# Europeiska unionens C 212E/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2010.212.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 212E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången5 augusti 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2010.212.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 212E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången5 augusti 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2009–2010Sammanträdena den 5–7 maj 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 263 E, 5.11.2009.ANTAGNA TEXTER |
| | Tirsdag 5 maj 2009 |
| 2010/C 212E/01 | Rekommendation till kommissionen i klagomål 185/2005/ELBEuropaparlamentets resolution av den 5 maj 2009 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska kommissionen i klagomål 185/2005/ELB (2009/2016(INI)) | 1 |
| | Onsdag 6 maj 2009 |
| 2010/C 212E/02 | Ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av den fleråriga budgetramen (2007–2013) enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI)) | 3 |
| BILAGA | 4 |
| 2010/C 212E/03 | Energimärkning av teveapparaterEuropaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om utkastet till kommissionens direktiv om genomförande och ändring av rådets direktiv 92/75/EEG vad gäller energimärkning av teveapparater | 6 |
| 2010/C 212E/04 | Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessenEuropaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om förslaget till kommissionens beslut om fastställande av det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt) | 8 |
| 2010/C 212E/05 | Förnyad social agendaEuropaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om en förnyad social agenda (2008/2330(INI)) | 11 |
| 2010/C 212E/06 | Aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknadenEuropaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (2008/2335(INI)) | 23 |
| | Torsdag 7 maj 2009 |
| 2010/C 212E/07 | Jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnadEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (2008/2198(INI)) | 32 |
| 2010/C 212E/08 | Parlamentets nya roll och ansvar vid genomförandet av LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om parlamentets nya roll och ansvar vid genomförandet av Lissabonfördraget (2008/2063(INI)) | 37 |
| 2010/C 212E/09 | De finansiella effekterna av LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om de finansiella aspekterna på Lissabonfördraget (2008/2054(INI)) | 46 |
| 2010/C 212E/10 | Situationen i MoldavienEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om situationen i Moldavien | 54 |
| 2010/C 212E/11 | Årsrapport om de mänskliga rättigheterna i världen 2008Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2008 och EU:s politik på området (2008/2336(INI)) | 60 |
| 2010/C 212E/12 | Lissabonfördragets inverkan på utvecklingen av Europeiska unionens institutionella jämviktEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om Lissabonfördragets konsekvenser för utvecklingen av Europeiska unionens institutionella balans (2008/2073(INI)) | 82 |
| 2010/C 212E/13 | Förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten under LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om utvecklingen av förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten enligt Lissabonfördraget (2008/2120(INI)) | 94 |
| 2010/C 212E/14 | Genomförande av medborgarinitiativetEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 med en uppmaning till kommissionen om framläggande av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av medborgarinitiativet (2008/2169(INI)) | 99 |
| BILAGA | 103 |
| 2010/C 212E/15 | Kommissionens förslag till förordning om Reach, beträffande bilaga XVIIEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om kommissionens förslag till förordning (EG) nr .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), beträffande bilaga XVII | 106 |
| 2010/C 212E/16 | Iran: Fallet Roxana SaberiEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om Iran och fallet Roxana Saberi | 109 |
| 2010/C 212E/17 | MadagaskarEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om situationen i Madagaskar | 111 |
| 2010/C 212E/18 | Venezuela: Fallet Manuel RosalesEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om fallet med Manuel Rosales i Venezuela | 113 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| 2010/C 212E/19 | Utveckling av ett EU-område för straffrättskipningEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 7 maj 2009 om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (2009/2012(INI)) | 116 |
| | YTTRANDEN |
| | Europaparlamentet |
| | Tirsdag 5 maj 2009 |
| 2010/C 212E/20 | Special Olympics-tävlingarna i Europeiska unionenEuropaparlamentets förklaring om stöd till Special Olympics-tävlingarna i Europeiska unionen | 123 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2009–2010Sammanträdena den 5–7 maj 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 263 E, 5.11.2009.ANTAGNA TEXTER

Tirsdag 5 maj 2009

2010/C 212E/01

Rekommendation till kommissionen i klagomål 185/2005/ELBEuropaparlamentets resolution av den 5 maj 2009 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska kommissionen i klagomål 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

1

Onsdag 6 maj 2009

2010/C 212E/02

Ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av den fleråriga budgetramen (2007–2013) enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

3

BILAGA

4

2010/C 212E/03

Energimärkning av teveapparaterEuropaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om utkastet till kommissionens direktiv om genomförande och ändring av rådets direktiv 92/75/EEG vad gäller energimärkning av teveapparater

6

2010/C 212E/04

Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessenEuropaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om förslaget till kommissionens beslut om fastställande av det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt)

8

2010/C 212E/05

Förnyad social agendaEuropaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om en förnyad social agenda (2008/2330(INI))

11

2010/C 212E/06

Aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknadenEuropaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (2008/2335(INI))

23

Torsdag 7 maj 2009

2010/C 212E/07

Jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnadEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (2008/2198(INI))

32

2010/C 212E/08

Parlamentets nya roll och ansvar vid genomförandet av LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om parlamentets nya roll och ansvar vid genomförandet av Lissabonfördraget (2008/2063(INI))

37

2010/C 212E/09

De finansiella effekterna av LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om de finansiella aspekterna på Lissabonfördraget (2008/2054(INI))

46

2010/C 212E/10

Situationen i MoldavienEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om situationen i Moldavien

54

2010/C 212E/11

Årsrapport om de mänskliga rättigheterna i världen 2008Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2008 och EU:s politik på området (2008/2336(INI))

60

2010/C 212E/12

Lissabonfördragets inverkan på utvecklingen av Europeiska unionens institutionella jämviktEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om Lissabonfördragets konsekvenser för utvecklingen av Europeiska unionens institutionella balans (2008/2073(INI))

82

2010/C 212E/13

Förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten under LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om utvecklingen av förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten enligt Lissabonfördraget (2008/2120(INI))

94

2010/C 212E/14

Genomförande av medborgarinitiativetEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 med en uppmaning till kommissionen om framläggande av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av medborgarinitiativet (2008/2169(INI))

99

BILAGA

103

2010/C 212E/15

Kommissionens förslag till förordning om Reach, beträffande bilaga XVIIEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om kommissionens förslag till förordning (EG) nr .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), beträffande bilaga XVII

106

2010/C 212E/16

Iran: Fallet Roxana SaberiEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om Iran och fallet Roxana Saberi

109

2010/C 212E/17

MadagaskarEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om situationen i Madagaskar

111

2010/C 212E/18

Venezuela: Fallet Manuel RosalesEuropaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om fallet med Manuel Rosales i Venezuela

113

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

2010/C 212E/19

Utveckling av ett EU-område för straffrättskipningEuropaparlamentets rekommendation till rådet av den 7 maj 2009 om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (2009/2012(INI))

116

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Tirsdag 5 maj 2009

2010/C 212E/20

Special Olympics-tävlingarna i Europeiska unionenEuropaparlamentets förklaring om stöd till Special Olympics-tävlingarna i Europeiska unionen

123

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tirsdag 5 maj 2009 |
| 2010/C 212E/21 | Begäran om fastställelse av Aldo Patriciellos immunitetEuropaparlamentets beslut av den 5 maj 2009 om begäran om fastställelse av Aldo Patriciellos immunitet och privilegier (2009/2021(IMM)) | 124 |
| 2010/C 212E/22 | Begäran om fastställelse av Umberto Bossis immunitetEuropaparlamentets beslut av den 5 maj 2009 om begäran om fastställelse av Umberto Bossis immunitet och privilegier (2009/2020(IMM)) | 125 |
| | Onsdag 6 maj 2009 |
| 2010/C 212E/23 | Utskottens befogenheterEuropaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om de ständiga utskottens befogenheter | 126 |
| 2010/C 212E/24 | Interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingarEuropaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar | 136 |
| 2010/C 212E/25 | Förfarandet för framställningar (ändring av avdelning VIII i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om översyn av bestämmelserna i arbetsordningen om förfarandet för framställningar (2006/2209(REG)) | 140 |
| 2010/C 212E/26 | Allmän översyn av arbetsordningenEuropaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om en allmän översyn av Europaparlamentets arbetsordning (2007/2124(REG)) | 145 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tirsdag 5 maj 2009

2010/C 212E/21

Begäran om fastställelse av Aldo Patriciellos immunitetEuropaparlamentets beslut av den 5 maj 2009 om begäran om fastställelse av Aldo Patriciellos immunitet och privilegier (2009/2021(IMM))

124

2010/C 212E/22

Begäran om fastställelse av Umberto Bossis immunitetEuropaparlamentets beslut av den 5 maj 2009 om begäran om fastställelse av Umberto Bossis immunitet och privilegier (2009/2020(IMM))

125

Onsdag 6 maj 2009

2010/C 212E/23

Utskottens befogenheterEuropaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om de ständiga utskottens befogenheter

126

2010/C 212E/24

Interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingarEuropaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar

136

2010/C 212E/25

Förfarandet för framställningar (ändring av avdelning VIII i arbetsordningen)Europaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om översyn av bestämmelserna i arbetsordningen om förfarandet för framställningar (2006/2209(REG))

140

2010/C 212E/26

Allmän översyn av arbetsordningenEuropaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om en allmän översyn av Europaparlamentets arbetsordning (2007/2124(REG))

145

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tirsdag 5 maj 2009 |
| 2010/C 212E/27 | Ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna när det gäller handelsnormer för fjäderfäkött *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, vad gäller handelsnormerna för fjäderfäkött (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS)) | 162 |
| 2010/C 212E/28 | Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekterEuropaparlamentets resolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI)) | 165 |
| BILAGA | 166 |
| 2010/C 212E/29 | Återvinning av bensinångor vid tankning av motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av personbilar på bensinstationer (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD)) | 168 |
| P6_TC1-COD(2008)0229Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer | 168 |
| 2010/C 212E/30 | Handel med sälprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med sälprodukter (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD)) | 169 |
| P6_TC1-COD(2008)0160Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om handel med sälprodukter | 169 |
| 2010/C 212E/31 | Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD)) | 170 |
| P6_TC1-COD(2008)0211Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål | 170 |
| BILAGA I | 201 |
| BILAGA II | 202 |
| BILAGA III | 202 |
| BILAGA IV | 203 |
| BILAGA V | 219 |
| BILAGA VI | 219 |
| BILAGA VII | 226 |
| BILAGA VIII | 226 |
| BILAGA IX | 227 |
| 2010/C 212E/32 | Föroreningar förorsakade av fartyg och sanktioner för överträdelser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2005/35/EG 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD)) | 228 |
| P6_TC1-COD(2008)0055Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 2005/35/EG 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser | 229 |
| 2010/C 212E/33 | Märkning och standardiserad konsumentinformation (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD)) | 229 |
| P6_TC1-COD(2008)0222Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) | 230 |
| BILAGA I | 242 |
| BILAGA II | 243 |
| 2010/C 212E/34 | Europaparlamentets budgetberäkning för 2010Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2009 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2010 (2009/2006(BUD)) | 244 |
| | Onsdag 6 maj 2009 |
| 2010/C 212E/35 | Upphävande av ett direktiv och elva obsoleta beslut avseende den gemensamma fiskeripolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets beslut om upphävande av direktiv 83/515/EEG och elva obsoleta beslut avseende den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/36 | Upphävande av fjorton obsoleta förordningar inom området för den gemensamma fiskeripolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om upphävande av fjorton obsoleta förordningar inom området för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS)) | 249 |
| 2010/C 212E/37 | Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS)) | 250 |
| 2010/C 212E/38 | Förslag till ändringsbudget nr 4/2009Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2009 för budgetåret 2009, avsnitt III - kommissionen (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD)) | 258 |
| 2010/C 212E/39 | Förslag till ändringsbudget nr 5/2009Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2009 för budgetåret 2009, avsnitt III - kommissionen (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD)) | 259 |
| 2010/C 212E/40 | Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, behandling av personuppgifter och integritetsskydd ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD)) | 260 |
| P6_TC2-COD(2007)0248Europaparlamentets ståndpunkt antagen vid andra behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen | 261 |
| BILAGA | 261 |
| 2010/C 212E/41 | Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD)) | 262 |
| P6_TC2-COD(2007)0247Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster | 263 |
| BILAGA | 307 |
| 2010/C 212E/42 | Organet för europeiska regleringsmyndigheter för telekommunikationer (Berec) och byrån ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av gruppen av europeiska regleringsmyndigheter för telekommunikationer (Gert) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD)) | 309 |
| P6_TC2-COD(2007)0249Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och byrån | 309 |
| 2010/C 212E/43 | Frekvensband som ska reserveras för mobilkommunikation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD)) | 310 |
| P6_TC1-COD(2008)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen | 310 |
| 2010/C 212E/44 | Likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av direktiv 86/613/EEG (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD)) | 311 |
| P6_TC1-COD(2008)0192Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG | 312 |
| 2010/C 212E/45 | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD)) | 320 |
| P6_TC1-COD(2008)0267Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 320 |
| 2010/C 212E/46 | Program för att bidra till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD)) | 321 |
| P6_TC1-COD(2009)0010Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet | 322 |
| BILAGA | 322 |
| 2010/C 212E/47 | Kapitalkravsdirektiven ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG vad gäller banker anslutna till centrala kreditinstitut, vissa frågor som gäller kapitalbasen, stora exponeringar, tillsynsrutiner och krishantering (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD)) | 323 |
| P6_TC1-COD(2008)0191Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiven 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2007/64/EG vad gäller banker anslutna till centrala kreditinstitut, vissa frågor som gäller kapitalbasen, stora exponeringar, tillsynsrutiner och krishantering | 323 |
| 2010/C 212E/48 | Gemenskapsprogram för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram till stöd för särskild verksamhet på området för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD)) | 324 |
| P6_TC1-COD(2009)0001Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2009/EG om inrättande av ett gemenskapsprogram till stöd för särskild verksamhet på området för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision | 325 |
| BILAGA | 325 |
| 2010/C 212E/49 | Skydd av djur vid tidpunkten för avlivning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS)) | 326 |
| | Torsdag 7 maj 2009 |
| 2010/C 212E/50 | Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 och om avskaffande av finansieringen av vissa gemenskapsåtgärder samt om nya gränser för högsta tillåtna finansiering (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD)) | 347 |
| 2010/C 212E/51 | Miniminormer för mottagande av asylsökande (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (omarbetning) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD)) | 348 |
| P6_TC1-COD(2008)0244Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (omarbetning) | 349 |
| BILAGA I | 365 |
| BILAGA II | 366 |
| BILAGA III | 367 |
| 2010/C 212E/52 | Ansökan om internationellt skydd som inlämnats i en av medlemsstaterna av en medborgare i tredje land eller av en statslös person (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (omarbetning) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD)) | 370 |
| P6_TC1-COD(2008)0243Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (omarbetning) | 371 |
| BILAGA I | 401 |
| BILAGA II | 401 |
| 2010/C 212E/53 | Inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] (omarbetning) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD)) | 404 |
| P6_TC1-COD(2008)0242Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] (omarbetning) | 405 |
| BILAGA I | 426 |
| BILAGA II | 426 |
| BILAGA III | 426 |
| 2010/C 212E/54 | Inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD)) | 428 |
| P6_TC1-COD(2009)0027Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor | 429 |
| 2010/C 212E/55 | Bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om områdesspecifika frågor avseende tillämplig lag för avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett förfarande för förhandling och ingående av bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om områdesspecifika frågor avseende tillämplig lag för avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD)) | 453 |
| P6_TC1-COD(2008)0259Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om införande av ett förfarande för förhandling och ingående av avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om särskilda frågor avseende tillämplig lag för avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser | 453 |
| 2010/C 212E/56 | Program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus) (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD)) | 454 |
| P6_TC1-COD(2008)0258Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2009/EG om inrättande av ett program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus) | 454 |
| 2010/C 212E/57 | Gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD)) | 455 |
| P6_TC1-COD(2009)0042Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid försat behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser | 455 |
| 2010/C 212E/58 | Bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om domar i äktenskapsmål, mål om föräldraansvar och mål om underhållsskyldighet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om införande av ett förfarande för förhandling och ingående av bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om områdesspecifika frågor avseende domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål, mål om föräldraansvar och mål om underhållsskyldighet, samt avseende tillämplig lag i mål om underhållsskyldighet (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS)) | 456 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tirsdag 5 maj 2009

2010/C 212E/27

Ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna när det gäller handelsnormer för fjäderfäkött *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, vad gäller handelsnormerna för fjäderfäkött (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

162

2010/C 212E/28

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekterEuropaparlamentets resolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

165

BILAGA

166

2010/C 212E/29

Återvinning av bensinångor vid tankning av motorfordon ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av personbilar på bensinstationer (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

168

P6_TC1-COD(2008)0229Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer

168

2010/C 212E/30

Handel med sälprodukter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med sälprodukter (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

169

P6_TC1-COD(2008)0160Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om handel med sälprodukter

169

2010/C 212E/31

Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

170

P6_TC1-COD(2008)0211Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål

2009/.../EG

170

BILAGA I

201

BILAGA II

202

BILAGA III

202

BILAGA IV

203

BILAGA V

BILAGA V

219

BILAGA VI

BILAGA VI

219

BILAGA VII

BILAGA VII

226

BILAGA VIII

BILAGA VIII

226

BILAGA IX

227

2010/C 212E/32

Föroreningar förorsakade av fartyg och sanktioner för överträdelser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2005/35/EG 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

228

P6_TC1-COD(2008)0055Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 2005/35/EG 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser

229

2010/C 212E/33

Märkning och standardiserad konsumentinformation (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

229

P6_TC1-COD(2008)0222Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning)

2009/.../EG

230

BILAGA I

242

BILAGA II

243

2010/C 212E/34

Europaparlamentets budgetberäkning för 2010Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2009 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2010 (2009/2006(BUD))

244

Onsdag 6 maj 2009

2010/C 212E/35

Upphävande av ett direktiv och elva obsoleta beslut avseende den gemensamma fiskeripolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets beslut om upphävande av direktiv 83/515/EEG och elva obsoleta beslut avseende den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

249

2010/C 212E/36

Upphävande av fjorton obsoleta förordningar inom området för den gemensamma fiskeripolitiken *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om upphävande av fjorton obsoleta förordningar inom området för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

249

2010/C 212E/37

Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

250

2010/C 212E/38

Förslag till ändringsbudget nr 4/2009Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2009 för budgetåret 2009, avsnitt III - kommissionen (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

258

2010/C 212E/39

Förslag till ändringsbudget nr 5/2009Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2009 för budgetåret 2009, avsnitt III - kommissionen (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

259

2010/C 212E/40

Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, behandling av personuppgifter och integritetsskydd ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

260

P6_TC2-COD(2007)0248Europaparlamentets ståndpunkt antagen vid andra behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen

261

BILAGA

261

2010/C 212E/41

Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

262

P6_TC2-COD(2007)0247Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

263

BILAGA

307

2010/C 212E/42

Organet för europeiska regleringsmyndigheter för telekommunikationer (Berec) och byrån ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av gruppen av europeiska regleringsmyndigheter för telekommunikationer (Gert) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

309

P6_TC2-COD(2007)0249Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och byrån

309

2010/C 212E/43

Frekvensband som ska reserveras för mobilkommunikation ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

310

P6_TC1-COD(2008)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen

310

2010/C 212E/44

Likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av direktiv 86/613/EEG (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

311

P6_TC1-COD(2008)0192Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG

2009/.../EG

rådets

312

2010/C 212E/45

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

320

P6_TC1-COD(2008)0267Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

320

2010/C 212E/46

Program för att bidra till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

321

P6_TC1-COD(2009)0010Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet

322

BILAGA

322

2010/C 212E/47

Kapitalkravsdirektiven ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG vad gäller banker anslutna till centrala kreditinstitut, vissa frågor som gäller kapitalbasen, stora exponeringar, tillsynsrutiner och krishantering (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

323

P6_TC1-COD(2008)0191Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiven 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2007/64/EG vad gäller banker anslutna till centrala kreditinstitut, vissa frågor som gäller kapitalbasen, stora exponeringar, tillsynsrutiner och krishantering

323

2010/C 212E/48

Gemenskapsprogram för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram till stöd för särskild verksamhet på området för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

324

P6_TC1-COD(2009)0001Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2009/EG om inrättande av ett gemenskapsprogram till stöd för särskild verksamhet på området för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision

325

BILAGA

325

2010/C 212E/49

Skydd av djur vid tidpunkten för avlivning *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

326

Torsdag 7 maj 2009

2010/C 212E/50

Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 och om avskaffande av finansieringen av vissa gemenskapsåtgärder samt om nya gränser för högsta tillåtna finansiering (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

347

2010/C 212E/51

Miniminormer för mottagande av asylsökande (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (omarbetning) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

348

P6_TC1-COD(2008)0244Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (omarbetning)

(omarbetning)

349

BILAGA I

365

BILAGA II

366

BILAGA III

367

2010/C 212E/52

Ansökan om internationellt skydd som inlämnats i en av medlemsstaterna av en medborgare i tredje land eller av en statslös person (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (omarbetning) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

370

P6_TC1-COD(2008)0243Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (omarbetning)

(EG) nr .../2009

(omarbetning)

371

BILAGA I

401

BILAGA II

401

2010/C 212E/53

Inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck (omarbetning) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] (omarbetning) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

404

P6_TC1-COD(2008)0242Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] (omarbetning)

(omarbetning)

405

BILAGA I

426

BILAGA II

426

BILAGA III

426

2010/C 212E/54

Inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

428

P6_TC1-COD(2009)0027Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor

(EG) nr .../2009

429

2010/C 212E/55

Bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om områdesspecifika frågor avseende tillämplig lag för avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett förfarande för förhandling och ingående av bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om områdesspecifika frågor avseende tillämplig lag för avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

453

P6_TC1-COD(2008)0259Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om införande av ett förfarande för förhandling och ingående av avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om särskilda frågor avseende tillämplig lag för avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser

453

2010/C 212E/56

Program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus) (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

454

P6_TC1-COD(2008)0258Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2009/EG om inrättande av ett program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus)

454

2010/C 212E/57

Gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

455

P6_TC1-COD(2009)0042Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid försat behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser

455

2010/C 212E/58

Bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om domar i äktenskapsmål, mål om föräldraansvar och mål om underhållsskyldighet *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om införande av ett förfarande för förhandling och ingående av bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om områdesspecifika frågor avseende domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål, mål om föräldraansvar och mål om underhållsskyldighet, samt avseende tillämplig lag i mål om underhållsskyldighet (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

456

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2009–2010 Sammanträdena den 5–7 maj 2009 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 263 E, 5.11.2009. ANTAGNA TEXTER

Tirsdag 5 maj 2009

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/1

---

Tirsdag 5 maj 2009Rekommendation till kommissionen i klagomål 185/2005/ELB

P6_TA(2009)0340

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2009 om den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet med anledning av det förslag till rekommendation som riktats till Europeiska kommissionen i klagomål 185/2005/ELB (2009/2016(INI))

2010/C 212 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av den särskilda rapporten från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet,

med beaktande av artikel 195.1 andra stycket i EG-fördraget,

med beaktande av 94/262/EKSG, EG, Euratom: Europaparlamentets beslut av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (1), särskilt artikel 3.7,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 21,

med beaktande av Europeiska unionens kodex för god förvaltningssed, särskilt artikel 5.3,

med beaktande av artikel 195.2 första meningen i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A6-0201/2009), och av följande skäl:

| A. | Enligt EG-domstolen utgör principen om förbud mot åldersdiskriminering enligt artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna en allmän gemenskapsrättslig princip. |
| --- | --- |

A.

Enligt EG-domstolen utgör principen om förbud mot åldersdiskriminering enligt artikel 21 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna en allmän gemenskapsrättslig princip.

| B. | Skillnad i behandling på grund av ålder utgör åldersdiskriminering, såvida inte denna skillnad i behandling är legitim och sättet att uppnå syftet är lämpligt och nödvändigt. |
| --- | --- |

B.

Skillnad i behandling på grund av ålder utgör åldersdiskriminering, såvida inte denna skillnad i behandling är legitim och sättet att uppnå syftet är lämpligt och nödvändigt.

| C. | Enligt ombudsmannen har kommissionen inte tillräckligt motiverat skillnaden i behandling av extraanställda frilans-konferenstolkar över 65 år, och fortsätter att hålla fast vid sin nuvarande policy när det gäller anlitande av frilansar. |
| --- | --- |

C.

Enligt ombudsmannen har kommissionen inte tillräckligt motiverat skillnaden i behandling av extraanställda frilans-konferenstolkar över 65 år, och fortsätter att hålla fast vid sin nuvarande policy när det gäller anlitande av frilansar.

| D. | Ombudsmannen anser att detta utgör ett fall av administrativt missförhållande. |
| --- | --- |

D.

Ombudsmannen anser att detta utgör ett fall av administrativt missförhållande.

| E. | Europaparlamentets ansvar som unionens enda folkvalda församling är att garantera och skydda Europeiska ombudsmannens oberoende i fullgörandet av hans åligganden gentemot EU:s medborgare, och att övervaka genomförandet av hans rekommendationer. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentets ansvar som unionens enda folkvalda församling är att garantera och skydda Europeiska ombudsmannens oberoende i fullgörandet av hans åligganden gentemot EU:s medborgare, och att övervaka genomförandet av hans rekommendationer.

| 1. | Europaparlamentet stöder Europeiska ombudsmannens kritiska anmärkningar och hans rekommendationer om kommissionens policy för anlitande av extraanställda frilans-konferenstolkar över 65 år. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder Europeiska ombudsmannens kritiska anmärkningar och hans rekommendationer om kommissionens policy för anlitande av extraanställda frilans-konferenstolkar över 65 år.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sin nuvarande policy som praktiskt taget förbjuder rekrytering av extraanställda konferenstolkar över 65 år. Parlamentet anser dock inte att någon kompensation är berättigad i fallet i fråga. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sin nuvarande policy som praktiskt taget förbjuder rekrytering av extraanställda konferenstolkar över 65 år. Parlamentet anser dock inte att någon kompensation är berättigad i fallet i fråga.

| 3. | Europaparlamentet uppmärksammar att parlamentet, efter att det mottagit ett liknande förslag till rekommendation från ombudsmannen, omedelbart ändrade sin praxis när det gäller rekrytering av extraanställda konferenstolkar över 65 år och tolkade de tillämpliga reglerna på ett sätt som inte leder till diskriminering. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmärksammar att parlamentet, efter att det mottagit ett liknande förslag till rekommendation från ombudsmannen, omedelbart ändrade sin praxis när det gäller rekrytering av extraanställda konferenstolkar över 65 år och tolkade de tillämpliga reglerna på ett sätt som inte leder till diskriminering.

| 4. | Europaparlamentet anser inte att man genom att ändra de tillämpliga reglerna och avlägsna åldersdiskrimineringen från rekryteringsprocessen gör EU-institutionen skyldig att rekrytera extraanställda konferenstolkar över 65 år, men att man med en sådan ändring skulle bringa kommissionens regler i överensstämmelse med gemenskapsrättens allmänna principer. Vidare anser parlamentet, med tanke på bristen på tolkar för vissa officiella språk, att detta dessutom skulle förbättra institutionens förmåga att garantera bästa möjliga service, vilket har bevisats i parlamentet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser inte att man genom att ändra de tillämpliga reglerna och avlägsna åldersdiskrimineringen från rekryteringsprocessen gör EU-institutionen skyldig att rekrytera extraanställda konferenstolkar över 65 år, men att man med en sådan ändring skulle bringa kommissionens regler i överensstämmelse med gemenskapsrättens allmänna principer. Vidare anser parlamentet, med tanke på bristen på tolkar för vissa officiella språk, att detta dessutom skulle förbättra institutionens förmåga att garantera bästa möjliga service, vilket har bevisats i parlamentet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med parlamentet för att se över reglerna för rekrytering av extraanställda konferenstolkar och annan personal, för att se till att all slags diskriminering undviks. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med parlamentet för att se över reglerna för rekrytering av extraanställda konferenstolkar och annan personal, för att se till att all slags diskriminering undviks.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet och Europeiska ombudsmannen.

---

(1)  EGT L 113, 4.5.1994, s. 15.

