# Uradni list C 223/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.223.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 223 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5318. avgust 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.223.slv

Uradni list

Evropske unije

C 223

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5318. avgust 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropska centralna banka |
| 2010/C 223/01 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 6. avgusta 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (CON/2010/65) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska centralna banka

2010/C 223/01

Mnenje Evropske centralne banke z dne 6. avgusta 2010 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (CON/2010/65)

1

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 223/02 | Menjalni tečaji eura | 5 |
| 2010/C 223/03 | Sklep Komisije z dne 17. avgusta 2010 o spremembah Sklepa Komisije 2007/623/ES o vzpostavitvi skupine neodvisnih zainteresiranih strani za upravne obremenitve na visoki ravni | 6 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2010/C 223/02

Menjalni tečaji eura

5

2010/C 223/03

Sklep Komisije z dne 17. avgusta 2010 o spremembah Sklepa Komisije 2007/623/ES o vzpostavitvi skupine neodvisnih zainteresiranih strani za upravne obremenitve na visoki ravni

6

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 223/04 | Državna pomoč – Slovenija – Državna pomoč C 13/10 (ex NN 17/10) – Potencialna ukrepa pomoči v korist družb Elan d.o.o. in Elan Marine d.o.o. – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) PDEU (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 223/05 | Razpis vlade Združenega kraljestva v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (
  1
  ) | 15 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 223/04

Državna pomoč – Slovenija – Državna pomoč C 13/10 (ex NN 17/10) – Potencialna ukrepa pomoči v korist družb Elan d.o.o. in Elan Marine d.o.o. – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) PDEU (
  1
  )

1

8

2010/C 223/05

Razpis vlade Združenega kraljestva v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (
  1
  )

1

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropska centralna banka

| 18.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/1

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 6. avgusta 2010

o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov

(CON/2010/65)

2010/C 223/01

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 12. novembra 2009 izdala mnenje CON/2009/94 (1) o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES v zvezi s kapitalskimi zahtevami za trgovalno knjigo in za dodatna listinjenja ter v zvezi z nadzorniškim pregledom politik prejemkov (v nadaljnjem besedilu: predlagana direktiva). Evropski parlament je dne 7. julija 2010 sprejel predlagano direktivo (2), ki naj bi jo sedaj formalno sprejel Svet Evropske unije. To mnenje temelji na različici predlagane direktive, ki jo je sprejel Evropski parlament.

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz zadnjega odstavka člena 127(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim lahko ECB predloži mnenja o zadevah s področij iz njene pristojnosti med drugim ustreznim institucijam Unije. V tej zvezi predlagana direktiva vsebuje določbe, ki vplivajo na nalogo Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), da opredeli in izvaja denarno politiko Unije, kakor je navedeno v prvi alinei člena 127(2) Pogodbe, ter na prispevek ESCB k nemotenemu vodenju politik glede stabilnosti finančnega sistema, kakor je navedeno v členu 127(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1.   Splošne pripombe

| 1.1 | ECB je zaskrbljena zaradi podaljšanja opustitve za izpostavljenosti v obliki kritih obveznic (3), pri katerih finančno premoženje za zavarovanje predstavljajo posojila, zavarovana s stanovanjskimi in poslovnimi nepremičninami, kar je vključeno v odstavek 2(c)(ii) Priloge I k predlagani direktivi. S podaljšanjem opustitve za obdobje od 31. decembra 2010 do 31. decembra 2013 se omogoča, da se v skladu za kritje kritih obveznic neomejeno uporabljajo prednostne delnice, ki so jih izdale ustanove za listinjenje, ki listinijo posojila, zavarovana s stanovanjskimi in poslovnimi nepremičninami. Poleg tega se s sprejetim besedilom odstranjuje navedba, da se za te delnice zahteva najboljša kreditna kvaliteta (4). |
| --- | --- |

1.1

ECB je zaskrbljena zaradi podaljšanja opustitve za izpostavljenosti v obliki kritih obveznic (3), pri katerih finančno premoženje za zavarovanje predstavljajo posojila, zavarovana s stanovanjskimi in poslovnimi nepremičninami, kar je vključeno v odstavek 2(c)(ii) Priloge I k predlagani direktivi. S podaljšanjem opustitve za obdobje od 31. decembra 2010 do 31. decembra 2013 se omogoča, da se v skladu za kritje kritih obveznic neomejeno uporabljajo prednostne delnice, ki so jih izdale ustanove za listinjenje, ki listinijo posojila, zavarovana s stanovanjskimi in poslovnimi nepremičninami. Poleg tega se s sprejetim besedilom odstranjuje navedba, da se za te delnice zahteva najboljša kreditna kvaliteta (4).

| 1.2 | Predlagana direktiva tako vpliva na krite obveznice, skladne z direktivo KNPVP, in kolateralizirane vrednostne papirje, ki so primerni za uporabo v kreditnih poslih Eurosistema, kakor je določeno v Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (5). V tej zvezi sistem zavarovanj v Eurosistemu zahteva za kolateralizirane vrednostne papirje strožjo obravnavo z vidika obvladovanja tveganj, npr. višje odbitke in bonitetne zahteve, kakor za krite obveznice, skladne z direktivo KNPVP. Možna posledica predlagane direktive bi bila močna vzpodbuda nasprotnim strankam za operacije denarne politike, da bi svoje kolateralizirane vrednostne papirje vključile v sklad za kritje takšnih kritih obveznic in bile tako deležne ugodnejše obravnave, na škodo izpostavljenosti Eurosistema tveganjem. |
| --- | --- |

1.2

Predlagana direktiva tako vpliva na krite obveznice, skladne z direktivo KNPVP, in kolateralizirane vrednostne papirje, ki so primerni za uporabo v kreditnih poslih Eurosistema, kakor je določeno v Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (5). V tej zvezi sistem zavarovanj v Eurosistemu zahteva za kolateralizirane vrednostne papirje strožjo obravnavo z vidika obvladovanja tveganj, npr. višje odbitke in bonitetne zahteve, kakor za krite obveznice, skladne z direktivo KNPVP. Možna posledica predlagane direktive bi bila močna vzpodbuda nasprotnim strankam za operacije denarne politike, da bi svoje kolateralizirane vrednostne papirje vključile v sklad za kritje takšnih kritih obveznic in bile tako deležne ugodnejše obravnave, na škodo izpostavljenosti Eurosistema tveganjem.

| 1.3 | ECB je hkrati, brez poseganja v dejstvo, da pozdravlja regulativne ukrepe, s katerimi se v zakonodaji zmanjšuje vezanost na zunanje bonitetne ocene, nekoliko zaskrbljena zaradi odstranitve navedbe, da se za te delnice zahteva najboljša kreditna kvaliteta, saj bi to lahko dodatno ogrozilo verodostojnost in preglednost trga kritih obveznic ter na koncu imelo posledice za finančno stabilnost. |
| --- | --- |

1.3

ECB je hkrati, brez poseganja v dejstvo, da pozdravlja regulativne ukrepe, s katerimi se v zakonodaji zmanjšuje vezanost na zunanje bonitetne ocene, nekoliko zaskrbljena zaradi odstranitve navedbe, da se za te delnice zahteva najboljša kreditna kvaliteta, saj bi to lahko dodatno ogrozilo verodostojnost in preglednost trga kritih obveznic ter na koncu imelo posledice za finančno stabilnost.

| 1.4 | Na splošno bi moral biti cilj regulatorjev v bližnji prihodnosti, da se opustitev ukine in razvije strog nabor meril za primernost finančnega premoženja za vključitev v sklad za kritje kritih obveznic, ki (i) ne bo temeljil na zunanjih bonitetnih ocenah in (ii) bo dovolj močan, da bo zavaroval zaupanje trga v krite obveznice, hkrati pa se da finančnim institucijam na voljo dovolj časa za prilagoditev njihovih ustreznih poslovnih modelov. Znižanje zgornje meje nominalne vrednosti izdanih kritih obveznic z 20 % na 10 %, ki je vključeno v odstavek 2(c)(i) in (ii) Priloge I k predlagani direktivi, se lahko razume kot korak naprej v tej smeri. |
| --- | --- |

1.4

Na splošno bi moral biti cilj regulatorjev v bližnji prihodnosti, da se opustitev ukine in razvije strog nabor meril za primernost finančnega premoženja za vključitev v sklad za kritje kritih obveznic, ki (i) ne bo temeljil na zunanjih bonitetnih ocenah in (ii) bo dovolj močan, da bo zavaroval zaupanje trga v krite obveznice, hkrati pa se da finančnim institucijam na voljo dovolj časa za prilagoditev njihovih ustreznih poslovnih modelov. Znižanje zgornje meje nominalne vrednosti izdanih kritih obveznic z 20 % na 10 %, ki je vključeno v odstavek 2(c)(i) in (ii) Priloge I k predlagani direktivi, se lahko razume kot korak naprej v tej smeri.

2.   Predlagane spremembe besedila

Kadar ECB priporoča spremembe predlagane direktive, so konkretni predlogi za spremembe besedila s pripadajočimi pojasnili navedeni v Prilogi.

V Frankfurtu na Majni, 6. avgusta 2010

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL C 291, 1.12.2009, str. 1.

1

(2)  P7_TA-PROV (2010) 0274.

2

(3)  Kakor so opredeljene v členu 22(4) Direktive 85/611/EGS z dne 20. decembra 1985 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 375, 31.12.1985, str. 3).

3

(4)  Glej točko 68(3) Priloge VI k Direktivi 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (UL L 177, 30.6.2006, str. 1).

