeszthessék. Ezt a lehetőséget össze kell kapcsolni egyes mezőgazdasági termelők és piaci szereplők arra irányuló óhajával, hogy növényeikben a lehető legalacsonyabb mértékben forduljanak elő GMO-k.

Másrészről ez a kérdés a fogyasztói választáshoz is kapcsolódik. Ahhoz, hogy az európai fogyasztók számára biztosított legyen a választás lehetősége a géntechnológiával módosított és a géntechnológiával módosított élelmiszerek között, nemcsak megfelelően működő nyomon követhetőségi és címkézési rendszerre van szükség, hanem egy olyan mezőgazdasági ágazatra is, amely különféle termékeket tud nyújtani. Az élelmiszeriparnak a magas szintű fogyasztói választás biztosítására irányuló képessége együtt jár a mezőgazdasági ágazatnak a különböző termesztési rendszerek fenntartására irányuló képességével.

A GMO-k uniós jogszabályokban meghatározott megengedett határértéken felüli esetleges előfordulása azt eredményezi, hogy a nem GMO növénynek szánt növényt GMO-kat tartalmazó növényként kell címkézni. (1) Ez – a géntechnológiával módosított növények alacsonyabb piaci ára vagy az annak eladásával kapcsolatos nehézségek miatt – jövedelem-kieséshez vezethet. Ezen túlmenően többletköltségek merülhetnek fel a mezőgazdasági termelőknél akkor, ha a géntechnológiával módosított és géntechnológiával módosított kultúrák közötti keveredés minimalizálása érdekében ellenőrző rendszereket és intézkedéseket kell elfogadniuk.

A meghatározott mezőgazdasági termékek – mint például biogazdálkodással termesztett termékek – termelőinél jelentkező esetleges jövedelem-kiesés nem feltétlenül korlátozódik az uniós jogszabályokban 0,9 %-ban meghatározott címkézési határértékek túllépésére. Bizonyos esetekben, illetve a piaci kereslettől és a vonatkozó nemzeti rendelkezésektől függően (néhány tagállam például a „GM-mentes” címkézés különböző típusaira nemzeti szabványokat dolgozott ki), a GMO-k nyomainak egyes élelmiszernövények között – akár 0,9 % alatti mennyiségben – való előfordulása gazdasági károkat okozhat azoknak a gazdasági szereplőknek, akik GMO-kat nem tartalmazóként kívánják azokat értékesíteni.

A GMO-k keveredése ráadásul specifikus hatásokkal jár a meghatározott termékek termelőire – például a biogazdálkodással foglalkozó mezőgazdasági termelőkre – (2), ily módon érintve a végső fogyasztót is (3). Mivel az ilyen termesztés gyakran költségesebb, a kapcsolódó ártámogatások biztosítása érdekében a GMO-k előfordulásának elkerülésére irányuló, szigorúbb elkülönítési intézkedésekre lehet szükség. Ezen túlmenően előfordulhat, hogy a helyi korlátok és jellemzők e meghatározott elkülönítési szükségleteket túlságosan megnehezítik és költségessé teszik ahhoz, hogy azoknak néhány földrajzi terület hatékonyan eleget tudjon tenni.

Ennélfogva el kell ismerni, hogy a tagállamoknak elegendően rugalmas fellépést kell biztosítani a GMO-termesztés vonatkozásában meglévő regionális és nemzeti szükségleteik figyelembevételéhez annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb mértékben forduljanak elő GMO-k a biogazdálkodással termesztett és egyéb növények között, amikor az elégséges tisztasági szintek más eszközökkel nem érhetők el.

1.2.   A GMO-termesztés gazdasági vonatkozásai és a környezeti kockázatértékelés hatálya alá tartozó tudományos vonatkozásai közötti különbségtétel

Fontos egyértelmű különbséget tenni a GMO-termesztés gazdasági vonatkozásai és a környezeti kockázatértékeléssel összefüggő vonatkozások között, amelyekkel a 2001/18/EK irányelv és a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK rendelet szerinti engedélyezési eljárások keretében foglalkoznak.

A 2001/18/EK irányelvben és az 1829/2003/EK rendeletben megállapított eljárás értelmében a GMO-k környezetbe történő kibocsátására vonatkozó engedély átfogó egészségügyi és környezeti kockázatértékelés feltételének van alávetve. A kockázatértékelés a következő eredmények valamelyikével zárulhat:

| — | megállapítják a környezetre vagy az egészségre gyakorolt nem kezelhető, kedvezőtlen hatás kockázatát, amely esetben az engedélyt megtagadják, |
| --- | --- |

—

megállapítják a környezetre vagy az egészségre gyakorolt nem kezelhető, kedvezőtlen hatás kockázatát, amely esetben az engedélyt megtagadják,

| — | nem állapítják meg a környezetre vagy az egészségre gyakorolt kedvezőtlen hatás kockázatát, amely esetben az engedélyt anélkül adják meg, hogy a jogszabályokban kifejezetten előírtakon kívüli, a kezelésre irányuló további intézkedésekre volna szükség, |
| --- | --- |