---

Onsdag 6 maj 2009

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/3

---

Onsdag 6 maj 2009Ändring av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006

P6_TA(2009)0354

Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om det ändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av den fleråriga budgetramen (2007–2013) enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0171 – C6-0508/2008 – 2008/2332(ACI))

2010/C 212 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens ändrade förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0171),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkterna 21, 22 och 23,

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2009 om halvtidsöversynen av budgetramen 2007–2013 (2) och av den 10 mars 2009 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 (3),

med beaktande av resultatet av trepartsmötet den 2 april 2009,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0278/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner slutsatserna från trepartsmötet den 2 april 2009. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner slutsatserna från trepartsmötet den 2 april 2009.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den överenskommelse som nåtts om revideringen av den fleråriga budgetramen är resultatet av ett framgångsrikt interinstitutionellt samarbete som syftat till att hantera den finansiella och ekonomiska kris som medlemsstaterna upplever, genom att främja solidaritet avseende energiresurser och främja bredbandstjänster i landsbygdsområden samt stödja jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att den överenskommelse som nåtts om revideringen av den fleråriga budgetramen är resultatet av ett framgångsrikt interinstitutionellt samarbete som syftat till att hantera den finansiella och ekonomiska kris som medlemsstaterna upplever, genom att främja solidaritet avseende energiresurser och främja bredbandstjänster i landsbygdsområden samt stödja jordbrukssektorn.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet genom denna överenskommelse, i egenskap av både lagstiftande och budgetansvarig myndighet, har värnat om sina nuvarande prioriteringar, såsom man gjorde under budgetförfarandet för 2008, då en överenskommelse nåddes om finansieringen av Galileo. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet genom denna överenskommelse, i egenskap av både lagstiftande och budgetansvarig myndighet, har värnat om sina nuvarande prioriteringar, såsom man gjorde under budgetförfarandet för 2008, då en överenskommelse nåddes om finansieringen av Galileo.

| 4. | Europaparlamentet samtycker till den politiska kompromissen som innehåller en kompensationsmekanism som enligt planerna ska tillämpas vid budgetförfarandet för 2010, samt vid behov även vid budgetförfarandet för 2011. Parlamentet påminner om att kompensationsmekanismen, enligt vad som sades i det gemensamma uttalande som antogs av Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid trepartsöverläggningen den 2 april 2009, varken kommer att påverka de finansieringsramar som ingår i program som antas genom medbeslutande eller tillämpningen det årliga budgetförfarandet, och att den kommer att finansieras med hjälp av alla de budgetmedel som finns tillgängliga enligt den rättsliga ramen för budgeten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet samtycker till den politiska kompromissen som innehåller en kompensationsmekanism som enligt planerna ska tillämpas vid budgetförfarandet för 2010, samt vid behov även vid budgetförfarandet för 2011. Parlamentet påminner om att kompensationsmekanismen, enligt vad som sades i det gemensamma uttalande som antogs av Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid trepartsöverläggningen den 2 april 2009, varken kommer att påverka de finansieringsramar som ingår i program som antas genom medbeslutande eller tillämpningen det årliga budgetförfarandet, och att den kommer att finansieras med hjälp av alla de budgetmedel som finns tillgängliga enligt den rättsliga ramen för budgeten.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att underskott och outnyttjade medel är frågor som fortfarande måste lösas efter att förhandlingarna om det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 är avslutade. De nämnda underskotten bör behandlas vid halvtidsöversynen 2008–2009, enligt förklaring nr 3 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, samt under de årliga budgetförfarandena, om möjligt genom mer flexibilitet, och i vilket fall som helst genom att utnyttja alla möjligheter enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Parlamentet påminner om att man i sin unilaterala förklaring under trepartsöverläggningarna den 2 april 2009 begärde att kommissionen i revideringen efter halva tiden ska ta upp de principer som nämns i parlamentets resolution som antogs den 25 mars 2009. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar att underskott och outnyttjade medel är frågor som fortfarande måste lösas efter att förhandlingarna om det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 är avslutade. De nämnda underskotten bör behandlas vid halvtidsöversynen 2008–2009, enligt förklaring nr 3 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, samt under de årliga budgetförfarandena, om möjligt genom mer flexibilitet, och i vilket fall som helst genom att utnyttja alla möjligheter enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006. Parlamentet påminner om att man i sin unilaterala förklaring under trepartsöverläggningarna den 2 april 2009 begärde att kommissionen i revideringen efter halva tiden ska ta upp de principer som nämns i parlamentets resolution som antogs den 25 mars 2009.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar till försiktighet när det gäller att regelbundet utnyttja marginalerna under rubrik 2 för att finansiera andra rubriker, eftersom detta kan äventyra jordbrukssektorns intressen, med tanke på de oförutsedda minskningarna av marknadspriserna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar till försiktighet när det gäller att regelbundet utnyttja marginalerna under rubrik 2 för att finansiera andra rubriker, eftersom detta kan äventyra jordbrukssektorns intressen, med tanke på de oförutsedda minskningarna av marknadspriserna.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att överenskommelsen med rådet kunde nås först två månader innan parlamentets valperiod löper ut, vilket innebär mindre tid för förhandlingar. Detta satte tyvärr institutionerna under press, även om arbetet bedrevs i den normala andan av lojalt samarbete. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att överenskommelsen med rådet kunde nås först två månader innan parlamentets valperiod löper ut, vilket innebär mindre tid för förhandlingar. Detta satte tyvärr institutionerna under press, även om arbetet bedrevs i den normala andan av lojalt samarbete.

| 8. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2009)0174.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2009)0095 och 0096.

---

Onsdag 6 maj 2009BILAGA

Onsdag 6 maj 2009EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

av den 6 maj 2009

om ändring av den fleråriga budgetramen (2007–2013) enligt det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 21, punkt 22 första och andra stycket och punkt 23,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Som ett led i den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen för modernisering av infrastruktur och för energisolidaritet enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid ett trepartsmöte den 2 april 2009 kring finansieringen av projekt på energiområdet, utveckling av bredbandsinfrastruktur för Internet i landsbygdsområden samt förstärkta åtgärder för att bemöta de nya utmaningar som identifierats i samband med utvärderingen av 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (”hälsokontrollen”). Denna finansiering förutsätter först och främst en revidering av den fleråriga budgetramen för 2007–2013 enligt punkterna 21, 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet, eftersom 2009 års tak för åtagandebemyndiganden under rubrik 1A behöver höjas med 2 000 000 000 EUR i löpande priser. |
| --- | --- |

(1)

Som ett led i den europeiska ekonomiska återhämtningsplanen för modernisering av infrastruktur och för energisolidaritet enades Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid ett trepartsmöte den 2 april 2009 kring finansieringen av projekt på energiområdet, utveckling av bredbandsinfrastruktur för Internet i landsbygdsområden samt förstärkta åtgärder för att bemöta de nya utmaningar som identifierats i samband med utvärderingen av 2003 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (”hälsokontrollen”). Denna finansiering förutsätter först och främst en revidering av den fleråriga budgetramen för 2007–2013 enligt punkterna 21, 22 och 23 i det interinstitutionella avtalet, eftersom 2009 års tak för åtagandebemyndiganden under rubrik 1A behöver höjas med 2 000 000 000 EUR i löpande priser.

| (2) | Höjningen av taket för rubrik 1A kommer att kompenseras helt och hållet genom en motsvarande sänkning av 2009 års tak för åtagandebemyndiganden under rubrik 2 med 2 000 000 000 EUR. |
| --- | --- |

(2)

Höjningen av taket för rubrik 1A kommer att kompenseras helt och hållet genom en motsvarande sänkning av 2009 års tak för åtagandebemyndiganden under rubrik 2 med 2 000 000 000 EUR.

| (3) | För att ett lämpligt förhållande mellan åtaganden och betalningar ska bibehållas kommer de årliga taken för betalningsbemyndiganden att justeras. Justeringen kommer att vara neutral. |
| --- | --- |

(3)

För att ett lämpligt förhållande mellan åtaganden och betalningar ska bibehållas kommer de årliga taken för betalningsbemyndiganden att justeras. Justeringen kommer att vara neutral.

| (4) | Bilaga I till det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning bör därför ändras i enlighet med detta (2). |
| --- | --- |

(4)

Bilaga I till det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning bör därför ändras i enlighet med detta (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Bilaga I till det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning ska ersättas av bilagan till detta beslut.

Utfärdat i Strasbourg den 6 maj 2009

På Europaparlamentets vägnar

Talman

På rådets vägnar

Ordförande

Onsdag 6 maj 2009BILAGA

BUDGETRAM 2007-2013: REVIDERAD ENLIGT DEN EKONOMISKA ÅTERHÄMTNINGSPLANEN FÖR EUROPA (2004 ÅRS PRISER)

| (miljoner EUR – fasta priser 2004) |
| --- |
| ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Total


  2007-2013 |
| 1. | Hållbar tillväxt |

(miljoner EUR – fasta priser 2004)

ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Total

2007-2013

1.

50 865

53 262

55 883

54 860

55 400

56 866

58 256

385 392

| 1a | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1a

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

8 404

9 595

12 021

11 000

11 306

12 122

12 914

77 362

| 1b | Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1b

Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning

42 461

43 667

43 862

43 860

44 094

44 744

45 342

308 030

| 2. | Skydd och förvaltning för naturresurserli |
| --- | --- |

2.

51 962

54 685

52 205

53 379

52 528

51 901

51 284

367 944

varav markandsrelaterade utgifter och direktstöd

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a | Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3a

Frihet, säkerhet och rättvisa

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b | Medborgarskap |
| --- | --- |

3b

Medborgarskap

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administration
   (3) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensation |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN TOTALT

117 277

122 683

123 370

123 862

124 167

125 643

127 167

864 169

i procent av BNI

1,08 %

1,09 %

1,07 %

1,05 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

BETALNINGSBEMYNDIGANDEN TOTALT

115 142

119 805

110 439

119 126

116 552

120 145

119 391

820 600

i procent av BNI

1,06 %

1,06 %

0,96 %

1,01 %

0,97 %

0,98 %

0,95 %

1,00 %

Marginal

0,18 %

0,18 %

0,28 %

0,23 %

0,27 %

0,26 %

0,29 %

0,24 %

Tak för egna medel i procent av BNI

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  För detta ändamål kommer beloppen i ovanstående överenskommelse att räknas om till 2004 års priser.

2

(3)  De pensionsutgifter som ingår i detta utgiftstak anges netto efter personalens bidrag till systemet, inom 500 miljoner EUR i 2004 års priser för perioden 2007-2013.

3

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/6 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/6

---

Onsdag 6 maj 2009Energimärkning av teveapparater

P6_TA(2009)0357

Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om utkastet till kommissionens direktiv om genomförande och ändring av rådets direktiv 92/75/EEG vad gäller energimärkning av teveapparater

2010/C 212 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (1), särskilt artiklarna 9 och 12,

med beaktande av utkastet till kommissionens direktiv om genomförande och ändring av rådets direktiv 92/75/EEG vad gäller energimärkning av teveapparater,

med beaktande av yttrandet av den 30 mars 2009 från den kommitté som avses i artikel 10 i direktiv 92/75/EEG,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 2006”Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna” (KOM(2006)0545),

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 13 november 2008 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (KOM(2008)0778),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) (2),

med beaktande av artikel 5a.3 b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3),

med beaktande av artiklarna 81.2 och 4 b i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Huvudsyftet med direktiv 92/75/EEG (nedan kallat ramdirektivet) är enligt artikel 1 att ”göra det möjligt att harmonisera de nationella åtgärderna när det gäller att publicera uppgifter, särskilt genom märkning och produktinformation, om förbrukning av energi och andra väsentliga resurser samt kompletterande uppgifter om vissa slag av hushållsapparater för att därigenom ge konsumenterna möjlighet att välja mer energisnåla apparater”. |
| --- | --- |

A.

Huvudsyftet med direktiv 92/75/EEG (nedan kallat ramdirektivet) är enligt artikel 1 att ”göra det möjligt att harmonisera de nationella åtgärderna när det gäller att publicera uppgifter, särskilt genom märkning och produktinformation, om förbrukning av energi och andra väsentliga resurser samt kompletterande uppgifter om vissa slag av hushållsapparater för att därigenom ge konsumenterna möjlighet att välja mer energisnåla apparater”.

| B. | I ramdirektivet anges även att ”om allmänheten får tillgång till korrekt, relevant och jämförbar information om den energi som varje enskild hushållsapparat förbrukar, kan detta påverka deras val till förmån för mindre energikrävande apparater”. |
| --- | --- |

B.

I ramdirektivet anges även att ”om allmänheten får tillgång till korrekt, relevant och jämförbar information om den energi som varje enskild hushållsapparat förbrukar, kan detta påverka deras val till förmån för mindre energikrävande apparater”.

| C. | Som påpekades i kommissionens konsekvensanalys som åtföljde förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (SEK(2008)2862) har den ursprungliga framgångsrika A–G-märkningen använts som modell i olika länder runtom i världen, till exempel i Argentina, Brasilien, Chile, Iran, Israel, Kina och Sydafrika. |
| --- | --- |

C.

Som påpekades i kommissionens konsekvensanalys som åtföljde förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (SEK(2008)2862) har den ursprungliga framgångsrika A–G-märkningen använts som modell i olika länder runtom i världen, till exempel i Argentina, Brasilien, Chile, Iran, Israel, Kina och Sydafrika.

| D. | Teveapparater förbrukar mycket energi och det finns alltså betydande möjligheter att spara energi genom att denna produktkategori läggs till i energimärkningssystemet under artikel 1.2 i ramdirektivet. |
| --- | --- |

D.

Teveapparater förbrukar mycket energi och det finns alltså betydande möjligheter att spara energi genom att denna produktkategori läggs till i energimärkningssystemet under artikel 1.2 i ramdirektivet.

| E. | Energimärkningen av teveapparater bör överensstämma i så hög grad som möjligt med de etablerade märkningssystemen för andra hushållsapparater. |
| --- | --- |

E.

Energimärkningen av teveapparater bör överensstämma i så hög grad som möjligt med de etablerade märkningssystemen för andra hushållsapparater.

| F. | I ovannämnda kommissionsmeddelande anges att ”dagens märkningsklassificering kommer att uppgraderas och nya klasser införas vart femte år eller när det är motiverat av den tekniska utvecklingen, med undersökningar av ekodesign som underlag, i syfte att A-märkning bara skall ges till den utrustning som ligger bland de 10-20 % bästa”. |
| --- | --- |

F.

I ovannämnda kommissionsmeddelande anges att ”dagens märkningsklassificering kommer att uppgraderas och nya klasser införas vart femte år eller när det är motiverat av den tekniska utvecklingen, med undersökningar av ekodesign som underlag, i syfte att A-märkning bara skall ges till den utrustning som ligger bland de 10-20 % bästa”.

| G. | För att det ska gå att genomföra energimärkningssystemet måste det vidtas åtgärder som förser konsumenterna med information om energieffektiviteten hos hushållsapparater som är tydlig, omfattande, jämförbar och lättförståelig. |
| --- | --- |

G.

För att det ska gå att genomföra energimärkningssystemet måste det vidtas åtgärder som förser konsumenterna med information om energieffektiviteten hos hushållsapparater som är tydlig, omfattande, jämförbar och lättförståelig.

| H. | Om konsumenterna köper fler energieffektiva apparater i stället för mindre effektiva apparater skulle detta öka intäkterna för tillverkarna. |
| --- | --- |

H.

Om konsumenterna köper fler energieffektiva apparater i stället för mindre effektiva apparater skulle detta öka intäkterna för tillverkarna.

| I. | I utkastet till kommissionens direktiv införs en annan förändring, särskilt i fråga om utformningen av energimärkningen och energieffektivitetsklasserna, genom att man har lagt till nya A-klasser (till exempel A-20 %, A-40 % och A-60 %) som kan bli ännu mer förvirrande för konsumenterna, försämra deras förståelse för energimärkningssystemet och försvåra valet av mer energieffektiva apparater. |
| --- | --- |

I.

I utkastet till kommissionens direktiv införs en annan förändring, särskilt i fråga om utformningen av energimärkningen och energieffektivitetsklasserna, genom att man har lagt till nya A-klasser (till exempel A-20 %, A-40 % och A-60 %) som kan bli ännu mer förvirrande för konsumenterna, försämra deras förståelse för energimärkningssystemet och försvåra valet av mer energieffektiva apparater.

| J. | Ett mindre antal tekniska justeringar av märkningen skulle kunna resultera i en märkning som är mycket tydligare och mer lättförståelig för konsumenterna. |
| --- | --- |

J.

Ett mindre antal tekniska justeringar av märkningen skulle kunna resultera i en märkning som är mycket tydligare och mer lättförståelig för konsumenterna.

| K. | Enligt uppgifter tycker kunderna att A–G-skalan är tydlig. Kommissionen har dock inte genomfört någon konsekvensanalys för att visa om A-20 %, A-40 % och A-60 % vid sidan om lägre klasser där inga apparater ingår är användbara eller missvisande för konsumenterna. |
| --- | --- |

K.

Enligt uppgifter tycker kunderna att A–G-skalan är tydlig. Kommissionen har dock inte genomfört någon konsekvensanalys för att visa om A-20 %, A-40 % och A-60 % vid sidan om lägre klasser där inga apparater ingår är användbara eller missvisande för konsumenterna.

| L. | En omplacering av befintliga produkter till en begränsad A–G-skala skulle framför allt förhindra inrättandet av lägre klasser där inga apparater ingår som kan vara missvisande för konsumenterna. |
| --- | --- |

L.

En omplacering av befintliga produkter till en begränsad A–G-skala skulle framför allt förhindra inrättandet av lägre klasser där inga apparater ingår som kan vara missvisande för konsumenterna.

| M. | Införandet av ytterligare effektivitetsklasser på befintliga A–G-märkningar, även när det gäller andra produkter, bidrar sannolikt till förvirringen om huruvida produkter i klass A är effektiva eller inte. |
| --- | --- |

M.

Införandet av ytterligare effektivitetsklasser på befintliga A–G-märkningar, även när det gäller andra produkter, bidrar sannolikt till förvirringen om huruvida produkter i klass A är effektiva eller inte.

| N. | En sådan åtgärd fyller inte den grundläggande rättsaktens syfte, nämligen att förse konsumenterna med korrekt, relevant och jämförbar information. |
| --- | --- |

N.

En sådan åtgärd fyller inte den grundläggande rättsaktens syfte, nämligen att förse konsumenterna med korrekt, relevant och jämförbar information.

| O. | Kommissionen har lagt fram sitt förslag om en omarbetning av ramdirektivet vilket skulle kunna medföra ytterligare förändringar som skulle få konsekvenser för de föreslagna genomförandeåtgärderna. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har lagt fram sitt förslag om en omarbetning av ramdirektivet vilket skulle kunna medföra ytterligare förändringar som skulle få konsekvenser för de föreslagna genomförandeåtgärderna.

| 1. | Europaparlamentet motsätter sig antagandet av utkastet till kommissionens direktiv om genomförande och ändring av rådets direktiv 92/75/EEG vad gäller energimärkning av teveapparater. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet motsätter sig antagandet av utkastet till kommissionens direktiv om genomförande och ändring av rådets direktiv 92/75/EEG vad gäller energimärkning av teveapparater.

| 2. | Europaparlamentet anser inte att utkastet till kommissionens direktiv är förenligt med den grundläggande rättsaktens syfte. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser inte att utkastet till kommissionens direktiv är förenligt med den grundläggande rättsaktens syfte.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka utkastet till direktiv och lägga fram ett nytt, baserat på en begränsad A–G-skala, till det utskott som anges i artikel 10 i rådets direktiv 92/75/EEG så fort som möjligt och under inga omständigheter senare än 30 september 2009. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka utkastet till direktiv och lägga fram ett nytt, baserat på en begränsad A–G-skala, till det utskott som anges i artikel 10 i rådets direktiv 92/75/EEG så fort som möjligt och under inga omständigheter senare än 30 september 2009.

| 4. | Europaparlamentet anser att utformningen av märkningen är en viktig del av energimärkningsdirektivet, som man bör besluta om inom ramen för den översyn och omarbetning som för närvarande övervägs enligt medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att utformningen av märkningen är en viktig del av energimärkningsdirektivet, som man bör besluta om inom ramen för den översyn och omarbetning som för närvarande övervägs enligt medbeslutandeförfarandet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT L 297, 13.10.1992, s. 16.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2009)0345.

(3)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/8

---

Onsdag 6 maj 2009Icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen

P6_TA(2009)0358

Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om förslaget till kommissionens beslut om fastställande av det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt)

2010/C 212 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1905/2006 av den 18 december 2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete (1), framför allt artikel 14.1 b i förordningen,

med beaktande av kommissionens förslag till beslut om fastställande av det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt) (CMTD(2009)0387 – D004766/01),

med beaktande av yttrandet av den 15 april 2009 från den kommitté som avses i artikel 35.1 i förordning (EG) nr 1905/2006 (”kommittén för hantering av instrumentet för utvecklingssamarbete”),

med beaktande av den allmänna utvärderingen ”General Evaluation of Actions to Raise Public Awareness of Development Issues in Europe/Development Education” (EG-referensnummer: 2007/146962, slutlig rapport),

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2008 om EU:s utvecklingspolitik: en utmaning för de nya medlemsstaterna (2),

med beaktande av artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (3),

med beaktande av artikel 81 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 15 april 2009 röstade kommittén för hantering av instrumentet för utvecklingssamarbete vid sluten omröstning till förmån för förslaget till det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt) (CMTD(2009)0387 – D004766/01). |
| --- | --- |

A.

Den 15 april 2009 röstade kommittén för hantering av instrumentet för utvecklingssamarbete vid sluten omröstning till förmån för förslaget till det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt) (CMTD(2009)0387 – D004766/01).

| B. | I enlighet med artikel 7.3 i beslut 1999/468/EG och artikel 1 i avtalet av den 3 juni 2008 mellan Europaparlamentet och kommissionen om förfaranden för genomförande av rådets beslut 1999/468/EG tillställdes parlamentet det förslag till genomförandeåtgärder som sänts till kommittén för hantering av instrumentet för utvecklingssamarbete samt resultaten av omröstningen. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 7.3 i beslut 1999/468/EG och artikel 1 i avtalet av den 3 juni 2008 mellan Europaparlamentet och kommissionen om förfaranden för genomförande av rådets beslut 1999/468/EG tillställdes parlamentet det förslag till genomförandeåtgärder som sänts till kommittén för hantering av instrumentet för utvecklingssamarbete samt resultaten av omröstningen.

| C. | I artikel 14.1 b i förordning (EG) nr 1905/2006 föreskrivs det att ett av syftena för det tematiska programmet för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter inom utveckling består i att ”öka den europeiska medborgarens medvetenhet om utvecklingsfrågor och uppbåda ett aktivt stöd hos allmänheten i gemenskapen och de anslutande länderna för strategier för fattigdomsminskning och hållbar utveckling i partnerländer”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 14.1 b i förordning (EG) nr 1905/2006 föreskrivs det att ett av syftena för det tematiska programmet för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter inom utveckling består i att ”öka den europeiska medborgarens medvetenhet om utvecklingsfrågor och uppbåda ett aktivt stöd hos allmänheten i gemenskapen och de anslutande länderna för strategier för fattigdomsminskning och hållbar utveckling i partnerländer”.

| D. | I ett ”gemensamt uttalande från medlemsstaterna om utvecklingsinstrumentet i relation till icke-statliga aktörer och lokala myndigheter” som av 11 medlemsstater tillställdes kommissionen den 19 mars 2009 yppades farhågor om kommissionens avsikt att inställa den direkta finansieringen (förfarandet med ”målinriktade projekt”) inom projekten Trialog och Deeep (4), som pågått sedan 1998 respektive 2003 och i stället ålägga dem att delta i en ”inbjudan att inkomma med förslag”. |
| --- | --- |

D.

I ett ”gemensamt uttalande från medlemsstaterna om utvecklingsinstrumentet i relation till icke-statliga aktörer och lokala myndigheter” som av 11 medlemsstater tillställdes kommissionen den 19 mars 2009 yppades farhågor om kommissionens avsikt att inställa den direkta finansieringen (förfarandet med ”målinriktade projekt”) inom projekten Trialog och Deeep (4), som pågått sedan 1998 respektive 2003 och i stället ålägga dem att delta i en ”inbjudan att inkomma med förslag”.

| E. | I det gemensamma uttalandet från 11 medlemsstater, bland dem 9 ”nya” medlemsstater, varnas det för att kommissionens planer att avbryta det direkta stödet till Trialog och Deeep tidsmässigt kommer ”högst olägligt”, ”med hänsyn tagen till den aktuella finanssituationen i många av de ”nya” medlemsstaterna och hur denna situation påverkar de icke-statliga organisationernas förmåga att fungera och utvecklas” och där uttrycktes också oro för att ”det kan uppstå ett avbrott i finansieringen som blir till skada för dessa projekt, genom att de förlorar kvalificerad personal, liksom också kunskaper och redan etablerade nätverk”. |
| --- | --- |

E.

I det gemensamma uttalandet från 11 medlemsstater, bland dem 9 ”nya” medlemsstater, varnas det för att kommissionens planer att avbryta det direkta stödet till Trialog och Deeep tidsmässigt kommer ”högst olägligt”, ”med hänsyn tagen till den aktuella finanssituationen i många av de ”nya” medlemsstaterna och hur denna situation påverkar de icke-statliga organisationernas förmåga att fungera och utvecklas” och där uttrycktes också oro för att ”det kan uppstå ett avbrott i finansieringen som blir till skada för dessa projekt, genom att de förlorar kvalificerad personal, liksom också kunskaper och redan etablerade nätverk”.

| F. | Liknande farhågor yppades också av utvecklingsutskottets ordförande i en skrivelse av den 19 mars 2009, där det påpekades att ”utskottet hela tiden prioriterat information och kapacitetsuppbyggnad på utvecklingssamarbetets område i de nya medlemsstaterna, tillsammans med utbildning i utvecklingsfrågor för allmänheten i Europa” och där kommissionen ombads förse parlamentet ”med de objektiva och öppna kriterier utgående från vilka kommissionen fattar beslut om vilka verksamheter och projekt som ska komma i fråga för direkt finansiering” och där det ytterligare anhölls om att ”genomförandet av den föreslagna åtgärden skulle uppskjutas med åtminstone ett år, för att eventuella avbrott i finansieringen och risker för själva fortlevnaden av dessa synnerligen nyttiga projekt skulle kunna undvikas”. |
| --- | --- |

F.

Liknande farhågor yppades också av utvecklingsutskottets ordförande i en skrivelse av den 19 mars 2009, där det påpekades att ”utskottet hela tiden prioriterat information och kapacitetsuppbyggnad på utvecklingssamarbetets område i de nya medlemsstaterna, tillsammans med utbildning i utvecklingsfrågor för allmänheten i Europa” och där kommissionen ombads förse parlamentet ”med de objektiva och öppna kriterier utgående från vilka kommissionen fattar beslut om vilka verksamheter och projekt som ska komma i fråga för direkt finansiering” och där det ytterligare anhölls om att ”genomförandet av den föreslagna åtgärden skulle uppskjutas med åtminstone ett år, för att eventuella avbrott i finansieringen och risker för själva fortlevnaden av dessa synnerligen nyttiga projekt skulle kunna undvikas”.

| G. | Den ovannämnda allmänna utvärderingen ”General Evaluation of Actions to Raise Public Awareness of Development Issues in Europe/Development Education” utmynnar i en slutsats om att ”strategiska insatser av målinriktade projekt har bidragit till att målen för samfinansiering tillsammans med det europeiska utvecklingsprogrammet för icke-statliga organisationer har kunnat uppnås” samt att ”Deeep erbjudit en viktig samordningsmekanism för att öka dialogen, främja utbyte av bästa praxis och bygga nätverk och partnerskap på EU-nivå och mellan nationella plattformar och EU” och dessutom att ”Trialog också verkningsfullt bidragit till förbättrad dialog och kapacitetsutbyggnad i sitt arbete med de nya medlemsstaterna och anslutningsstaterna”. |
| --- | --- |

G.

Den ovannämnda allmänna utvärderingen ”General Evaluation of Actions to Raise Public Awareness of Development Issues in Europe/Development Education” utmynnar i en slutsats om att ”strategiska insatser av målinriktade projekt har bidragit till att målen för samfinansiering tillsammans med det europeiska utvecklingsprogrammet för icke-statliga organisationer har kunnat uppnås” samt att ”Deeep erbjudit en viktig samordningsmekanism för att öka dialogen, främja utbyte av bästa praxis och bygga nätverk och partnerskap på EU-nivå och mellan nationella plattformar och EU” och dessutom att ”Trialog också verkningsfullt bidragit till förbättrad dialog och kapacitetsutbyggnad i sitt arbete med de nya medlemsstaterna och anslutningsstaterna”.

| H. | Trialog-programmet bidrar till att tillgodose det behov av en övergripande kommunikations- och utbildningsstrategi, av det slag som Europaparlamentet i sin resolution av den 13 mars 2008 om EU:s utvecklingspolitik: en utmaning för de nya medlemsstaterna ansåg att behövdes för att åtgärda bristen på ett offentligt erkännande av utvecklingssamarbetets prioriteringar i de nya medlemsstaterna, och programmet Deeep innebär ett svar på det upprop om utbildning och ökat medvetande om utveckling i det europeiska utbildningsväsendet, som ingick i samma resolution. |
| --- | --- |

H.

Trialog-programmet bidrar till att tillgodose det behov av en övergripande kommunikations- och utbildningsstrategi, av det slag som Europaparlamentet i sin resolution av den 13 mars 2008 om EU:s utvecklingspolitik: en utmaning för de nya medlemsstaterna ansåg att behövdes för att åtgärda bristen på ett offentligt erkännande av utvecklingssamarbetets prioriteringar i de nya medlemsstaterna, och programmet Deeep innebär ett svar på det upprop om utbildning och ökat medvetande om utveckling i det europeiska utbildningsväsendet, som ingick i samma resolution.

| I. | I det ovannämnda årliga åtgärdsprogrammet för 2009 föreslår kommissionen också att bevilja ett direkt anslag till ett projekt om förstärkt förvaltningskapacitet på Kuba, avsett att genomföras av European Foundation of Management Development. Inom det tematiska program för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, vilket ingår i instrumentet för utvecklingssamarbete, har förfarandet med målinriktade projekt aldrig tidigare använts för verksamheter i partnerländerna. |
| --- | --- |

I.