4

(5)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

5

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila

| Besedilo, ki ga predlaga Evropski parlament | Spremembe, ki jih predlaga ECB (1) |
| --- | --- |
| Sprememba |
| Točka 68(ii) Priloge VI |
| „(ii) | tretji odstavek se nadomesti z naslednjim:
  ‚Do 31. decembra 2013 se zgornja meja 10 % za prednostne delnice, ki jih je izdal francoski sklad Fonds Communs de Créances ali podobna ustanova za listinjenje, v skladu s točkama (d) in (e) ne uporablja, če: (i) so bile listinjene stanovanjske ali poslovne nepremičninske izpostavljenosti izdane s strani člana iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali s strani subjekta, povezanega z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic (skupno članstvo v isti skupini ali povezanost je treba ugotoviti takrat, ko se prednostne delnice zastavijo kot jamstvo za krite obveznice); in (ii) član iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali subjekt, povezan z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic, je imetnik celotne tranše prve izgube, ki podpira te prednostne delnice. Komisija do izteka tega obdobja in najpozneje do 31. decembra 2012 preveri ustreznost prenesenega pooblastila in, če je primerno, ustreznost razširitve podobne obravnave na vse druge oblike kritih obveznic. V luči tega pregleda lahko Komisija, če je to ustrezno, sprejme delegirane akte v skladu s pooblastili iz člena 151a, da podaljša to obdobje, spremeni prenos pooblastil v trajni prenos ali pa ga razširi na druge oblike kritih obveznic.‘“ |

Besedilo, ki ga predlaga Evropski parlament

Spremembe, ki jih predlaga ECB (1)

Sprememba

Točka 68(ii) Priloge VI

„(ii)

tretji odstavek se nadomesti z naslednjim:

‚Do 31. decembra 2013 se zgornja meja 10 % za prednostne delnice, ki jih je izdal francoski sklad Fonds Communs de Créances ali podobna ustanova za listinjenje, v skladu s točkama (d) in (e) ne uporablja, če: (i) so bile listinjene stanovanjske ali poslovne nepremičninske izpostavljenosti izdane s strani člana iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali s strani subjekta, povezanega z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic (skupno članstvo v isti skupini ali povezanost je treba ugotoviti takrat, ko se prednostne delnice zastavijo kot jamstvo za krite obveznice); in (ii) član iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali subjekt, povezan z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic, je imetnik celotne tranše prve izgube, ki podpira te prednostne delnice. Komisija do izteka tega obdobja in najpozneje do 31. decembra 2012 preveri ustreznost prenesenega pooblastila in, če je primerno, ustreznost razširitve podobne obravnave na vse druge oblike kritih obveznic. V luči tega pregleda lahko Komisija, če je to ustrezno, sprejme delegirane akte v skladu s pooblastili iz člena 151a, da podaljša to obdobje, spremeni prenos pooblastil v trajni prenos ali pa ga razširi na druge oblike kritih obveznic.‘“

| „(ii) | tretji odstavek se nadomesti z naslednjim:
  ‚Do 31. decembra 2013 se zgornja meja 10 % za prednostne delnice, ki jih je izdal francoski sklad Fonds Communs de Créances ali podobna ustanova za listinjenje, v skladu s točkama (d) in (e) ne uporablja, če: (i) je tem prednostnim delnicam imenovana zunanja bonitetna institucija dodelila bonitetno oceno najvišje kategorije, ki jo ta zunanja bonitetna institucija dodeljuje kritim obveznicam; (ii) so bile listinjene stanovanjske ali poslovne nepremičninske izpostavljenosti izdane s strani člana iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali s strani subjekta, povezanega z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic (skupno članstvo v isti skupini ali povezanost je treba ugotoviti takrat, ko se prednostne delnice zastavijo kot jamstvo za krite obveznice); in (iii) član iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali subjekt, povezan z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic, je imetnik celotne tranše prve izgube, ki podpira te prednostne delnice. .‘“ |
| --- | --- |

„(ii)

tretji odstavek se nadomesti z naslednjim:

‚Do 31. decembra 2013 se zgornja meja 10 % za prednostne delnice, ki jih je izdal francoski sklad Fonds Communs de Créances ali podobna ustanova za listinjenje, v skladu s točkama (d) in (e) ne uporablja, če: (i) je tem prednostnim delnicam imenovana zunanja bonitetna institucija dodelila bonitetno oceno najvišje kategorije, ki jo ta zunanja bonitetna institucija dodeljuje kritim obveznicam; (ii) so bile listinjene stanovanjske ali poslovne nepremičninske izpostavljenosti izdane s strani člana iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali s strani subjekta, povezanega z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic (skupno članstvo v isti skupini ali povezanost je treba ugotoviti takrat, ko se prednostne delnice zastavijo kot jamstvo za krite obveznice); in (iii) član iste konsolidirane skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic, ali subjekt, povezan z istim centralnim organom, s katerim je povezan tudi izdajatelj kritih obveznic, je imetnik celotne tranše prve izgube, ki podpira te prednostne delnice. .‘“

Pojasnilo

Iz razlogov, navedenih v tem mnenju, je ECB nekoliko zaskrbljena zaradi ukinitve zahteve, da morajo prednostne delnice imeti bonitetno oceno najvišje kategorije, ki jo dodeljuje imenovana zunanja bonitetna institucija, saj bi to lahko dodatno ogrozilo verodostojnost in preglednost trga kritih obveznic. ECB zato predlaga, da se ta zahteva ponovno vključi. Vendar pa bi moral biti cilj za bližnjo prihodnost, da se opustitev ukine in razvije strog nabor meril za primernost finančnega premoženja za vključitev v sklad za kritje kritih obveznic, ki (i) ne bo temeljil na zunanjih bonitetnih ocenah in (ii) bo dovolj močan, da bo zavaroval zaupanje trga v krite obveznice. Zato bi bilo treba črtati vse določbe o možnosti podaljšanja opustitve (za nedoločen čas).

ECB se zaveda, da točka 68(i) Priloge VI zahteva, da morajo biti prednostne delnice, ki se zastavijo kot jamstvo, uvrščene v stopnjo kreditne kvalitete 1. Vendar pa to ne zmanjšuje zaskrbljenosti zaradi ukinitve zahteve, da morajo prednostne delnice imeti bonitetno oceno najvišje kategorije, ki jo dodeljuje imenovana zunanja bonitetna institucija. Razlog za to je dejstvo, da zahteva za stopnjo kreditne kvalitete 1 velja samo v povezavi z zgornjo mejo 10 % nominalne vrednosti izdanih kritih obveznic, ki se uporablja, kadar opustitev ni aktivirana. V tej zvezi je treba omeniti, da stopnje kreditne kvalitete od 1 do 6 določajo pristojni organi v skladu s členom 82 Direktive 2006/48/ES, kar kaže na določeno stopnjo proste presoje glede kreditne kvalitete. ECB pa razume, da je koncept „bonitetne ocene najvišje kategorije“ opredeljen ožje.

Po različici predlagane direktive, ki jo je sprejel Evropski parlament, se opustitev lahko uveljavi, če sta izpolnjeni dve zahtevi. Prva zahteva je, da listinjena posojila, zavarovana s stanovanjskimi ali poslovnimi nepremičninami, niso bila izdana zunaj strukture skupine, katere član je tudi izdajatelj kritih obveznic. ECB meni, da bi bilo izpolnjevanje te zahteve morda težko preverjati v praksi. Druga zahteva je, da je imetnik celotne tranše prve izgube, ki podpira te prednostne delnice, član iste skupine. Po mnenju ECB lahko subjekti tudi v primeru imetništva tranše prve izgube znotraj skupine to zahtevo preprosto zaobidejo tako, da uporabijo strategije
  zavarovanja pred tveganji (hedging). Iz navedenih razlogov ECB meni, da te zahteve same ne zagotavljajo zadostnih varoval, ki bi upravičevala vključitev tega finančnega premoženja v sklad za kritje kritih obveznic. Vendar pa ECB priznava, da te zahteve zagotavljajo določeno stopnjo varstva imetnikov obveznic, zlasti v kombinaciji s ponovno vključitvijo navedbe, da se za prednostne delnice zahteva najboljša kreditna kvaliteta.