—

nem állapítják meg a környezetre vagy az egészségre gyakorolt kedvezőtlen hatás kockázatát, amely esetben az engedélyt anélkül adják meg, hogy a jogszabályokban kifejezetten előírtakon kívüli, a kezelésre irányuló további intézkedésekre volna szükség,

| — | kockázatokat állapítanak meg, de azok a megfelelő intézkedésekkel (pl. fizikai elkülönítés és/vagy ellenőrzés) kezelhetők; ebben az esetben az engedély a környezeti kockázat kezelésére vonatkozó intézkedések végrehajtására irányuló kötelezettséget fog tartalmazni. |
| --- | --- |

—

kockázatokat állapítanak meg, de azok a megfelelő intézkedésekkel (pl. fizikai elkülönítés és/vagy ellenőrzés) kezelhetők; ebben az esetben az engedély a környezeti kockázat kezelésére vonatkozó intézkedések végrehajtására irányuló kötelezettséget fog tartalmazni.

Ha a környezetre vagy az egészségre gyakorolt kockázatot az engedély megadását követően állapítják meg, a 2001/18/EK irányelv (20. cikk (3) bekezdés), illetve az 1829/2003/EK rendelet (10. és 22. cikk) erre az esetre az uniós hozzájárulás vagy engedélyezés megszüntetésére vagy módosítására irányuló eljárást ír elő. A tagállamok ezen túlmenően hivatkozhatnak a 2001/18/EK irányelvben szereplő különleges végzáradékra (23. cikk), illetve az 1829/2003/EK rendeletben szereplő sürgősségi intézkedésre (34. cikk), hogy az egészségre vagy környezetre gyakorolt kockázatokra vonatkozó új vagy kiegészítő információk alapján ideiglenesen korlátozzák vagy megtiltsák a GMO-k termesztését.

Mivel az EU-ban kizárólag engedélyezett GMO-k termeszthetők (4), a környezeti és egészségügyi vonatkozásokra pedig az uniós engedélyezési eljárás környezeti kockázatértékelése már kiterjed, az együtt-termesztéssel összefüggésben kezelendő, függőben lévő kérdések a genetikailag módosított és a géntechnológiával módosított növények közötti keveredéssel kapcsolatos gazdasági vonatkozásokra irányulnak.

1.3.   Az EU-ban meglévő, különféle gazdálkodási feltételek elismerése

Az európai mezőgazdasági termelők rendkívül sokféle feltétel mellett dolgoznak. A gazdaságok és termőterületek mérete, a termesztési rendszerek, a vetésforgók és termesztési módszerek, valamint a természeti adottságok Európa-szerte eltérőek. A GMO-k hagyományos és biogazdálkodással termesztett növények közötti, nem szándékos előfordulásának elkerülésére vonatkozó nemzeti intézkedések kidolgozása, végrehajtása és nyomon követése során ezt a sokféleséget figyelembe kell venni. Az alkalmazott intézkedéseknek a mezőgazdasági gazdaságok szerkezetéhez, a mezőgazdasági rendszerekhez, termesztési módszerekhez és régióbeli természeti adottságokhoz kell igazodniuk.

A GMO-termesztésre vonatkozó stratégiák és bevált gyakorlatok kidolgozásának és végrehajtásának a mezőgazdasági termelők és más érdekeltek részvételével, illetve a nemzeti, regionális és helyi tényezők figyelembevételével, nemzeti vagy regionális szinten kell történnie.

Ennélfogva célszerű, hogy a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére irányuló intézkedéseket nemzeti – olykor pedig regionális vagy helyi – szinten dolgozzák ki.

1.4.   Az iránymutatások célja és hatálya

Ezen iránymutatások a tagállamokhoz címzett, nem kötelező ajánlások formáját öltik. Céljuk, hogy általános elvekkel szolgáljanak a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére irányuló nemzeti intézkedések kidolgozásához. Elismert tény, hogy számos, ezzel összefüggésben jelentőséggel bíró tényező a nemzeti, regionális és helyi feltételek tekintetében egyedi.

2.   A GMO-knak a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerülésére szolgáló nemzeti együtt-termesztési intézkedések kidolgozásával kapcsolatos általános elvek

2.1.   Átláthatóság, határokon átnyúló együttműködés és az érdekeltek részvétele

A hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére irányuló nemzeti intézkedéseket valamennyi érdekelttel együttműködésben és átlátható módon kell kidolgozni. Az együtt-termesztési intézkedések határ menti területeken való hatékony működésének garantálása érdekében a tagállamoknak biztosítaniuk kell a határokon átnyúló együttműködést a szomszédos országokkal. E tekintetben megfelelő és időszerű tájékoztatást kell nyújtaniuk és biztosítaniuk azokról az intézkedésekről, amelyek életbe léptetéséről döntöttek.