I det ovannämnda årliga åtgärdsprogrammet för 2009 föreslår kommissionen också att bevilja ett direkt anslag till ett projekt om förstärkt förvaltningskapacitet på Kuba, avsett att genomföras av European Foundation of Management Development. Inom det tematiska program för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter, vilket ingår i instrumentet för utvecklingssamarbete, har förfarandet med målinriktade projekt aldrig tidigare använts för verksamheter i partnerländerna.

| J. | Kommissionen gav senare ut en förklarande not till kommittén för hantering av instrumentet för utvecklingssamarbete för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter (5), där den klarlägger urvalskriterierna för målinriktade åtgärder och förklarar att dessa bygger på artikel 168 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen (6) och att anslag framför allt får beviljas till ”organ som rättsligt eller faktiskt har monopol” samt för ”åtgärder med vissa särdrag som ställer krav på ett särskilt organ, på grund av dess tekniska kompetens, dess höga grad av specialisering eller dess administrativa befogenheter”. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen gav senare ut en förklarande not till kommittén för hantering av instrumentet för utvecklingssamarbete för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter (5), där den klarlägger urvalskriterierna för målinriktade åtgärder och förklarar att dessa bygger på artikel 168 i genomförandebestämmelserna till budgetförordningen (6) och att anslag framför allt får beviljas till ”organ som rättsligt eller faktiskt har monopol” samt för ”åtgärder med vissa särdrag som ställer krav på ett särskilt organ, på grund av dess tekniska kompetens, dess höga grad av specialisering eller dess administrativa befogenheter”.

| 1. | Europaparlamentet motsätter sig antagandet av kommissionens utkast till beslut om fastställande av det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt) (CMTD(2009)0387 – D004766/01) i dess nuvarande utformning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet motsätter sig antagandet av kommissionens utkast till beslut om fastställande av det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt) (CMTD(2009)0387 – D004766/01) i dess nuvarande utformning.

| 2. | Europaparlamentet ber kommissionen att klarlägga utgående från vilka kriterier det ska fastställas att en monopolsituation föreligger ”rättsligt eller faktiskt”, mot bakgrund av att de 11 medlemsstaterna i sitt ”gemensamma uttalande” påpekat att det ur de ”nya” medlemsstaternas synvinkel betraktat fortfarande föreligger en situation av ”faktiskt” monopol på de europaomfattande verksamheter som utförs av Trialog och Deeep. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet ber kommissionen att klarlägga utgående från vilka kriterier det ska fastställas att en monopolsituation föreligger ”rättsligt eller faktiskt”, mot bakgrund av att de 11 medlemsstaterna i sitt ”gemensamma uttalande” påpekat att det ur de ”nya” medlemsstaternas synvinkel betraktat fortfarande föreligger en situation av ”faktiskt” monopol på de europaomfattande verksamheter som utförs av Trialog och Deeep.

| 3. | Europaparlamentet vidhåller att kriterierna för beviljande av direkta anslag till målinriktade projekt måste tillämpas öppet, genomgående och med insyn för att alla ska få likadana verksamhetsförutsättningar och vidhåller därför att samma kriterier ska tillämpas på Trialog, Deeep och projekten för att stärka förvaltningskapaciteten på Kuba. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet vidhåller att kriterierna för beviljande av direkta anslag till målinriktade projekt måste tillämpas öppet, genomgående och med insyn för att alla ska få likadana verksamhetsförutsättningar och vidhåller därför att samma kriterier ska tillämpas på Trialog, Deeep och projekten för att stärka förvaltningskapaciteten på Kuba.

| 4. | Europaparlamentet vidhåller att ett oavbrutet ekonomiskt stöd måste tillförsäkras via ett strategiskt europaomfattande program för den värdefulla verksamhet som består i att främja utbyten av bästa praxis och uppbyggandet av nätverk och partnerskap på EU-nivå samt mellan nationella plattformar och EU, samt för förbättrad dialog och kapacitetsuppbyggnad i arbetet med de ”nya” medlemsstaterna och anslutningsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet vidhåller att ett oavbrutet ekonomiskt stöd måste tillförsäkras via ett strategiskt europaomfattande program för den värdefulla verksamhet som består i att främja utbyten av bästa praxis och uppbyggandet av nätverk och partnerskap på EU-nivå samt mellan nationella plattformar och EU, samt för förbättrad dialog och kapacitetsuppbyggnad i arbetet med de ”nya” medlemsstaterna och anslutningsstaterna.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en dialog med parlamentet i samband med dess kommande översyn (7) av systemet med inbjudningar att lämna förslag till de tematiska programmen och anser det olämpligt att föregripa vilka rekommendationer till ändringar eller förbättringar av systemet som eventuellt kan bli resultatet av denna översyn. Parlamentet uppmanar därför till att de nuvarande arrangemangen för direktfinansierade åtgärder ska kvarstå oförändrade i tolv månader samt att alla framtida ändringar ska låta resultaten av översynsarbetet framgå och säkerställa en långsiktig, förutsägbar och hållbar verksamhet inom utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en dialog med parlamentet i samband med dess kommande översyn (7) av systemet med inbjudningar att lämna förslag till de tematiska programmen och anser det olämpligt att föregripa vilka rekommendationer till ändringar eller förbättringar av systemet som eventuellt kan bli resultatet av denna översyn. Parlamentet uppmanar därför till att de nuvarande arrangemangen för direktfinansierade åtgärder ska kvarstå oförändrade i tolv månader samt att alla framtida ändringar ska låta resultaten av översynsarbetet framgå och säkerställa en långsiktig, förutsägbar och hållbar verksamhet inom utvecklingssamarbetet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa sitt utkast till beslut om fastställande av det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), så att där också kommer att ingå EU-omfattande projekt till förmån för ökad medvetenhet om utvecklingsfrågor i det utvidgade EU samt för utbyten inom området utbildning om utveckling i EU. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anpassa sitt utkast till beslut om fastställande av det årliga åtgärdsprogrammet 2009 för icke-statliga aktörer och lokala myndigheter i utvecklingsprocessen (del II: målinriktade projekt) (CMTD(2009)0387 – D004766/01), så att där också kommer att ingå EU-omfattande projekt till förmån för ökad medvetenhet om utvecklingsfrågor i det utvidgade EU samt för utbyten inom området utbildning om utveckling i EU.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 41.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0097.

(3)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(4)  DEEEP: ”Development Education Exchange in Europe” – http://www.deeep.org/

TRIALOG: ”Development NGOs in the enlarged EU” – http://www.trialog.or.at/start.asp?ID=96

(5)  AIDCO/F1/NC D(2009) av den 6 april 2009 (D004766-01-EN-02).

(6)  Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 357, 31.12.2002, s. 1).

(7)  ”Palermo II -processen”.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/11

---

Onsdag 6 maj 2009Förnyad social agenda

P6_TA(2009)0370

Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om en förnyad social agenda (2008/2330(INI))

2010/C 212 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 om en förnyad social agenda: Möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa (KOM(2008)0412) (meddelandet om en förnyad social agenda),

med beaktande av sin resolution av den 18 november 2008 med rekommendationer till kommissionen om tillämpningen av principen om likalön för kvinnor och män (1),

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2008 om de utmaningar som kollektivavtal möter inom EU (2),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 om ett förnyat engagemang för det sociala Europa: förstärka den öppna samordningsmetoden för socialt skydd och social integration (KOM(2008)0418),

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2009 om icke-diskriminering grundad på kön och solidaritet mellan generationer (3),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 om ickediskriminering och lika möjligheter: ett förnyat engagemang (KOM(2008)0420),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2008 om en ekonomisk återhämtningsplan för Europa (KOM(2008)0800),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008 om bättre balans i livet: ökat stöd för att göra det lättare att kombinera arbete och familj (KOM(2008)0635),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2006 om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU (KOM(2006)0574) och parlamentets resolution av den 20 november 2008 om framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualisering (4),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2007 om modernisering av det sociala skyddet för ökad social rättvisa och ekonomisk sammanhållning: en satsning på aktiv integration av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden (KOM(2007)0620) och parlamentets resolution av den 9 oktober 2008 om främjande av social integration och bekämpning av fattigdom, inbegripet barnfattigdom, inom EU (5),

med beaktande av rådets rekommendation 92/441/EEG av den 24 juni 1992 om gemensamma kriterier för tillräckliga resurser och socialtjänstförmåner i de sociala trygghetssystemen (6),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 juni 2007 om gemensamma principer för ”flexicurity”: fler och bättre arbetstillfällen med en kombination av flexibilitet och trygghet (KOM(2007)0359) och parlamentets resolution av den 29 november 2007 om gemensamma principer för ”flexicurity” (7),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 juni 2008, ”Tänk småskaligt först: En ’Small Business Act’ för Europa” (KOM(2008)0394),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2007 om kartläggning av den sociala verkligheten - delrapport till Europeiska rådets vårmöte 2007 (KOM(2007)0063) och parlamentets resolution av den 15 november 2007 om kartläggning av den sociala verkligheten (8),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 maj 2006 om anständigt arbete för alla - EU:s bidrag till agendan för anständigt arbete i världen (KOM(2006)0249) och parlamentets resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (9),

med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2005 om kvinnor och fattigdom i Europeiska unionen och den definition av fattigdom som ingår i denna (10),

med beaktande av sin ståndpunkt av den 17 juni 2008 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (11),

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, framför allt dess bestämmelser om sociala rättigheter, och av artikel 136 i EG-fördraget,

med beaktande av kommissionens grönbok av den 22 november 2006 om en modern arbetsrätt för att möta 2000-talets utmaningar (KOM(2006)0708),

med beaktande av kommissionens grönbok av den 18 juli 2001 om främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar (KOM(2001)0366) och kommissionens meddelande av den 22 mars 2006 om genomförande av partnerskapet för tillväxt och sysselsättning: göra Europa till ett kompetenscentrum för företagens sociala ansvar (KOM(2006)0136) samt sin resolution av den 13 mars 2007 om företagens sociala ansvar: ett nytt partnerskap (12),

med beaktande av sin förklaring av den 22 april 2008 om avskaffande av hemlöshet (13),

med beaktande av FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0241/2009), och av följande skäl:

| A. | Den största negativa konsekvensen för EU av den rådande finansiella och ekonomiska krisen kommer att vara en dramatisk ökning av arbetslösheten, vilken kommer att drabba de mest utsatta grupperna i samhället hårdast. Ökad arbetslöshet medför ökad fattigdom och ojämlikhet i fråga om hälsa, liksom utanförskap, brottslighet, osäkerhet och otrygghet. |
| --- | --- |

A.

Den största negativa konsekvensen för EU av den rådande finansiella och ekonomiska krisen kommer att vara en dramatisk ökning av arbetslösheten, vilken kommer att drabba de mest utsatta grupperna i samhället hårdast. Ökad arbetslöshet medför ökad fattigdom och ojämlikhet i fråga om hälsa, liksom utanförskap, brottslighet, osäkerhet och otrygghet.

| B. | Frånsett den rådande krisen har EU redan ställts inför problem på grund av en svag ekonomisk tillväxt, en explosiv demografisk situation och svårigheten att leva i en allt mer globaliserad världsekonomi. |
| --- | --- |

B.

Frånsett den rådande krisen har EU redan ställts inför problem på grund av en svag ekonomisk tillväxt, en explosiv demografisk situation och svårigheten att leva i en allt mer globaliserad världsekonomi.

| C. | Under 2007 hade 15,2 procent av EU-medborgarna mellan 18–24 år slutat skolan i förtid. |
| --- | --- |

C.

Under 2007 hade 15,2 procent av EU-medborgarna mellan 18–24 år slutat skolan i förtid.

| D. | Sysselsättning är fortfarande inte någon garanterad väg ut ur fattigdomen för många människor i EU, där åtta procent av alla arbetstagare befann sig i riskzonen för fattigdom 2006. |
| --- | --- |

D.

Sysselsättning är fortfarande inte någon garanterad väg ut ur fattigdomen för många människor i EU, där åtta procent av alla arbetstagare befann sig i riskzonen för fattigdom 2006.

| E. | Under 2006 befann sig 16 procent av EU-medborgarna i riskzonen för fattigdom. Barn, familjer med många barn, ensamstående föräldrar, arbetslösa, funktionshindrade, ungdomar, äldre, etniska minoriteter och migranter är särskilt utsatta. |
| --- | --- |

E.

Under 2006 befann sig 16 procent av EU-medborgarna i riskzonen för fattigdom. Barn, familjer med många barn, ensamstående föräldrar, arbetslösa, funktionshindrade, ungdomar, äldre, etniska minoriteter och migranter är särskilt utsatta.

| F. | Kvinnor löper fortfarande större risk att hamna i fattigdom än män på grund av aspekter som kvinnors ekonomiska beroendeställning, löneklyftan mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och överrepresentationen av kvinnor i låglöneyrken. Denna situation ökar risken för att fattigdomen ska föras vidare till nästa generation. |
| --- | --- |

F.

Kvinnor löper fortfarande större risk att hamna i fattigdom än män på grund av aspekter som kvinnors ekonomiska beroendeställning, löneklyftan mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden och överrepresentationen av kvinnor i låglöneyrken. Denna situation ökar risken för att fattigdomen ska föras vidare till nästa generation.

| G. | Prisökningarna de senaste åren har haft en avsevärd effekt på hushållens ekonomi och påverkat utsatta samhällsgrupper i oproportionerlig utsträckning. |
| --- | --- |

G.

Prisökningarna de senaste åren har haft en avsevärd effekt på hushållens ekonomi och påverkat utsatta samhällsgrupper i oproportionerlig utsträckning.

| H. | Flera undersökningar (till exempel Russell Sage-stiftelsens ”Future of Work Research”) har visat att var fjärde person som arbetar i de mest utvecklade länderna snart kan vara låginkomsttagare och löpa större fattigdomsrisk. Låglöneyrken tycks ha många gemensamma drag eftersom de ofta tar formen av särskilda anställningsförhållanden med lågutbildad arbetskraft, deltidsarbetare, kvinnor, invandrare och unga arbetstagare, som är mer utsatta. Det finns en tendens att låglöneyrken förs vidare från generation till generation och begränsar tillgången till god utbildning, god hälsovård och andra grundläggande levnadsförhållanden. |
| --- | --- |

H.

Flera undersökningar (till exempel Russell Sage-stiftelsens ”Future of Work Research”) har visat att var fjärde person som arbetar i de mest utvecklade länderna snart kan vara låginkomsttagare och löpa större fattigdomsrisk. Låglöneyrken tycks ha många gemensamma drag eftersom de ofta tar formen av särskilda anställningsförhållanden med lågutbildad arbetskraft, deltidsarbetare, kvinnor, invandrare och unga arbetstagare, som är mer utsatta. Det finns en tendens att låglöneyrken förs vidare från generation till generation och begränsar tillgången till god utbildning, god hälsovård och andra grundläggande levnadsförhållanden.

| I. | I artikel 2 i EG-fördraget fastslås att jämställdhet mellan kvinnor och män är en av EU:s grundläggande värderingar. |
| --- | --- |

I.

I artikel 2 i EG-fördraget fastslås att jämställdhet mellan kvinnor och män är en av EU:s grundläggande värderingar.

| J. | EU står inför en demografisk förändring som framför allt utgörs av en ökning av den förväntade livslängden och låga födelsetal, även om vissa länder visar tecken på att bryta den sistnämnda utvecklingen. |
| --- | --- |

J.

EU står inför en demografisk förändring som framför allt utgörs av en ökning av den förväntade livslängden och låga födelsetal, även om vissa länder visar tecken på att bryta den sistnämnda utvecklingen.

| K. | Den demografiska förändringen förväntas leda till en fördubbling av försörjningsbördan för äldre till år 2050 vilket får konsekvenser för framför allt befolkningens fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

K.

Den demografiska förändringen förväntas leda till en fördubbling av försörjningsbördan för äldre till år 2050 vilket får konsekvenser för framför allt befolkningens fysiska och psykiska hälsa.

| L. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens demografirapport från 2008 ”Att uppfylla sociala behov hos en åldrande befolkning” (SEK(2008)2911), där kommissionen lyfter fram den avgörande roll som informella omsorgsgivare spelar i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta de starka sociala argumenten för att uppmärksamma omsorgsgivare i utformningen av framtida politiska program. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens demografirapport från 2008 ”Att uppfylla sociala behov hos en åldrande befolkning” (SEK(2008)2911), där kommissionen lyfter fram den avgörande roll som informella omsorgsgivare spelar i samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta de starka sociala argumenten för att uppmärksamma omsorgsgivare i utformningen av framtida politiska program.

| M. | Finanskrisens effekter på den reala ekonomin är inte helt kända, men det kommer att bli omöjligt att nå målet att skapa fem miljoner arbetstillfällen i EU mellan 2008 och 2009. En ekonomisk recession kommer att leda till högre arbetslöshet och med säkerhet ökad fattigdom och innebära utmaningar för den europeiska sociala modellen. |
| --- | --- |

M.

Finanskrisens effekter på den reala ekonomin är inte helt kända, men det kommer att bli omöjligt att nå målet att skapa fem miljoner arbetstillfällen i EU mellan 2008 och 2009. En ekonomisk recession kommer att leda till högre arbetslöshet och med säkerhet ökad fattigdom och innebära utmaningar för den europeiska sociala modellen.

| N. | Den allt djupare finansiella och ekonomiska krisen orsakar ökande arbetslöshet och osäkerhet, vilket gör att den sociala sammanhållningen i EU utsätts för betydande påfrestningar med sociala klyftor och spänningar som följd i många medlemsstater. |
| --- | --- |

N.

Den allt djupare finansiella och ekonomiska krisen orsakar ökande arbetslöshet och osäkerhet, vilket gör att den sociala sammanhållningen i EU utsätts för betydande påfrestningar med sociala klyftor och spänningar som följd i många medlemsstater.

| O. | EU har åtagit sig att uppnå målet om en socialt och miljömässigt hållbar utveckling, och de möjligheter till nya arbetstillfällen som kan uppstå till följd av detta åtagande bör utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

O.

EU har åtagit sig att uppnå målet om en socialt och miljömässigt hållbar utveckling, och de möjligheter till nya arbetstillfällen som kan uppstå till följd av detta åtagande bör utnyttjas fullt ut.

| P. | En social dialog kan vara viktig för att ta itu med den förtroendekris som förvärras av finanskrisen eftersom många människor i samhället är rädda för framtiden. Samma uppmärksamhet måste också ägnas dem som redan är utslagna och vars situation försämras på grund av den aktuella krisen. |
| --- | --- |

P.

En social dialog kan vara viktig för att ta itu med den förtroendekris som förvärras av finanskrisen eftersom många människor i samhället är rädda för framtiden. Samma uppmärksamhet måste också ägnas dem som redan är utslagna och vars situation försämras på grund av den aktuella krisen.

| Q. | EU:s mer interventionistiska institutionella arrangemang, som utmärks av ett visst mått av omfördelning av inkomsterna, och den gemensamma idén om en ”europeisk social modell” har en positiv effekt på arbetslivets kvalitet för miljontals män och kvinnor i de mer missgynnade segmenten av våra arbetsmarknader. |
| --- | --- |

Q.

EU:s mer interventionistiska institutionella arrangemang, som utmärks av ett visst mått av omfördelning av inkomsterna, och den gemensamma idén om en ”europeisk social modell” har en positiv effekt på arbetslivets kvalitet för miljontals män och kvinnor i de mer missgynnade segmenten av våra arbetsmarknader.

| R. | Respekt för nationella rättsliga ramar och avtalsramar, som utmärks av en balans mellan arbetsmarknadslagstiftning och kollektivavtal som reglerar de modellerna, är en förutsättning för harmoniserade värderingar i en mångfald av olika system. |
| --- | --- |

R.

Respekt för nationella rättsliga ramar och avtalsramar, som utmärks av en balans mellan arbetsmarknadslagstiftning och kollektivavtal som reglerar de modellerna, är en förutsättning för harmoniserade värderingar i en mångfald av olika system.

| S. | För icke konventionella anställningsförhållanden gäller inte längre de regler och förfaranden som parterna enats om vid kollektivförhandlingar. |
| --- | --- |

S.

För icke konventionella anställningsförhållanden gäller inte längre de regler och förfaranden som parterna enats om vid kollektivförhandlingar.

| T. | Den förnyade sociala agendan bör grunda sig på principen att en effektiv socialpolitik bidrar till ekonomisk tillväxt och välstånd. Detta kan också hjälpa till att återupprätta medborgarnas sjunkande stöd för EU. |
| --- | --- |

T.

Den förnyade sociala agendan bör grunda sig på principen att en effektiv socialpolitik bidrar till ekonomisk tillväxt och välstånd. Detta kan också hjälpa till att återupprätta medborgarnas sjunkande stöd för EU.

| U. | Det är beklagligt att den förnyade sociala agendan inte tar upp frågan om rättssäkerheten för sociala tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

U.

Det är beklagligt att den förnyade sociala agendan inte tar upp frågan om rättssäkerheten för sociala tjänster av allmänt intresse.

| V. | Stark kritik har riktats mot den förnyade sociala agendans roll och synlighet, bland annat bristen på tydlighet när det gäller dess syfte eller hur den ska följas upp, samt att den öppna samordningsmetoden har fått mindre utrymme i sociala sammanhang. |
| --- | --- |

V.

Stark kritik har riktats mot den förnyade sociala agendans roll och synlighet, bland annat bristen på tydlighet när det gäller dess syfte eller hur den ska följas upp, samt att den öppna samordningsmetoden har fått mindre utrymme i sociala sammanhang.

| W. | De europeiska sociala modellerna är en samling av värden i en mängd olika system och ligger i allmänhet inom medlemsstaternas ansvarsområde. Syftet med den europeiska sociala modellen, som anges i fördraget, stadgan om de grundläggande rättigheterna och reformfördraget, måste lyftas fram som EU:s övergripande mål om EU ska kunna infria sina medborgares förväntningar och stilla deras oro. Vid flera av Europeiska rådets vårmöten har målet att utrota fattigdom och socialt utanförskap och behovet av att förstärka den sociala dimensionen i Lissabonstrategin upprepats. Misslyckanden och framgångar i den nationella social- och sysselsättningspolitiken påverkar också andra medlemsstater. Därför måste diskussionen om en reform av den europeiska sociala modellen sättas i centrum för denna samverkan mellan EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

W.

De europeiska sociala modellerna är en samling av värden i en mängd olika system och ligger i allmänhet inom medlemsstaternas ansvarsområde. Syftet med den europeiska sociala modellen, som anges i fördraget, stadgan om de grundläggande rättigheterna och reformfördraget, måste lyftas fram som EU:s övergripande mål om EU ska kunna infria sina medborgares förväntningar och stilla deras oro. Vid flera av Europeiska rådets vårmöten har målet att utrota fattigdom och socialt utanförskap och behovet av att förstärka den sociala dimensionen i Lissabonstrategin upprepats. Misslyckanden och framgångar i den nationella social- och sysselsättningspolitiken påverkar också andra medlemsstater. Därför måste diskussionen om en reform av den europeiska sociala modellen sättas i centrum för denna samverkan mellan EU och medlemsstaterna.

| X. | Lissabonstrategin har inte lyckats minska fattigdomen, med tanke på att det för närvarande finns 78 miljoner personer i EU som lever i fattigdom. Den ökande ojämlikheten måste därför sättas i centrum. EU måste lyckas med att utveckla och uppnå sin och medlemsstaternas målsättning att minska fattigdom och socialt utanförskap och göra framsteg inom viktiga områden där det för närvarande finns indikatorer, om allmänheten ska kunna övertygas om att EU är till för att i första hand tjäna människor och endast därefter företag och banker. |
| --- | --- |

X.

Lissabonstrategin har inte lyckats minska fattigdomen, med tanke på att det för närvarande finns 78 miljoner personer i EU som lever i fattigdom. Den ökande ojämlikheten måste därför sättas i centrum. EU måste lyckas med att utveckla och uppnå sin och medlemsstaternas målsättning att minska fattigdom och socialt utanförskap och göra framsteg inom viktiga områden där det för närvarande finns indikatorer, om allmänheten ska kunna övertygas om att EU är till för att i första hand tjäna människor och endast därefter företag och banker.

| Y. | I flera mål vid EG-domstolen har begreppet ”bestämmelser som är av avgörande betydelse för att skydda den politiska, sociala och ekonomiska ordningen” använts utan att man förtydligat vem som ska avgöra vilka bestämmelser som är av avgörande betydelse för att skydda denna ordning i en medlemsstat. |
| --- | --- |

Y.

I flera mål vid EG-domstolen har begreppet ”bestämmelser som är av avgörande betydelse för att skydda den politiska, sociala och ekonomiska ordningen” använts utan att man förtydligat vem som ska avgöra vilka bestämmelser som är av avgörande betydelse för att skydda denna ordning i en medlemsstat.

| Z. | EG-domstolen har slagit fast att det inte är upp till medlemsstaten att ensidigt avgöra vad som menas med offentlig politik eller att ensidigt ålägga tjänsteleverantörer som är etablerade i en annan medlemsstat alla tvingande bestämmelserna i sin arbetsmarknadslagstiftning. Det är dock oklart vem som har den behörigheten om det inte är medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Z.

EG-domstolen har slagit fast att det inte är upp till medlemsstaten att ensidigt avgöra vad som menas med offentlig politik eller att ensidigt ålägga tjänsteleverantörer som är etablerade i en annan medlemsstat alla tvingande bestämmelserna i sin arbetsmarknadslagstiftning. Det är dock oklart vem som har den behörigheten om det inte är medlemsstaterna.

| AA. | Det finns ingen tydlig avgränsning mellan underentreprenad som endast omfattar arbetskraft och tvivelaktig handel och tillhandahållande av tjänster som bygger på lagstadgade avtal med verkliga egenföretagare. Skillnaden mellan bedrägerier och äkta civila och kommersiella affärsförbindelser bör uppmärksammas. |
| --- | --- |

AA.

Det finns ingen tydlig avgränsning mellan underentreprenad som endast omfattar arbetskraft och tvivelaktig handel och tillhandahållande av tjänster som bygger på lagstadgade avtal med verkliga egenföretagare. Skillnaden mellan bedrägerier och äkta civila och kommersiella affärsförbindelser bör uppmärksammas.

Prioriterade åtgärder

Europeiska sociala modeller

| 1. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att med tanke på den ekonomiska recessionen på nytt bekräfta hur viktigt det är med ett starkt socialt Europa som innefattar en hållbar och effektiv social- och sysselsättningspolitik. Kommissionen uppmanas att utarbeta en långtgående socialpolitisk agenda för perioden 2010–2015. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att med tanke på den ekonomiska recessionen på nytt bekräfta hur viktigt det är med ett starkt socialt Europa som innefattar en hållbar och effektiv social- och sysselsättningspolitik. Kommissionen uppmanas att utarbeta en långtgående socialpolitisk agenda för perioden 2010–2015.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en enhetlig politisk plan för anständiga arbetsförhållanden i linje med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en enhetlig politisk plan för anständiga arbetsförhållanden i linje med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 3. | Europaparlamentet understryker betydelsen av att föra upp skapandet och främjandet av arbetstillfällen högst upp på den sociala agendan i dessa svåra tider. Parlamentet anser att större flexibilitet på arbetsplatserna är viktigare nu än någonsin. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker betydelsen av att föra upp skapandet och främjandet av arbetstillfällen högst upp på den sociala agendan i dessa svåra tider. Parlamentet anser att större flexibilitet på arbetsplatserna är viktigare nu än någonsin.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kombinera den förnyade sociala agendan med andra initiativ, till exempel den europeiska jämställdhetspakten, den europeiska pakten för ungdomsfrågor och den europeiska alliansen för familjen, för att missgynnade samhällsgrupper ska få bättre tillgång till sociala förmåner. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kombinera den förnyade sociala agendan med andra initiativ, till exempel den europeiska jämställdhetspakten, den europeiska pakten för ungdomsfrågor och den europeiska alliansen för familjen, för att missgynnade samhällsgrupper ska få bättre tillgång till sociala förmåner.

| 5. | Europaparlamentet är oroligt att de åtgärder som föreslås i kommissionens meddelande om en förnyad social agenda inte är tillräckligt enhetliga för att påverka de nuvarande nivåerna av fattigdom och utanförskap i EU och för att ta itu med de rådande hoten mot den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet är oroligt att de åtgärder som föreslås i kommissionens meddelande om en förnyad social agenda inte är tillräckligt enhetliga för att påverka de nuvarande nivåerna av fattigdom och utanförskap i EU och för att ta itu med de rådande hoten mot den sociala sammanhållningen.

| 6. | Europaparlamentet beklagar särskilt att det i kommissionens meddelande om en förnyad social agenda saknas förslag om följande frågor, som krävs för att man ska kunna uppnå en balans mellan ekonomiska friheter och sociala rättigheter:






  — | Ett direktiv om grundläggande arbetsrättigheter för alla arbetstagare, oavsett anställningsstatus, för att skydda det ständigt ökande antalet anställda med okonventionella arbetsförhållanden. |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar särskilt att det i kommissionens meddelande om en förnyad social agenda saknas förslag om följande frågor, som krävs för att man ska kunna uppnå en balans mellan ekonomiska friheter och sociala rättigheter:

—

Ett direktiv om grundläggande arbetsrättigheter för alla arbetstagare, oavsett anställningsstatus, för att skydda det ständigt ökande antalet anställda med okonventionella arbetsförhållanden.

| — | En översyn av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (14), åtföljd av ett system för könsneutrala utvärderingar av arbete för att minska löneklyftorna mellan kvinnor och män, såväl inom som mellan ekonomiska sektorer. |
| --- | --- |

—

En översyn av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (14), åtföljd av ett system för könsneutrala utvärderingar av arbete för att minska löneklyftorna mellan kvinnor och män, såväl inom som mellan ekonomiska sektorer.

| — | Ett direktiv om gränsöverskridande kollektivavtal i överensstämmelse med den faktiska gränsöverskridande affärsverksamheten. |
| --- | --- |

—

Ett direktiv om gränsöverskridande kollektivavtal i överensstämmelse med den faktiska gränsöverskridande affärsverksamheten.

| 7. | Europaparlamentet understryker behovet av att vidareutveckla minimistandarder inom arbetsrätten. Parlamentet konstaterar att varken ekonomiska friheter eller konkurrensregler får dominera över grundläggande sociala rättigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker behovet av att vidareutveckla minimistandarder inom arbetsrätten. Parlamentet konstaterar att varken ekonomiska friheter eller konkurrensregler får dominera över grundläggande sociala rättigheter.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att socialpolitiken bör omfatta nyckelåtgärder som exempelvis bättre balans mellan kraftfullare sociala rättigheter och friheter, samt åtgärder för att bekämpa diskriminering och främja jämlikhet, modernisera och reformera de europeiska sociala modellerna och förstärka deras värderingar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att socialpolitiken bör omfatta nyckelåtgärder som exempelvis bättre balans mellan kraftfullare sociala rättigheter och friheter, samt åtgärder för att bekämpa diskriminering och främja jämlikhet, modernisera och reformera de europeiska sociala modellerna och förstärka deras värderingar.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att avgränsningen av vad som utgör medlemsstaternas ”bestämmelser som är avgörande för att skydda den politiska, sociala och ekonomiska ordningen” är en politisk fråga och att begreppet bör definieras i en demokratiskt legitimerad process. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inleda en diskussion med allmänheten för att klargöra vad som utgör dessa allmänna offentlig-politiska bestämmelser och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att avgränsningen av vad som utgör medlemsstaternas ”bestämmelser som är avgörande för att skydda den politiska, sociala och ekonomiska ordningen” är en politisk fråga och att begreppet bör definieras i en demokratiskt legitimerad process. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inleda en diskussion med allmänheten för att klargöra vad som utgör dessa allmänna offentlig-politiska bestämmelser och vid behov lägga fram lagstiftningsförslag.

| 10. | Europaparlamentet anser inte att detta är rätt tid att minska de sociala utgifterna, utan att man snarare bör förstärka de strukturella reformerna. Dessutom bör EU stödja infrastrukturen inom medlemsstaternas sociala modeller, bland annat när det gäller sociala tjänster av allmänt intresse, genom att på nytt lyfta fram vikten av allmän tillgång, kvalitet och hållbarhet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser inte att detta är rätt tid att minska de sociala utgifterna, utan att man snarare bör förstärka de strukturella reformerna. Dessutom bör EU stödja infrastrukturen inom medlemsstaternas sociala modeller, bland annat när det gäller sociala tjänster av allmänt intresse, genom att på nytt lyfta fram vikten av allmän tillgång, kvalitet och hållbarhet.

| 11. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har säkrat framtiden för de offentliga tjänsterna i EU och den betydande roll som dessa spelar, genom att föreslå ett ramdirektiv om tjänster av allmänt intresse, trots att finanskrisen har visat hur viktiga offentliga åtgärder är för att upprätthålla den ekonomiska aktiviteten och förstärka den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte har säkrat framtiden för de offentliga tjänsterna i EU och den betydande roll som dessa spelar, genom att föreslå ett ramdirektiv om tjänster av allmänt intresse, trots att finanskrisen har visat hur viktiga offentliga åtgärder är för att upprätthålla den ekonomiska aktiviteten och förstärka den sociala sammanhållningen.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om att garantera rättssäkerheten för sociala tjänster av allmänt intresse. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om att garantera rättssäkerheten för sociala tjänster av allmänt intresse.