---

(1)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila. Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/5 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/5

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. avgusta 2010

2010/C 223/02

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2860 |
| JPY | japonski jen | 109,66 |
| DKK | danska krona | 7,4492 |
| GBP | funt šterling | 0,82300 |
| SEK | švedska krona | 9,4330 |
| CHF | švicarski frank | 1,3411 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 7,9065 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,805 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 279,50 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7085 |
| PLN | poljski zlot | 3,9709 |
| RON | romunski leu | 4,2383 |
| TRY | turška lira | 1,9285 |
| AUD | avstralski dolar | 1,4251 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3341 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,9919 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8122 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7424 |
| KRW | južnokorejski won | 1 512,72 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,3355 |
| CNY | kitajski juan | 8,7346 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,2525 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 526,27 |
| MYR | malezijski ringit | 4,0625 |
| PHP | filipinski peso | 58,055 |
| RUB | ruski rubelj | 39,1144 |
| THB | tajski bat | 40,796 |
| BRL | brazilski real | 2,2499 |
| MXN | mehiški peso | 16,2260 |
| INR | indijska rupija | 59,9500 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2860

JPY

japonski jen

109,66

DKK

danska krona

7,4492

GBP

funt šterling

0,82300

SEK

švedska krona

9,4330

CHF

švicarski frank

1,3411

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

7,9065

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,805

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

279,50

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7085

PLN

poljski zlot

3,9709

RON

romunski leu

4,2383

TRY

turška lira

1,9285

AUD

avstralski dolar

1,4251

CAD

kanadski dolar

1,3341

HKD

hongkonški dolar

9,9919

NZD

novozelandski dolar

1,8122

SGD

singapurski dolar

1,7424

KRW

južnokorejski won

1 512,72

ZAR

južnoafriški rand

9,3355

CNY

kitajski juan

8,7346

HRK

hrvaška kuna

7,2525

IDR

indonezijska rupija

11 526,27

MYR

malezijski ringit

4,0625

PHP

filipinski peso

58,055

RUB

ruski rubelj

39,1144

THB

tajski bat

40,796

BRL

brazilski real

2,2499

MXN

mehiški peso

16,2260

INR

indijska rupija

59,9500

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 18.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/6

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 17. avgusta 2010

o spremembah Sklepa Komisije 2007/623/ES o vzpostavitvi skupine neodvisnih zainteresiranih strani za upravne obremenitve na visoki ravni

2010/C 223/03

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je s Sklepom 2007/623/ES (1) ustanovila skupino neodvisnih zainteresiranih strani za upravne obremenitve na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu: skupina) za obdobje treh let. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je s Sklepom 2007/623/ES (1) ustanovila skupino neodvisnih zainteresiranih strani za upravne obremenitve na visoki ravni (v nadaljnjem besedilu: skupina) za obdobje treh let.

| (2) | Zmanjšanje upravnih obremenitev in poenostavitev zakonodaje ostajata prednostni nalogi Komisije in akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji bi moral biti dokončan do leta 2012. |
| --- | --- |

(2)

Zmanjšanje upravnih obremenitev in poenostavitev zakonodaje ostajata prednostni nalogi Komisije in akcijski program za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji bi moral biti dokončan do leta 2012.

| (3) | Mandat skupine in njenih članov bi bilo zato treba ustrezno podaljšati. |
| --- | --- |

(3)

Mandat skupine in njenih članov bi bilo zato treba ustrezno podaljšati.

| (4) | Skupina bi morala še naprej tesno sodelovati z zunanjimi zainteresiranimi stranmi in s službami Komisije ter z namestnikom generalne sekretarke in predsednikom odbora za oceno učinka redno in načrtno izmenjevati poglede in izkušnje v zvezi z zmanjševanjem upravnih obremenitev – |
| --- | --- |

(4)

Skupina bi morala še naprej tesno sodelovati z zunanjimi zainteresiranimi stranmi in s službami Komisije ter z namestnikom generalne sekretarke in predsednikom odbora za oceno učinka redno in načrtno izmenjevati poglede in izkušnje v zvezi z zmanjševanjem upravnih obremenitev –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep C(2007) 4063 se spremeni:

| 1. | člen 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 2
  Naloga skupine je svetovati Komisiji glede akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji, katerega cilj je zmanjšati upravne obremenitve, ki jih imajo podjetja zaradi zakonodaje EU, za 25 % do leta 2012, ter glede pobud za poenostavitev, opredeljenih v delovnem programu Komisije.
  Skupina zlasti:






  — | svetuje glede ukrepov za zmanjševanje upravnih obremenitev, ki jih predlagajo svetovalci v okviru spletnega posvetovanja in lokalnih delavnic v državah članicah, |
| --- | --- | --- |

1.

člen 2 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 2

Naloga skupine je svetovati Komisiji glede akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji, katerega cilj je zmanjšati upravne obremenitve, ki jih imajo podjetja zaradi zakonodaje EU, za 25 % do leta 2012, ter glede pobud za poenostavitev, opredeljenih v delovnem programu Komisije.

Skupina zlasti:

—

svetuje glede ukrepov za zmanjševanje upravnih obremenitev, ki jih predlagajo svetovalci v okviru spletnega posvetovanja in lokalnih delavnic v državah članicah,

| — | svetuje Komisiji na njeno zahtevo glede metodoloških vprašanj, ki se lahko pojavijo v akcijskem programu, |
| --- | --- |

—

svetuje Komisiji na njeno zahtevo glede metodoloških vprašanj, ki se lahko pojavijo v akcijskem programu,

| — | predlaga, katere dodatne dele obstoječe zakonodaje bi lahko po potrebi vključili v program zmanjševanja, |
| --- | --- |

—

predlaga, katere dodatne dele obstoječe zakonodaje bi lahko po potrebi vključili v program zmanjševanja,

| — | svetuje Komisiji v zvezi s tekočim programom poenostavitve, zlasti o ukrepih z velikim potencialom za zmanjšanje upravnih obremenitev, |
| --- | --- |

—

svetuje Komisiji v zvezi s tekočim programom poenostavitve, zlasti o ukrepih z velikim potencialom za zmanjšanje upravnih obremenitev,

| — | pomaga Komisiji pri zagotavljanju napredka pri sprejemanju ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena v Svetu in na Parlamentu, |
| --- | --- |

—

pomaga Komisiji pri zagotavljanju napredka pri sprejemanju ukrepov za zmanjšanje upravnega bremena v Svetu in na Parlamentu,

| — | do novembra 2011 pripravi poročilo o dobri praksi držav članic za izvajanje zakonodaje EU na najmanj obremenilen način. |
| --- | --- |

—

do novembra 2011 pripravi poročilo o dobri praksi držav članic za izvajanje zakonodaje EU na najmanj obremenilen način.

Mandat skupine traja do 31. decembra 2012.“

| 2. | člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 3
  1.   Komisija se lahko posvetuje s skupino o kateri koli zadevi, povezani z izvajanjem akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji in njenim tekočim programom poenostavitve, opredeljenim v delovnem programu Komisije.“ |
| --- | --- |

2.

člen 3(1) se nadomesti z naslednjim:

„Člen 3

1.   Komisija se lahko posvetuje s skupino o kateri koli zadevi, povezani z izvajanjem akcijskega programa za zmanjševanje upravnih obremenitev v Evropski uniji in njenim tekočim programom poenostavitve, opredeljenim v delovnem programu Komisije.“

| 3. | člen 4 se spremeni:
  Člen 4






  (a) | v odstavku 4 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Člani skupine se imenujejo za obdobje do 31. decembra 2012.“ |
| --- | --- | --- |

3.

člen 4 se spremeni:

(a)

v odstavku 4 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Člani skupine se imenujejo za obdobje do 31. decembra 2012.“

| (b) | v odstavku 7 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „Imena članov se objavijo na spletni strani Generalnega sekretariata Evropske komisije.“ |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 7 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„Imena članov se objavijo na spletni strani Generalnega sekretariata Evropske komisije.“

| 4. | drugi stavek člena 5(4) se nadomesti z naslednjim:
  „Generalni sekretariat Evropske komisije skupini zagotovi tajniške storitve.“ |
| --- | --- |

4.

drugi stavek člena 5(4) se nadomesti z naslednjim:

„Generalni sekretariat Evropske komisije skupini zagotovi tajniške storitve.“

| 5. | člen 7 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 7
  Veljavnost
  Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2012.“ |
| --- | --- |

5.

člen 7 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 7

Veljavnost

Ta sklep se uporablja do 31. decembra 2012.“

Člen 2

Ta sklep začne veljati 30. avgusta 2010.

V Bruslju, 17. avgusta 2010

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 253, 28.9.2007, str. 40.

1

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 18.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/8

---

DRŽAVNA POMOČ – SLOVENIJA

Državna pomoč C 13/10 (ex NN 17/10) – Potencialna ukrepa pomoči v korist družb Elan d.o.o. in Elan Marine d.o.o.

Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) PDEU

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 223/04

Z dopisom v verodostojnem jeziku z dne 12. maja 2010 na straneh, ki sledijo temu povzetku, je Komisija uradno obvestila Slovenijo o svoji odločitvi, da sproži postopek na podlagi člena 108(2) PDEU v zvezi z navedenima ukrepoma.

Zainteresirane strani lahko predložijo svoje pripombe o ukrepih, v zvezi s katerima Komisija sproža postopek, v enem mesecu od dneva objave tega povzetka in dopisa, ki sledi, na naslednji naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Greffe |
| Office: J-70, 03/225 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Greffe

Office: J-70, 03/225

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Te pripombe se pošljejo Sloveniji. Zainteresirana stran, ki predloži pripombe, lahko pisno zaprosi za zaupno obravnavo svoje identitete in navede razloge za to.

BESEDILO POVZETKA

I.   POSTOPEK

V zvezi z domnevno državno pomočjo družbi Elan Ski (Slovenija) je bila 10. julija 2008 vložena pritožba. Komisija je za preiskavo domnevnih ukrepov Republiki Sloveniji poslala več zahtev za informacije. Poleg tega je podrobne informacije prejela tudi od pritožnika.

II.   OPIS UKREPOV

Zadevni upravičenki ukrepov sta bili Elan Ski, gospodarska družba, dejavna na področju proizvodnje smuči, in Elan Marine, gospodarska družba, dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Obe gospodarski družbi, ki imata sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) PDEU, sta v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina, ki je v lasti več gospodarskih družb v državni lasti. Družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi imajo finančne težave že več let. Zato so gospodarske družbe v državni lasti, ki so lastnice družbe Elan Skupina, tej leta 2007 in 2008 zagotovile dokapitalizaciji v višini po 10 milijonov EUR, od katerih je družba Elan Skupina družbo Elan Ski dokapitalizirala s približno 11,7 milijona EUR. Preostalih 8,3 milijona EUR je prenesla na družbo Elan Marine.