2.2.   Arányosság

A más növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére irányuló intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük az elérni kívánt céllal (azaz a hagyományos vagy biogazdálkodással foglalkozó mezőgazdasági termelők különös szükségleteinek védelmével). Az együtt-termesztési intézkedéseknek kerülniük kell a mezőgazdasági termelőknél, vetőmag-termelőknél, valamint a bármely termesztési típussal érintett szövetkezeteknél és más gazdasági szereplőknél jelentkező, felesleges terheket. Az intézkedések megválasztása során figyelembe kell venni a regionális és helyi korlátokat és jellemzőket, például a régióban található területek alakját és méretét, az egyes gazdaságokhoz tartozó területek széttöredezettségét és földrajzi kiterjedését, valamint a regionális gazdaságok irányítási gyakorlatait.

2.3.   A GMO-knak a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerülésére irányuló, a nemzeti együtt-termesztési intézkedéseken keresztül elérendő keveredési szintek

A hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére irányuló nemzeti intézkedések keretében figyelembe kell venni a géntechnológiával módosított és a géntechnológiával módosított növények közötti keveredés valószínűségével és forrásaival kapcsolatban rendelkezésre álló ismereteket. Ezeknek az intézkedéseknek arányosaknak kell lenniük a – regionális és nemzeti sajátosságoktól, valamint a hagyományos, a biogazdálkodással termesztett és egyéb típusú növények és termesztés sajátos helyi szükségleteitől függően – elérendő keveredési szintekkel.

| 2.3.1. | Némely esetben a GMO nyomainak élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulása csak akkor jár gazdasági hatással, ha a nyomok elérik a 0,9 %-os címkézési határértéket. Ezekben az esetekben a tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy elegendőek lehetnek olyan intézkedések, amelyek a 0,9 %-os címkézési határérték betartásának biztosítására irányulnak. |
| --- | --- |

2.3.1.

Némely esetben a GMO nyomainak élelmiszerekben és takarmányokban való előfordulása csak akkor jár gazdasági hatással, ha a nyomok elérik a 0,9 %-os címkézési határértéket. Ezekben az esetekben a tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy elegendőek lehetnek olyan intézkedések, amelyek a 0,9 %-os címkézési határérték betartásának biztosítására irányulnak.

| 2.3.2. | A tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy esetleg nem szükséges törekedni az egyedi keveredési szintek elérésére, amikor a növény géntechnológiával módosítottként való címkézésének nincsenek gazdasági hatásai. |
| --- | --- |

2.3.2.

A tagállamoknak fontolóra kell venniük, hogy esetleg nem szükséges törekedni az egyedi keveredési szintek elérésére, amikor a növény géntechnológiával módosítottként való címkézésének nincsenek gazdasági hatásai.

| 2.3.3. | Számos más esetben a biogazdálkodással, illetve a hagyományos növényekkel foglalkozó egyes termelőknél (pl. némely élelmiszertermelőknél) a GMO-nyomok 0,9 %-nál alacsonyabb mennyiségben való előfordulása is esetleges jövedelem-kiesést okozhat. Ezekben az esetekben, és a meghatározott termesztési típusok védelme érdekében az érintett tagállamok meghatározhatnak olyan intézkedéseket, amelyek célja annak elérése, hogy a GMO-k más növények közötti előfordulási szintjei 0,9 %-nál alacsonyabbak legyenek. |
| --- | --- |

2.3.3.

Számos más esetben a biogazdálkodással, illetve a hagyományos növényekkel foglalkozó egyes termelőknél (pl. némely élelmiszertermelőknél) a GMO-nyomok 0,9 %-nál alacsonyabb mennyiségben való előfordulása is esetleges jövedelem-kiesést okozhat. Ezekben az esetekben, és a meghatározott termesztési típusok védelme érdekében az érintett tagállamok meghatározhatnak olyan intézkedéseket, amelyek célja annak elérése, hogy a GMO-k más növények közötti előfordulási szintjei 0,9 %-nál alacsonyabbak legyenek.

Az együtt-termesztési intézkedések révén elérendő keveredési szinttől függetlenül az uniós jogszabályokban (5) megállapított határértékeket továbbra is alkalmazni kell a GMO-k élelmiszerekben, takarmányokban és közvetlen feldolgozásra szánt termékekben való előfordulásának címkézésére.

2.4.   A GMO-termesztés nagy területekről való kizárására irányuló intézkedések („GM-mentes területek”)

A regionális vonatkozásokban meglévő eltérések – például az éghajlati viszonyok (amelyek befolyásolják a beporzók tevékenységét és a virágpor levegőben való terjedését), a topográfia, a termesztési módszerek és vetésforgó-rendszerek, illetve a mezőgazdasági gazdaságok szerkezete (többek között a környezet felépítése, például sövények, erdők, műveletlen területek és a területek térbeli elrendezése) – befolyásolhatják a géntechnológiával módosított, a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények közötti keveredés mértékét, és a GMO-knak más növények közötti nem szándékos előfordulásának elkerüléséhez szükséges intézkedéseket.

Bizonyos gazdasági feltételek és természeti adottságok mellett a tagállamoknak fontolóra kell venniük azt a lehetőséget, hogy területeik nagyobb részeiről kizárják a GMO-termesztést annak érdekében, hogy elkerüljék a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulását. A kizárásnak azon kell alapulnia, hogy a tagállamok bizonyítékkal szolgálnak arra nézve, hogy e területek esetében más intézkedések nem elegendőek az elégséges tisztasági szintek elérésére. Ezen túlmenően a korlátozó intézkedéseknek az elérni kívánt célkitűzéssel (azaz a hagyományos és/vagy biogazdálkodás sajátos szükségleteinek védelmével) arányosaknak kell lenniük.