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av att hitta sätt att modernisera och reformera de nationella socialförsäkringssystemen för att utrota fattigdomen på lång sikt, särskilt när det gäller skäliga minimiinkomster, pensioner och hälso- och sjukvårdstjänster. Parlamentet betonar att det finns utrymme för att stärka minimilöne- och pensionssystemens finansiella hållbarhet, liksom hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet och effektivitet, genom att förbättra deras organisation och tillgången till dem och öka partnerskapet mellan den offentliga och privata sektorn, samtidigt som man respekterar subsidiaritetsprincipen och stöder ökade insatser för att inrätta progressiva skattesystem för att minska ojämlikheten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker behovet av att hitta sätt att modernisera och reformera de nationella socialförsäkringssystemen för att utrota fattigdomen på lång sikt, särskilt när det gäller skäliga minimiinkomster, pensioner och hälso- och sjukvårdstjänster. Parlamentet betonar att det finns utrymme för att stärka minimilöne- och pensionssystemens finansiella hållbarhet, liksom hälso- och sjukvårdstjänsternas kvalitet och effektivitet, genom att förbättra deras organisation och tillgången till dem och öka partnerskapet mellan den offentliga och privata sektorn, samtidigt som man respekterar subsidiaritetsprincipen och stöder ökade insatser för att inrätta progressiva skattesystem för att minska ojämlikheten.

| 14. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har infört minimilöner och tror att andra medlemsstater kan dra lärdom av att studera deras erfarenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera förutsättningarna för allas sociala och ekonomiska deltagande och att särskilt se till att det finns regleringar gällande t.ex. minimilöner eller andra rättsliga och allmänt bindande arrangemang eller kollektivavtal i enlighet med nationell sedvänja som gör det möjligt för heltidsanställda att leva ett drägligt liv på sin lön. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater har infört minimilöner och tror att andra medlemsstater kan dra lärdom av att studera deras erfarenheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera förutsättningarna för allas sociala och ekonomiska deltagande och att särskilt se till att det finns regleringar gällande t.ex. minimilöner eller andra rättsliga och allmänt bindande arrangemang eller kollektivavtal i enlighet med nationell sedvänja som gör det möjligt för heltidsanställda att leva ett drägligt liv på sin lön.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla medborgare har tillgång till grundläggande banktjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla medborgare har tillgång till grundläggande banktjänster.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att idrotts- och kulturverksamhet är viktigt för social delaktighet och för att främja personlig utveckling och positiva samhällskrafter samt för att stödja talanger. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller att idrotts- och kulturverksamhet är viktigt för social delaktighet och för att främja personlig utveckling och positiva samhällskrafter samt för att stödja talanger.

| 17. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ser till att miljö- och hälsofrågor omgående införlivas i all EU-politik så att man kan säkra en hög hälso- och miljöskyddsnivå i enlighet med EG-fördragets bestämmelser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ser till att miljö- och hälsofrågor omgående införlivas i all EU-politik så att man kan säkra en hög hälso- och miljöskyddsnivå i enlighet med EG-fördragets bestämmelser.

| 18. | Europaparlamentet delar kommissionens vilja att utöka den sociala agendan till nya områden men beklagar att miljö alltför ofta beaktas endast i fråga om klimatförändringar. Parlamentet ser positivt på att kommissionen har upprepat sina förklaringar till förmån för en hållbar och koldioxidsnål ekonomi. Dessvärre innehåller kommissionsförslaget inga konkreta åtgärder för att ta itu med miljö- och klimatkrisens sociala och hälsomässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet delar kommissionens vilja att utöka den sociala agendan till nya områden men beklagar att miljö alltför ofta beaktas endast i fråga om klimatförändringar. Parlamentet ser positivt på att kommissionen har upprepat sina förklaringar till förmån för en hållbar och koldioxidsnål ekonomi. Dessvärre innehåller kommissionsförslaget inga konkreta åtgärder för att ta itu med miljö- och klimatkrisens sociala och hälsomässiga konsekvenser.

| 19. | Europaparlamentet understryker att extrem fattigdom och det sociala utanförskap som den leder till inte enbart kan beskrivas i ekonomiska termer och siffror, utan att de även måste beskrivas i termer av mänskliga och medborgerliga rättigheter. Parlamentet inser att principen om fri rörlighet för kapital och varor inte i sig kan leda till en utrotning av fattigdom eller kronisk fattigdom (framför allt när den är bestående). Extrem fattigdom berövar de drabbade deras möjligheter och hindrar dem från en verklig delaktighet i samhällslivet eftersom de blir likgiltiga inför sin omgivning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att extrem fattigdom och det sociala utanförskap som den leder till inte enbart kan beskrivas i ekonomiska termer och siffror, utan att de även måste beskrivas i termer av mänskliga och medborgerliga rättigheter. Parlamentet inser att principen om fri rörlighet för kapital och varor inte i sig kan leda till en utrotning av fattigdom eller kronisk fattigdom (framför allt när den är bestående). Extrem fattigdom berövar de drabbade deras möjligheter och hindrar dem från en verklig delaktighet i samhällslivet eftersom de blir likgiltiga inför sin omgivning.

Social- och sysselsättningspolitiken

| 20. | Europaparlamentet välkomnar förslagen i kommissionens paket för balans mellan arbetsliv och fritid, som lades fram i slutet av 2008. Parlamentet uppmanar kommissionen att avge rekommendationer till de medlemsstater som tydligt släpar efter med målen från Europeiska rådet i Barcelona 2002 om erbjudandet av barnomsorg till 2010. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att uppmuntra arbetsgivarna att vara öppna inför flexibla anställningsförhållanden, optimera användningen av och kunskapen om informations- och kommunikationsteknik (IKT) och nya arbetsorganisatoriska former för att på så vis främja flexibla arbetstider och möjligheterna att anpassa dem efter företagens, förvaltningarnas och skolornas tider. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar förslagen i kommissionens paket för balans mellan arbetsliv och fritid, som lades fram i slutet av 2008. Parlamentet uppmanar kommissionen att avge rekommendationer till de medlemsstater som tydligt släpar efter med målen från Europeiska rådet i Barcelona 2002 om erbjudandet av barnomsorg till 2010. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att uppmuntra arbetsgivarna att vara öppna inför flexibla anställningsförhållanden, optimera användningen av och kunskapen om informations- och kommunikationsteknik (IKT) och nya arbetsorganisatoriska former för att på så vis främja flexibla arbetstider och möjligheterna att anpassa dem efter företagens, förvaltningarnas och skolornas tider.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om hur man bättre kan förena privatliv, familjeliv och yrkesliv genom att optimera användningen av och kunskapen om IKT och nya arbetsorganisatoriska former, där man beaktar barnens behov och välbefinnande, samtidigt som man bör främja ett effektivare anställningsskydd som tar hänsyn till föräldrars och vårdnadshavares rätt till flexibla arbetstider som motsvarar deras behov och med särskild hänsyn till att låginkomsttagare och personer med otrygga anställningar eller arbeten av låg kvalitet ska ha tillgång till sådana system. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om hur man bättre kan förena privatliv, familjeliv och yrkesliv genom att optimera användningen av och kunskapen om IKT och nya arbetsorganisatoriska former, där man beaktar barnens behov och välbefinnande, samtidigt som man bör främja ett effektivare anställningsskydd som tar hänsyn till föräldrars och vårdnadshavares rätt till flexibla arbetstider som motsvarar deras behov och med särskild hänsyn till att låginkomsttagare och personer med otrygga anställningar eller arbeten av låg kvalitet ska ha tillgång till sådana system.

| 22. | Europaparlamentet beklagar EU:s och den nationella politikens otillräcklighet inför den växande fattigdomen, framför allt bland barn. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar EU:s och den nationella politikens otillräcklighet inför den växande fattigdomen, framför allt bland barn.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det finns system för garanterad minimilön för social delaktighet, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att det finns system för garanterad minimilön för social delaktighet, i enlighet med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 24. | Europaparlamentet anser att man skulle kunna tackla nya demografiska utmaningar genom att ta itu med situationen för kvinnor som lever i fattigdom med ojämlik och otillräcklig tillgång till mat, bostad, utbildning och lön och som har svårt att förena yrkesliv, familjeliv och privatliv. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att man skulle kunna tackla nya demografiska utmaningar genom att ta itu med situationen för kvinnor som lever i fattigdom med ojämlik och otillräcklig tillgång till mat, bostad, utbildning och lön och som har svårt att förena yrkesliv, familjeliv och privatliv.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser effektivare sätt att förebygga och motverka avhopp från skolan med mottot ”skolan lönar sig”. Parlamentet efterlyser även effektivt organiserade utbildningssystem och läroplaner som är anpassade efter morgondagens arbetsmarknad och tar hänsyn till samhällets behov och den tekniska utvecklingen. Skolor som erbjuder en andra chans (Second chance-skolor) samt informell och icke-formell utbildning som har visat sig kunna leda till ett ökat engagemang från ungdomar och vuxna jämfört med traditionella skolmiljöer bör främjas och stödjas i högre grad för att minska antalet avhopp i EU. Parlamentet uppmanar därför till att man äntligen avskaffar alla eventuella orättvisor när det gäller möjligheterna inom utbildningssystemen i EU, framför allt segregerad utbildning på låg nivå som får allvarliga negativa effekter för marginaliserade grupper, särskilt romer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterlyser effektivare sätt att förebygga och motverka avhopp från skolan med mottot ”skolan lönar sig”. Parlamentet efterlyser även effektivt organiserade utbildningssystem och läroplaner som är anpassade efter morgondagens arbetsmarknad och tar hänsyn till samhällets behov och den tekniska utvecklingen. Skolor som erbjuder en andra chans (Second chance-skolor) samt informell och icke-formell utbildning som har visat sig kunna leda till ett ökat engagemang från ungdomar och vuxna jämfört med traditionella skolmiljöer bör främjas och stödjas i högre grad för att minska antalet avhopp i EU. Parlamentet uppmanar därför till att man äntligen avskaffar alla eventuella orättvisor när det gäller möjligheterna inom utbildningssystemen i EU, framför allt segregerad utbildning på låg nivå som får allvarliga negativa effekter för marginaliserade grupper, särskilt romer.

| 26. | Europaparlamentet insisterar på att det behövs effektivare åtgärder för livslångt lärande och yrkesutbildning som syftar till att göra medborgarna, särskilt de minst kvalificerade, bättre utrustade för att (åter) komma in på arbetsmarknaden på ett smidigt sätt och utan diskriminering och som bidrar till den sociala utvecklingen. Parlamentet anser att företagaranda, framför allt kvinnors och ungdomars företagaranda, IKT- och kommunikationskunskaper, finansiella kunskaper och språkfärdigheter bör lyftas fram. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet insisterar på att det behövs effektivare åtgärder för livslångt lärande och yrkesutbildning som syftar till att göra medborgarna, särskilt de minst kvalificerade, bättre utrustade för att (åter) komma in på arbetsmarknaden på ett smidigt sätt och utan diskriminering och som bidrar till den sociala utvecklingen. Parlamentet anser att företagaranda, framför allt kvinnors och ungdomars företagaranda, IKT- och kommunikationskunskaper, finansiella kunskaper och språkfärdigheter bör lyftas fram.

| 27. | Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra utbildningen i Europa genom att utveckla processen med att göra medlemsstaternas utbildningssystem kompatibla och jämförbara för att underlätta ett ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och standarder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker behovet av att förbättra utbildningen i Europa genom att utveckla processen med att göra medlemsstaternas utbildningssystem kompatibla och jämförbara för att underlätta ett ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer och standarder.

| 28. | Europaparlamentet anser att aktiva politiska åtgärder för social delaktighet bör ha stor inverkan på utrotandet av fattigdom och socialt utanförskap, både för löntagare (”arbetande fattiga”) och för dem som inte har ett avlönat arbete. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att aktiva politiska åtgärder för social delaktighet bör ha stor inverkan på utrotandet av fattigdom och socialt utanförskap, både för löntagare (”arbetande fattiga”) och för dem som inte har ett avlönat arbete.

| 29. | Europaparlamentet framhåller att samarbetet mellan universitet och näringslivet måste främjas eftersom det är viktigt att dessa parter samarbetar och stöttar varandra till gagn för sina egna organisationer, personalen och studenterna. Det bör byggas broar mellan universitetsutbildningar och näringslivet, och företag bör ha möjlighet att komplettera studieprogram, erbjuda praktikplatser, anordna öppet hus-dagar för studenter osv. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet framhåller att samarbetet mellan universitet och näringslivet måste främjas eftersom det är viktigt att dessa parter samarbetar och stöttar varandra till gagn för sina egna organisationer, personalen och studenterna. Det bör byggas broar mellan universitetsutbildningar och näringslivet, och företag bör ha möjlighet att komplettera studieprogram, erbjuda praktikplatser, anordna öppet hus-dagar för studenter osv.

| 30. | Europaparlamentet vill uppmärksamma behovet av ett mer balanserat tillvägagångssätt mellan flexibilitet och trygghet och behovet av att garantera skäliga löner, med målet att integrera unga, äldre, kvinnor, långtidsarbetslösa och missgynnade grupper på arbetsmarknaden. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna beaktar parlamentets resolution av den 29 november 2007 om gemensamma principer för ”flexicurity” när man inför nationella strategier för ”flexicurity”. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet vill uppmärksamma behovet av ett mer balanserat tillvägagångssätt mellan flexibilitet och trygghet och behovet av att garantera skäliga löner, med målet att integrera unga, äldre, kvinnor, långtidsarbetslösa och missgynnade grupper på arbetsmarknaden. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna beaktar parlamentets resolution av den 29 november 2007 om gemensamma principer för ”flexicurity” när man inför nationella strategier för ”flexicurity”.

| 31. | Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt att arbetstagarna deltar i företagens beslutsfattande som påverkar deras arbeten och uppehälle, framför allt i tider av ekonomisk och finansiell kris, som ofta resulterar i övertalighet och omstruktureringar. Därför är det välkommet med den nyligen genomförda översynen (15) av rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (16). Parlamentet upprepar sitt krav på att de europeiska företagsrådens funktion stärks ytterligare i enlighet med sin resolution av den 4 september 2001 om tillämpningen av direktiv 94/45/EG (17). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att det är oerhört viktigt att arbetstagarna deltar i företagens beslutsfattande som påverkar deras arbeten och uppehälle, framför allt i tider av ekonomisk och finansiell kris, som ofta resulterar i övertalighet och omstruktureringar. Därför är det välkommet med den nyligen genomförda översynen (15) av rådets direktiv 94/45/EG av den 22 september 1994 om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare (16). Parlamentet upprepar sitt krav på att de europeiska företagsrådens funktion stärks ytterligare i enlighet med sin resolution av den 4 september 2001 om tillämpningen av direktiv 94/45/EG (17).

| 32. | Europaparlamentet understryker att social- och sysselsättningspolitiken bör främja skapandet av arbetstillfällen och snabbt kunna aktiveras som ett svar på den rådande finanskrisen. Den bör ge arbeten och möjligheter till utbildning och även minska inkomstbortfall. Parlamentet anser att dessa strategier aktivt bör motivera människor till att söka arbete eller starta egen företagsverksamhet. Medlemsstaterna bör därför överväga överkomliga finansieringskanaler, såsom lånegarantier, sänkta räntor eller arbetslöshetsstöd i form av klumpsummor, och erbjuda möjligheter till utbildning som hjälper arbetslösa att hitta nya arbeten, samtidigt som inkomstbortfallet begränsas. Parlamentet påminner om kommissionens övergripande strategi för aktiv integration som innefattar lämpligt inkomststöd, tillgång till arbetsmarknader som är öppna för alla och sociala tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att social- och sysselsättningspolitiken bör främja skapandet av arbetstillfällen och snabbt kunna aktiveras som ett svar på den rådande finanskrisen. Den bör ge arbeten och möjligheter till utbildning och även minska inkomstbortfall. Parlamentet anser att dessa strategier aktivt bör motivera människor till att söka arbete eller starta egen företagsverksamhet. Medlemsstaterna bör därför överväga överkomliga finansieringskanaler, såsom lånegarantier, sänkta räntor eller arbetslöshetsstöd i form av klumpsummor, och erbjuda möjligheter till utbildning som hjälper arbetslösa att hitta nya arbeten, samtidigt som inkomstbortfallet begränsas. Parlamentet påminner om kommissionens övergripande strategi för aktiv integration som innefattar lämpligt inkomststöd, tillgång till arbetsmarknader som är öppna för alla och sociala tjänster av hög kvalitet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ som leder till en klar åtskillnad mellan å ena sidan arbetsgivare, verkliga egenföretagare och småföretagare och å andra sidan arbetstagare. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ som leder till en klar åtskillnad mellan å ena sidan arbetsgivare, verkliga egenföretagare och småföretagare och å andra sidan arbetstagare.

| 34. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att stödja mödrar genom familjebidrag när barnen är små och att skapa lämpliga ramar för en återgång till arbetsmarknaden, med särskild uppmärksamhet på ensamstående mödrar eftersom denna grupp är särskilt sårbar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att stödja mödrar genom familjebidrag när barnen är små och att skapa lämpliga ramar för en återgång till arbetsmarknaden, med särskild uppmärksamhet på ensamstående mödrar eftersom denna grupp är särskilt sårbar.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att den sociala ekonomin, som en annan typ av entreprenörskap, spelar en viktig roll när det gäller att bidra till en hållbar europeisk ekonomi genom att kombinera lönsamhet med solidaritet. Företag inom den sociala ekonomin behöver en säker rättslig ram. Parlamentet lyfter fram vikten av ideellt arbete på det sociala området, särskilt i kampen mot fattigdom och socialt utanförskap och i stödet av de mest missgynnade grupperna i samhället. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att den sociala ekonomin, som en annan typ av entreprenörskap, spelar en viktig roll när det gäller att bidra till en hållbar europeisk ekonomi genom att kombinera lönsamhet med solidaritet. Företag inom den sociala ekonomin behöver en säker rättslig ram. Parlamentet lyfter fram vikten av ideellt arbete på det sociala området, särskilt i kampen mot fattigdom och socialt utanförskap och i stödet av de mest missgynnade grupperna i samhället.

| 36. | Europaparlamentet betonar att inte alla människor kan arbeta och att det för närvarande inte heller finns arbeten åt alla, och framhäver betydelsen av att genomföra rekommendation 92/441/EEG, som bekräftades vid Europeiska rådets möte den 11-12 december 2008, om att tillhandahålla tillräckliga resurser och socialt stöd för ett värdigt liv, genom att utöka systemet för minimiinkomst till samtliga medlemsstater och höja nivåerna för att garantera tillgång och tillräcklighet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att inte alla människor kan arbeta och att det för närvarande inte heller finns arbeten åt alla, och framhäver betydelsen av att genomföra rekommendation 92/441/EEG, som bekräftades vid Europeiska rådets möte den 11-12 december 2008, om att tillhandahålla tillräckliga resurser och socialt stöd för ett värdigt liv, genom att utöka systemet för minimiinkomst till samtliga medlemsstater och höja nivåerna för att garantera tillgång och tillräcklighet.

| 37. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av mikrokrediter kan spela en viktig roll för att stödja (långtids)arbetslösa som vill bli egenföretagare. Mikrokrediter har redan varit till hjälp i många sådana situationer med återinträde på arbetsmarknaden, och detta är förenligt med Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram mer information om möjligheterna att få mikrokrediter och göra den mer lättillgänglig och att aktivt rikta denna information till de samhällsgrupper som skulle gynnas mest och ha störst behov av mikrokrediter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av mikrokrediter kan spela en viktig roll för att stödja (långtids)arbetslösa som vill bli egenföretagare. Mikrokrediter har redan varit till hjälp i många sådana situationer med återinträde på arbetsmarknaden, och detta är förenligt med Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram mer information om möjligheterna att få mikrokrediter och göra den mer lättillgänglig och att aktivt rikta denna information till de samhällsgrupper som skulle gynnas mest och ha störst behov av mikrokrediter.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar till främjandet av en starkare koppling mellan genomförandet av ”flexicurity” och en förbättrad social dialog där man respekterar nationella seder och bruk. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar till främjandet av en starkare koppling mellan genomförandet av ”flexicurity” och en förbättrad social dialog där man respekterar nationella seder och bruk.

| 39. | Europaparlamentet insisterar på att de byråkratiska hindren för små och medelstora företag undanröjs, och uppmanar till fortsatt tillämpning av de principer som föreslogs i kommissionens meddelande om en ”Small Business Act” för Europa. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet insisterar på att de byråkratiska hindren för små och medelstora företag undanröjs, och uppmanar till fortsatt tillämpning av de principer som föreslogs i kommissionens meddelande om en ”Small Business Act” för Europa.

| 40. | Europaparlamentet erkänner medlemsstaternas befogenheter inom lönepolitiken fullt ut, men föreslår att arbetsmarknadens parter ska diskutera nya lönepolitiska metoder som skulle kunna vända det nuvarande försämrade procentuella förhållandet mellan löner och vinster och medföra att de anställda får en större ekonomisk del av företagets avkastning genom användningen av system som minskar inflationseffekterna. Sådana system skulle kunna möjliggöra att arbetstagarnas extra inkomster placeras i särskilda kapitalfonder som upprättas av företagen. Parlamentet efterlyser en diskussion om sätt att uppmuntra företagen att använda sådana metoder och även en diskussion om rättsliga ramar som reglerar arbetstagarnas gradvisa tillgång till dessa medel. Parlamentet uppmärksammar arbetsmarknadens parter på betydelsen av ett förnyat åtagande för ”skäliga löner” som garanterar minimilöner som ligger klart över adekvat inkomstnivå, så att människor kan bryta sig ur fattigdomen och gynnas av arbetet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet erkänner medlemsstaternas befogenheter inom lönepolitiken fullt ut, men föreslår att arbetsmarknadens parter ska diskutera nya lönepolitiska metoder som skulle kunna vända det nuvarande försämrade procentuella förhållandet mellan löner och vinster och medföra att de anställda får en större ekonomisk del av företagets avkastning genom användningen av system som minskar inflationseffekterna. Sådana system skulle kunna möjliggöra att arbetstagarnas extra inkomster placeras i särskilda kapitalfonder som upprättas av företagen. Parlamentet efterlyser en diskussion om sätt att uppmuntra företagen att använda sådana metoder och även en diskussion om rättsliga ramar som reglerar arbetstagarnas gradvisa tillgång till dessa medel. Parlamentet uppmärksammar arbetsmarknadens parter på betydelsen av ett förnyat åtagande för ”skäliga löner” som garanterar minimilöner som ligger klart över adekvat inkomstnivå, så att människor kan bryta sig ur fattigdomen och gynnas av arbetet.

| 41. | Europaparlamentet vidhåller att ett främjande av icke-diskriminering och lika möjligheter kräver både en sund rättslig grund och olika politiska instrument och att icke-diskriminering och lika möjligheter måste integreras i alla delar av den förnyade sociala agendan. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet vidhåller att ett främjande av icke-diskriminering och lika möjligheter kräver både en sund rättslig grund och olika politiska instrument och att icke-diskriminering och lika möjligheter måste integreras i alla delar av den förnyade sociala agendan.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av kunskapsrörlighet på medellång och lång sikt, så att resultaten kan användas som en stabil grund för åtgärder för att dämpa de negativa effekterna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka effekterna av kunskapsrörlighet på medellång och lång sikt, så att resultaten kan användas som en stabil grund för åtgärder för att dämpa de negativa effekterna.

Invandring

| 43. | Europaparlamentet vill uppmärksamma den negativa effekt (potentiella kompetensflykt) som invandring kan få på utvecklingsprocessen i ursprungsländerna, bland annat på familjestrukturer, hälsa, utbildning och forskning, och påminner å andra sidan om finanskrisens effekt på värdländerna när det gäller obalans på arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet vill uppmärksamma den negativa effekt (potentiella kompetensflykt) som invandring kan få på utvecklingsprocessen i ursprungsländerna, bland annat på familjestrukturer, hälsa, utbildning och forskning, och påminner å andra sidan om finanskrisens effekt på värdländerna när det gäller obalans på arbetsmarknaderna.

| 44. | Europaparlamentet understryker betydelsen av etisk rekrytering från tredjeländer, framför allt när det gäller hälso- och sjukvårdspersonal, och uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att utarbeta en kodex för internationell rekrytering. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker betydelsen av etisk rekrytering från tredjeländer, framför allt när det gäller hälso- och sjukvårdspersonal, och uppmanar de medlemsstater som ännu inte gjort det att utarbeta en kodex för internationell rekrytering.

| 45. | Europaparlamentet betonar att invandringens långsiktiga effekter på den demografiska förändringen är osäker eftersom de beror på hur ombytliga migrationsflödena är samt på familjeåterförening och födelsetal. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att invandringens långsiktiga effekter på den demografiska förändringen är osäker eftersom de beror på hur ombytliga migrationsflödena är samt på familjeåterförening och födelsetal.

| 46. | Europaparlamentet anser att invandrare som är lagligt anställda kan bidra till en hållbar utveckling av socialförsäkringssystemen och även garantera sina egna pensioner och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att invandrare som är lagligt anställda kan bidra till en hållbar utveckling av socialförsäkringssystemen och även garantera sina egna pensioner och sociala rättigheter.

| 47. | Europaparlamentet betonar att en framgångsrik invandringspolitik som bygger på mänskliga rättigheter bör främja en konsekvent och effektiv strategi för integration av invandrare på grundval av lika möjligheter som bygger på en garanti för deras grundläggande rättigheter och en balans mellan rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar att en framgångsrik invandringspolitik som bygger på mänskliga rättigheter bör främja en konsekvent och effektiv strategi för integration av invandrare på grundval av lika möjligheter som bygger på en garanti för deras grundläggande rättigheter och en balans mellan rättigheter och skyldigheter.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att införa sanktioner mot arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare utan uppehållstillstånd. Det är oerhört viktigt att motverka utnyttjandet av tredjelandsmedborgare utan uppehållstillstånd, samtidigt som man ska respektera utsatta personers rättigheter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att främja möjligheterna att lagligen anställa tredjelandsmedborgare som har uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om att införa sanktioner mot arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare utan uppehållstillstånd. Det är oerhört viktigt att motverka utnyttjandet av tredjelandsmedborgare utan uppehållstillstånd, samtidigt som man ska respektera utsatta personers rättigheter. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att främja möjligheterna att lagligen anställa tredjelandsmedborgare som har uppehållstillstånd.

| 49. | Europaparlamentet ser positivt på förslaget till direktiv om tillämpning av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (KOM(2008)0414). Parlamentet påpekar emellertid att direktivet inte i sin tur får leda till ökad diskriminering av EU-medborgare på grund av deras ekonomiska status. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet ser positivt på förslaget till direktiv om tillämpning av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (KOM(2008)0414). Parlamentet påpekar emellertid att direktivet inte i sin tur får leda till ökad diskriminering av EU-medborgare på grund av deras ekonomiska status.

| 50. | Europaparlamentet anser att EU:s institutioner och medlemsstater måste göra det till en prioritering att stärka genomförandet och kontrollen av befintliga arbetsmarknadslagar enligt nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftningen samt enligt Internationella arbetsorganisationens konventioner. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att EU:s institutioner och medlemsstater måste göra det till en prioritering att stärka genomförandet och kontrollen av befintliga arbetsmarknadslagar enligt nationell lagstiftning och gemenskapslagstiftningen samt enligt Internationella arbetsorganisationens konventioner.

| 51. | Europaparlamentet understryker behovet av att ytterligare skärpa lagarna mot diskriminering i hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att stimulera utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna för att främja en framgångsrik integration av invandrare. De sårbaraste grupperna i samhället, som ofta omfattar invandrare, drabbas oproportionerligt hårt, framför allt i ekonomiskt svåra tider. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker behovet av att ytterligare skärpa lagarna mot diskriminering i hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att stimulera utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna för att främja en framgångsrik integration av invandrare. De sårbaraste grupperna i samhället, som ofta omfattar invandrare, drabbas oproportionerligt hårt, framför allt i ekonomiskt svåra tider.