III.   OCENA

Navedeni dokapitalizaciji bi lahko pomenili državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Ker so ju izvedle gospodarske družbe v državni lasti, se zdi, da je zanju odgovorna Republika Slovenija. Poleg tega sta za gospodarsko družbo, ki je v danih razmerah s težavo dostopala do kapitala in posojil, morda pomenili določeno prednost. Če se bosta zadevna ukrepa obravnavala kot državna pomoč, mora Komisija preveriti, če je taka pomoč združljiva po členu 107(2) ali 107(3) PDEU. Komisija zaenkrat nima dovolj informacij, da bi lahko odločila o združljivosti zadevnih ukrepov.

IV.   SKLEPNA UGOTOVITEV

Komisija mora na podlagi navedenega v zvezi z opisanima ukrepoma sprožiti formalni postopek preiskave iz člena 108(2) PDEU.

BESEDILO DOPISA

„Komisija želi obvestiti Slovenijo, da je po proučitvi informacij o zgoraj navedenih ukrepih, ki jih je prejela od slovenskih organov, sklenila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (1).

1.   POSTOPEK

| (1) | Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči. |
| --- | --- |

(1)

Nemški proizvajalec smuči Völkl je 10. julija 2008 vložil pritožbo v zvezi s pomočjo, ki jo je Republika Slovenija domnevno dodelila družbi Elan d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Ski), slovenskemu proizvajalcu smuči.

| (2) | Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010. |
| --- | --- |

(2)

Od takrat je Komisija slovenskim organom poslala več zahtev za informacije, na katere so se slovenski organi odzvali 14. oktobra 2008, 30. januarja 2010 in 22. februarja 2010. Komisija je novembra 2009 poslala zahtevo za informacije tudi pritožniku, na katero je ta odgovoril 5. marca 2010.

2.   UPRAVIČENCI

2.1   Elan Ski

| (3) | Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo. |
| --- | --- |

(3)

Elan Ski je družba z omejeno odgovornostjo, dejavna na področju proizvodnje smučarske opreme. Sedež ima v Begunjah na Gorenjskem, v Sloveniji. Vsa območja Slovenije so upravičena do regionalne pomoči na podlagi člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije (2). Družba Elan Ski je leta 2007 zaposlovala približno 750 ljudi, zdi pa se, da se je število zaposlenih od takrat precej zmanjšalo.

| (4) | Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3). |
| --- | --- |

(4)

Družba Elan Ski ima trenutno približno 9-odstotni delež na svetovnem trgu smuči. Sodi med šest največjih proizvajalcev smuči. Smuči v celoti proizvaja v Begunjah, sedež tovarne desk za deskanje na snegu pa je v Avstriji, kjer je letno proizvedenih 200 000 desk za deskanje na snegu, od katerih se jih le desetina proda z znamko Elan. Večina smuči se izvozi v Nemčijo in druge države EU, ZDA, Kanado in na Japonsko. Proizvodi družbe Elan Ski se tržijo v 46 državah po vsem svetu (3).

| (5) | Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij. |
| --- | --- |

(5)

Družba Elan Ski je bila v državni lasti od leta 1940 do devetdesetih let prejšnjega stoletja. Leta 1990 je bilo podjetje Elan Ski v stečaju in je bilo prodano upnikom. Leta 1991 je podjetje Elan Ski postalo delniška družba, ki je bila leta 1992 prodana novi lastnici, hrvaški Privredni banki Zagreb. Na koncu devetdesetih let prejšnjega stoletja se je družba Elan Ski spet znašla v krizi, leta 2000 pa jo je kupila Slovenska razvojna družba, delniška družba v 100-odstotni državni lasti, ki je bila ustanovljena za sanacijo in prestrukturiranje podjetij, prenos lastništva podjetij in financiranje dolgoročnih investicij.

| (6) | Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo. |
| --- | --- |

(6)

Družba Elan Ski, ki je bila takrat družba z omejeno odgovornostjo, je bila potem prodana skupini Skimar (sedaj: Elan Skupina d.o.o., v nadaljnjem besedilu: Elan Skupina), ki je od takrat matična družba družbe Elan Ski. Družba Elan Ski je od leta 2006 zasebna družba z omejeno odgovornostjo.

2.2   Elan Marine

| (7) | Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo. |
| --- | --- |

(7)

Elan Marine d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: Elan Marine) je družba z omejeno odgovornostjo, od leta 1949 dejavna na področju proizvodnje morskih plovil. Kot družba Elan Ski ima tudi družba Elan Marine sedež v Begunjah na Gorenjskem, v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Družba Elan Marine je leta 2007 zaposlovala približno 420 ljudi, število zaposlenih pa se je od takrat zmanjšalo.

2.3   Elan Skupina

| (8) | Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o. |
| --- | --- |

(8)

Obe družbi, Elan Ski in Elan Marine, sta bili 15. februarja 2010 v 100-odstotni lasti družbe Elan Skupina. Holding ima še dve drugi hčerinski družbi, in sicer družbo Elan Inventa d.o.o. (servisni oddelek) in družbo Marine Nova d.o.o.

| (9) | Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi). |
| --- | --- |

(9)

Družba Elan Skupina je 31. decembra 2007 zaposlovala približno 1 200 ljudi (trenutno zaposluje približno 800 ljudi).

| (10) | Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:






  — | Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- | --- |

(10)

Delničarji družbe Elan Skupina so večinoma v državni lasti. Lastniška struktura družbe Elan Skupina je bila januarja 2009 naslednja:

—

Kapitalska družba pokojninskega in invalidskega zavarovanja, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Kapitalska družba): Kapitalska družba je delniška družba, katere edini delničar je Republika Slovenija. Kapitalska družba je bila ustanovljena z namenom ustvarjanja dodatnega kapitala za pokojninsko in invalidsko zavarovanje z upravljanjem premoženja. Kapitalska družba je daleč največja delničarka družbe Elan Skupina in ima trenutno skoraj polovico njenih delnic (glej v nadaljevanju),

| — | poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS), |
| --- | --- |

—

poleg tega Kapitalska družba nadzira vložek Prvega pokojninskega sklada (ki je tudi državni sklad, v nadaljnjem besedilu: KAD-PPS),

| — | Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja, |
| --- | --- |

—

Družba za svetovanje in upravljanje, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: DSU), družba z omejeno odgovornostjo, ki je v 100-odstotni državni lasti in je dejavna na področju upravljanja in svetovanja,

| — | Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju), |
| --- | --- |

—

Triglav Naložbe, finančna družba, d.d. (v nadaljnjem besedilu: Triglav naložbe), finančna družba, ki je v 98-odstotni lasti Zavarovalnice Triglav (glej v nadaljevanju),

| — | Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti. |
| --- | --- |

—

Zavarovalnica Triglav, d.d., (v nadaljnjem besedilu: Zavarovalnica Triglav), družba, ki ponuja vse vrste neživljenjskega in življenjskega, zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja in je v večinski lasti Zavoda za pokojninsko in invalidsko zavarovanje (v nadaljnjem besedilu: ZPIZ) ter Slovenske odškodninske družbe, d.d., ki sta v državni lasti.

Razpredelnica 1:   Lastniška struktura januarja 2009

Image

| (11) | Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

  Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih









  Subjekt | 1. januar 2007 | Po 1. ukrepu
  (april 2008) | Po 2. ukrepu
  (januar 2009) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitalska družba | 30,5 % | 47,3 % | 47,3 % |
| KAD-PPS | 10,3 % | 10,3 % | 10,3 % |
| DSU | 17,3 % | 17,3 % | 17,3 % |
| Triglav Naložbe | 13,2 % | 13,2 % | 13,2 % |
| Zavarovalnica Triglav | 11,9 % | 11,9 % | 11,9 % |
| KD Kapital | 16,8 % | 0 % | 0 % |
| Domnevno skupno državno lastništvo | 83,2 % | 100 % | 100 % |

(11)

Do aprila 2008 je bila delničar družbe Elan Skupina tudi zasebna družba KD Kapital, finančna družba, d.o.o. (v nadaljnjem besedilu: KD Kapital).

Razpredelnica 2:   Lastniška struktura ob različnih datumih

Subjekt

1. januar 2007

Po 1. ukrepu

(april 2008)

Po 2. ukrepu

(januar 2009)

Kapitalska družba

30,5 %

47,3 %

47,3 %

KAD-PPS

10,3 %

10,3 %

10,3 %

DSU

17,3 %

17,3 %

17,3 %

Triglav Naložbe

13,2 %

13,2 %

13,2 %

Zavarovalnica Triglav

11,9 %

11,9 %

11,9 %

KD Kapital

16,8 %

0 %

0 %

Domnevno skupno državno lastništvo

83,2 %

100 %

100 %

3.   OPIS UKREPOV

3.1   Dokapitalizacija leta 2007 (Ukrep 1)

| (12) | Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje. |
| --- | --- |

(12)

Kot bo opisano v nadaljevanju, so se družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi leta 2007 soočale s težavami, banke upnice pa so zahtevale povečanje kapitala kot pogoj za nadaljnje financiranje.

| (13) | Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4). |
| --- | --- |

(13)

Kapitalska družba se je 19. decembra 2006 odločila za dokapitalizacijo družbe Elan Skupina, zaradi česar so delničarji družbe Elan Skupina29. januarja 2007 podpisali ‚pismo o nameri‘ dokapitalizacije družbe v višini 10,225 milijona EUR. Vendar pa so delničarji 4. oktobra 2007 soglašali le s povečanjem kapitala. Vzrok zamude je bilo začetno nasprotovanje povečanju kapitala s strani družbe KD Kapital, takrat edinega zasebnega delničarja družbe Elan Skupina, zlasti zato, ker je nameravala Kapitalska družba imenovati nove člane v nadzorni odbor družbe Elan Skupina. Družba KD Kapital je imela v lasti 16,83 % delnic družbe Elan Skupina. Po poročanju medijev je družbo KD Kapital vznemiril poskus vplivanja slovenskih državnih organov na poslovne odločitve družbe Elan Skupina prek Kapitalske družbe
   (4).

| (14) | Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS). |
| --- | --- |

(14)

Družba KD Kapital je končno soglašala s povečanjem kapitala v višini 10,225 milijona EUR v zameno za možnost prodaje delnic, ki jo je družba izkoristila marca 2008, z učinkom od aprila 2008. Kapitalska družba je kupila delnice družbe KD Kapital in tako povečala svoj delež v družbi Elan Skupina z 41 % na 57 % (10 % delnic je bilo takrat v lasti družbe KAD-PPS).

| (15) | Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR. |
| --- | --- |

(15)

Vpis delničarjev je bil izveden 15. novembra 2007 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. Od 10,225 milijona EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,8 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,425 milijona EUR.