2.5.   Felelősségi szabályok

A pénzügyi kártérítéssel, illetve a gazdasági károkozáshoz kapcsolódó felelősséggel kapcsolatos kérdések a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak.

3.   Uniós szintű információcsere

A Bizottság folytatja az uniós és nemzeti szinten zajló tanulmányokon alapuló, vonatkozó információk gyűjtését és koordinációját, továbbá technikai tanácsokat kínál fel, hogy segítsen az érdeklődő tagállamoknak az együtt-termesztésre irányuló nemzeti koncepciók kialakításában.

A COEX-NET (6) a jövőben is folytatja jelenlegi koordinációs tevékenységét és az együtt-termesztéssel foglakozó európai iroda (European Co-existence Bureau, ECoB) (7) továbbra is technikai tanácsokkal szolgál. Az ECoB a jövőben is naprakészen tartja az intézkedések indikatív katalógusát, valamint a hagyományos és a biogazdálkodással termesztett növények között a GMO-k nem szándékos előfordulásának elkerülésére irányuló nemzeti intézkedések kidolgozása során figyelembe veendő agronómiai, természeti és növényspecifikus tényezők listáját. A tagállamoknak továbbra is hozzá kell járulniuk az ECoB technikai munkájához.

---

(1)  Az 1829/2003/EK rendelet 12. és 24. cikkével összhangban a címkézési kötelezettséget nem kell alkalmazni azokra az élelmiszerekre illetve takarmányokra, amelyek i. az egyes összetevők; vagy ii. az egyetlen összetevőből álló élelmiszer; vagy iii. a takarmány vagy a takarmány-összetevők legfeljebb 0,9 %-os arányában olyan anyagot tartalmaznak, amely GMO-kat tartalmaz, azokból áll vagy állították elő, feltéve, hogy ez az előfordulás véletlen és technikailag elkerülhetetlen.

(2)  Az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK rendelet 9. cikkével összhangban az ökológiai termelés során GMO-k nem használhatók többek között vetőmagként, élelmiszerként vagy takarmányként (9. cikk (1) bekezdés). A cél az, hogy az ökológiai termékekben a lehető legalacsonyabb legyen a GMO-k előfordulása (lásd a (10) preambulumbekezdést).

(3)  A Bizottság jelentése a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a hagyományos, az ökológiai és a géntechnológiával módosított növények együtt-termesztéséről (COM(2009) 153).

(4)  Ahhoz, hogy a GMO-kat az EU-ban termeszteni lehessen, azokat a 2001/18/EK irányelv vagy az 1829/2003/EK rendelet értelmében termesztésre kell engedélyeztetni.

(5)  Az 1829/2003/EK rendelet 12. és 24. cikke, valamint a 2001/18/EK irányelv 21. cikkének (3) bekezdése.

(6)  A géntechnológiával módosított, hagyományos és biogazdálkodással termesztett növények együttes jelenlétével kapcsolatos információcserével és az információk összehangolásával foglalkozó hálózati csoport (COEX-NET) célja az információcsere megkönnyítése az együtt-termesztés terén az egyes tagállamok, valamint a tagállamok és a Bizottság között.

(7)  Az ECoB a technikai jellegű együtt-termesztési intézkedések vonatkozásában a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos, növényspecifikus dokumentumokat dolgoz ki. Az ECoB a Titkárságból és az egyes növényekkel foglalkozó, a tagállamok technikai képviselőiből álló technikai munkacsoportokból áll.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 22.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 200/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 200/6

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5840 – Otto/Quelle Schweiz Assets)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 200/02

2010. május 10-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak németül nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5840 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5840 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 22.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 200/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 200/7

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. július 21.

2010/C 200/03

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2817 |
| JPY | Japán yen | 111,52 |
| DKK | Dán korona | 7,4519 |
| GBP | Angol font | 0,83945 |
| SEK | Svéd korona | 9,4595 |
| CHF | Svájci frank | 1,3440 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,0135 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,346 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 284,90 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7088 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0986 |
| RON | Román lej | 4,2610 |
| TRY | Török líra | 1,9586 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4487 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3284 |
| HKD | Hongkongi dollár | 9,9646 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7831 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7607 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 543,65 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,6572 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,6860 |
| HRK | Horvát kuna | 7,2380 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 613,14 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1225 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,557 |
| RUB | Orosz rubel | 39,0437 |
| THB | Thaiföldi baht | 41,387 |
| BRL | Brazil real | 2,2691 |
| MXN | Mexikói peso | 16,3218 |
| INR | Indiai rúpia | 60,4510 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2817