EU på extern nivå

| 52. | Europaparlamentet anser att EU skulle kunna ha en mer proaktiv roll i sina yttre förbindelser när det gäller att främja grundläggande sociala standarder och miljöstandarder. Parlamentet är övertygat om att ytterligare insatser behövs i fråga om mekanismer för förebyggande och övervakning av samt sanktioner mot överträdelser. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att EU skulle kunna ha en mer proaktiv roll i sina yttre förbindelser när det gäller att främja grundläggande sociala standarder och miljöstandarder. Parlamentet är övertygat om att ytterligare insatser behövs i fråga om mekanismer för förebyggande och övervakning av samt sanktioner mot överträdelser.

| 53. | Europaparlamentet anser att EU skulle kunna göra mer för att påverka den internationella dagordningen för skäligt arbete samt aktivt främja uppfyllandet av ILO:s konventioner, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, vilket skulle kunna bidra till att skapa världsfred och skydda EU:s intressen och värderingar. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att EU skulle kunna göra mer för att påverka den internationella dagordningen för skäligt arbete samt aktivt främja uppfyllandet av ILO:s konventioner, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, vilket skulle kunna bidra till att skapa världsfred och skydda EU:s intressen och värderingar.

| 54. | Europaparlamentet betonar att utarbetandet av gemenskapens rättsliga ram, antingen genom primär- eller sekundärlagstiftning, inte på något sätt får strida mot internationella skyldigheter enligt ILO:s konventioner. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar att utarbetandet av gemenskapens rättsliga ram, antingen genom primär- eller sekundärlagstiftning, inte på något sätt får strida mot internationella skyldigheter enligt ILO:s konventioner.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att EU bör sträva efter en globaliseringsprocess som i större utsträckning främjar social delaktighet och ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Parlamentet konstaterar att företagens sätt att bedriva sin verksamhet inte bara får ekonomiska effekter, utan även stor social betydelse både inom EU och i tredjeländer, framför allt i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att aktivt främja idén om företagens sociala ansvar, antingen genom att främja icke-bindande bestämmelser eller, om lämpligt, genom lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet påpekar att EU bör sträva efter en globaliseringsprocess som i större utsträckning främjar social delaktighet och ekonomisk och miljömässig hållbarhet. Parlamentet konstaterar att företagens sätt att bedriva sin verksamhet inte bara får ekonomiska effekter, utan även stor social betydelse både inom EU och i tredjeländer, framför allt i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att aktivt främja idén om företagens sociala ansvar, antingen genom att främja icke-bindande bestämmelser eller, om lämpligt, genom lagstiftningsförslag.

Strukturfonderna

| 56. | Europaparlamentet föreslår att man ska förstärka strukturfondernas potential genom förenkling, flexibilitet och förbättrade förfaranden samt den sociala integrationsdimensionen för att hjälpa medlemsstaterna att optimera social- och sysselsättningspolitikens resultat. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att göra sina parter helt delaktiga i enlighet med artikel 16 i den allmänna förordningen för strukturfonderna (18), och rekommenderar starkt att Europeiska socialfonden (ESF) görs tillgänglig för parterna, så att de kan bygga upp sin kapacitet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet föreslår att man ska förstärka strukturfondernas potential genom förenkling, flexibilitet och förbättrade förfaranden samt den sociala integrationsdimensionen för att hjälpa medlemsstaterna att optimera social- och sysselsättningspolitikens resultat. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att göra sina parter helt delaktiga i enlighet med artikel 16 i den allmänna förordningen för strukturfonderna (18), och rekommenderar starkt att Europeiska socialfonden (ESF) görs tillgänglig för parterna, så att de kan bygga upp sin kapacitet.

| 57. | Europaparlamentet betonar att den förnyade sociala agendan måste innebära ett tydligt åtagande om att EU:s struktur- och sammanhållningsfonder kommer att bidra till att uppnå målen i den sociala agendan. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att utnyttja ESF och de övriga strukturfonderna till att förbättra inte bara människors anställbarhet, utan även den sociala infrastrukturen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att den förnyade sociala agendan måste innebära ett tydligt åtagande om att EU:s struktur- och sammanhållningsfonder kommer att bidra till att uppnå målen i den sociala agendan. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att utnyttja ESF och de övriga strukturfonderna till att förbättra inte bara människors anställbarhet, utan även den sociala infrastrukturen.

| 58. | Europaparlamentet konstaterar att strukturfonderna förblir det viktigaste finansieringsinstrumentet för att uppnå sociala mål. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja samverkan med andra program samt stöder enhetligheten mellan de fleråriga ramprogrammen, såsom Daphne, Progress, folkhälsoprogrammet och programmet ”Ett Europa för medborgarna”. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet konstaterar att strukturfonderna förblir det viktigaste finansieringsinstrumentet för att uppnå sociala mål. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja samverkan med andra program samt stöder enhetligheten mellan de fleråriga ramprogrammen, såsom Daphne, Progress, folkhälsoprogrammet och programmet ”Ett Europa för medborgarna”.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar till särskild uppmärksamhet vid de regioner som påverkas mest av globaliseringen samt de regioner i de nya medlemsstaterna som genomgår social konvergens. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar till särskild uppmärksamhet vid de regioner som påverkas mest av globaliseringen samt de regioner i de nya medlemsstaterna som genomgår social konvergens.

| 60. | Europaparlamentet anser att Progress-programmet skulle kunna bidra till en bättre bedömning av moderniseringen av europeiska sociala modeller genom utvärdering av pilotprojekt. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att Progress-programmet skulle kunna bidra till en bättre bedömning av moderniseringen av europeiska sociala modeller genom utvärdering av pilotprojekt.

| 61. | Europaparlamentet anser att nya problem växer fram till följd av den fria rörligheten för personer på den inre marknaden i vissa delar av EU, framför allt i de större städerna, när det gäller akut socialt stöd till personer som inte kan försörja sig själva, vilket ökar trycket på (ideella) privata och offentliga serviceinrättningar som tillhandahåller nödhjälp åt till exempel hemlösa eller marginaliserade befolkningsgrupper i vårt samhälle. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att nya problem växer fram till följd av den fria rörligheten för personer på den inre marknaden i vissa delar av EU, framför allt i de större städerna, när det gäller akut socialt stöd till personer som inte kan försörja sig själva, vilket ökar trycket på (ideella) privata och offentliga serviceinrättningar som tillhandahåller nödhjälp åt till exempel hemlösa eller marginaliserade befolkningsgrupper i vårt samhälle.

Ytterligare åtgärder

Social och civil dialog

| 62. | Europaparlamentet betonar att medborgarnas flexibilitet och acceptans för förändring kan öka genom mer ömsesidigt förtroende som kan stärkas med hjälp av en effektivare och öppnare social dialog samt genom att man garanterar en effektivare deltagardemokrati när politiken utformas och genomförs. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet betonar att medborgarnas flexibilitet och acceptans för förändring kan öka genom mer ömsesidigt förtroende som kan stärkas med hjälp av en effektivare och öppnare social dialog samt genom att man garanterar en effektivare deltagardemokrati när politiken utformas och genomförs.

| 63. | Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt för den sociala dialogen att främja politiska åtgärder för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt förbättringar av livskvaliteten på arbetsplatsen generellt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en diskussion kring hur de arbetstagare som inte har heltidsarbete (såsom tillfälligt anställda, deltidsanställda, visstidsanställda) ska kunna inkluderas i den sociala dialogen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt för den sociala dialogen att främja politiska åtgärder för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt förbättringar av livskvaliteten på arbetsplatsen generellt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en diskussion kring hur de arbetstagare som inte har heltidsarbete (såsom tillfälligt anställda, deltidsanställda, visstidsanställda) ska kunna inkluderas i den sociala dialogen.

| 64. | Europaparlamentet begär att man ökar medvetenhet om resultaten av den sociala dialogen för att förbättra dess inverkan och främja dess utveckling, eftersom det råder dålig kännedom om och insyn i resultaten av förhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter i EU. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet begär att man ökar medvetenhet om resultaten av den sociala dialogen för att förbättra dess inverkan och främja dess utveckling, eftersom det råder dålig kännedom om och insyn i resultaten av förhandlingarna mellan arbetsmarknadens parter i EU.

| 65. | Europaparlamentet anser att man bör fortsätta att uppmuntra samarbetskulturen som gradvis ersätter den konfliktkultur som har rått på arbetsmarknaden genom att främja den sociala dialogen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att man bör fortsätta att uppmuntra samarbetskulturen som gradvis ersätter den konfliktkultur som har rått på arbetsmarknaden genom att främja den sociala dialogen.

| 66. | Europaparlamentet anser att det civila samhällets organisationer, och personer som drabbats av fattigdom och socialt utanförskap, måste vara mer direkt engagerade i diskussionerna om den ekonomiska och sociala modellen, på jämlik basis. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att det civila samhällets organisationer, och personer som drabbats av fattigdom och socialt utanförskap, måste vara mer direkt engagerade i diskussionerna om den ekonomiska och sociala modellen, på jämlik basis.

| 67. | Europaparlamentet anser att arbetsmarknadens parter bör anstränga sig för att arbeta med fleråriga planer med specifika datum och tidsfrister, med inriktning på en långsiktig hållbar strategi. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att arbetsmarknadens parter bör anstränga sig för att arbeta med fleråriga planer med specifika datum och tidsfrister, med inriktning på en långsiktig hållbar strategi.

| 68. | Europaparlamentet efterlyser en bred diskussion mellan europeiska intressenter, nationella myndigheter, arbetsgivare och arbetstagare och det civila samhället om den sociala agendan för perioden efter 2010. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet efterlyser en bred diskussion mellan europeiska intressenter, nationella myndigheter, arbetsgivare och arbetstagare och det civila samhället om den sociala agendan för perioden efter 2010.

| 69. | Parlamentet påpekar att medlemsstaterna bör stödja nya mätbara, bindande och kvantitativa sociala mål och indikatorer för Lissabonstrategin för perioden efter 2010 inklusive åtaganden att arbeta för ett utrotande av fattigdom och socialt utanförskap, samt utarbetandet av en ny social framstegspakt som skulle fastställa mål och struktur för ett nytt socialt hållbart och globalt rättvist EU, som bör bygga upp och förstärka den sociala öppna samordningsmetoden som en nyckelpelare. |
| --- | --- |

69.

Parlamentet påpekar att medlemsstaterna bör stödja nya mätbara, bindande och kvantitativa sociala mål och indikatorer för Lissabonstrategin för perioden efter 2010 inklusive åtaganden att arbeta för ett utrotande av fattigdom och socialt utanförskap, samt utarbetandet av en ny social framstegspakt som skulle fastställa mål och struktur för ett nytt socialt hållbart och globalt rättvist EU, som bör bygga upp och förstärka den sociala öppna samordningsmetoden som en nyckelpelare.

| 70. | Europaparlamentet konstaterar att företagen spelar en viktig roll i EU, inte bara ekonomiskt, utan även socialt. Parlamentet vill därför uppmärksamma främjandet av företagens sociala ansvar och behovet av att snarast göra framsteg i fråga om sysselsättning av hög kvalitet, bland annat när det gäller anständiga löner, för att stödja den sociala modellen och förhindra social dumpning. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet konstaterar att företagen spelar en viktig roll i EU, inte bara ekonomiskt, utan även socialt. Parlamentet vill därför uppmärksamma främjandet av företagens sociala ansvar och behovet av att snarast göra framsteg i fråga om sysselsättning av hög kvalitet, bland annat när det gäller anständiga löner, för att stödja den sociala modellen och förhindra social dumpning.

| 71. | Europaparlamentet förordar en effektiv dialog mellan sig och det civila samhället – en dialog som även behövs inom medlemsstaterna på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet förordar en effektiv dialog mellan sig och det civila samhället – en dialog som även behövs inom medlemsstaterna på nationell, regional och lokal nivå.

| 72. | Europaparlamentet konstaterar att ett europeiskt år för volontärarbete skulle vara ett idealiskt tillfälle för EU att knyta an till det civila samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda förberedelser för att utropa 2011 till Europeiskt år för volontärarbete genom att snarast lägga fram ett lagstiftningsförslag i det syftet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet konstaterar att ett europeiskt år för volontärarbete skulle vara ett idealiskt tillfälle för EU att knyta an till det civila samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda förberedelser för att utropa 2011 till Europeiskt år för volontärarbete genom att snarast lägga fram ett lagstiftningsförslag i det syftet.

| 73. | Europaparlamentet anser att det civila samhället bör vara med redan från början av beslutsfattandet. Informationen bör vara tillgänglig för allmänheten, återkopplingen bör gå åt båda hållen och utrymmet för förändring bör tydliggöras för deltagarna. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att det civila samhället bör vara med redan från början av beslutsfattandet. Informationen bör vara tillgänglig för allmänheten, återkopplingen bör gå åt båda hållen och utrymmet för förändring bör tydliggöras för deltagarna.

| 74. | Europaparlamentet betonar värdet och betydelsen av samrådsförfarandet som ett effektivt verktyg för att ge medborgarna mer att säga till om, genom att göra det möjligt för dem att direkt påverka den politiska processen på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att öka kunskapen om framtida EU-samråd via medier och andra lämpliga forum på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar värdet och betydelsen av samrådsförfarandet som ett effektivt verktyg för att ge medborgarna mer att säga till om, genom att göra det möjligt för dem att direkt påverka den politiska processen på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta ytterligare åtgärder för att öka kunskapen om framtida EU-samråd via medier och andra lämpliga forum på nationell, regional och lokal nivå.

| 75. | Europaparlamentet anser att det finns ett trängande behov av att de europeiska institutionerna, arbetsmarknadens parter och det civila samhället i medlemsstaterna antar en ”social pakt” som omfattar sociala åtgärder med realistiska bindande mål och indikatorer. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet anser att det finns ett trängande behov av att de europeiska institutionerna, arbetsmarknadens parter och det civila samhället i medlemsstaterna antar en ”social pakt” som omfattar sociala åtgärder med realistiska bindande mål och indikatorer.

| 76. | Europaparlamentet konstaterar att delaktighet i samhällslivet börjar i barndomen och kräver ett främjande av och stöd till deltagarstrukturer och initiativ på lokal, regional och nationell nivå för barn och ungdomar. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet konstaterar att delaktighet i samhällslivet börjar i barndomen och kräver ett främjande av och stöd till deltagarstrukturer och initiativ på lokal, regional och nationell nivå för barn och ungdomar.

EU-rätten

| 77. | Europaparlamentet understryker behovet av att göra framsteg och färdigställa förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen, direktivet om överföring av pensionsrättigheter och förslaget till direktiv om tillämpning av principen om likabehandling oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet understryker behovet av att göra framsteg och färdigställa förordningen om samordning av de sociala trygghetssystemen, direktivet om överföring av pensionsrättigheter och förslaget till direktiv om tillämpning av principen om likabehandling oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| 78. | Europaparlamentet efterlyser en förbättring av EU:s lagstiftningsförfarande genom att man klargör varför det behövs åtgärder på EU-nivå, garanterar ett innehåll av hög kvalitet och tillhandahåller en kraftfull och oberoende konsekvensanalys av de sociala, miljömässiga och ekonomiska effekterna. Parlamentet efterlyser framför allt ett effektivt genomförande av 2003 års interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning (19). |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet efterlyser en förbättring av EU:s lagstiftningsförfarande genom att man klargör varför det behövs åtgärder på EU-nivå, garanterar ett innehåll av hög kvalitet och tillhandahåller en kraftfull och oberoende konsekvensanalys av de sociala, miljömässiga och ekonomiska effekterna. Parlamentet efterlyser framför allt ett effektivt genomförande av 2003 års interinstitutionella avtal om bättre lagstiftning (19).

| 79. | Europaparlamentet betonar att ett effektivt samarbete mellan medlemsstaterna och en effektiv kontroll av införlivandet av EU-lagstiftningen bör vara en prioritering. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet betonar att ett effektivt samarbete mellan medlemsstaterna och en effektiv kontroll av införlivandet av EU-lagstiftningen bör vara en prioritering.

| 80. | Europaparlamentet anser att man för en bättre EU-lagstiftning aktivt bör sträva efter att engagera det civila samhället och ta upp medborgarnas oro och på så vis föra dem närmare EU. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet anser att man för en bättre EU-lagstiftning aktivt bör sträva efter att engagera det civila samhället och ta upp medborgarnas oro och på så vis föra dem närmare EU.

Den öppna samordningsmetoden

| 81. | Europaparlamentet anser att det bör finnas en bättre koppling mellan den ekonomiska politiken, miljöpolitiken och socialpolitiken på EU-nivå, att målen i den ursprungliga Lissabonagendan bör förstärkas och att man bör se till att den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken aktivt bidrar till att utrota fattigdom och socialt utanförskap. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att det bör finnas en bättre koppling mellan den ekonomiska politiken, miljöpolitiken och socialpolitiken på EU-nivå, att målen i den ursprungliga Lissabonagendan bör förstärkas och att man bör se till att den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken aktivt bidrar till att utrota fattigdom och socialt utanförskap.

| 82. | Europaparlamentet understryker behovet av att anta en rättsligt bindande stadga om grundläggande sociala rättigheter. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet understryker behovet av att anta en rättsligt bindande stadga om grundläggande sociala rättigheter.

| 83. | Parlamentet noterar att det i Lissabonfördraget fastställs att man bör ta hänsyn till mycket relevanta aspekter av socialpolitiken vid utformningen och genomförandet av EU:s politik. |
| --- | --- |

83.

Parlamentet noterar att det i Lissabonfördraget fastställs att man bör ta hänsyn till mycket relevanta aspekter av socialpolitiken vid utformningen och genomförandet av EU:s politik.

| 84. | Europaparlamentet anser att Lissabonstrategin för perioden efter 2010 bör omfatta en förstärkning av den öppna samordningsmetoden och uppmanar kommissionen att fortsätta att uppmuntra medlemsstaterna att fastställa kvantifierade mål för fattigdomsbekämpning och social delaktighet, framför allt mål som stöds av nya mätbara och kvantitativa indikatorer. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet anser att Lissabonstrategin för perioden efter 2010 bör omfatta en förstärkning av den öppna samordningsmetoden och uppmanar kommissionen att fortsätta att uppmuntra medlemsstaterna att fastställa kvantifierade mål för fattigdomsbekämpning och social delaktighet, framför allt mål som stöds av nya mätbara och kvantitativa indikatorer.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge det möjlighet till ett verkligt engagemang i Lissabonstrategin för perioden efter 2010. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ge det möjlighet till ett verkligt engagemang i Lissabonstrategin för perioden efter 2010.

*

* *

| 86. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0544.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0513.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2009)0039.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0556.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2008)0467.

(6)  EGT L 245, 26.8.1992, s. 46.

(7)  EUT C 297 E, 20.11.2008, s.174.

(8)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 463.

(9)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(10)  EUT C 233 E, 28.9.2006, s. 130.

(11)  Antagna texter, P6_TA(2008)0286.

(12)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 45.

(13)  Antagna texter, P6_TA(2008)0163.

(14)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(15)  Direktiv 2009/38/EG (ännu ej offentliggjort i EUT).

(16)  EGT L 254, 30.9.1994, s. 64.

(17)  EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 68.

(18)  Rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 210, 31.7.2006, s. 25).

(19)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/23

---

Onsdag 6 maj 2009Aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden

P6_TA(2009)0371

Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (2008/2335(INI))

2010/C 212 E/06

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 oktober 2008 om en rekommendation från kommissionen om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (KOM(2008)0639),

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 99, 137 och 141,

med beaktande av kommissionens rekommendation 2008/867/EG av den 3 oktober 2008 om aktiv inkludering av människor som är utestängda från arbetsmarknaden (1),

med beaktande av rådets rekommendation 92/441/EEG av den 24 juni 1992 om gemensamma kriterier för tillräckliga resurser och socialtjänstförmåner i de sociala trygghetssystemen (2),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 11 och 12 december 2008,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 februari 2009 om förslag till gemensam rapport om socialt skydd och social integration 2009 (KOM(2009)0058) och kommissionens arbetsdokument av den 24 februari 2009 med titeln ”Joint Report on Social Protection and Social Inclusion 2008, Country Profiles” (SEK(2009)0255),

med beaktande av sin resolution av den 30 november 2006 om funktionshindrade personers situation i den utvidgade Europeiska unionen: den europeiska handlingsplanen 2006–2007 (3),

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2006 om förbättring av befolkningens psykiska hälsa: Mot en strategi för psykisk hälsa i Europeiska unionen (4),

med beaktande av framstegen när det gäller lika möjligheter och icke-diskriminering i EU angående införlivandet av direktiven 2000/43/EG och 2000/78/EG,

med beaktande av FN:s konvention om flyktingars rättsliga ställning,

med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel,

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder,

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (5),

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15–16 mars 2002,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2007 om modernisering av det sociala skyddet för ökad social rättvisa och ekonomisk sammanhållning: en satsning på aktiv integration av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden (KOM(2007)0620) och parlamentets resolution av den 9 oktober 2008 om främjande av social integration och bekämpning av fattigdom, inbegripet barnfattigdom, inom EU (6),

med beaktande av rekommendationerna från de europeiska arbetsmarknadsparterna i rapporten av den 18 oktober 2007 med titeln ”Key Challenges facing European Labour Markets – A Joint Analysis of European Social Partners”,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 februari 2007 om kartläggning av den sociala verkligheten – delrapport till Europeiska rådets vårmöte 2007 (KOM(2007)0063) och parlamentets resolution av den 15 november 2007 (7) om detta,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008 om en förnyad social agenda: möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa (KOM(2008)0412) och av parlamentets resolution av den 6 maj 2009 (8) om detta,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2006 om de offentliga finansernas hållbarhet på lång sikt i EU (KOM(2006)0574) och parlamentets resolution av den 20 november 2008 om framtiden för socialförsäkringssystemen och pensionerna: deras finansiering och trenden mot individualisering (9),

med beaktande av sin förklaring av den 22 april 2008 om avskaffande av hemlöshet (10),

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (11),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1098/2008/EG av den 22 oktober 2008 om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) (12),

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om den sociala ekonomin (13),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/962/EG av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (14),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 om inrättande av ett handlingsprogram för livslångt lärande (15),

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2008 om vuxenutbildning: Det är aldrig för sent att lära (16),

med beaktande av protokollet om tjänster av allmänt intresse som bifogats Lissabonfördraget (17),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0263/2009), och av följande skäl:

| A. | Aktiv inkludering får inte ersätta social integration, eftersom utsatta grupper som inte har möjlighet att delta på arbetsmarknaden har rätt till ett värdigt liv och full delaktighet i samhället, varför det måste finnas en minimiinkomst och sociala tjänster av god kvalitet till en rimlig kostnad, oberoende av personens förmåga att delta på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Aktiv inkludering får inte ersätta social integration, eftersom utsatta grupper som inte har möjlighet att delta på arbetsmarknaden har rätt till ett värdigt liv och full delaktighet i samhället, varför det måste finnas en minimiinkomst och sociala tjänster av god kvalitet till en rimlig kostnad, oberoende av personens förmåga att delta på arbetsmarknaden.

| B. | Aktiv inkludering hänger inte bara samman med individens förmåga, utan även med sättet på vilket samhället är organiserat. Därför måste man även ta itu med de strukturella orsakerna till utestängning, inbegripet diskriminering och otillräcklig tillgång till tjänster. |
| --- | --- |

B.

Aktiv inkludering hänger inte bara samman med individens förmåga, utan även med sättet på vilket samhället är organiserat. Därför måste man även ta itu med de strukturella orsakerna till utestängning, inbegripet diskriminering och otillräcklig tillgång till tjänster.

| C. | Skenbar utestängning från arbetsmarknaden kan vara en följd av att det saknas tillräckliga och anständiga anställningsmöjligheter snarare än brist på egna ansträngningar från individens sida. |
| --- | --- |

C.

Skenbar utestängning från arbetsmarknaden kan vara en följd av att det saknas tillräckliga och anständiga anställningsmöjligheter snarare än brist på egna ansträngningar från individens sida.

| D. | Integration på arbetsmarknaden får inte vara en förutsättning för rätten till en minimiinkomst och tillgången till sociala tjänster av god kvalitet. En minimiinkomst och tillgång till sociala tjänster av god kvalitet är nödvändiga förutsättningar för integrering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

D.

Integration på arbetsmarknaden får inte vara en förutsättning för rätten till en minimiinkomst och tillgången till sociala tjänster av god kvalitet. En minimiinkomst och tillgång till sociala tjänster av god kvalitet är nödvändiga förutsättningar för integrering på arbetsmarknaden.

| E. | De personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden har ofta sammansatta och komplexa behov, svårigheter eller problem, såsom att under lång tid tvingas leva av en låg eller otillräcklig inkomst, långtidsarbetslöshet, låg utbildningsnivå och analfabetism, uppväxt i en utsatt familj, funktionshinder, dålig hälsa, boende i områden där människor är missgynnade av flera skäl, osäkra bostadsförhållanden och hemlöshet samt rasism och diskriminering, och därför måste integrationsstrategierna spegla de utestängda personernas skiftande situationer. |
| --- | --- |

E.

De personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden har ofta sammansatta och komplexa behov, svårigheter eller problem, såsom att under lång tid tvingas leva av en låg eller otillräcklig inkomst, långtidsarbetslöshet, låg utbildningsnivå och analfabetism, uppväxt i en utsatt familj, funktionshinder, dålig hälsa, boende i områden där människor är missgynnade av flera skäl, osäkra bostadsförhållanden och hemlöshet samt rasism och diskriminering, och därför måste integrationsstrategierna spegla de utestängda personernas skiftande situationer.

| F. | Social utestängning och utestängning från arbetsmarknaden påverkar allvarligt de drabbade personernas psykiska hälsa, och långtidsarbetslösa löper större risk att drabbas av depression och andra psykiska hälsobesvär. |
| --- | --- |

F.

Social utestängning och utestängning från arbetsmarknaden påverkar allvarligt de drabbade personernas psykiska hälsa, och långtidsarbetslösa löper större risk att drabbas av depression och andra psykiska hälsobesvär.

| G. | De som befinner sig långt från arbetsmarknaden har ett stort behov av yrkesutbildning, antingen på grund av att det finns brister i deras skolutbildning eller för att deras utbildning efter lång frånvaro från arbetsmarknaden inte längre är gångbar. |
| --- | --- |

G.

De som befinner sig långt från arbetsmarknaden har ett stort behov av yrkesutbildning, antingen på grund av att det finns brister i deras skolutbildning eller för att deras utbildning efter lång frånvaro från arbetsmarknaden inte längre är gångbar.

| H. | De mest utsatta människorna påverkas ofta av villkorligheten i aktiveringsåtgärderna. Dessa effekter måste övervakas, och negativ inverkan på utsatta grupper måste undvikas. |
| --- | --- |

H.

De mest utsatta människorna påverkas ofta av villkorligheten i aktiveringsåtgärderna. Dessa effekter måste övervakas, och negativ inverkan på utsatta grupper måste undvikas.

| I. | Åtgärder för aktiv inkludering måste även samverka med en utveckling av strategier på EU-nivå och nationell nivå för bekämpning av fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

I.

Åtgärder för aktiv inkludering måste även samverka med en utveckling av strategier på EU-nivå och nationell nivå för bekämpning av fattigdom och social utestängning.

| J. | De flesta familjeförsörjare är kvinnor, de flesta ensamstående föräldrar är kvinnor och de flesta omsorgsgivare är kvinnor. Därför måste den aktiva inkluderingspolitiken inbegripa en allomfattande uppsättning åtgärder, så att de kvinnor som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden verkligen kan dra nytta av de aktiva inkluderingsstrategierna. Arbetsmarknadssituationen för kvinnor är direkt kopplad till den åldersrelaterade fattigdomen, som huvudsakligen drabbar kvinnor. |
| --- | --- |

J.

De flesta familjeförsörjare är kvinnor, de flesta ensamstående föräldrar är kvinnor och de flesta omsorgsgivare är kvinnor. Därför måste den aktiva inkluderingspolitiken inbegripa en allomfattande uppsättning åtgärder, så att de kvinnor som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden verkligen kan dra nytta av de aktiva inkluderingsstrategierna. Arbetsmarknadssituationen för kvinnor är direkt kopplad till den åldersrelaterade fattigdomen, som huvudsakligen drabbar kvinnor.

| K. | Vid ekonomisk nedgång och växande arbetslöshet finns det risk för att många fler sägs upp, vilket ökar antalet människor som redan lider av fattigdom och utestängning från arbetsmarknaden, särskilt bland de mest utsatta grupperna i samhället, såsom kvinnor, äldre och funktionshindrade. Det är viktigt att social integration och därtill kopplade arbetsmarknadsåtgärder genomförs på ett enhetligt och konsekvent sätt inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. De offentliga medlen bör därför delvis användas till att upprätthålla och förbättra sociala samt hälso- och utbildningsrelaterade satsningar, liksom andra viktiga samhällstjänster och tjänster i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

K.