3.2   Dokapitalizacija leta 2008 (Ukrep 2)

| (16) | Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci. |
| --- | --- |

(16)

Junija/julija 2008 je uprava družbe Elan Skupina delničarje zaprosila za novo dokapitalizacijo v višini 25 milijonov EUR, in sicer za kritje nelikvidnosti v višini 14 milijonov EUR, za kritje izgub družbe Elan Skupina v višini 6,1 milijona EUR in za kapital za prestrukturiranje v višini 5 milijonov EUR. Poleg tega je morala družba Elan Skupina reprogramirati svoje dolgove do konca leta 2008. Dolgoročni načrt za družbo Elan Skupina je bil pripravljen junija 2008, 8. avgusta 2008 pa mu je sledil načrt okrevanja. Oba načrta sta vsebovala podobno finančno napoved za skupino in smučarski oziroma zimski del do leta 2012. V skladu z napovedjo bi začeli skupina oziroma družba Elan Ski ustvarjati dobiček od leta 2010 naprej. Družba Elan Marine bi začela ustvarjati dobiček od leta 2011. Oba načrta je pripravila skupina sama in ne neodvisni zunanji svetovalci.

| (17) | Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS. |
| --- | --- |

(17)

Delničarji so menili, da so načrti neustrezni. Zato so 28. avgusta 2008 soglašali le z dokapitalizacijo v višini 10 milijonov EUR. Podlaga za povečanje kapitala je bil sporazum o reprogramiranju dolgov med družbo Elan Skupina in njenimi upniki do konca leta 2008. Vpis delničarjev je bil izveden 8. septembra 2008 v sorazmerju z deležem lastniških delnic delničarjev. Kapitalska družba se je vpisala v sorazmerju s svojim lastnim deležem in deležem, s katerim upravlja v imenu KAD-PPS.

| (18) | Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR. |
| --- | --- |

(18)

Od 10 milijonov EUR, s katerimi je bila dokapitalizirana družba Elan Skupina, je družba Elan Ski prejela 5,924 milijona EUR, družba Elan Marine pa 4,076 milijona EUR.

| (19) | V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina. |
| --- | --- |

(19)

V skladu z informacijami, ki so jih zagotovili slovenski organi, v zadevnem obdobju ni bilo dodatnih povečanj kapitala skupine Elan Skupina.

4.   OCENA

| (20) | Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju). |
| --- | --- |

(20)

Šteje se, da sta morebitni upravičenki ukrepov družbi Elan Ski in Elan Marine. Dokapitalizirana je bila sicer družba Elan Skupina, vendar pa je ta družba dala sredstva družbi Elan Ski oziroma družbi Elan Marine (glej točki (15) in (18)). Zato sta ta dva subjekta morebitna upravičenca navedenih ukrepov. Komisija bo zato proučila, ali sta subjekta prejela državno pomoč v smislu člena 107 Pogodbe o delovanju Evropske unije (glej točko 4.2 v nadaljevanju), in če sta jo, ali bi takšna pomoč lahko bila združljiva z notranjim trgom (glej točko 4.3 v nadaljevanju). V ta namen je treba določiti, od kdaj je morebitni upravičenki treba šteti za podjetji v težavah (glej točko 4.1 v nadaljevanju).

4.1   Podjetje v težavah

| (21) | V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah. |
| --- | --- |

(21)

V skladu s točko 10 smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (5) (v nadaljnjem besedilu: smernice za reševanje in prestrukturiranje) se podjetje lahko šteje za podjetje v težavah, če ni zmožno preprečiti izgub, ki bi brez zunanjega posredovanja državnih organov kratkoročno ali srednjeročno skoraj gotovo ogrozile obstoj podjetja. Točka 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje določa posebne okoliščine, v katerih se lahko za podjetje šteje, da je v težavah.

| (22) | V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub. |
| --- | --- |

(22)

V tej fazi se šteje, da družbi Elan Ski oziroma Elan Marine ne izpolnjujeta meril točke 10 smernic za reševanje in prestrukturiranje. Čeprav se je obseg kapitala obeh družb v letih od 2006 do 2008 (6) zelo zmanjšal, se zdi da so obstajale zadostne rezerve za kritje izgub.

| (23) | Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘. |
| --- | --- |

(23)

Vendar pa v skladu s točko 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje ‚podjetje lahko velja za podjetje v težavah, tudi če ni izpolnjena nobena od okoliščin, določenih v točki 10, zlasti ob prisotnosti običajnih znakov podjetja v težavah (...). V vsakem primeru pa je podjetje v težavah upravičeno le takrat, ko lahko dokaže, da si z lastnimi sredstvi ali sredstvi lastnikov/delničarjev ali iz tržnih virov ne more opomoči‘.

| (24) | Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008. |
| --- | --- |

(24)

Komisija meni, da se za merila iz točke 11 zdi, da jih družbi Elan Ski in Elan Marine dejansko izpolnjujeta. Družba Elan Ski je med letoma 2006 in 2008 (7) ustvarila znatno izgubo, družba Elan Marine je znatno izgubo ustvarila leta 2007 in 2008 (8), oba subjekta pa sta od leta 2005 beležila tudi podatke o vedno manjšem prometu (9). Poleg tega so težke razmere za vso skupino (10) (ki naj bi ji na podlagi dopisa uprave družbe Elan Skupina leta 2008 brez dokapitalizacije grozil stečaj) skupini preprečile, da bi subjektoma finančno pomagala z lastnimi sredstvi. To kaže na to, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine vsaj leta 2007 in 2008 izpolnjevali merila iz točke 11 smernic za reševanje in prestrukturiranje iz leta 2004. Tako se lahko družbi Elan Ski in Elan Marine štejeta za podjetji v težavah vsaj leta 2007 in 2008.

4.2   Obstoj državne pomoči

| (25) | Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(25)

Člen 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

4.2.1   Državna sredstva in odgovornost države

| (26) | Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11). |
| --- | --- |

(26)

Da ukrep šteje za državno pomoč, se mora financirati iz državnih sredstev in zanj mora odgovarjati država. Poleg organov javne uprave lahko državno pomoč dodelijo tudi javna podjetja. Vendar pa je treba v zvezi s tem ugotoviti, ali javno podjetje glede določenega ukrepa deluje kot ‚država‘, in sicer, če ima država glede zadevnega ukrepa dejansko prevladujoč vpliv v tem podjetju. To pomeni, da so državna sredstva tista sredstva, ki so neposredno ali posredno pod nadzorom ali, z drugimi besedami, z njimi razpolaga država (11).

| (27) | Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva Kapitalsko družbo, ki je bila glavna delničarka družbe Elan Skupina v času dokapitalizacij, slovenski državni organi menijo, da Kapitalska družba niti neposredno niti posredno ne uporablja proračunskih sredstev. Utemeljujejo, da se družba financira izključno iz dividend, plačil obresti in drugih prihodkov iz naložbenih in poslovnih dejavnosti. Poleg tega Kapitalske družbe ni mogoče opredeliti kot pravne osebe javnega prava.

| (28) | Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. |
| --- | --- |

(28)

Vendar pa se zdi, da je Kapitalska družba pod nadzorom države in jo je treba šteti za javno podjetje v smislu člena 2(b) direktive o preglednosti (12). Republika Slovenija je lastnica 100 % vpisanega kapitala Kapitalske družbe in obvladuje večino glasov. Slovenska vlada imenuje vse člane skupščine Kapitalske družbe in njenega nadzornega odbora. Predstavniki slovenske vlade so vabljeni na seje skupščine in nadzornega odbora. Upravni odbor imenuje skupščina, nadzoruje pa ga nadzorni odbor. Zato Komisija predhodno domneva, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država.

| (29) | Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija. |
| --- | --- |

(29)

Kar zadeva ostale delničarje družbe Elan Skupina, ki so sodelovali pri dokapitalizaciji, se v tej fazi zdi, da so družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav tesno povezane z Republiko Slovenijo. Dejansko sta družbi DSU in KAD-PPS v 100-odstotni lasti Republike Slovenije. V drugih dveh družbah, tj. družbi Triglav Naložbe in družbi Zavarovalnica Triglav, se zdi, da ima država v lasti vsaj večino delnic (prek drugih družb). Slovenski državni organi pa o strukturi družb niso zagotovili podrobnih informacij. V tej fazi Komisija dvomi, da za ukrepe teh družb ni odgovorna Republika Slovenija.

| (30) | Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave. |
| --- | --- |

(30)

Zato Komisija predhodno sklepa, da se ukrepi Kapitalske družbe financirajo iz državnih sredstev in je zanje odgovorna država. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij se tudi glede ukrepov, ki so jih podprle družbe KAD-PPS, DSU, Triglav Naložbe in Zavarovalnica Triglav, zdi, da se financirajo iz državnih sredstev in zanje odgovarja država, kar se bo preverilo v formalnem postopku preiskave.