JPY

Japán yen

111,52

DKK

Dán korona

7,4519

GBP

Angol font

0,83945

SEK

Svéd korona

9,4595

CHF

Svájci frank

1,3440

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,0135

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,346

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

284,90

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7088

PLN

Lengyel zloty

4,0986

RON

Román lej

4,2610

TRY

Török líra

1,9586

AUD

Ausztrál dollár

1,4487

CAD

Kanadai dollár

1,3284

HKD

Hongkongi dollár

9,9646

NZD

Új-zélandi dollár

1,7831

SGD

Szingapúri dollár

1,7607

KRW

Dél-Koreai won

1 543,65

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,6572

CNY

Kínai renminbi

8,6860

HRK

Horvát kuna

7,2380

IDR

Indonéz rúpia

11 613,14

MYR

Maláj ringgit

4,1225

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,557

RUB

Orosz rubel

39,0437

THB

Thaiföldi baht

41,387

BRL

Brazil real

2,2691

MXN

Mexikói peso

16,3218

INR

Indiai rúpia

60,4510

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 22.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 200/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 200/8

---

Ajánlattételi felhívás – EACEA/22/10 az Erasmus Mundus 2009–2013 program megvalósítására

2. alprogram – Partnerségek

2010/C 200/04

Ez az ajánlattételi felhívás az európai és a harmadik országbeli felsőoktatási intézmények közötti együttműködésre vonatkozik, ahol a harmadik országok a dél-mediterrán régióba (Egyiptom, Izrael és a palesztin megszállt területek), a közép-ázsiai köztársaságok vagy a Nyugat-Balkán országai közé tartoznak (2. alprogram 1. terület).

A PROGRAM CÉLKITŰZÉSEI

Az Erasmus Mundus program átfogó célja, hogy támogassa az európai felsőoktatást, segítsen javítani és bővíteni a diákok karrierlehetőségeit és – a harmadik országokkal folytatott együttműködés révén – előmozdítsa a kultúrák közötti megértést az EU külpolitikai célkitűzéseivel összhangban, a harmadik országok felsőoktatás terén megvalósuló fenntartható fejlődésének támogatása érdekében.

A program egyedi célkitűzései a következők:

| — | felsőoktatási intézmények közötti strukturált együttműködés előmozdítása, valamint a minőségi felsőoktatási kínálat elősegítése, amely valóban európai többletértékkel bír, és egyszerre vonzó az Európai Unión belül és azon kívül, kiválósági központok kialakítása érdekében, |
| --- | --- |

—

felsőoktatási intézmények közötti strukturált együttműködés előmozdítása, valamint a minőségi felsőoktatási kínálat elősegítése, amely valóban európai többletértékkel bír, és egyszerre vonzó az Európai Unión belül és azon kívül, kiválósági központok kialakítása érdekében,

| — | a társadalmak kölcsönös gazdagodásához történő hozzájárulás, és ennek érdekében a férfiak és a nők képzettségének emelése, hogy képesek legyenek megfelelni a munkaerőpiac elvárásainak, és nagyobb szellemi nyitottsággal és nemzetközi tapasztalattal rendelkezzenek, elősegítve egyrészt a legtehetségesebb harmadik országbeli hallgatók és egyetemi oktatók mobilitását annak érdekében, hogy az Európai Unióban szerezzenek végzettséget vagy tapasztalatot, és másrészt a legtehetségesebb európai hallgatók és egyetemi oktatók mobilitását harmadik országok felé, |
| --- | --- |

—

a társadalmak kölcsönös gazdagodásához történő hozzájárulás, és ennek érdekében a férfiak és a nők képzettségének emelése, hogy képesek legyenek megfelelni a munkaerőpiac elvárásainak, és nagyobb szellemi nyitottsággal és nemzetközi tapasztalattal rendelkezzenek, elősegítve egyrészt a legtehetségesebb harmadik országbeli hallgatók és egyetemi oktatók mobilitását annak érdekében, hogy az Európai Unióban szerezzenek végzettséget vagy tapasztalatot, és másrészt a legtehetségesebb európai hallgatók és egyetemi oktatók mobilitását harmadik országok felé,

| — | az Európai Unió és harmadik országok között megvalósuló, fokozott mobilitáson keresztül hozzájárulás a harmadik országbeli felsőoktatási intézmények emberi erőforrásainak és nemzetközi együttműködési kapacitásának fejlesztéséhez, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió és harmadik országok között megvalósuló, fokozott mobilitáson keresztül hozzájárulás a harmadik országbeli felsőoktatási intézmények emberi erőforrásainak és nemzetközi együttműködési kapacitásának fejlesztéséhez,

| — | az európai felsőoktatás hozzáférhetőségének javítása, arculatának és a világban tapasztalható ismertségének erősítése, valamint vonzerejének növelése a harmadik országok állampolgárai és az uniós polgárok szemében. |
| --- | --- |

—

az európai felsőoktatás hozzáférhetőségének javítása, arculatának és a világban tapasztalható ismertségének erősítése, valamint vonzerejének növelése a harmadik országok állampolgárai és az uniós polgárok szemében.