Vid ekonomisk nedgång och växande arbetslöshet finns det risk för att många fler sägs upp, vilket ökar antalet människor som redan lider av fattigdom och utestängning från arbetsmarknaden, särskilt bland de mest utsatta grupperna i samhället, såsom kvinnor, äldre och funktionshindrade. Det är viktigt att social integration och därtill kopplade arbetsmarknadsåtgärder genomförs på ett enhetligt och konsekvent sätt inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. De offentliga medlen bör därför delvis användas till att upprätthålla och förbättra sociala samt hälso- och utbildningsrelaterade satsningar, liksom andra viktiga samhällstjänster och tjänster i allmänhetens intresse.

| L. | Synsättet att bästa vägen ut ur utestängning är genom arbete kan endast fungera till fullo om det är frågan om ett hållbart och högkvalitativt arbete med skälig lön. Principen om lika lön för lika arbete är fortfarande otillräckligt genomförd. |
| --- | --- |

L.

Synsättet att bästa vägen ut ur utestängning är genom arbete kan endast fungera till fullo om det är frågan om ett hållbart och högkvalitativt arbete med skälig lön. Principen om lika lön för lika arbete är fortfarande otillräckligt genomförd.

| M. | Omsorgsgivare inom familjen tillhandahåller väsentliga omsorgs-, fostrans- och assistanstjänster utanför arbetsmarknadssystemet, utan inkomst eller sociala rättigheter och utan rätt att återvända till arbetsmarknaden och få den kompetens som de har tillägnat sig eller utvecklat under omsorgsperioden i familjen erkänd. |
| --- | --- |

M.

Omsorgsgivare inom familjen tillhandahåller väsentliga omsorgs-, fostrans- och assistanstjänster utanför arbetsmarknadssystemet, utan inkomst eller sociala rättigheter och utan rätt att återvända till arbetsmarknaden och få den kompetens som de har tillägnat sig eller utvecklat under omsorgsperioden i familjen erkänd.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen grundar sin rekommendation 2008/867/EG på rekommendation 92/441/EEG, i vilken individens grundläggande rätt till tillräckliga resurser och socialt bistånd för ett värdigt liv erkänns och där de gemensamma principerna för tillämpningen av denna rättighet fastslås. Parlamentet stöder de gemensamma principerna och praktiska riktlinjerna i rekommendation 2008/867/EG om aktiv inkludering vilande på tre pelare, nämligen tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet. Parlamentet påpekar särskilt att varje strategi för aktiv inkludering måste grundas på följande principer: individuella rättigheter, respekt för den mänskliga värdigheten och icke-diskriminering, lika möjligheter och jämställdhet, främjande av arbetsmarknadsintegration kombinerat med fullständig delaktighet i samhället samt förverkligande av principerna om kvalitet, tillräcklighet och tillgänglighet när det gäller samtliga tre pelare. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen grundar sin rekommendation 2008/867/EG på rekommendation 92/441/EEG, i vilken individens grundläggande rätt till tillräckliga resurser och socialt bistånd för ett värdigt liv erkänns och där de gemensamma principerna för tillämpningen av denna rättighet fastslås. Parlamentet stöder de gemensamma principerna och praktiska riktlinjerna i rekommendation 2008/867/EG om aktiv inkludering vilande på tre pelare, nämligen tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till tjänster av god kvalitet. Parlamentet påpekar särskilt att varje strategi för aktiv inkludering måste grundas på följande principer: individuella rättigheter, respekt för den mänskliga värdigheten och icke-diskriminering, lika möjligheter och jämställdhet, främjande av arbetsmarknadsintegration kombinerat med fullständig delaktighet i samhället samt förverkligande av principerna om kvalitet, tillräcklighet och tillgänglighet när det gäller samtliga tre pelare.

| 2. | Europaparlamentet instämmer med rådet i att man behöver förbättra genomförandet av rekommendation 92/441/EEG i fråga om minimiinkomst och sociala transfereringar, att det sociala biståndet bör ge en tillräcklig minimiinkomst för ett värdigt liv – och åtminstone ligga på en nivå över riskzonen för fattigdom och vara tillräckligt för att hjälpa människor ut ur fattigdomen – samt att utnyttjandet av förmånerna bör förbättras. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet instämmer med rådet i att man behöver förbättra genomförandet av rekommendation 92/441/EEG i fråga om minimiinkomst och sociala transfereringar, att det sociala biståndet bör ge en tillräcklig minimiinkomst för ett värdigt liv – och åtminstone ligga på en nivå över riskzonen för fattigdom och vara tillräckligt för att hjälpa människor ut ur fattigdomen – samt att utnyttjandet av förmånerna bör förbättras.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar EG-domstolens dom av den 17 juli 2008 i mål C-303/06, vilken gällde omsorgsgivare som utsätts för diskriminering på grund av sin anknytning till en person med funktionshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att se till att omsorgsgivare skyddas från sådan diskriminering på arbetsmarknaden och uppmuntrar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att domstolens dom följs. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar EG-domstolens dom av den 17 juli 2008 i mål C-303/06, vilken gällde omsorgsgivare som utsätts för diskriminering på grund av sin anknytning till en person med funktionshinder. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att se till att omsorgsgivare skyddas från sådan diskriminering på arbetsmarknaden och uppmuntrar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att se till att domstolens dom följs.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomdriva ett tillräckligt inkomststöd i syfte att bekämpa fattigdom och social utestängning. Parlamentet framhåller behovet av adekvat nivå på inkomststödet i enlighet med rekommendationerna 92/441/EEG och 2008/867/EG och att detta stöd måste vara tillräckligt, insynsvänligt, tillgängligt för alla och hållbart på längre sikt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomdriva ett tillräckligt inkomststöd i syfte att bekämpa fattigdom och social utestängning. Parlamentet framhåller behovet av adekvat nivå på inkomststödet i enlighet med rekommendationerna 92/441/EEG och 2008/867/EG och att detta stöd måste vara tillräckligt, insynsvänligt, tillgängligt för alla och hållbart på längre sikt.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att kommissionen och medlemsstaterna genomför direktiv 2000/78/EG, som inför en rättslig ram för likabehandling i arbetslivet i syfte att på ett ändamålsenligt sätt bekämpa diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att kommissionen och medlemsstaterna genomför direktiv 2000/78/EG, som inför en rättslig ram för likabehandling i arbetslivet i syfte att på ett ändamålsenligt sätt bekämpa diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

| 6. | Europaparlamentet understryker sin begäran till rådet om att enas om ett EU-mål för minimiinkomstgarantier och bidragsfinansierade system för ersättning vid inkomstbortfall med inkomststöd om minst 60 procent av den nationella ekvivalerade medianinkomsten, och om en tidsplan för att uppnå detta mål i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker sin begäran till rådet om att enas om ett EU-mål för minimiinkomstgarantier och bidragsfinansierade system för ersättning vid inkomstbortfall med inkomststöd om minst 60 procent av den nationella ekvivalerade medianinkomsten, och om en tidsplan för att uppnå detta mål i samtliga medlemsstater.

| 7. | Europaparlamentet inser att samspelet mellan socialt bistånd och deltagande på arbetsmarknaden är komplext, särskilt om det tillgängliga arbetet är tids- eller säsongsbegränsat, osäkert eller på deltid eller om villkoren för ersättning, de sociala trygghetssystemen eller marginalskatterna inte uppmuntrar till avlönat arbete, och det sociala biståndssystemet inte är tillräckligt flexibelt för att kunna anpassas. Parlamentet kräver därför att det tas fram system som på ett ändamålsenligt sätt hjälper människor som befinner sig i en övergångsfas istället för att bestraffa eller avskräcka dem, och där bidraget inte dras in för snabbt när en person börjar arbeta. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet inser att samspelet mellan socialt bistånd och deltagande på arbetsmarknaden är komplext, särskilt om det tillgängliga arbetet är tids- eller säsongsbegränsat, osäkert eller på deltid eller om villkoren för ersättning, de sociala trygghetssystemen eller marginalskatterna inte uppmuntrar till avlönat arbete, och det sociala biståndssystemet inte är tillräckligt flexibelt för att kunna anpassas. Parlamentet kräver därför att det tas fram system som på ett ändamålsenligt sätt hjälper människor som befinner sig i en övergångsfas istället för att bestraffa eller avskräcka dem, och där bidraget inte dras in för snabbt när en person börjar arbeta.

| 8. | Europaparlamentet framhåller vikten av att skapa sociala förmåner för utsatta personer med arbetsförmåga. Parlamentet påpekar dock att sådana förmåner är en fråga för medlemsstaterna enligt subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller vikten av att skapa sociala förmåner för utsatta personer med arbetsförmåga. Parlamentet påpekar dock att sådana förmåner är en fråga för medlemsstaterna enligt subsidiaritetsprincipen.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att mottagarna av ett tillräckligt inkomststöd och deras anhöriga kommer att kunna undvika fattigdomsrisken och bli aktiva medborgare som bidrar till det sociala och ekonomiska livet samt till solidariteten mellan generationer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att mottagarna av ett tillräckligt inkomststöd och deras anhöriga kommer att kunna undvika fattigdomsrisken och bli aktiva medborgare som bidrar till det sociala och ekonomiska livet samt till solidariteten mellan generationer.

| 10. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna aktivt överväger att bedriva en politik för minimilöner för att åtgärda det växande antalet ”arbetande fattiga” och göra arbete till en realistisk möjlighet för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna aktivt överväger att bedriva en politik för minimilöner för att åtgärda det växande antalet ”arbetande fattiga” och göra arbete till en realistisk möjlighet för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden.

| 11. | Europaparlamentet anser att det för en aktiv inkludering krävs att skillnaderna mellan regioner och områden inom gemenskapen minskas genom att återhämtningen i de områden som har drabbats av den ekonomiska krisen påskyndas och landsbygdsregionerna utvecklas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det för en aktiv inkludering krävs att skillnaderna mellan regioner och områden inom gemenskapen minskas genom att återhämtningen i de områden som har drabbats av den ekonomiska krisen påskyndas och landsbygdsregionerna utvecklas.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att bekämpa illegalt arbete eller svartarbete, som utestänger arbetstagarna från vissa sociala förmåner och tjänster. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att bekämpa illegalt arbete eller svartarbete, som utestänger arbetstagarna från vissa sociala förmåner och tjänster.

| 13. | Europaparlamentet begär att åtgärderna för aktiv inkludering bör






  — | vara förenliga med en livscykelinriktad syn på utbildningspolitiska åtgärder och åtgärder förknippade med livslångt lärande samt social- och sysselsättningspolitiska åtgärder, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet begär att åtgärderna för aktiv inkludering bör

—

vara förenliga med en livscykelinriktad syn på utbildningspolitiska åtgärder och åtgärder förknippade med livslångt lärande samt social- och sysselsättningspolitiska åtgärder,

| — | vara skräddarsydda, målinriktade och behovsinriktade, |
| --- | --- |

—

vara skräddarsydda, målinriktade och behovsinriktade,

| — | vara grundade på en integrerad strategi och delaktighet, |
| --- | --- |

—

vara grundade på en integrerad strategi och delaktighet,

| — | ta hänsyn till förutsättningar som är av avgörande vikt för deltagande utan att leda till en situation där minimiinkomsten äventyras. |
| --- | --- |

—

ta hänsyn till förutsättningar som är av avgörande vikt för deltagande utan att leda till en situation där minimiinkomsten äventyras.

| 14. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen överväger en kalkyl för hela kostnaden på området för aktiv och social inkludering, eftersom erfarenheten har visat att tidiga investeringar och förebyggande åtgärder kan minska de totala samhällskostnaderna på lång sikt. Parlamentet välkomnar att man i rekommendation 2008/867/EG föreslår en ökad investering i social integration i enlighet med detta. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen överväger en kalkyl för hela kostnaden på området för aktiv och social inkludering, eftersom erfarenheten har visat att tidiga investeringar och förebyggande åtgärder kan minska de totala samhällskostnaderna på lång sikt. Parlamentet välkomnar att man i rekommendation 2008/867/EG föreslår en ökad investering i social integration i enlighet med detta.

| 15. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör tillhandahålla riktade kompletterande förmåner för missgynnade grupper (såsom människor med funktionshinder eller kroniska sjukdomar, ensamstående föräldrar eller hushåll med många barn), som ska täcka extrakostnader t.ex. i samband med personlig assistans, utnyttjande av särskilda tjänster samt vård och omsorg, genom att bland annat införa överkomliga läkemedelspriser för missgynnade grupper i samhället. Parlamentet betonar behovet av att trygga anständiga sjuk- och ålderspensionsnivåer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör tillhandahålla riktade kompletterande förmåner för missgynnade grupper (såsom människor med funktionshinder eller kroniska sjukdomar, ensamstående föräldrar eller hushåll med många barn), som ska täcka extrakostnader t.ex. i samband med personlig assistans, utnyttjande av särskilda tjänster samt vård och omsorg, genom att bland annat införa överkomliga läkemedelspriser för missgynnade grupper i samhället. Parlamentet betonar behovet av att trygga anständiga sjuk- och ålderspensionsnivåer.

| 16. | Europaparlamentet instämmer i att det finns ett behov av att ta fram och genomföra skräddarsydda åtgärder för aktiv inkludering som kombinerar minimiinkomst, integrering på arbetsmarknaden och sociala tjänster, särskilt med tanke på människors ofta komplexa behov. Parlamentet instämmer vidare i att man måste inrikta sig på tidigt upptäckande och förebyggande åtgärder samt att man bör prioritera de mest utsatta människorna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet instämmer i att det finns ett behov av att ta fram och genomföra skräddarsydda åtgärder för aktiv inkludering som kombinerar minimiinkomst, integrering på arbetsmarknaden och sociala tjänster, särskilt med tanke på människors ofta komplexa behov. Parlamentet instämmer vidare i att man måste inrikta sig på tidigt upptäckande och förebyggande åtgärder samt att man bör prioritera de mest utsatta människorna.

| 17. | Europaparlamentet anser att man när man tar fram och genomför sådana åtgärder bör ta hänsyn till åsikterna hos dem som är föremål för dem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge icke-statliga organisationer på det sociala området mer inflytande i syfte att underlätta deras deltagande i utformningen och genomförandet av integrationspolitiken. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att man när man tar fram och genomför sådana åtgärder bör ta hänsyn till åsikterna hos dem som är föremål för dem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge icke-statliga organisationer på det sociala området mer inflytande i syfte att underlätta deras deltagande i utformningen och genomförandet av integrationspolitiken.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta en konstruktivare strategi för att bekämpa drogmissbruk, med tonvikt på förebyggande insatser, utbildning och behandling av missbruk, snarare än på straffrättsliga påföljder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta en konstruktivare strategi för att bekämpa drogmissbruk, med tonvikt på förebyggande insatser, utbildning och behandling av missbruk, snarare än på straffrättsliga påföljder.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser avstigmatisering av människor med psykiska hälsoproblem och inlärningssvårigheter samt främjande av psykisk hälsa och välbefinnande, förebyggande av psykiska sjukdomar och ökning av resurserna för behandling och vård. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet efterlyser avstigmatisering av människor med psykiska hälsoproblem och inlärningssvårigheter samt främjande av psykisk hälsa och välbefinnande, förebyggande av psykiska sjukdomar och ökning av resurserna för behandling och vård.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med förebyggande åtgärder för att redan tidigt i åldrarna upptäcka de barn och ungdomar som befinner sig mest i riskzonen, långt innan de hoppar av sin utbildning, eftersom de problem som hänger samman med utestängning i många fall föreligger redan i barndomen. Parlamentet uppmärksammar att ungdomar som utestängs från skolan är mer benägna att ta del i asociala och brottsliga handlingar, vilket gör det ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden senare i livet. Parlamentet anser att en dialog mellan alla intressenter och stöd till förebyggande åtgärder och sociala tjänster som ökar möjligheterna för barn och ungdomar i riskzonen är avgörande för integrationsåtgärdernas framgång. Parlamentet understryker också det allvarliga problemet med att äldre människor som förlorar sitt arbete utestängs och inte kan återvända till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt med förebyggande åtgärder för att redan tidigt i åldrarna upptäcka de barn och ungdomar som befinner sig mest i riskzonen, långt innan de hoppar av sin utbildning, eftersom de problem som hänger samman med utestängning i många fall föreligger redan i barndomen. Parlamentet uppmärksammar att ungdomar som utestängs från skolan är mer benägna att ta del i asociala och brottsliga handlingar, vilket gör det ännu svårare att komma in på arbetsmarknaden senare i livet. Parlamentet anser att en dialog mellan alla intressenter och stöd till förebyggande åtgärder och sociala tjänster som ökar möjligheterna för barn och ungdomar i riskzonen är avgörande för integrationsåtgärdernas framgång. Parlamentet understryker också det allvarliga problemet med att äldre människor som förlorar sitt arbete utestängs och inte kan återvända till arbetsmarknaden.

| 21. | Europaparlamentet anser att man särskilt bör ta hänsyn till behoven hos unga människor som söker sitt första arbete och att man på nationell nivå bör vidta åtgärder som kan gynna övergången från utbildning till arbetsmarknad. Parlamentet anser dessutom att en strukturerad dialog med ungdomsorganisationerna kontinuerligt bör ingå i EU-institutionernas och medlemsstaternas arbete. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att man särskilt bör ta hänsyn till behoven hos unga människor som söker sitt första arbete och att man på nationell nivå bör vidta åtgärder som kan gynna övergången från utbildning till arbetsmarknad. Parlamentet anser dessutom att en strukturerad dialog med ungdomsorganisationerna kontinuerligt bör ingå i EU-institutionernas och medlemsstaternas arbete.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra mer för att ta itu med de problem som omsorgsgivarna ställs inför, inklusive rätten att själva bestämma om de vill ta på sig denna roll samt omsorgens omfattning, möjligheten att kombinera omsorg med avlönat arbete och anställning samt tillgången till sociala trygghetssystem och pensioner, i syfte att undvika att människor blir fattiga till följd av omsorgen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra mer för att ta itu med de problem som omsorgsgivarna ställs inför, inklusive rätten att själva bestämma om de vill ta på sig denna roll samt omsorgens omfattning, möjligheten att kombinera omsorg med avlönat arbete och anställning samt tillgången till sociala trygghetssystem och pensioner, i syfte att undvika att människor blir fattiga till följd av omsorgen.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar erkännandet av den grundläggande rätten till universell tillgång till sociala tjänster av god kvalitet till en rimlig kostnad, som utgör en väsentlig del av den europeiska sociala modellen, samt som ett stöd för att människor ska kunna behålla sitt arbete och principerna i rekommendation 2008/867/EG. Parlamentet anser att dessa sociala tjänster bör omfatta fast bostad till rimlig kostnad, lättillgänglig kollektivtrafik, grundläggande yrkesutbildning och hälsovård, samt tillgång till energi- och andra nätverkstjänster till rimlig kostnad. Parlamentet konstaterar att man måste gå framåt när det gäller att garantera skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i allmänhetens intresse och anser att det är nödvändigt att utarbeta en handlingsplan för införandet av ett ramdirektiv på EU-nivå om tjänster av allmänt intresse för att garantera dessa skyldigheter. Parlamentet konstaterar att det inte görs tillräckliga framsteg med att uppnå Barcelonamålen i fråga om tillhandahållande av barnomsorg av god kvalitet till rimlig kostnad samt att barnomsorgen bör stärkas så att alla barn i grundskoleåldern omfattas. Parlamentet uppmärksammar också att omsorgsbehoven hos andra personer som behöver omsorg inte heller tillgodoses i tillräcklig utsträckning och bör bli föremål för en liknande process. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar erkännandet av den grundläggande rätten till universell tillgång till sociala tjänster av god kvalitet till en rimlig kostnad, som utgör en väsentlig del av den europeiska sociala modellen, samt som ett stöd för att människor ska kunna behålla sitt arbete och principerna i rekommendation 2008/867/EG. Parlamentet anser att dessa sociala tjänster bör omfatta fast bostad till rimlig kostnad, lättillgänglig kollektivtrafik, grundläggande yrkesutbildning och hälsovård, samt tillgång till energi- och andra nätverkstjänster till rimlig kostnad. Parlamentet konstaterar att man måste gå framåt när det gäller att garantera skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster i allmänhetens intresse och anser att det är nödvändigt att utarbeta en handlingsplan för införandet av ett ramdirektiv på EU-nivå om tjänster av allmänt intresse för att garantera dessa skyldigheter. Parlamentet konstaterar att det inte görs tillräckliga framsteg med att uppnå Barcelonamålen i fråga om tillhandahållande av barnomsorg av god kvalitet till rimlig kostnad samt att barnomsorgen bör stärkas så att alla barn i grundskoleåldern omfattas. Parlamentet uppmärksammar också att omsorgsbehoven hos andra personer som behöver omsorg inte heller tillgodoses i tillräcklig utsträckning och bör bli föremål för en liknande process.

| 24. | Europaparlamentet anser att bekämpningen av diskriminering när det gäller tillgång till varor, tjänster och inrättningar är central för att uppnå inkludering och välkomnar därför förslaget till ett övergripande direktiv för att bekämpa diskriminering utanför arbetet på grund av ålder, funktionshinder, sexuell läggning och religion eller övertygelse. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att bekämpningen av diskriminering när det gäller tillgång till varor, tjänster och inrättningar är central för att uppnå inkludering och välkomnar därför förslaget till ett övergripande direktiv för att bekämpa diskriminering utanför arbetet på grund av ålder, funktionshinder, sexuell läggning och religion eller övertygelse.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överväga standardavgifter för utsatta grupper, exempelvis inom energi och kollektivtrafik samt möjligheter för dem att få mikrokrediter, i syfte att främja aktiv inkludering, liksom fri hälsovård och utbildning för personer med svårigheter av materiell karaktär. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överväga standardavgifter för utsatta grupper, exempelvis inom energi och kollektivtrafik samt möjligheter för dem att få mikrokrediter, i syfte att främja aktiv inkludering, liksom fri hälsovård och utbildning för personer med svårigheter av materiell karaktär.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kreditkassornas roll så att enskilda personer i större utsträckning kan erbjudas en säker och reglerad miljö där de kan spara och låna pengar och för att motverka en alltmer problematisk personlig skuldsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att enskilda personer har rätt att öppna bankkonto till rimlig kostnad, då detta ger väsentliga möjligheter att delta i såväl ekonomisk verksamhet som i samhället. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka kreditkassornas roll så att enskilda personer i större utsträckning kan erbjudas en säker och reglerad miljö där de kan spara och låna pengar och för att motverka en alltmer problematisk personlig skuldsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att enskilda personer har rätt att öppna bankkonto till rimlig kostnad, då detta ger väsentliga möjligheter att delta i såväl ekonomisk verksamhet som i samhället.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse funktionshindrade personer med nödvändigt ytterligare stöd, både när det gäller deras arbetsmarknadsintegration och i arbetet. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som inte redan har gjort det att underteckna och ratificera både FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess fakultativa protokoll. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna bör inrätta lämpliga förfaranden och strukturer för att tillämpa denna konvention på ett effektivt sätt inom sitt territorium. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förse funktionshindrade personer med nödvändigt ytterligare stöd, både när det gäller deras arbetsmarknadsintegration och i arbetet. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som inte redan har gjort det att underteckna och ratificera både FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess fakultativa protokoll. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna bör inrätta lämpliga förfaranden och strukturer för att tillämpa denna konvention på ett effektivt sätt inom sitt territorium.

| 28. | Europaparlamentet anser att unga människor ställs inför särskilda svårigheter i fråga om aktiv inkludering, inbegripet obefogad åldersrelaterad diskriminering och svårigheter att få tillgång till program för yrkesutbildning till rimlig kostnad. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att unga människor ställs inför särskilda svårigheter i fråga om aktiv inkludering, inbegripet obefogad åldersrelaterad diskriminering och svårigheter att få tillgång till program för yrkesutbildning till rimlig kostnad.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar avinstitutionaliseringen av funktionshindrade personer, men konstaterar att detta kräver att det finns tillräckliga samhällsbaserade tjänster som gynnar självständigt boende, rätt till personlig assistans, rätt till ekonomiskt oberoende och full delaktighet i samhället inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar avinstitutionaliseringen av funktionshindrade personer, men konstaterar att detta kräver att det finns tillräckliga samhällsbaserade tjänster som gynnar självständigt boende, rätt till personlig assistans, rätt till ekonomiskt oberoende och full delaktighet i samhället inom medlemsstaterna.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla tillräckliga resurser för att underlätta tillgången till program för livslångt lärande som ett sätt att begränsa utestängningen av bland andra äldre från arbete och för att främja deras fortsatta deltagande i det sociala, kulturella och civila livet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla tillräckliga resurser för att underlätta tillgången till program för livslångt lärande som ett sätt att begränsa utestängningen av bland andra äldre från arbete och för att främja deras fortsatta deltagande i det sociala, kulturella och civila livet.

| 31. | Europaparlamentet anser att man bör vidta ytterligare åtgärder mot våld i hemmet och misshandel av barn och äldre. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att man bör vidta ytterligare åtgärder mot våld i hemmet och misshandel av barn och äldre.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att den befintliga gemenskapslagstiftningen om jämställdhet, jämlikhet i allmänhet samt icke-diskriminering tillämpas fullständigt, korrekt och effektivt, och att den utökas och genomdrivs för att undanröja strukturella hinder mot anställning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att den befintliga gemenskapslagstiftningen om jämställdhet, jämlikhet i allmänhet samt icke-diskriminering tillämpas fullständigt, korrekt och effektivt, och att den utökas och genomdrivs för att undanröja strukturella hinder mot anställning och yrkesutbildning.

| 33. | Europaparlamentet anser att utbildning av hög kvalitet är en nödvändig förutsättning för framgångsrik framtida anställning och integration. Medlemsstaterna uppmanas att utöka lagstiftningen om statlig utbildning i syfte att undanröja samtliga hinder mot utbildning, säkerställa en integrerad utbildning och tillgänglighet för alla. Parlamentet anser att de som har varit utestängda från arbetsmarknaden under en längre tid måste ha större rätt till ekonomiskt bidrag för livslångt lärande, särskilt när det gäller ”nyckelkompetenser”. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att utbildning av hög kvalitet är en nödvändig förutsättning för framgångsrik framtida anställning och integration. Medlemsstaterna uppmanas att utöka lagstiftningen om statlig utbildning i syfte att undanröja samtliga hinder mot utbildning, säkerställa en integrerad utbildning och tillgänglighet för alla. Parlamentet anser att de som har varit utestängda från arbetsmarknaden under en längre tid måste ha större rätt till ekonomiskt bidrag för livslångt lärande, särskilt när det gäller ”nyckelkompetenser”.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på hela strategin för aktiv inkludering. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på hela strategin för aktiv inkludering.

| 35. | Europaparlamentet anser att man inom utbildningen bör ta hänsyn till de berörda personernas behov och anpassa utbildningarna till dem. Parlamentet efterlyser särskilt avpassade i stället för standardiserade utbildningar och integrationsåtgärder som ofta inte tar hänsyn till behoven hos funktionshindrade, personer med omsorgsansvar eller personer med hälsoproblem. Parlamentet pekar på den goda praxis som Europeiska socialfonden (ESF) och Equal utarbetat i fråga om riktade, behovsanpassade utbildningar för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, där hänsyn tas till icke-dokumenterade färdigheter och färdigheter som erhållits genom icke-formell utbildning. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att man inom utbildningen bör ta hänsyn till de berörda personernas behov och anpassa utbildningarna till dem. Parlamentet efterlyser särskilt avpassade i stället för standardiserade utbildningar och integrationsåtgärder som ofta inte tar hänsyn till behoven hos funktionshindrade, personer med omsorgsansvar eller personer med hälsoproblem. Parlamentet pekar på den goda praxis som Europeiska socialfonden (ESF) och Equal utarbetat i fråga om riktade, behovsanpassade utbildningar för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, där hänsyn tas till icke-dokumenterade färdigheter och färdigheter som erhållits genom icke-formell utbildning.

| 36. | Europaparlamentet rekommenderar att man förbättrar utbildningens kvalitet och integrerar utbildningssystemen med kriterierna för arbetsmarknaden och för social delaktighet samt minskar ojämlikheten i tillgången till alla former av utbildning och skillnaderna i kvalitet på de erbjudna utbildningarna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet rekommenderar att man förbättrar utbildningens kvalitet och integrerar utbildningssystemen med kriterierna för arbetsmarknaden och för social delaktighet samt minskar ojämlikheten i tillgången till alla former av utbildning och skillnaderna i kvalitet på de erbjudna utbildningarna.

| 37. | Europaparlamentet anser att utbildningen även bör göra människor medvetna om sina rättigheter och skyldigheter i arbetet, vilket innefattar en fullgod förberedelse i fråga om hälsa och säkerhet och rätten till fackföreningsmedlemskap, liksom rätten till information och rådgivning samt till livslångt lärande och utbildning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att utbildningen även bör göra människor medvetna om sina rättigheter och skyldigheter i arbetet, vilket innefattar en fullgod förberedelse i fråga om hälsa och säkerhet och rätten till fackföreningsmedlemskap, liksom rätten till information och rådgivning samt till livslångt lärande och utbildning.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att det finns risk för att de mer kreativa strategierna för att förbereda dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden inför ett återinträde kan gå miste om finansiering till förmån för en snävare strategi grundad på lätt mätbara resultat. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka finansieringen till nedifrån och upp-orienterade strategier inom ramen för strukturfonderna, särskilt inom ramen för Europeiska socialfonden, och ta fram indikatorer som mäter framstegen inom social och aktiv inkludering i syfte att inrikta sig på innovativa gräsrotsinitiativ som främjar aktiv inkludering, som en del av de prioriterade målen för social integration inom ramen för de öronmärkta strukturfonderna inom Lissabonstrategin, den föreslagna finansieringen till social innovation och genom andra finansieringskanaler. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att det finns risk för att de mer kreativa strategierna för att förbereda dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden inför ett återinträde kan gå miste om finansiering till förmån för en snävare strategi grundad på lätt mätbara resultat. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka finansieringen till nedifrån och upp-orienterade strategier inom ramen för strukturfonderna, särskilt inom ramen för Europeiska socialfonden, och ta fram indikatorer som mäter framstegen inom social och aktiv inkludering i syfte att inrikta sig på innovativa gräsrotsinitiativ som främjar aktiv inkludering, som en del av de prioriterade målen för social integration inom ramen för de öronmärkta strukturfonderna inom Lissabonstrategin, den föreslagna finansieringen till social innovation och genom andra finansieringskanaler.