4.2.2   Prednost

| (31) | V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti. |
| --- | --- |

(31)

V skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu je treba proučiti, ali pogoji posega dajejo gospodarsko prednost upravičencu, ki je ta v normalnih tržnih pogojih ne bi mogel dobiti.

| (32) | Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.






  — | Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi. |
| --- | --- | --- |

(32)

Najprej je treba preveriti, ali je Republika Slovenija pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina delovala kot oseba zasebnega prava, saj je po poročanju slovenskih državnih organov vsaj Kapitalska družba kot takšna sodelovala z drugimi delničarji družbe pri sprejemanju ukrepov.

—

Kar zadeva prvi ukrep, edina očitno nedržavna delničarka družbe Elan Skupina, družba KD Kapital, ni bila zainteresirana za sodelovanje. Na koncu je družba KD Kapital sodelovala le zato, ker ji je Kapitalska družba zagotovila možnost odkupa njenih delnic po zajamčeni ceni. Zaenkrat ni informacij o ceni. Zato pri dokapitalizaciji družbe Elan Skupina zasebni delničar ni sodeloval pod enakimi pogoji z javnimi delničarji. Poleg družbe KD Kapital in Kapitalske družbe so k dokapitalizaciji prispevali le delničarji, ki so v večinski državni lasti. Prispevki takšnih delničarjev se ne morejo upoštevati pri odločanju o tem, ali je bil ukrep sprejet na način, kot bi ga sprejele osebe zasebnega prava. Zato Komisija dvomi, da je bil prvi ukrep izveden na način, kot bi ga izvedle osebe zasebnega prava, kot utemeljujejo slovenski državni organi.

| — | Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava. |
| --- | --- |

—

Pri drugem ukrepu se zdi, da ni sodelovala nobena družba zasebnega prava. Kapitalska družba in drugi delničarji, ki so sodelovali pri drugem ukrepu, so vsaj v večinski državni lasti. Zato Komisija v tej fazi, tako kot pri prvem ukrepu, dvomi, da je Republika Slovenija preko Kapitalske družbe in drugih javnih delničarjev delovala na način, kot bi delovala oseba zasebnega prava.

| (33) | Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.






  — | Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb. |
| --- | --- | --- |

(33)

Nadalje je treba upoštevati, da bi zasebni vlagatelj na trgu poskusil povečati donos iz svojih sredstev v skladu z okoliščinami in svojimi interesi, in sicer celo v primeru naložb v podjetje, katerega delničar je že (13). S stališča zasebnega vlagatelja na trgu obstaja vrsta drugih kazalcev, ki zbujajo dvom v naložbe družbe Elan Skupina in s tem družbe Elan Ski oziroma družbe Elan Marine.

—

Zaenkrat se zdi, da prvi ukrep ni temeljil na poslovnem načrtu ali drugih informacijah o prihodnjih donosih naložb.

| — | Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb. |
| --- | --- |

—

Kar zadeva drugi ukrep, sta bila dolgoročni načrt in načrt okrevanja pripravljena, preden so se delničarji odločili glede dokapitalizacije. Vendar pa so sami delničarji družbe Elan Skupina menili, da so načrti neustrezni, kar kaže, da so bili načrti nezanesljivi glede vizije prihodnjih donosov naložb.

| — | Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij. |
| --- | --- |

—

Zdi se, da sta bili družbi Elan Ski in Elan Marine v težavah vsaj v času dokapitalizacij.

| — | Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena. |
| --- | --- |

—

Družba Elan Skupina je delničarje najprej prosila za še večjo dokapitalizacijo, kot pa je bila dejansko izvedena.

| — | Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno. |
| --- | --- |

—

Svetovni trg smuči se zmanjšuje. Dejansko se je svetovna prodaja smuči od zime 1991–1992 do zime 2008–2009 skoraj prepolovila, in sicer s 6 milijonov na 3,2 milijona smuči letno.

| (34) | Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let. |
| --- | --- |

(34)

Poleg tega je treba upoštevati, da se lahko večinski delničar, ki vpiše potrebni kapital za zagotovitev preživetja podjetja, ki se začasno sooča s težavami, a je sposobno ponovno doseči dobiček, po možnosti po reorganizaciji, šteje za zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ki namerava zavarovati svojo preteklo naložbo (14). V tej fazi ni mogoče spregledati, da to velja za dokapitalizaciji v družbi Elan Skupina oziroma njenih hčerinskih družbah, čeprav dvom ostaja, saj naj bi bili vsi trije subjekti v težavah že več let.

| (35) | Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki. |
| --- | --- |

(35)

Zato Komisija dvomi, da sta bila ukrepa izvedena v skladu z načelom zasebnega vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Poleg tega sta bili dokapitalizacij deležni le dve določeni družbi, kar pomeni, da sta bili selektivni. Komisija zato meni, da sta ukrepa pomenila selektivno prednost za upravičenki.

4.2.3   Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (36) | Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki. |
| --- | --- |

(36)

Komisija meni, da sta ukrepa slovenskih državnih organov v korist družb Elan Ski in Elan Marine verjetno izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami z zagotavljanjem prednosti pred drugimi konkurenti, ki takšne pomoči niso prejeli. Države članice med seboj vsekakor trgujejo na področjih smučarske opreme in morskih plovil, na katerih delujeta upravičenki.

4.2.4   Sklepna ugotovitev glede obstoja državne pomoči

| (37) | Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(37)

Komisija na podlagi navedenih argumentov na tej stopnji meni, da sta zadevna ukrepa lahko vsebovala državno pomoč za družbi Elan Ski in Elan Marine v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

4.3   Združljivost pomoči

| (38) | Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(38)

Ukrepi državne pomoči se lahko štejejo za združljive z notranjim trgom na podlagi izjem iz člena 107(2) in 107(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (39) | Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov. |
| --- | --- |

(39)

Zaenkrat slovenski državni organi še niso zagotovili informacij o združljivosti ukrepov, saj so menili, da ukrepa nista pomenila državne pomoči. Ker pa sta bila zadevna ukrepa izvedena v korist podjetij v težavah, je Komisija predhodno ocenila njuno združljivost na podlagi smernic za reševanje in prestrukturiranje. Poleg tega je presojala, ali bi lahko bila ukrepa združljiva z notranjim trgom kot regionalna pomoč. Komisija zaenkrat glede združljivosti na kateri koli drugi podlagi nima nobenih dokazov.

4.3.1   Smernice za reševanje in prestrukturiranje

| (40) | Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(40)

Na podlagi teh smernic so do pomoči upravičena le podjetja v težavah. Kot je bilo opisano zgoraj, se lahko družba Elan Ski in družba Elan Marine v času dokapitalizacij štejeta za podjetji v težavah. Načeloma podjetje, ki pripada večji poslovni skupini, običajno ni upravičeno do pomoči, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko odpravila skupina sama (točka 13 smernic za reševanje in prestrukturiranje). Ker je bila v času sprejetja ukrepov (opisano zgoraj) v težavah tudi matična družba družb Elan Ski in Elan Marine, in sicer družba Elan Skupina, Komisija šteje pogoje točke 13 za izpolnjene. Zdi se, da sta družbi Elan Ski in Elan Marine upravičeni do pomoči za reševanje in prestrukturiranje.

| (41) | V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje. |
| --- | --- |

(41)

V skladu s točko 25(a) smernic za reševanje in prestrukturiranje, je lahko pomoč za reševanje le v obliki poroštev za posojilo ali v obliki posojil. Zato se zadevni dokapitalizaciji ne moreta šteti za pomoč za reševanje.

| (42) | Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(42)

Glede pomoči za prestrukturiranje smernice za reševanje in prestrukturiranje (v točki 31 in naslednjih) zahtevajo predložitev trdnega načrta za prestrukturiranje, ki omogoča obnovo sposobnosti preživetja podjetja. Pomoč mora biti omejena na najnižjo potrebno vsoto. V zvezi s tem mora upravičenec prispevati lastna sredstva za plačilo stroškov prestrukturiranja. Poleg tega smernice za reševanje in prestrukturiranje v izogib neupravičenim izkrivljanjem konkurence določajo izravnalne ukrepe.

| (43) | V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.






  — | Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje. |
| --- | --- | --- |

(43)

V tej fazi se zdi, da navedeni pogoji glede zadevnih ukrepov niso izpolnjeni.

—

Zaenkrat so slovenski državni organi predložili dele dveh t. i. načrtov prestrukturiranja, in sicer dolgoročnega načrta za družbo Elan Skupina in ‚program prestrukturiranja‘, za katerega pa se zdi, da ne izpolnjuje vseh pogojev iz smernic za reševanje in prestrukturiranje.

| — | Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto. |
| --- | --- |

—

Ni jasno, ali je bila pomoč omejena na najnižjo potrebno vsoto.

| — | Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež. |
| --- | --- |

—

Poleg tega iz informacij, ki so bile predložene Komisiji, ne izhaja, da bi upravičenki prispevali lastna sredstva. Celo nasprotno, edina delničarka družbe Elan Skupina, ki ni bila povezana z državo, družba KD Kapital, je v zvezi s prvim ukrepom zmanjšala svoj delež.

| — | Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo. |
| --- | --- |

—

Informacij o izravnalnih ukrepih ni. Komisija bi pri vrednotenju takšnih ustreznih ukrepov upoštevala tudi tržno strukturo.

| (44) | Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(44)

Upoštevati je treba tudi, da mora biti pomoč za reševanje in prestrukturiranje usklajena z načelom o enkratni pomoči (‚enkrat in zadnjič‘), kot je določeno v točki 72 in naslednjih točkah smernic za reševanje in prestrukturiranje, in sicer, da se nova pomoč za reševanje ali prestrukturiranje ne sme dodeliti, če je bila pomoč za reševanje ali prestrukturiranje dodeljena že prej. Ni jasno, ali so družba Elan Skupina in njeni hčerinski družbi Elan Ski in Elan Marine že izkoristile pomoč za reševanje ali prestrukturiranje.

| (45) | Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(45)

Na podlagi navedenega Komisija dvomi, da bi lahko bila ukrepa združljiva s pomočjo za prestrukturiranje.