Az Erasmus Mundus programútmutató pályázati űrlapok a következő internetes oldalon érhetők el: http://eacea.ec.europa.eu/erasmus_mundus/funding/higher_education_institutions_en.php

2. ALPROGRAM – ERASMUS MUNDUS PARTNERSÉGEK

Ezen alprogram célja, hogy támogassa az európai és a harmadik országbeli felsőoktatási intézmények közötti strukturált együttműködést azáltal, hogy segíti a mobilitás megvalósulását minden tanulmányi szinten az alap- és mesterképzésben részt vevő diákok, doktorjelöltek, kutatók, valamint a tudományos és adminisztratív személyzet tagjai számára (nem minden régióban és országban valósul meg valamennyi típusú mobilitás).

A 2. alprogram – Erasmus Mundus partnerségek (EMA2) – két területből áll:

| — | Erasmus Mundus 2. alprogram – 1. TERÜLET – az ESZPE, DCI, EFA és az IPA eszközök által érintett országokkal kialakított partnerség (1) (korábban: külső együttműködési keretprogramok – External Cooperation Windows) |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus 2. alprogram – 1. TERÜLET – az ESZPE, DCI, EFA és az IPA eszközök által érintett országokkal kialakított partnerség (1) (korábban: külső együttműködési keretprogramok – External Cooperation Windows)

| — | Erasmus Mundus 2. alprogram – 2. TERÜLET – az iparosodott országokkal folytatott együttműködést szabályozó eszköz (ICI) által érintett országokkal és területekkel kialakított partnerség. |
| --- | --- |

—

Erasmus Mundus 2. alprogram – 2. TERÜLET – az iparosodott országokkal folytatott együttműködést szabályozó eszköz (ICI) által érintett országokkal és területekkel kialakított partnerség.

1.   Támogatható résztvevők, országok és a partnerségek összetétele

A támogatható résztvevőkre és a partnerségek összetételére vonatkozó feltételeket az EMA2 – 1. TERÜLET tekintetében a programútmutató 6.1.2.a pontja és az EACEA/22/10 ajánlattételi felhívásra vonatkozó iránymutatások 5.2. és 5.3. pontja tartalmazza.

2.   Támogatható tevékenységek

A támogatható tevékenységeket az EMA2 – 1. TERÜLET tekintetében az „Erasmus Mundus 2009–2013 programútmutató” 6.1.2.b pontja és az „EACEA/22/10 ajánlattételi felhívásra vonatkozó iránymutatások” 5.3. pontja tartalmazza.

A projekt tervezett időtartama földrajzilag egyedileg meghatározott, de nem haladhatja meg a 48 hónapot.

2010. november 30-án indulhatnak a támogatható tevékenységek, beleértve az előkészületeket is.

3.   Elbírálási szempontok

A pályázatokat az alábbi elbírálási szempontok szerint értékelik:

| Szempont | Súlyozás |
| --- | --- |
| 1. | Relevancia |

Szempont

Súlyozás

1.

Relevancia

25 %

| 2. | Minőség |
| --- | --- |

2.

Minőség

65 %

| 2.1. | A partnerség összetétele és az együttműködési mechanizmusok |
| --- | --- |

2.1.

A partnerség összetétele és az együttműködési mechanizmusok

20 %

| 2.2. | A mobilitás megszervezése és megvalósítása |
| --- | --- |

2.2.

A mobilitás megszervezése és megvalósítása

25 %

| 2.3. | A hallgatók és a személyzet rendelkezésére álló létesítmények és szolgáltatások, nyomon követés |
| --- | --- |

2.3.

A hallgatók és a személyzet rendelkezésére álló létesítmények és szolgáltatások, nyomon követés

20 %

| 3. | Fenntarthatóság |
| --- | --- |

3.

Fenntarthatóság

10 %

Összesen

100 %

4.   Költségvetés

Az ajánlattételi felhívás keretében rendelkezésre álló teljes összeg 15 200 000 EUR, amellyel minimálisan 653 egyén számára kell mobilitást biztosítani.

5.   Meddig lehet pályázni?

A pályázatok benyújtásának határideje a 2. alprogramba tartozó Erasmus Mundus partnerségek tekintetében 2010. október 15.

A pályázatot ajánlott levélben kell elküldeni a következő címre:

| ‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency |
| --- |
| Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2 |
| Att. Mr Joachim Fronia |
| BOUR 02/29 |
| Avenue du Bourget 1 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

‘Education, Audiovisual and Culture’ Executive Agency

Call for proposals EACEA/22/10 — Action 2

Att. Mr Joachim Fronia

BOUR 02/29

Avenue du Bourget 1

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Csak a határidőre benyújtott és a pályázati űrlapon meghatározott követelményeknek megfelelő pályázatokat fogadják el. A csak faxon vagy e-mailben benyújtott pályázatok nem fogadhatók el.

Ha egy pályázó több különböző pályázatot nyújt be, minden egyes pályázatot külön borítékban kell elküldeni.

---

ESZPE: Európai Szomszédsági és Partnerségi Eszköz.

DCI: fejlesztési együttműködési eszköz.

IPA: Előcsatlakozási Támogatási Eszköz.

EFA: az Európai Fejlesztési Alap (EFA) a legfontosabb közösségi támogatási eszköz a cotonoui megállapodás („Partnerségi megállapodás egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között”) értelmében történő fejlesztési együttműködés keretében.