| 39. | Europaparlamentet noterar att förhållandet mellan yrkesaktiva och inaktiva människor kommer att vara uppskattningsvis 2:1 år 2030 som ett resultat av den demografiska utvecklingen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram åtgärder för aktiv inkludering för att se till att omsorgsgivare, av vilka många tvingas lämna arbetsmarknaden på grund av sitt omsorgsansvar, inte påverkas negativt senare i livet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar att förhållandet mellan yrkesaktiva och inaktiva människor kommer att vara uppskattningsvis 2:1 år 2030 som ett resultat av den demografiska utvecklingen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta fram åtgärder för aktiv inkludering för att se till att omsorgsgivare, av vilka många tvingas lämna arbetsmarknaden på grund av sitt omsorgsansvar, inte påverkas negativt senare i livet.

| 40. | Europaparlamentet framhäver nödvändigheten av att sätta en inkluderande arbetsmarknad i centrum för varje strategi för aktiv inkludering, liksom en arbetsmarknad med anständiga arbetsförhållanden och mångfald i arbetslivet för alla arbetstagare, där man tar hänsyn till olika arbetsplatsbehov, enskilda arbetstagares krav, arbetsmönster och tidsmodeller, varierande kompetensnivåer och olika behov när det gäller att förena familje-, privat- och yrkesliv. Parlamentet konstaterar att ett bra arbete är avgörande för att främja bibehållen anställning. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet framhäver nödvändigheten av att sätta en inkluderande arbetsmarknad i centrum för varje strategi för aktiv inkludering, liksom en arbetsmarknad med anständiga arbetsförhållanden och mångfald i arbetslivet för alla arbetstagare, där man tar hänsyn till olika arbetsplatsbehov, enskilda arbetstagares krav, arbetsmönster och tidsmodeller, varierande kompetensnivåer och olika behov när det gäller att förena familje-, privat- och yrkesliv. Parlamentet konstaterar att ett bra arbete är avgörande för att främja bibehållen anställning.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en konkurrenskraftig arbetsmarknad som gynnar utvecklingen av offentliga och privata sociala trygghetssystem till rimlig kostnad, så att man möjliggör för berörda personer, inbegripet de från etniska minoriteter, att kunna välja att inte utestängas från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja en konkurrenskraftig arbetsmarknad som gynnar utvecklingen av offentliga och privata sociala trygghetssystem till rimlig kostnad, så att man möjliggör för berörda personer, inbegripet de från etniska minoriteter, att kunna välja att inte utestängas från arbetsmarknaden.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda verktyg och instrument för att motivera alla aktörer att skapa inkluderande arbetsmarknader och öka delaktigheten bland dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Parlamentet hänvisar till instrument inom ramen för lokal social dialog, finansiella incitament, skatteförmåner och utveckling av den sociala ekonomin. Parlamentet välkomnar kommissionens rekommendation att stödja den sociala ekonomin som en mycket viktig källa till ingångsjobb för missgynnade personer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda verktyg och instrument för att motivera alla aktörer att skapa inkluderande arbetsmarknader och öka delaktigheten bland dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Parlamentet hänvisar till instrument inom ramen för lokal social dialog, finansiella incitament, skatteförmåner och utveckling av den sociala ekonomin. Parlamentet välkomnar kommissionens rekommendation att stödja den sociala ekonomin som en mycket viktig källa till ingångsjobb för missgynnade personer.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att lokala och regionala myndigheters roll i att främja aktiv inkludering är trefaldig: som arbetsgivare, som främjare av ekonomisk utveckling och sysselsättning och som tillhandahållare av offentliga tjänster, inklusive tjänster för de mest utsatta grupperna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nätverk på regional och lokal nivå så att människor kan få råd och upplysningar om var de kan få hjälp med att komma in på arbetsmarknaden och få tillgång till specifika sociala tjänster (dvs. socialförmånssystem, tjänster gällande hälsa, psykisk hälsa och socialvård samt yrkesutbildning) utifrån sin konkreta situation. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar att lokala och regionala myndigheters roll i att främja aktiv inkludering är trefaldig: som arbetsgivare, som främjare av ekonomisk utveckling och sysselsättning och som tillhandahållare av offentliga tjänster, inklusive tjänster för de mest utsatta grupperna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nätverk på regional och lokal nivå så att människor kan få råd och upplysningar om var de kan få hjälp med att komma in på arbetsmarknaden och få tillgång till specifika sociala tjänster (dvs. socialförmånssystem, tjänster gällande hälsa, psykisk hälsa och socialvård samt yrkesutbildning) utifrån sin konkreta situation.

| 44. | Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att mer bör göras för att asylsökande inte ska hindras i integrationsprocessen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta för att får ett slut på de asylsökandes bidragsberoende genom att göra det tillåtet för dem att arbeta och att överväga möjligheten att utveckla fler lagliga invandringsvägar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att mer bör göras för att asylsökande inte ska hindras i integrationsprocessen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att arbeta för att får ett slut på de asylsökandes bidragsberoende genom att göra det tillåtet för dem att arbeta och att överväga möjligheten att utveckla fler lagliga invandringsvägar.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga medlemsstater att garantera en människorättsbaserad asylpolitik i enlighet med konventionen angående flyktingars rättsliga ställning och annan tillämplig människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga medlemsstater att garantera en människorättsbaserad asylpolitik i enlighet med konventionen angående flyktingars rättsliga ställning och annan tillämplig människorättslagstiftning.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att människohandeln leder till oerhört lidande och social utestängning och uppmanar medlemsstaterna att göra mer för att verkställa lagstiftning mot människohandel och diskriminering, återintegrera dem som drabbats av människohandel i samhället och, i synnerhet, underteckna, ratificera och tillämpa konventionen om åtgärder mot människohandel. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet konstaterar att människohandeln leder till oerhört lidande och social utestängning och uppmanar medlemsstaterna att göra mer för att verkställa lagstiftning mot människohandel och diskriminering, återintegrera dem som drabbats av människohandel i samhället och, i synnerhet, underteckna, ratificera och tillämpa konventionen om åtgärder mot människohandel.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att avvisa den vilseledande sammanblandningen av arbetskraftsinvandring med asylsökande och sammanblandningen av båda dessa fenomen med illegal invandring. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att avvisa den vilseledande sammanblandningen av arbetskraftsinvandring med asylsökande och sammanblandningen av båda dessa fenomen med illegal invandring.

| 48. | Europaparlamentet anser att fängelsestraff utan adekvat rehabilitering och utbildning av den berörda personen skapar hinder för inkludering och ofta endast leder till fortsatt socialt utanförskap, arbetslöshet och kriminalitet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att fängelsestraff utan adekvat rehabilitering och utbildning av den berörda personen skapar hinder för inkludering och ofta endast leder till fortsatt socialt utanförskap, arbetslöshet och kriminalitet.

| 49. | Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att upprätthållandet av en obligatorisk pensionsålder är ett hinder mot aktiv inkludering och tvingar många människor som kanske skulle vilja arbeta att lämna arbetsmarknaden i onödan. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att upprätthållandet av en obligatorisk pensionsålder är ett hinder mot aktiv inkludering och tvingar många människor som kanske skulle vilja arbeta att lämna arbetsmarknaden i onödan.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nära samordna den politiska processen för aktiv inkludering, särskilt i fråga om sociala tjänster av god kvalitet, med den pågående utvecklingen av en frivillig ram för sociala tjänster av god kvalitet i allmänhetens intresse och att utan dröjsmål undersöka alla tänkbara sätt att klargöra det rättsliga sammanhanget kring sociala tjänster i allmänhetens intresse samt ge dem en rättslig ram som referenspunkt, särskilt genom att anta lagstiftningsinstrument, inbegripet ett ramdirektiv. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nära samordna den politiska processen för aktiv inkludering, särskilt i fråga om sociala tjänster av god kvalitet, med den pågående utvecklingen av en frivillig ram för sociala tjänster av god kvalitet i allmänhetens intresse och att utan dröjsmål undersöka alla tänkbara sätt att klargöra det rättsliga sammanhanget kring sociala tjänster i allmänhetens intresse samt ge dem en rättslig ram som referenspunkt, särskilt genom att anta lagstiftningsinstrument, inbegripet ett ramdirektiv.

| 51. | Europaparlamentet understryker sin tidigare begäran till kommissionen och rådet om att sätta upp mål för fattigdomsminskning (fattigdom generellt, fattigdom bland barn, fattigdom bland förvärvsarbetande och varaktig långsiktig fattigdom), för en minimiinkomst genom pension och för tillgång till och kvalitet på hälso- och sjukvård (minskning av spädbarnsdödlighet, förbättring av hälsan och ökning av den förväntade livslängden etc.). Parlamentet upprepar sin begäran om ett EU-mål för att minska fattigdomen bland barn med 50 procent till senast 2012 och få slut på hemlösheten bland barn, ungdomar och vuxna till senast 2015. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker sin tidigare begäran till kommissionen och rådet om att sätta upp mål för fattigdomsminskning (fattigdom generellt, fattigdom bland barn, fattigdom bland förvärvsarbetande och varaktig långsiktig fattigdom), för en minimiinkomst genom pension och för tillgång till och kvalitet på hälso- och sjukvård (minskning av spädbarnsdödlighet, förbättring av hälsan och ökning av den förväntade livslängden etc.). Parlamentet upprepar sin begäran om ett EU-mål för att minska fattigdomen bland barn med 50 procent till senast 2012 och få slut på hemlösheten bland barn, ungdomar och vuxna till senast 2015.

| 52. | Europaparlamentet efterlyser en konkret färdplan för genomförandet av strategier för aktiv inkludering grundad på det civila samhällets och andra intressenters deltagande, inbegripet människor som lever i fattigdom. Parlamentet anser att man i färdplanen bör ange realistiska tidsgränser samt realistiska kvalitativa och kvantitativa mål baserade på konkreta indikatorer och utförliga dialoger mellan intressenterna. Parlamentet anser också att man i färdplanen bör fastslå hur den aktiva inkluderingen ska genomföras och övervakas inom ramen för den öppna samordningsmetoden för socialt skydd och social integration, särskilt på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet välkomnar därför kommissionens initiativ att göra de lokala myndigheterna delaktiga i övervakningen av genomförandet av strategier för aktiv inkludering genom att finansiera ett nätverk för lokala myndigheters observationsorgan för aktiv inkludering via Progress-programmet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge dessa observationsorgan en stark ställning i den framtida politiska processen och att integrera program för aktiv inkludering genom de nationella reformprogrammen inom ramen för den omarbetade Lissabonstrategin och i synnerhet genom den europeiska sysselsättningsstrategin. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet efterlyser en konkret färdplan för genomförandet av strategier för aktiv inkludering grundad på det civila samhällets och andra intressenters deltagande, inbegripet människor som lever i fattigdom. Parlamentet anser att man i färdplanen bör ange realistiska tidsgränser samt realistiska kvalitativa och kvantitativa mål baserade på konkreta indikatorer och utförliga dialoger mellan intressenterna. Parlamentet anser också att man i färdplanen bör fastslå hur den aktiva inkluderingen ska genomföras och övervakas inom ramen för den öppna samordningsmetoden för socialt skydd och social integration, särskilt på lokal, regional och nationell nivå. Parlamentet välkomnar därför kommissionens initiativ att göra de lokala myndigheterna delaktiga i övervakningen av genomförandet av strategier för aktiv inkludering genom att finansiera ett nätverk för lokala myndigheters observationsorgan för aktiv inkludering via Progress-programmet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge dessa observationsorgan en stark ställning i den framtida politiska processen och att integrera program för aktiv inkludering genom de nationella reformprogrammen inom ramen för den omarbetade Lissabonstrategin och i synnerhet genom den europeiska sysselsättningsstrategin.

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 307, 18.11.2008, s. 11.

(2)  EGT L 245, 26.8.1992, s. 46.

(3)  EUT C 316 E, 22.12.2006, s. 370.

(4)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 148.

(5)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2008)0467.

(7)  EUT C 282 E, 6.11.2008, s. 463.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2009)0370.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2008)0556.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2008)0163.

(11)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(12)  EUT L 298, 7.11.2008, s. 20.

(13)  Antagna texter, P6_TA(2009)0062.

(14)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(15)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 45.

(16)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 46.

(17)  EUT C 306, 17.12.2007, s. 158.

---

Torsdag 7 maj 2009

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/32 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/32

---

Torsdag 7 maj 2009Jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad

P6_TA(2009)0372

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om jämställdhetsperspektivet i EU:s yttre förbindelser samt freds- och nationsuppbyggnad (2008/2198(INI))

2010/C 212 E/07

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av principerna i artiklarna 2, 3.2, 13, 137.1 i och 141 i EG-fördraget,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna från den 7 december 2000,

med beaktande av Lissabonfördraget som undertecknades den 13 december 2007 i Lissabon,

med beaktande av FN-konventionen av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen som hölls i Peking i september 1995, den förklaring och handlingsplattform som antogs i Peking och de påföljande slutdokument som blev resultatet och som antogs vid FN:s särskilda sessioner Peking +5 och Peking +10 om ytterligare åtgärder och initiativ för att genomföra Pekingförklaringen och handlingsplattformen som antogs den 9 juni 2000 respektive den 11 mars 2005,

med beaktande av EU:s åtgärdsplan för millenniemålen, som rådet antog den 18 juni 2008,

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner (UNSCR) S/RES/1325 (2000), som antogs den 31 oktober 2000, och S/RES/1820 (2008), som antogs den 19 juni 2008, om kvinnor, fred och säkerhet,

med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 23 och 24 maj 2005 om europeisk säkerhet,

med beaktande av rådets dokument av den 8 december 2008 om ”genomförandet av UNSCR 1325, förstärkt av UNSCR 1820, inom ramen för ESFP”,

med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 13 november 2006 om främjande av jämställdhet och integrering av ett jämställdhetsperspektiv vid krishantering,

med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) av den 8 december 2008 om bekämpning av våld mot kvinnor, särskilt inom ramen för den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), och all slags diskriminering av kvinnor,

med beaktande av ”en samlad strategi för EU:s genomförande av UNSCR 1325 och 1820 om kvinnor, fred och säkerhet”, vilken godkändes av rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 8 december 2008,

med beaktande av det pågående arbetet med ett arbetsdokument från kommissionen om en handlingsplan för EU om jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i EU:s yttre förbindelser,

med beaktande av utvecklingen av den europeiska grannskapspolitiken sedan 2004, särskilt kommissionens lägesrapporter om genomförandet av denna och handlingsplanerna som antagits gemensamt med Armenien, Azerbajdzjan, Egypten, Georgien, Israel, Jordanien, Libanon, Moldavien, Marocko, den palestinska myndigheten, Tunisien och Ukraina,

med beaktande av utvidgningsprocessen och kommissionens lägesrapporter,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om ökat medinflytande för kvinnor inom internationell politik och utvecklingspolitik och deras roll i säkerhet och fred, särskilt resolutionerna av den 1 juni 2006 (1), den 16 november 2006 (2) och den 13 mars 2008 (3),

med beaktande av sina resolutioner om EU:s utvidgningsstrategi och om länderna och regionerna i EU:s grannskap,

med beaktande av sina resolutioner om instrument för externt bistånd,

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2008 om utvecklingsperspektiv för freds- och nationsbyggande efter konflikter (4),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0225/2009), och av följande skäl:

| A. | Förverkligandet av kvinnors mänskliga rättigheter, ökat medinflytande och medverkan för kvinnor är inte bara viktigt för att ta itu med bristande jämställdhet och för att införa en verklig jämställdhetsdimension i EU:s yttre förbindelser utan är också mycket viktigt för ett framgångsrikt införande av EU:s utrikespolitik, inbegripet områdena bistånd, utveckling, utvidgning, grannskapspolitik, konfliktlösning, säkerhetsåtgärder och fredsskapande åtgärder samt internationell handel. |
| --- | --- |

A.

Förverkligandet av kvinnors mänskliga rättigheter, ökat medinflytande och medverkan för kvinnor är inte bara viktigt för att ta itu med bristande jämställdhet och för att införa en verklig jämställdhetsdimension i EU:s yttre förbindelser utan är också mycket viktigt för ett framgångsrikt införande av EU:s utrikespolitik, inbegripet områdena bistånd, utveckling, utvidgning, grannskapspolitik, konfliktlösning, säkerhetsåtgärder och fredsskapande åtgärder samt internationell handel.

| B. | Även om medlemsstater deltar i alla större internationella ramar om jämställdhet och kvinnors rättigheter, och även om det finns ett antal policydokument på EU-nivå, är det praktiska engagemanget för att främja integrering av jämställdhetsperspektivet och ökat medinflytande för kvinnor i utrikespolitik fortfarande svagt, införandet av befintliga policydokument oansenligt och de budgetanslag som har öronmärkts specifikt för jämställdhetsfrågor otillräckliga. |
| --- | --- |

B.

Även om medlemsstater deltar i alla större internationella ramar om jämställdhet och kvinnors rättigheter, och även om det finns ett antal policydokument på EU-nivå, är det praktiska engagemanget för att främja integrering av jämställdhetsperspektivet och ökat medinflytande för kvinnor i utrikespolitik fortfarande svagt, införandet av befintliga policydokument oansenligt och de budgetanslag som har öronmärkts specifikt för jämställdhetsfrågor otillräckliga.

| C. | Trots avsevärda förbättringar i främjandet av jämställdhet under de senaste åren har de viktigaste EU-institutionerna, dvs. parlamentet, rådet och kommissionen, inte tillräckligt med personal som specifikt arbetar med att införa de tillkännagivna jämställdhetsmålen inom områdena utrikespolitik och utvidgning, och merparten av den befintliga personal som ansvarar för jämställdhetsfrågor måste dessutom kombinera denna uppgift med minst en och ibland två andra grupper av uppgifter. |
| --- | --- |

C.

Trots avsevärda förbättringar i främjandet av jämställdhet under de senaste åren har de viktigaste EU-institutionerna, dvs. parlamentet, rådet och kommissionen, inte tillräckligt med personal som specifikt arbetar med att införa de tillkännagivna jämställdhetsmålen inom områdena utrikespolitik och utvidgning, och merparten av den befintliga personal som ansvarar för jämställdhetsfrågor måste dessutom kombinera denna uppgift med minst en och ibland två andra grupper av uppgifter.

| D. | EU behöver en övergripande och enhetlig strategi för integrering av ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

D.

EU behöver en övergripande och enhetlig strategi för integrering av ett jämställdhetsperspektiv.

Allmänna anmärkningar

| 1. | Europaparlamentet erkänner att EU-institutionerna har fäst ökad uppmärksamhet vid införande av jämställdhetsperspektivet och ökat medinflytande för kvinnor, men understryker att mycket återstår att göra för att förvandla politiska åtaganden till konkreta åtgärder, och betonar vikten av tillräckliga anslag och tillräcklig personal som ansvarar för att genomföra jämställdhetsmålen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet erkänner att EU-institutionerna har fäst ökad uppmärksamhet vid införande av jämställdhetsperspektivet och ökat medinflytande för kvinnor, men understryker att mycket återstår att göra för att förvandla politiska åtaganden till konkreta åtgärder, och betonar vikten av tillräckliga anslag och tillräcklig personal som ansvarar för att genomföra jämställdhetsmålen.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att jämställdhetsperspektivet inte bara kräver policyuttalanden på hög nivå utan också politisk vilja bland EU:s och medlemsstaternas ledare, prioritering bland målsättningarna och uppföljning av de framsteg som görs. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att jämställdhetsperspektivet inte bara kräver policyuttalanden på hög nivå utan också politisk vilja bland EU:s och medlemsstaternas ledare, prioritering bland målsättningarna och uppföljning av de framsteg som görs.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den ovannämnda samlade strategin för EU:s genomförande av UNSCR 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet, samt riktlinjerna om våld mot kvinnor och flickor och bekämpar all slags diskriminering mot kvinnor, vilken antogs av rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 8 december 2008. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har antagit en nationell handlingsplan för UNSCR 1325 att snarast möjligt efterkomma säkerhetsrådets begäran att göra detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge tekniskt stöd och bistånd till tredjeländer som är villiga att utveckla nationella strategier för införandet av de ovan nämnda resolutionerna från FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av den ovannämnda samlade strategin för EU:s genomförande av UNSCR 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet, samt riktlinjerna om våld mot kvinnor och flickor och bekämpar all slags diskriminering mot kvinnor, vilken antogs av rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 8 december 2008. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har antagit en nationell handlingsplan för UNSCR 1325 att snarast möjligt efterkomma säkerhetsrådets begäran att göra detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge tekniskt stöd och bistånd till tredjeländer som är villiga att utveckla nationella strategier för införandet av de ovan nämnda resolutionerna från FN:s säkerhetsråd.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att den reviderade texten för den europeiska säkerhetsstrategin innehåller en referens till ovan nämnda UNSCR S/RES/1325 (2000) och S/RES/1820 (2008), samt till S/RES/1612 (2005). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att den reviderade texten för den europeiska säkerhetsstrategin innehåller en referens till ovan nämnda UNSCR S/RES/1325 (2000) och S/RES/1820 (2008), samt till S/RES/1612 (2005).

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt arbete och före juli 2009, i nära samarbete med medlemsstaterna och rådets sekretariat, föreslå en EU handlingsplan för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i EU:s yttre förbindelser, som ska tillämpas i de 27 medlemsstaterna och vid förhandlingar med tredjeländer, tillsammans med en samling effektiva övervakningsinstrument. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda sitt arbete och före juli 2009, i nära samarbete med medlemsstaterna och rådets sekretariat, föreslå en EU handlingsplan för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i EU:s yttre förbindelser, som ska tillämpas i de 27 medlemsstaterna och vid förhandlingar med tredjeländer, tillsammans med en samling effektiva övervakningsinstrument.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att systematiskt inbegripa jämställdhet och medinflytande för kvinnor i EU:s politiska dialog och i politiska diskussioner med partnerländer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att systematiskt inbegripa jämställdhet och medinflytande för kvinnor i EU:s politiska dialog och i politiska diskussioner med partnerländer.

| 7. | Europaparlamentet ber sina delegationer att ta upp frågor relaterade till jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i sina kontakter med parlament i tredjeländer. Parlamentet understryker vikten av att ge nationella parlament i tredjeländer stöd och bistånd för att stärka deras förmåga att införa jämställdhetsperspektivet i sitt lagstiftningsarbete. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ber sina delegationer att ta upp frågor relaterade till jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor i sina kontakter med parlament i tredjeländer. Parlamentet understryker vikten av att ge nationella parlament i tredjeländer stöd och bistånd för att stärka deras förmåga att införa jämställdhetsperspektivet i sitt lagstiftningsarbete.

| 8. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som det civila samhällets organ spelar i ökat medinflytande för kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att kanalisera lämpligt ekonomiskt stöd till dessa och att främja icke-statliga kvinnoorganisationers deltagande i politiska dialoger med partnerländer samt i fredsförhandlingarna runt om i världen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som det civila samhällets organ spelar i ökat medinflytande för kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att kanalisera lämpligt ekonomiskt stöd till dessa och att främja icke-statliga kvinnoorganisationers deltagande i politiska dialoger med partnerländer samt i fredsförhandlingarna runt om i världen.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bidra till att skapa sammanhållning i sin politiska strategi om införande av jämställdhetsperspektivet och ökat medinflytande för kvinnor, och begär att de olika befintliga politiska ramarna på detta område ska samlas i ett europeiskt samförstånd om jämställdhet som omfattar både den inre och yttre politiken. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bidra till att skapa sammanhållning i sin politiska strategi om införande av jämställdhetsperspektivet och ökat medinflytande för kvinnor, och begär att de olika befintliga politiska ramarna på detta område ska samlas i ett europeiskt samförstånd om jämställdhet som omfattar både den inre och yttre politiken.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar till att det regelbundet hålls konferenser för att diskutera frågor som rör lika möjligheter för kvinnor och män, där delegationer från de nationella parlamenten – bestående av både kvinnor och män – deltar, och att det samtidigt fastställs gemensamma strategier för att genomföra projekt som rör detta ämne. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmuntrar till att det regelbundet hålls konferenser för att diskutera frågor som rör lika möjligheter för kvinnor och män, där delegationer från de nationella parlamenten – bestående av både kvinnor och män – deltar, och att det samtidigt fastställs gemensamma strategier för att genomföra projekt som rör detta ämne.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett mer konsekvent och systematiskt sätt prioritera och ta itu med bristande jämställdhet i samband med planering och införande av instrument för externt bistånd, särskilt när det gäller att tillhandahålla bistånd till reformen av säkerhetssektorn. Parlamentet insisterar på att könsspecifika mål och verksamheter tas med i landstrategidokument och att jämställdhetsfrågor införlivas genom dessa på ett bättre sätt. Parlamentet betonar behovet av en övergripande strategi i användningen av instrument för externt bistånd, inbegripet instrumentet för föranslutningsstöd, det europeiska grannskapsinstrumentet, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, stabilitetsinstrumentet och tematiska program som ”Att investera i människor” för att på bästa sätt uppnå målsättningen för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett mer konsekvent och systematiskt sätt prioritera och ta itu med bristande jämställdhet i samband med planering och införande av instrument för externt bistånd, särskilt när det gäller att tillhandahålla bistånd till reformen av säkerhetssektorn. Parlamentet insisterar på att könsspecifika mål och verksamheter tas med i landstrategidokument och att jämställdhetsfrågor införlivas genom dessa på ett bättre sätt. Parlamentet betonar behovet av en övergripande strategi i användningen av instrument för externt bistånd, inbegripet instrumentet för föranslutningsstöd, det europeiska grannskapsinstrumentet, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, stabilitetsinstrumentet och tematiska program som ”Att investera i människor” för att på bästa sätt uppnå målsättningen för jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor.

| 12. | Europaparlamentet anser att de medel som anslagits till hälso- och sjukvårdssektorn, och därmed till flickors och kvinnors hälsa, är otillräckliga med hänsyn till EU:s utvecklingspolitiska åtaganden. Parlamentet understryker att ytterligare ekonomiska resurser till hälsoprogram för kvinnor måste öronmärkas genom de externa biståndsinstrumenten. Parlamentet påpekar att enligt revisionsrättens särskilda rapport om EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara, som offentliggjordes i januari 2009, har anslagen till hälso- och sjukvårdssektorn i Afrika söder om Sahara inte ökat sedan år 2000 som andel av gemenskapens totala utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård, samtidigt som 2007 års framstegsöversikt över millennieutvecklingsmålen visar att mödradödligheten i denna region fortfarande är mycket hög. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att de medel som anslagits till hälso- och sjukvårdssektorn, och därmed till flickors och kvinnors hälsa, är otillräckliga med hänsyn till EU:s utvecklingspolitiska åtaganden. Parlamentet understryker att ytterligare ekonomiska resurser till hälsoprogram för kvinnor måste öronmärkas genom de externa biståndsinstrumenten. Parlamentet påpekar att enligt revisionsrättens särskilda rapport om EG:s utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård i Afrika söder om Sahara, som offentliggjordes i januari 2009, har anslagen till hälso- och sjukvårdssektorn i Afrika söder om Sahara inte ökat sedan år 2000 som andel av gemenskapens totala utvecklingsbistånd till hälso- och sjukvård, samtidigt som 2007 års framstegsöversikt över millennieutvecklingsmålen visar att mödradödligheten i denna region fortfarande är mycket hög.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att en effektiv jämställdhetsintegrering förutsätter att samordningen mellan givare och aktörer fungerar bättre, att redovisningsmekanismer finns på plats och att de nationella regeringarna får ökat egenansvar över utvecklingsprocessen. Parlamentet betonar i detta sammanhang mervärdet av EG:s och FN:s partnerskap om jämställdhet för fred och utveckling och av initiativen till jämställdhetsbudgetering (Gender Responsive Budgeting Initiatives). Parlamentet välkomnar det planerade inrättandet av en arbetsgrupp om kvinnor, fred och säkerhet i enlighet med den ovannämnda samlade strategin för EU:s genomförande av UNSCR S/RES/1325 (2000) och S/RES/1820 (2008), från FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att en effektiv jämställdhetsintegrering förutsätter att samordningen mellan givare och aktörer fungerar bättre, att redovisningsmekanismer finns på plats och att de nationella regeringarna får ökat egenansvar över utvecklingsprocessen. Parlamentet betonar i detta sammanhang mervärdet av EG:s och FN:s partnerskap om jämställdhet för fred och utveckling och av initiativen till jämställdhetsbudgetering (Gender Responsive Budgeting Initiatives). Parlamentet välkomnar det planerade inrättandet av en arbetsgrupp om kvinnor, fred och säkerhet i enlighet med den ovannämnda samlade strategin för EU:s genomförande av UNSCR S/RES/1325 (2000) och S/RES/1820 (2008), från FN:s säkerhetsråd.

| 14. | Europaparlamentet understryker behovet av att inte fokusera enbart på kvinnorna utan även på relationerna mellan könen som skapar och vidmakthåller den bristande jämställdheten. Parlamentet anser att projekten därför bör inriktas på både män och kvinnor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker behovet av att inte fokusera enbart på kvinnorna utan även på relationerna mellan könen som skapar och vidmakthåller den bristande jämställdheten. Parlamentet anser att projekten därför bör inriktas på både män och kvinnor.

| 15. | Europaparlamentet betonar att EU särskilt bör uppmärksamma behoven för de mest utsatta och socialt utestängda kvinnorna, särskilt funktionshindrade kvinnor, flyktingar och kvinnor från minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att EU särskilt bör uppmärksamma behoven för de mest utsatta och socialt utestängda kvinnorna, särskilt funktionshindrade kvinnor, flyktingar och kvinnor från minoritetsgrupper.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla förfaranden, riktmärken och indikatorer för att se till att den uppfyller sina åtaganden när det gäller jämställdhet i sina yttre förbindelser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utveckla förfaranden, riktmärken och indikatorer för att se till att den uppfyller sina åtaganden när det gäller jämställdhet i sina yttre förbindelser.

| 17. | Europaparlamentet anser att jämställdhetsinstitutet, som inrättades 2006, bör bli operativt så snart som möjligt och att dess mandat bör utökas till att omfatta yttre förbindelser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att jämställdhetsinstitutet, som inrättades 2006, bör bli operativt så snart som möjligt och att dess mandat bör utökas till att omfatta yttre förbindelser.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra uttalandet vid Brysselsymposiet om att bekämpa sexuellt våld vid och efter konflikter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra uttalandet vid Brysselsymposiet om att bekämpa sexuellt våld vid och efter konflikter.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förhindra och bekämpa handeln med människor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förhindra och bekämpa handeln med människor.

| 20. | Europaparlamentet understryker att våldtäkter och sexuellt våld används som krigsvapen. Parlamentet betonar att dessa brott bör bestraffas som krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Parlamentet efterlyser fler stödprogram för offren för dessa brott. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att våldtäkter och sexuellt våld används som krigsvapen. Parlamentet betonar att dessa brott bör bestraffas som krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. Parlamentet efterlyser fler stödprogram för offren för dessa brott.

| 21. | Europaparlamentet framhåller behovet av att dra fördel av EU:s partnerskap med FN genom att använda FN:s globala expertkunskaper för att främja jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor, och därmed förbättra genomslagskraften och resultaten för EU:s politik och bistånd och säkerställa konsekvensen för det externa biståndet till partnerländer för att hjälpa dem att uppfylla sina relevanta skyldigheter. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller behovet av att dra fördel av EU:s partnerskap med FN genom att använda FN:s globala expertkunskaper för att främja jämställdhet och ökat medinflytande för kvinnor, och därmed förbättra genomslagskraften och resultaten för EU:s politik och bistånd och säkerställa konsekvensen för det externa biståndet till partnerländer för att hjälpa dem att uppfylla sina relevanta skyldigheter.