4.3.2   Regionalna pomoč

| (46) | Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Kot je že bilo navedeno, imata družbi Elan Ski in Elan Marine sedež v regiji, ki je upravičena do regionalne pomoči iz člena 107(3)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Zaenkrat ni jasno, ali se lahko dokapitalizaciji štejeta za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom, saj se zdi, da sta bili obe upravičenki v času dodelitve pomoči v težavah, in zato nista upravičeni do regionalne pomoči.

| (47) | Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(47)

Zato Komisija po prvi proučitvi zadeve dvomi, da bi se lahko ukrepa štela za regionalno pomoč, združljivo z notranjim trgom.

5.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (48) | Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma. |
| --- | --- |

(48)

Komisija se je na podlagi navedenega odločila začeti formalni postopek preiskave na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z zadevnima ukrepoma.

Odločitev

Glede na zgoraj navedeno in v skladu s postopkom iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije Komisija poziva Slovenijo, da predloži svoje pripombe in zagotovi vse informacije, ki bi lahko pomagale pri oceni pomoči, v enem mesecu od datuma prejema tega dopisa. Informacije morajo zlasti vsebovati:

informacije glede družb DSU, Triglav naložbe oziroma Zavarovalnica Triglav:

| — | prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije, kakšen odstotni delež družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav je v neposredni ali posredni lasti Republike Slovenije. Če obstajajo tudi drugi delničarji navedenih družb, prosimo, zagotovite informacije o tem, ali so v neposrednem ali posrednem lastništvu Republike Slovenije,

| — | prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve, |
| --- | --- |

—

prosimo, na kratko opišite način sprejemanja odločitev v družbah DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav ter razloge, ki jih morata upravni in nadzorni odbor upoštevati pri sprejetju posamezne odločitve,

| — | prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete, |
| --- | --- |

—

prosimo, predložite odločitve upravnega in nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav o dveh dokapitalizacijah družbe Elan Skupina (takrat družbe Skimar) in zapisnike sej, na katerih so bile navedene odločitve sprejete,

| — | prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave; |
| --- | --- |

—

prosimo, opišite, kdo je odgovoren za imenovanje nadzornega odbora družb DSU, Triglav naložbe in Zavarovalnica Triglav. Poleg tega, prosimo, predložite seznam članov nadzornega odbora in seznam njihovih položajev v slovenskih organih javne uprave;

informacije glede nakupa delnic družbe KD Kapital v družbi Elan Skupina s strani Kapitalske družbe:

| — | prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic, |
| --- | --- |

—

prosimo, zagotovite informacije o ceni, ki jo je Kapitalska družba plačala družbi KD Kapital za njen 16,83-odstotni delež v družbi Skimar aprila 2008, in kopijo pogodbe o možnosti prodaje delnic,

| — | poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital. |
| --- | --- |

—

poleg tega, prosimo, zagotovite zapisnik 116. seje nadzornega odbora Kapitalske družbe, na kateri je bil dosežen sporazum o sklenitvi pogodbe o možnosti prodaje delnic med Kapitalsko družbo in družbo KD Kapital.

Komisija poziva slovenske državne organe, da takoj posredujejo izvod tega dopisa morebitnemu prejemniku pomoči.

Komisija bi želela opomniti Slovenijo, da ima člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije odložilni učinek, in opozoriti na člen 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999, ki določa, da se lahko od prejemnika izterja vsa nezakonita pomoč.

Komisija opozarja Slovenijo, da bo zainteresirane stranke obvestila z objavo tega dopisa in njegovega povzetka v Uradnem listu Evropske unije. Obvestila bo tudi vse zainteresirane stranke v državah članicah Efte, ki so podpisnice sporazuma EGP, z objavo obvestila v Dodatku EGP k Uradnemu listu Evropske unije, z izvodom tega dopisa pa bo obvestila tudi nadzorni organ Efte. Vse zainteresirane stranke bodo pozvane, da oddajo svoje pripombe v enem mesecu od datuma objave tega obvestila.“

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tej odločitvi je treba sklicevanje na člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije razumeti kot sklicevanje na člen 87 oziroma 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno.

1

(2)  Smernice o državni regionalni pomoči za 2007–2013, UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

2

(3)  Informacije s slovenske vladne spletne strani: http://www.slovenia.si/

3

(4)  Kleine Zeitung, 23. avgusta 2007, ‚Elan rutscht immer tiefer in die roten Zahlen‘ (Elan še naprej drsi v rdeče številke).

4

(5)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2), podaljšane s Sporočilom Komisije o podaljšanju smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 156, 9.7.2009, str. 3).

5

(6)  Elan Ski: kapital 31.12.2006: 36,5 milijona EUR; 31.12.2007: 25,3 milijona EUR; 31.12.2008: 24,1 milijona EUR; Elan Marine: kapital 31.12.2006: 5,6 milijona EUR; 31.12.2007: 5,3 milijona EUR; 31.12.2008: 3,6 milijona EUR.

6

(7)  Neto izguba leta 2006: 0,472 milijona EUR; 2007: 6,674 milijona EUR; 2008: 12,971 milijona EUR.

7

(8)  Neto dobiček leta 2006: 1,2 milijona EUR; neto izguba leta 2007: 0,305 milijona EUR; 2008: 10,214 milijona EUR.

8

(9)  Elan Ski: promet leta 2005: 66 milijonov EUR; 2006: 48 milijonov EUR; 2007: 40 milijonov EUR; 2008: 38 milijonov EUR; 2009: 36 milijonov EUR; Elan Marine: promet leta 2006: 31,8 milijona EUR; 2007: 38,6 milijona EUR; 2008: 25,9 milijona EUR.

9

(10)  Poleg dveh morebitnih upravičenk je imela izgubo tudi njuna materinska družba Elan Skupina, in sicer 8,4 milijona EUR leta 2007 in 12 milijonov EUR leta 2008. Na podlagi do zdaj razpoložljivih informacij je bila ta izguba posledica slabega poslovanja družbe Elan Ski.

10

(11)  Zadeva C-482/99, Francoska republika proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

11

(12)  Direktiva Komisije 2006/111/ES z dne 16. novembra 2006 o preglednosti finančnih odnosov med državami članicami in javnimi podjetji ter o finančni preglednosti znotraj določenih podjetij (UL L 318, 17.11.2006, str. 17).

12

(13)  Zadeva T-228/99, WestLB proti Komisiji, Recueil 2003, str. II-435.

13

(14)  Glej zadevo C-303/88, Italijanska republika proti Komisiji – državna pomoč podjetjem na področju tekstila in oblačil (ENI Lanerossi), Recueil 1991, str. I-1433.

14

---

| 18.8.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 223/15 |
| --- | --- | --- | --- |

18.8.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 223/15

---

Razpis vlade Združenega kraljestva v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 223/05

Razpis Združenega kraljestva za dodelitev izrednih dovoljenj za območje 103/1 na morju

Ministrstvo za energijo in podnebne spremembe

Zakon o nafti iz leta 1998

Razpis za izdajo dovoljenj za pridobivanje nafte in zemeljskega plina na morju

| 1. | Minister za energijo in podnebne spremembe vabi zainteresirane strani, da zaprosijo za dovoljenja („Seaward Production Licences“) za območje 103/1 v epikontinentalnem pasu Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

1.

Minister za energijo in podnebne spremembe vabi zainteresirane strani, da zaprosijo za dovoljenja („Seaward Production Licences“) za območje 103/1 v epikontinentalnem pasu Združenega kraljestva.

| 2. | To območje je prikazano na zemljevidu, shranjenem na Ministrstvu za energijo in podnebne spremembe, ki ga jih je možno v času tega razpisa pridobiti na vpogled po predhodnem dogovoru (Tel. +44 3000686042) od ponedeljka do petka med 9.15 in 16.45 uro. |
| --- | --- |

2.

To območje je prikazano na zemljevidu, shranjenem na Ministrstvu za energijo in podnebne spremembe, ki ga jih je možno v času tega razpisa pridobiti na vpogled po predhodnem dogovoru (Tel. +44 3000686042) od ponedeljka do petka med 9.15 in 16.45 uro.

| 3. | Vse podrobnosti ponudbe, vključno z zemljevidom o ponujeni površini ter smernicami za dovoljenja, pogoji, ki jih bodo ta dovoljenja vključevala, in navodili, kako zaprositi zanje, so na voljo na spletni strani enote Energy Development Unit (EDU) (glej spodaj). |
| --- | --- |

3.