---

Közösségi Növényfajta-hivatal

| 22.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 200/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 200/11

---

Pályázati felhívás a Közösségi Növényfajta-hivatal fellebbezési tanácsa tagsági posztjainak betöltésére

2010/C 200/05

A hivatal és fellebbezési tanácsának bemutatása

A Közösségi Növényfajta-hivatalt (a továbbiakban: „a Hivatal”) a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet hozta létre (1).

A Hivatal jogi személyiséggel rendelkező, és jogi, igazgatási és pénzügyi szempontból önálló közösségi szerv, amelynek feladata a közösségi növényfajta-oltalmi jogok – vagyis az új növényfajtákra vonatkozó ipari tulajdonjog meghatározott formái – közösségi rendszerének igazgatása. A Hivatal különösen ezeknek a jogoknak a megadásáról dönt, amelyek az egész Közösség területén egységes védelmet biztosítanak. A Hivatal székhelye a franciaországi Angers-ban található.

A fellebbezési tanácsot az 1239/95/EK bizottsági rendelet (2) hozta létre, és feladata a Hivatal határozatai ellen benyújtott jogorvoslatok elbírálása, többek között döntés a közösségi növényfajta-védelemi jogok megadásáról vagy megadásuk elutasításáról, a kifogásokról, a közösségi növényfajta-védelemi jogok semmisségéről vagy megszűnéséről, illetve a kötelező engedélyek kiadásáról vagy megtagadásáról.

A fellebbezési tanács egy elnökből és két másik tagból áll, továbbá két póttaggal egészülhet ki.

A feladatok leírása

A kiválasztott tag (N/F) a fellebbezési tanács hatáskörén belül tevékenykedik, különösen pedig az előadói feladatokat látja el, ha erre kijelölik.

Kiválasztás és kinevezés

A CPVO elnöke a felvételi eljárás lefolytatása céljából létrehoz egy felvételi bizottságot. A bizottság személyes meghallgatásra hívja azt a körülbelül húsz legjobb profillal rendelkező pályázót, akiket érdem szerint és az alábbiakban meghatározott kritériumok alapján választottak ki.

Az interjút követően a CPVO elnöke elfogad egy pályázói tartaléklistát, amelyet benyújt az igazgatási tanácsnak. Utóbbi az említett listáról kinevezi a fellebbezési tanács tagjait egy ötéves időszakra, amely 2011. február 23-án veszi kezdetét.

Alkalmazási feltételek

A tagok (N/F) folytathatják szakmai tevékenységeiket.

A tagokat (N/F) szükség esetén a fellebbezési tanács elnöke választja ki a listáról oly módon, hogy a tanács az esetektől függően szükséges három vagy öt tagból álljon.

A kiválasztott tagok (N/F) részmunkaidőben dolgoznak a fellebbezési tanácsnak. A naptári évnek legalább 10 napján rendelkezésre kell állniuk.

Az igazgatási tanács 2003. március 26-i határozata az előadónak kijelölt tag javadalmazását esetenként 1 600 EUR, a többi tagét vagy tagokét pedig esetenként 800 EUR-ban határozza meg. Ezeket az összegeket tagonként 400 EUR-val kell kiegészíteni az utazásra fordított idő ellentételezésére. Ezenkívül, adott esetben az Angers-ba és az Angers-ból történő utazás költségeit is megtérítik.

Szakképzettség (a feltételeknek a pályázati határidő lejártakor teljesülniük kell)

| — | Csak az Európai Unió állampolgárai (N/F) pályázhatnak. |
| --- | --- |

—

Csak az Európai Unió állampolgárai (N/F) pályázhatnak.

| — | A pályázónak (N/F) egyetemi végzettséggel vagy diplomával kell rendelkeznie:






  — | Befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő, oklevéllel igazolt végzettség, ha az egyetemi képzés szokásos ideje négy év vagy annál hosszabb, vagy |
| --- | --- | --- |

—

A pályázónak (N/F) egyetemi végzettséggel vagy diplomával kell rendelkeznie:

—

Befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő, oklevéllel igazolt végzettség, ha az egyetemi képzés szokásos ideje négy év vagy annál hosszabb, vagy

| — | Befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő, oklevéllel igazolt végzettség és legalább egyéves, megfelelő szakmai tapasztalat, ha az egyetemi képzés szokásos ideje legalább három év (ez az egyéves szakmai tapasztalat nem számítható bele az alább előírt, a felsőfokú tanulmányok után megszerzett szakmai tapasztalatba). |
| --- | --- |

—

Befejezett egyetemi tanulmányoknak megfelelő, oklevéllel igazolt végzettség és legalább egyéves, megfelelő szakmai tapasztalat, ha az egyetemi képzés szokásos ideje legalább három év (ez az egyéves szakmai tapasztalat nem számítható bele az alább előírt, a felsőfokú tanulmányok után megszerzett szakmai tapasztalatba).

| — | A pályázónak (N/F) tízéves szakmai tapasztalattal kell rendelkeznie, amelyre a fent említett, előírt képesítés megszerzése után tett szert. A pályázó (N/F) ezenkívül:






  — | Jogi végzettséget szerzett, és igazolt tapasztalattal rendelkezik a szellemi tulajdon területén. A növényfajta-oltalmi jogok terén szerzett tapasztalat előnyt jelent, vagy |
| --- | --- | --- |

—

A pályázónak (N/F) tízéves szakmai tapasztalattal kell rendelkeznie, amelyre a fent említett, előírt képesítés megszerzése után tett szert. A pályázó (N/F) ezenkívül:

—

Jogi végzettséget szerzett, és igazolt tapasztalattal rendelkezik a szellemi tulajdon területén. A növényfajta-oltalmi jogok terén szerzett tapasztalat előnyt jelent, vagy

| — | Botanikus- vagy mezőgazda-diplomát szerzett, és a témában igazolt tapasztalattal rendelkezik. Az UPOV-egyezmény főbb irányvonalainak és a DHS vizsgálati technikáknak az ismerete előnynek számít. |
| --- | --- |

—

Botanikus- vagy mezőgazda-diplomát szerzett, és a témában igazolt tapasztalattal rendelkezik. Az UPOV-egyezmény főbb irányvonalainak és a DHS vizsgálati technikáknak az ismerete előnynek számít.

| — | A pályázónak (N/F) kiváló szinten kell ismernie az EU hivatalos nyelveinek egyikét, és kielégítő szinten az EU egy másik hivatalos nyelvét. A jó angol nyelvtudás előnyt jelent. |
| --- | --- |

—

A pályázónak (N/F) kiváló szinten kell ismernie az EU hivatalos nyelveinek egyikét, és kielégítő szinten az EU egy másik hivatalos nyelvét. A jó angol nyelvtudás előnyt jelent.

Függetlenség és érdektelenségi nyilatkozat

A pályázók nem állhatnak kapcsolatban olyan magánvállalatokkal, amelyek szakmai tevékenysége kapcsolódik a CPVO előtti eljárásokhoz.

A pályázó köteles nyilatkozatot tenni, amelyben vállalja, hogy feladatai ellátása során függetlenül, kizárólag a közérdek figyelembevételével jár el, és nincsen olyan összeférhetetlenségi ok, amely döntései meghozatalában függetlenségét befolyásolhatja. A pályázónak pályázatában meg kell erősítenie, hogy hajlandó ilyen nyilatkozat megtételére.

A fellebbezési tanács tagjai függetlenek. A határozathozatal során semmiféle utasítást nem kell követniük. A Hivatalban nem tölthetnek be egyéb posztot.

A páylázatok benyújtása

A pályázatokat részletes és lehetőleg angol nyelvre lefordított önéletrajzzal együtt, legkésőbb 2010. szeptember 15-ig (ez a postára adás határideje, vagyis a bélyegzőn szereplő dátum) kell benyújtani a következő címre:

| Community Plant Variety Office (CPVO) |
| --- |
| Secretariat of the Board of Appeal |
| 3 Bvd Foch |
| BP 10121 |
| 49101 Angers Cedex 02 |
| FRANCE |
| doreau@cpvo.europa.eu |

Community Plant Variety Office (CPVO)

Secretariat of the Board of Appeal

3 Bvd Foch

BP 10121

49101 Angers Cedex 02

FRANCE

doreau@cpvo.europa.eu

További információk ugyanezen a címen, telefaxon (+33 0241256410), vagy e-mailben (doreau@cpvo.europa.eu) kérhetők.

---

(1)  HL L 227., 1994.9.1., 1. o.

(2)  HL L 121., 1995.6.1., 37. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 22.7.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 200/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.7.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 200/13

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5935 – VION/Weyl)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 200/06

| 1. | 2010. július 15-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a VION Food Group csoporthoz tartozó VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH és VION Buchloe GmbH (a továbbiakban együttesen: VION, Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szereznek EK összefonódás-ellenőrzési a Weyl Beef Products B.V. (a továbbiakban: Weyl, Hollandia) és a cégcsoport néhány tagjának valamennyi eszköze felett. |
| --- | --- |

1.

2010. július 15-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a VION Food Group csoporthoz tartozó VION Enschede B.V., Premium Fleischspezialitäten GmbH és VION Buchloe GmbH (a továbbiakban együttesen: VION, Hollandia) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szereznek EK összefonódás-ellenőrzési a Weyl Beef Products B.V. (a továbbiakban: Weyl, Hollandia) és a cégcsoport néhány tagjának valamennyi eszköze felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a VION esetében: nemzetközi élelmiszeripari vállalat, amely élőállatok beszerzésével és levágásával, valamint húskészítmények, a belőlük készített készétel-termékek és hozzávalók gyártásával és forgalmazásával foglalkozik, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a VION esetében: nemzetközi élelmiszeripari vállalat, amely élőállatok beszerzésével és levágásával, valamint húskészítmények, a belőlük készített készétel-termékek és hozzávalók gyártásával és forgalmazásával foglalkozik,

| — | a Weyl esetében: marha- és borjúfeldolgozással foglalkozó nemzetközi vállalat. |
| --- | --- |

—

a Weyl esetében: marha- és borjúfeldolgozással foglalkozó nemzetközi vállalat.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5935 – VION/Weyl hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5935 – VION/Weyl hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---