Vse podrobnosti ponudbe, vključno z zemljevidom o ponujeni površini ter smernicami za dovoljenja, pogoji, ki jih bodo ta dovoljenja vključevala, in navodili, kako zaprositi zanje, so na voljo na spletni strani enote Energy Development Unit (EDU) (glej spodaj).

| 4. | Vse vloge bodo ocenjene v skladu s pogoji iz predpisov Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995 št. 1434) in ob upoštevanju nadaljnje potrebe po hitrem, temeljitem, učinkovitem in varnem iskanju virov nafte in plina v Združenem kraljestvu ter ob upoštevanju okoljskih vidikov. |
| --- | --- |

4.

Vse vloge bodo ocenjene v skladu s pogoji iz predpisov Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995 št. 1434) in ob upoštevanju nadaljnje potrebe po hitrem, temeljitem, učinkovitem in varnem iskanju virov nafte in plina v Združenem kraljestvu ter ob upoštevanju okoljskih vidikov.

Vloge

| 5. | Upoštevane bodo samo vloge za tradicionalna dovoljenja. Vloge bodo ocenjene na podlagi naslednjih meril:






  (a) | finančne sposobnosti vlagatelja in njegove finančne zmožnosti za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi dovoljenja v začetnem obdobju, vključno z delovnim programom, ki je bil predložen za ocenjevanje celotnih možnosti območja; |
| --- | --- | --- |

5.

Upoštevane bodo samo vloge za tradicionalna dovoljenja. Vloge bodo ocenjene na podlagi naslednjih meril:

(a)

finančne sposobnosti vlagatelja in njegove finančne zmožnosti za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi dovoljenja v začetnem obdobju, vključno z delovnim programom, ki je bil predložen za ocenjevanje celotnih možnosti območja;

| (b) | tehnične zmožnosti vlagatelja za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi dovoljenja v začetnem obdobju, vključno s prepoznavanjem možnosti za iskanje ogljikovodikov na območju; tehnična zmožnost bo deloma ocenjena na podlagi kakovosti analize območja; |
| --- | --- |

(b)

tehnične zmožnosti vlagatelja za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi dovoljenja v začetnem obdobju, vključno s prepoznavanjem možnosti za iskanje ogljikovodikov na območju; tehnična zmožnost bo deloma ocenjena na podlagi kakovosti analize območja;

| (c) | načina, ki ga vlagatelj predlaga za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi dovoljenja, vključno s kakovostjo delovnega programa, ki je bil predložen za ocenjevanje celotnih možnosti območja iz vloge; |
| --- | --- |

(c)

načina, ki ga vlagatelj predlaga za izvedbo dejavnosti, odobrenih na podlagi dovoljenja, vključno s kakovostjo delovnega programa, ki je bil predložen za ocenjevanje celotnih možnosti območja iz vloge;

| (d) | če vlagatelj ima ali je imel dovoljenje, ki je bilo dodeljeno v skladu z Zakonom o nafti iz leta 1998 ali ki se obravnava, kot da je bilo dodeljeno v skladu z omenjenim zakonom, se preveri vsakršno pomanjkanje učinkovitosti in odgovornosti vlagatelja pri dejavnostih v okviru omenjenega dovoljenja. |
| --- | --- |

(d)

če vlagatelj ima ali je imel dovoljenje, ki je bilo dodeljeno v skladu z Zakonom o nafti iz leta 1998 ali ki se obravnava, kot da je bilo dodeljeno v skladu z omenjenim zakonom, se preveri vsakršno pomanjkanje učinkovitosti in odgovornosti vlagatelja pri dejavnostih v okviru omenjenega dovoljenja.

| 6. | Predlagani izvajalec iz vsake skupine vlagateljev (vključno z vsakim podjetjem, ki je edini vlagatelj) mora predložiti izjavo o splošni okoljski politiki za izvajanje dejavnosti na morju, odobrenih z dovoljenjem. |
| --- | --- |

6.

Predlagani izvajalec iz vsake skupine vlagateljev (vključno z vsakim podjetjem, ki je edini vlagatelj) mora predložiti izjavo o splošni okoljski politiki za izvajanje dejavnosti na morju, odobrenih z dovoljenjem.

| 7. | Minister bo izdal dovoljenje samo v primeru, da odobri tudi izvajalca, ki ga je izbral vlagatelj. Pred odobritvijo izvajalca se mora minister prepričati, da bo kandidat sposoben načrtovati in voditi postopke vrtanja, kar zadeva število, izkušenost in usposobljenost osebja, predlagane postopke in metodologijo, obliko vodstvene strukture, sodelovanje s pogodbeniki ter splošno podjetniško strategijo. Pri proučitvi predlaganega izvajalca bo minister upošteval nove podatke, navedene v vlogi, in uspešnost kandidata kot izvajalca v Združenem Kraljestvu in tujini. |
| --- | --- |

7.

Minister bo izdal dovoljenje samo v primeru, da odobri tudi izvajalca, ki ga je izbral vlagatelj. Pred odobritvijo izvajalca se mora minister prepričati, da bo kandidat sposoben načrtovati in voditi postopke vrtanja, kar zadeva število, izkušenost in usposobljenost osebja, predlagane postopke in metodologijo, obliko vodstvene strukture, sodelovanje s pogodbeniki ter splošno podjetniško strategijo. Pri proučitvi predlaganega izvajalca bo minister upošteval nove podatke, navedene v vlogi, in uspešnost kandidata kot izvajalca v Združenem Kraljestvu in tujini.

Svetovanje

| 8. | Nadaljnje podrobnejše smernice za zgoraj navedena navodila v zvezi s to ponudbo so na voljo na spletni strani enote Energy Development Unit (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

8.

Nadaljnje podrobnejše smernice za zgoraj navedena navodila v zvezi s to ponudbo so na voljo na spletni strani enote Energy Development Unit (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/

Dovoljenja

| 9. | Kadar ministrstvo ponudi dovoljenje v skladu s tem pozivom, se takšna ponudba izvede v dvanajstih mesecih od datuma tega razpisa, razen če je potrebna okoljska presoja v zvezi z določenim območjem (glej odstavek 12). |
| --- | --- |

9.

Kadar ministrstvo ponudi dovoljenje v skladu s tem pozivom, se takšna ponudba izvede v dvanajstih mesecih od datuma tega razpisa, razen če je potrebna okoljska presoja v zvezi z določenim območjem (glej odstavek 12).

| 10. | Ministrstvo ne prevzame nobene odgovornosti za kakršne koli stroške, ki jih ima vlagatelj s pripravo ali vložitvijo svoje vloge. |
| --- | --- |

10.

Ministrstvo ne prevzame nobene odgovornosti za kakršne koli stroške, ki jih ima vlagatelj s pripravo ali vložitvijo svoje vloge.

Okoljska presoja

| 11. | Ministrstvo je izvedlo strateško okoljsko presojo, ki je vključevala tudi območje iz razpisa, v skladu s standardom iz Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje.
  Ugotovitve strateške okoljske presoje so na voljo na spletni strani Ministrstva za energijo in podnebne spremembe, namenjene strateški okoljski presoji v zvezi s pridobivanjem nafte in zemeljskega plina na morju: http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php |
| --- | --- |

11.

Ministrstvo je izvedlo strateško okoljsko presojo, ki je vključevala tudi območje iz razpisa, v skladu s standardom iz Direktive 2001/42/ES o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje.

Ugotovitve strateške okoljske presoje so na voljo na spletni strani Ministrstva za energijo in podnebne spremembe, namenjene strateški okoljski presoji v zvezi s pridobivanjem nafte in zemeljskega plina na morju: http://www.offshore-sea.org.uk/consultations/Offshore_Energy_SEA/index.php

| 12. | Dovoljenja na podlagi tega razpisa bodo ponujena samo, če (a) dejavnosti, ki se bodo izvajale v skladu z dovoljenjem, verjetno ne bodo imele pomembnega vpliva na upravljanje posebnega ohranitvenega območja ali posebnega območja varstva ali (b) je ustrezna presoja v skladu z Direktivo o habitatih potrdila, da dejavnosti ne bodo imele škodljivih vplivov na takšna posebna ohranitvena območja ali posebna območja varstva, ali (c) kadar se oceni, da bodo dejavnosti verjetno povzročile takšne škodljive vplive, pod pogojem, da (i) obstajajo nujni razlogi prevladujočega javnega interesa za dodelitev dovoljenja, (ii) se sprejmejo ustrezni izravnalni ukrepi in (iii) ni nobenih alternativnih rešitev. |
| --- | --- |

12.

Dovoljenja na podlagi tega razpisa bodo ponujena samo, če (a) dejavnosti, ki se bodo izvajale v skladu z dovoljenjem, verjetno ne bodo imele pomembnega vpliva na upravljanje posebnega ohranitvenega območja ali posebnega območja varstva ali (b) je ustrezna presoja v skladu z Direktivo o habitatih potrdila, da dejavnosti ne bodo imele škodljivih vplivov na takšna posebna ohranitvena območja ali posebna območja varstva, ali (c) kadar se oceni, da bodo dejavnosti verjetno povzročile takšne škodljive vplive, pod pogojem, da (i) obstajajo nujni razlogi prevladujočega javnega interesa za dodelitev dovoljenja, (ii) se sprejmejo ustrezni izravnalni ukrepi in (iii) ni nobenih alternativnih rešitev.

| 13. | Organ za izdajo dovoljenj: Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW, UNITED KINGDOM (Tel. +44 3000686042, Faks +44 3000685129).
  Spletna stran Energy Development Unit (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/ |
| --- | --- |

13.

Organ za izdajo dovoljenj: Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW, UNITED KINGDOM (Tel. +44 3000686042, Faks +44 3000685129).

Spletna stran Energy Development Unit (EDU): http://www.og.decc.gov.uk/

---