Införande av ett jämställdhetsperspektiv i EU:s beslutsfattande

| 22. | Europaparlamentet anser att den nuvarande personalstyrkan som arbetar med jämställdhetsfrågor inom rådet och kommissionen är otillräcklig. Parlamentet uppmanar de båda institutionerna att öka personalantalet för de strukturer som ansvarar för EU:s yttre förbindelser med särskilt ansvar för integrering av ett jämställdhetsperspektiv och ökat medinflytande för kvinnor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att den nuvarande personalstyrkan som arbetar med jämställdhetsfrågor inom rådet och kommissionen är otillräcklig. Parlamentet uppmanar de båda institutionerna att öka personalantalet för de strukturer som ansvarar för EU:s yttre förbindelser med särskilt ansvar för integrering av ett jämställdhetsperspektiv och ökat medinflytande för kvinnor.

| 23. | Europaparlamentet uppmärksammar den fortsatta bristen på kvinnor i ledande ställning inom rådet och kommissionen, och uppmanar särskilt till större ansträngningar för att öka antalet kvinnor bland cheferna för EU:s delegationer och EU:s särskilda representanter. Parlamentet betonar att den framtida avdelningen för yttre åtgärder bör ha en bättre balans mellan män och kvinnor, särskilt i ledande ställningar, och att den bör ha fler anställda med ansvar för jämställdhetsfrågor. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmärksammar den fortsatta bristen på kvinnor i ledande ställning inom rådet och kommissionen, och uppmanar särskilt till större ansträngningar för att öka antalet kvinnor bland cheferna för EU:s delegationer och EU:s särskilda representanter. Parlamentet betonar att den framtida avdelningen för yttre åtgärder bör ha en bättre balans mellan män och kvinnor, särskilt i ledande ställningar, och att den bör ha fler anställda med ansvar för jämställdhetsfrågor.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta fler kvinnor delta i ESFP-uppdrag och -insatser och efterlyser ett ökat kvinnligt deltagande på alla nivåer och i alla faser av planeringen och genomförandet. Parlamentet framhåller behovet av att inbegripa jämställdhetsexperter redan vid planeringen av ett uppdrag eller insats samt vikten av systematisk och konkret jämställdhetsutbildning innan personal sänds ut på uppdrag och insatser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att låta fler kvinnor delta i ESFP-uppdrag och -insatser och efterlyser ett ökat kvinnligt deltagande på alla nivåer och i alla faser av planeringen och genomförandet. Parlamentet framhåller behovet av att inbegripa jämställdhetsexperter redan vid planeringen av ett uppdrag eller insats samt vikten av systematisk och konkret jämställdhetsutbildning innan personal sänds ut på uppdrag och insatser.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att det för närvarande görs stora ansträngningar för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i kulturen inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), bland annat genom att inom ramen för denna politik utveckla den kvantitativa dimensionen av jämställdhetsperspektivet (exempelvis genom enkäter, genom att utarbeta checklistor, genom att räkna antalet män och kvinnor vid ESFP:s insatser etc.). Parlamentet betonar emellertid att man måste utveckla de kvalitativa begreppsramar som krävs för att förstå det sociala och ekonomiska sammanhang som ESFP uppdragen bedrivs inom (dvs. i konfliktområden) och jämställdhetsproblem vid genomförandet av insatser och program. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att det för närvarande görs stora ansträngningar för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i kulturen inom den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP), bland annat genom att inom ramen för denna politik utveckla den kvantitativa dimensionen av jämställdhetsperspektivet (exempelvis genom enkäter, genom att utarbeta checklistor, genom att räkna antalet män och kvinnor vid ESFP:s insatser etc.). Parlamentet betonar emellertid att man måste utveckla de kvalitativa begreppsramar som krävs för att förstå det sociala och ekonomiska sammanhang som ESFP uppdragen bedrivs inom (dvs. i konfliktområden) och jämställdhetsproblem vid genomförandet av insatser och program.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att jämställdhetsrådgivare har utsetts till nästan alla ESFP insatser i enlighet med slutsatser från det ovan nämnda rådsmötet i november 2006. Parlamentet understryker emellertid att avsaknaden av en konkret europeisk jämställdhetspolitik – särskilt avsaknaden av medvetenhet om jämställdhet och/eller en ovilja att beakta dess betydelse – samt avsaknaden av särskilda budgetposter för jämställdhet i finansieringen av ESFP-insatser kan underminera rådgivarnas arbete. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar att jämställdhetsrådgivare har utsetts till nästan alla ESFP insatser i enlighet med slutsatser från det ovan nämnda rådsmötet i november 2006. Parlamentet understryker emellertid att avsaknaden av en konkret europeisk jämställdhetspolitik – särskilt avsaknaden av medvetenhet om jämställdhet och/eller en ovilja att beakta dess betydelse – samt avsaknaden av särskilda budgetposter för jämställdhet i finansieringen av ESFP-insatser kan underminera rådgivarnas arbete.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar initiativen till jämställdhetsrelaterad utbildning för personalen på ESFP-uppdrag och vid huvudkontoret, och lovordar den stora ansträngning som kommissionen har gjort för att utbilda sin personal, särskilt i delegationerna. Parlamentet upprepar att all personal på alla nivåer av planeringen, programutformningen och genomförandet av EU:s utrikespolitik bör ha lämplig utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att obligatorisk utbildning ges all personal på uppdrag och i delegationer, inbegripet ledningen, och att de får vägledning om jämställdhetsfrågor och ökat medinflytande för kvinnor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar initiativen till jämställdhetsrelaterad utbildning för personalen på ESFP-uppdrag och vid huvudkontoret, och lovordar den stora ansträngning som kommissionen har gjort för att utbilda sin personal, särskilt i delegationerna. Parlamentet upprepar att all personal på alla nivåer av planeringen, programutformningen och genomförandet av EU:s utrikespolitik bör ha lämplig utbildning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att obligatorisk utbildning ges all personal på uppdrag och i delegationer, inbegripet ledningen, och att de får vägledning om jämställdhetsfrågor och ökat medinflytande för kvinnor.

| 28. | Europaparlamentet är övertygat om att man vid planeringen av ESFP uppdrag bör se till att lokala kvinnoorganisationer inbegrips i fredsprocessen så att man bygger vidare på det särskilda bidrag som dessa kan ge och erkänner de särskilda sätt som konflikter drabbar kvinnor på. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet är övertygat om att man vid planeringen av ESFP uppdrag bör se till att lokala kvinnoorganisationer inbegrips i fredsprocessen så att man bygger vidare på det särskilda bidrag som dessa kan ge och erkänner de särskilda sätt som konflikter drabbar kvinnor på.

| 29. | Europaparlamentet betonar att för närvarande är kvotering ett nödvändigt medel för att garantera jämställdhet vid freds- och säkerhetsuppdrag och vid beslutsfattandet i nationella och internationella återuppbyggnadsprocesser och för att garantera att kvinnor har en politisk närvaro vid förhandlingsbordet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att för närvarande är kvotering ett nödvändigt medel för att garantera jämställdhet vid freds- och säkerhetsuppdrag och vid beslutsfattandet i nationella och internationella återuppbyggnadsprocesser och för att garantera att kvinnor har en politisk närvaro vid förhandlingsbordet.

| 30. | Europaparlamentet understryker vikten av jämställdhetsbudgetering. Parlamentet påpekar att jämställdhet bör utvecklas till en tematisk fråga i de större finansieringsinstrumenten, att särskilda anslag bör öronmärkas för jämställdhetsfrågor och att riktmärken bör definieras för att göra det möjligt att kontrollera hur effektivt de anslagna medlen används. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker vikten av jämställdhetsbudgetering. Parlamentet påpekar att jämställdhet bör utvecklas till en tematisk fråga i de större finansieringsinstrumenten, att särskilda anslag bör öronmärkas för jämställdhetsfrågor och att riktmärken bör definieras för att göra det möjligt att kontrollera hur effektivt de anslagna medlen används.

*

* *

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 287.

(2)  EUT C 314 E, 21.12.2006, s. 347.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0103.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0639.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/37

---

Torsdag 7 maj 2009Parlamentets nya roll och ansvar vid genomförandet av Lissabonfördraget

P6_TA(2009)0373

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om parlamentets nya roll och ansvar vid genomförandet av Lissabonfördraget (2008/2063(INI))

2010/C 212 E/08

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat den 13 december 2007,

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ändrade genom Europeiska enhetsakten och Maastricht-, Amsterdam- och Nicefördragen,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 12 december 2007,

med beaktande av Laekenförklaringen av den 15 december 2001 om Europeiska unionens framtid,

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, undertecknat i Rom den 29 oktober 2004,

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2007 om en färdplan för EU:s konstitutionella process (1),

med beaktande av sin resolution av den 11 juli 2007 om sammankallandet av regeringskonferensen: Europaparlamentets yttrande (artikel 48 i EU-fördraget) (2),

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om Lissabonfördraget (3),

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, utskottet för internationell handel, budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt utskottet för framställningar (A6-0145/2009).

Nya politikområden

Nya mål och övergripande bestämmelser

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att stadgan om de grundläggande rättigheterna genom Lissabonfördraget får en bindande karaktär och välkomnar erkännandet av de rättigheter, friheter och principer som fastställs för alla EU-medborgare och personer bosatta i unionen. Parlamentet understryker sitt åtagande att se till att stadgan genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att stadgan om de grundläggande rättigheterna genom Lissabonfördraget får en bindande karaktär och välkomnar erkännandet av de rättigheter, friheter och principer som fastställs för alla EU-medborgare och personer bosatta i unionen. Parlamentet understryker sitt åtagande att se till att stadgan genomförs fullt ut.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den förstärkning av den representativa demokratin och deltagandedemokratin som blir resultatet av bl.a. införandet av det s.k. medborgarinitiativet (artikel 11 i EU-fördraget i dess lydelse enligt Lissabonfördraget (nedan kallat EU-fördraget)), som gör det möjligt för ett antal unionsmedborgare, som uppgår till minst en miljon personer och som kommer från ett betydande antal medlemsstater, att uppmana kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar den förstärkning av den representativa demokratin och deltagandedemokratin som blir resultatet av bl.a. införandet av det s.k. medborgarinitiativet (artikel 11 i EU-fördraget i dess lydelse enligt Lissabonfördraget (nedan kallat EU-fördraget)), som gör det möjligt för ett antal unionsmedborgare, som uppgår till minst en miljon personer och som kommer från ett betydande antal medlemsstater, att uppmana kommissionen att lägga fram ett förslag till rättsakt.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att miljöskyddet har fått en framträdande plats inom alla EU:s politikområden och att det finns en uttrycklig hänvisning i artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om att bekämpa klimatförändringen på internationell nivå. Parlamentet betonar att det kommer att fortsätta att verka för att EU ska ha en ledande roll i alla handlingsprogram för att bekämpa klimatförändringar och global uppvärmning. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att miljöskyddet har fått en framträdande plats inom alla EU:s politikområden och att det finns en uttrycklig hänvisning i artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om att bekämpa klimatförändringen på internationell nivå. Parlamentet betonar att det kommer att fortsätta att verka för att EU ska ha en ledande roll i alla handlingsprogram för att bekämpa klimatförändringar och global uppvärmning.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att det i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt etableras en koppling mellan uppbyggandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och respekten för de grundläggande rättigheterna och rättssystemen i Europeiska unionen och dess medlemsstater (artikel 67 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att det i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt etableras en koppling mellan uppbyggandet av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa och respekten för de grundläggande rättigheterna och rättssystemen i Europeiska unionen och dess medlemsstater (artikel 67 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 5. | Europaparlamentet noterar särskilt målet att upprätta en ”social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt [...] en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö” (artikel 3.3 i EU-fördraget), som innebär att målet att fullborda den inre marknaden kopplas till andra mål. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar särskilt målet att upprätta en ”social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning och sociala framsteg eftersträvas, samt [...] en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö” (artikel 3.3 i EU-fördraget), som innebär att målet att fullborda den inre marknaden kopplas till andra mål.

| 6. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att jämställdheten mellan kvinnor och män numera ingår som ett av unionens värden (artikel 2 i EU-fördraget) och som ett av dess mål (artikel 3.3 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att jämställdheten mellan kvinnor och män numera ingår som ett av unionens värden (artikel 2 i EU-fördraget) och som ett av dess mål (artikel 3.3 i EU-fördraget).

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att ”unionens och medlemsstaternas politik för utvecklingssamarbete ska komplettera och förstärka varandra” enligt artikel 208.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, medan det i nu gällande artikel 177.1 i EG-fördraget står att ”Gemenskapens politik inom området för utvecklingssamarbete, [...] skall vara ett komplement till medlemsstaternas politik”. Parlamentet betonar sitt eget utökade ansvar, eftersom unionen kommer att få en större roll när det gäller att ta initiativ till utformningen av politiken, vilket bör leda till en bättre samordning och arbetsfördelning mellan givarna och till ett effektivare bistånd för en ”minskning och på sikt utrotning av fattigdom” inom ramen för millenieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att ”unionens och medlemsstaternas politik för utvecklingssamarbete ska komplettera och förstärka varandra” enligt artikel 208.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, medan det i nu gällande artikel 177.1 i EG-fördraget står att ”Gemenskapens politik inom området för utvecklingssamarbete, [...] skall vara ett komplement till medlemsstaternas politik”. Parlamentet betonar sitt eget utökade ansvar, eftersom unionen kommer att få en större roll när det gäller att ta initiativ till utformningen av politiken, vilket bör leda till en bättre samordning och arbetsfördelning mellan givarna och till ett effektivare bistånd för en ”minskning och på sikt utrotning av fattigdom” inom ramen för millenieutvecklingsmålen.

| 8. | Europaparlamentet anser att införandet av territoriell sammanhållning som ett av unionens mål (artikel 3 i EU-fördraget) kompletterar målen för ekonomisk och social sammanhållning och att införandet av rättsliga grunder inom dessa respektive områden kommer att utöka parlamentets behörighet att bedöma de territoriella effekterna av EU:s viktigaste politikområden. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att de yttersta randområdenas särskilda ställning bekräftas genom artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att införandet av territoriell sammanhållning som ett av unionens mål (artikel 3 i EU-fördraget) kompletterar målen för ekonomisk och social sammanhållning och att införandet av rättsliga grunder inom dessa respektive områden kommer att utöka parlamentets behörighet att bedöma de territoriella effekterna av EU:s viktigaste politikområden. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att de yttersta randområdenas särskilda ställning bekräftas genom artiklarna 349 och 355 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar införandet av övergripande bestämmelser om hög sysselsättning, socialt skydd, kampen mot social utestängning, en hög utbildningsnivå, en hög hälsoskyddsnivå, bekämpande av diskriminering och miljöskydd, som utgör allmänna principer som ska ligga till grund för EU:s politik (artiklarna 9, 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar införandet av övergripande bestämmelser om hög sysselsättning, socialt skydd, kampen mot social utestängning, en hög utbildningsnivå, en hög hälsoskyddsnivå, bekämpande av diskriminering och miljöskydd, som utgör allmänna principer som ska ligga till grund för EU:s politik (artiklarna 9, 10 och 11 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 10. | Europaparlamentet välkomnar även stärkandet av konsumentskyddet som en integrerad del vid utarbetandet och genomförandet av åtgärder på andra politiska områden, eftersom denna integrerade del genom artikel 12 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ges en betydligt prominentare position. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar även stärkandet av konsumentskyddet som en integrerad del vid utarbetandet och genomförandet av åtgärder på andra politiska områden, eftersom denna integrerade del genom artikel 12 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ges en betydligt prominentare position.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar den uttryckliga bestämmelsen om solidaritet i artikel 122 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som innebär att rådet får besluta om lämpliga åtgärder om det uppstår allvarliga försörjningsproblem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar den uttryckliga bestämmelsen om solidaritet i artikel 122 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som innebär att rådet får besluta om lämpliga åtgärder om det uppstår allvarliga försörjningsproblem i fråga om vissa varor, särskilt på energiområdet.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att det i artikel 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs att humanitärt bistånd till fullo utgör ett av unionens politikområden. Parlamentet anser att kapitel 1 (utvecklingssamarbete) och kapitel 3 (humanitärt bistånd) i avdelning III i den femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt utgör en tydligt rättslig grund för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att det i artikel 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt fastställs att humanitärt bistånd till fullo utgör ett av unionens politikområden. Parlamentet anser att kapitel 1 (utvecklingssamarbete) och kapitel 3 (humanitärt bistånd) i avdelning III i den femte delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt utgör en tydligt rättslig grund för utvecklingsbistånd och humanitärt bistånd som omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar dessutom att EU har fått utökade befogenheter när det gäller civilskydd och kan ge särskilt bistånd och katastrofhjälp till tredjeländer (artikel 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar dessutom att EU har fått utökade befogenheter när det gäller civilskydd och kan ge särskilt bistånd och katastrofhjälp till tredjeländer (artikel 214 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

Nya rättsliga grunder

| 14. | Europaparlamentet understryker att utvidgningen av unionens yttre åtgärder inom ramen för Lissabonfördraget, inbegripet de nya rättsliga grunderna och utrikespolitiska instrumenten (yttre åtgärder och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp)/den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken), kräver en ny interinstitutionell balans som kan garantera tillfredsställande demokratisk kontroll genom parlamentets försorg. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att utvidgningen av unionens yttre åtgärder inom ramen för Lissabonfördraget, inbegripet de nya rättsliga grunderna och utrikespolitiska instrumenten (yttre åtgärder och den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp)/den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken), kräver en ny interinstitutionell balans som kan garantera tillfredsställande demokratisk kontroll genom parlamentets försorg.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar att energifrågorna nu kommer att omfattas av en särskild avdelning, XXI, i den tredje delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och att det därmed kommer att finnas en rättslig grund för åtgärder på detta område (artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet konstaterar emellertid att – även om det ordinarie lagstiftningsförfarandet i regel kommer att följas – beslut om energimixen fortfarande kommer att falla inom ramen för medlemsstaternas behörighet, medan åtgärder av fiskal karaktär inom detta område även i fortsättningen endast förutsätter att Europaparlamentet hörs. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar att energifrågorna nu kommer att omfattas av en särskild avdelning, XXI, i den tredje delen i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och att det därmed kommer att finnas en rättslig grund för åtgärder på detta område (artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet konstaterar emellertid att – även om det ordinarie lagstiftningsförfarandet i regel kommer att följas – beslut om energimixen fortfarande kommer att falla inom ramen för medlemsstaternas behörighet, medan åtgärder av fiskal karaktär inom detta område även i fortsättningen endast förutsätter att Europaparlamentet hörs.

| 16. | Europaparlamentet ser positivt på unionens gemensamma värderingar när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och välkomnar den rättsliga grund utifrån vilken principer och villkor för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan fastställas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll nr 26 om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet ser positivt på unionens gemensamma värderingar när det gäller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse och välkomnar den rättsliga grund utifrån vilken principer och villkor för tillhandahållandet av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse kan fastställas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (artikel 14 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och protokoll nr 26 om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse).

| 17. | Europaparlamentet anser att de förändringar inom den gemensamma handelspolitiken som införs genom Lissabonfördraget (artiklarna 206 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) sammantaget bidrar till att öka politikens demokratiska legitimitet och effektivitet, särskilt genom införandet av det ordinarie lagstiftningsförfarandet och kravet på godkännande för ingående av avtal. Parlamentet konstaterar att alla frågor som omfattas av den gemensamma handelspolitiken kommer att falla inom ramen för unionens exklusiva behörighet, vilket innebär att det inte längre kommer att finnas blandade handelsavtal som har ingåtts av både unionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att de förändringar inom den gemensamma handelspolitiken som införs genom Lissabonfördraget (artiklarna 206 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) sammantaget bidrar till att öka politikens demokratiska legitimitet och effektivitet, särskilt genom införandet av det ordinarie lagstiftningsförfarandet och kravet på godkännande för ingående av avtal. Parlamentet konstaterar att alla frågor som omfattas av den gemensamma handelspolitiken kommer att falla inom ramen för unionens exklusiva behörighet, vilket innebär att det inte längre kommer att finnas blandade handelsavtal som har ingåtts av både unionen och medlemsstaterna.

| 18. | Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över införandet av en bestämmelse om en europeisk rymdpolitik (artikel 189 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och välkomnar den möjlighet som ges parlamentet och rådet att i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva de åtgärder som är nödvändiga för att upprätta ett europeiskt rymdprogram. Parlamentet anser emellertid att formuleringen ”dessa får dock inte omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar” i nämnda artikel kan leda till svårigheter vid genomförandet av en gemensam europeisk rymdpolitik. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uttrycker sin tillfredsställelse över införandet av en bestämmelse om en europeisk rymdpolitik (artikel 189 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och välkomnar den möjlighet som ges parlamentet och rådet att i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet föreskriva de åtgärder som är nödvändiga för att upprätta ett europeiskt rymdprogram. Parlamentet anser emellertid att formuleringen ”dessa får dock inte omfatta någon harmonisering av medlemsstaternas lagar och andra författningar” i nämnda artikel kan leda till svårigheter vid genomförandet av en gemensam europeisk rymdpolitik.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att Lissabonfördraget innehåller en ny rättslig grund för medbeslutande när det gäller immateriell äganderätt (artikel 118 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att Lissabonfördraget innehåller en ny rättslig grund för medbeslutande när det gäller immateriell äganderätt (artikel 118 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 20. | Europaparlamentet välkomnar utvidgningen av EU:s ungdomspolitiska insatser som ska främja ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv (artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar utvidgningen av EU:s ungdomspolitiska insatser som ska främja ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv (artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 21. | Europaparlamentet välkomnar den nya rättsliga grund som fastställs i artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det förklaras att ”när unionens institutioner, organ och byråer fullgör sina uppgifter ska de stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration”, eftersom detta utgör grunden för en förordning om unionens administrativa förfarande. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar den nya rättsliga grund som fastställs i artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där det förklaras att ”när unionens institutioner, organ och byråer fullgör sina uppgifter ska de stödja sig på en öppen, effektiv och oberoende europeisk administration”, eftersom detta utgör grunden för en förordning om unionens administrativa förfarande.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar den stärkta rättsliga grunden för antagandet av åtgärder från unionens sida vilka syftar till att förebygga och bekämpa bedrägerier som skadar Europeiska unionens ekonomiska intressen (artikel 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet betonar att den bestämmelse som för närvarande ingår i artikel 280 i EG-fördraget och som föreskriver att dessa åtgärder inte ska gälla tillämpningen av nationell straffrätt eller den nationella rättsskipningen utgår i och med Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar den stärkta rättsliga grunden för antagandet av åtgärder från unionens sida vilka syftar till att förebygga och bekämpa bedrägerier som skadar Europeiska unionens ekonomiska intressen (artikel 325 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet betonar att den bestämmelse som för närvarande ingår i artikel 280 i EG-fördraget och som föreskriver att dessa åtgärder inte ska gälla tillämpningen av nationell straffrätt eller den nationella rättsskipningen utgår i och med Lissabonfördraget.

| 23. | Europaparlamentet påpekar att det i de nya fördragsbestämmelserna om civil- och straffrättsligt samarbete ingår en rättslig grund för antagandet av åtgärder för att stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet (artiklarna 81 och 82 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påpekar att det i de nya fördragsbestämmelserna om civil- och straffrättsligt samarbete ingår en rättslig grund för antagandet av åtgärder för att stödja utbildningen av domare och övrig personal inom rättsväsendet (artiklarna 81 och 82 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 24. | Europaparlamentet betonar att det i Lissabonfördraget även fastställs att det kan inrättas en europeisk åklagarmyndighet som ska bekämpa brott som skadar unionens ekonomiska intressen (artikel 86 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att det i Lissabonfördraget även fastställs att det kan inrättas en europeisk åklagarmyndighet som ska bekämpa brott som skadar unionens ekonomiska intressen (artikel 86 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att det i Lissabonfördraget införs bindande bestämmelser för att i EU:s interna och externa mål skydda barnets rättigheter (artikel 3.3 andra stycket och artikel 3.5 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar att det i Lissabonfördraget införs bindande bestämmelser för att i EU:s interna och externa mål skydda barnets rättigheter (artikel 3.3 andra stycket och artikel 3.5 i EU-fördraget).

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att en ny avdelning införs i Lissabonfördraget som ägnas åt turism (artikel 195 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), där det fastställs att unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser. Parlamentet välkomnar vidare bestämmelsen om att lagstiftningsförslag som omfattas av denna avdelning ska antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar att en ny avdelning införs i Lissabonfördraget som ägnas åt turism (artikel 195 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), där det fastställs att unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser. Parlamentet välkomnar vidare bestämmelsen om att lagstiftningsförslag som omfattas av denna avdelning ska antas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att idrott finns med i Lissabonfördraget som ett av de områden för vilka det fastställs en rättslig grund (artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet betonar särskilt att unionen äntligen kan vidta åtgärder för att utveckla idrotten och framför allt dess europeiska dimension, och vid genomförandet av politiken på andra områden kan beakta idrottens särart i vederbörlig utsträckning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar att idrott finns med i Lissabonfördraget som ett av de områden för vilka det fastställs en rättslig grund (artikel 165 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet betonar särskilt att unionen äntligen kan vidta åtgärder för att utveckla idrotten och framför allt dess europeiska dimension, och vid genomförandet av politiken på andra områden kan beakta idrottens särart i vederbörlig utsträckning.

Nya befogenheter för parlamentet

Utökad rätt till medbeslutande

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att Lissabonfördraget stärker EU:s demokratiska legitimitet avsevärt genom att utöka parlamentets rätt till medbeslutande. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar att Lissabonfördraget stärker EU:s demokratiska legitimitet avsevärt genom att utöka parlamentets rätt till medbeslutande.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att området med frihet, säkerhet och rättvisa är helt integrerat i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (artiklarna 67–89), vilket innebär att den tredje pelaren formellt upphör att existera. Parlamentet välkomnar att de flesta beslut som rör civilrätt, asyl, invandring och viseringspolitik samt rättsligt och polisiärt samarbete i brottmål kommer att omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar att området med frihet, säkerhet och rättvisa är helt integrerat i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (artiklarna 67–89), vilket innebär att den tredje pelaren formellt upphör att existera. Parlamentet välkomnar att de flesta beslut som rör civilrätt, asyl, invandring och viseringspolitik samt rättsligt och polisiärt samarbete i brottmål kommer att omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 30. | Europaparlamentet anser att införandet av det ordinarie lagstiftningsförfarandet inom den gemensamma jordbrukspolitiken förbättrar EU:s demokratiska legitimitet, eftersom Europaparlamentet kommer att jämställas med rådet i lagstiftningsarbetet. Parlamentet betonar att medbeslutande kommer att tillämpas för all jordbrukslagstiftning enligt artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och att detta särskilt kommer att gälla för de fyra övergripande huvudtexterna på jordbruksområdet (den gemensamma organisationen av marknader, förordningen om direktstöd, förordningen om landsbygdsutveckling och finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken). Parlamentet påpekar att även lagstiftning om kvalitet, ekologiskt jordbruk och marknadsföring kommer att omfattas av artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att införandet av det ordinarie lagstiftningsförfarandet inom den gemensamma jordbrukspolitiken förbättrar EU:s demokratiska legitimitet, eftersom Europaparlamentet kommer att jämställas med rådet i lagstiftningsarbetet. Parlamentet betonar att medbeslutande kommer att tillämpas för all jordbrukslagstiftning enligt artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och att detta särskilt kommer att gälla för de fyra övergripande huvudtexterna på jordbruksområdet (den gemensamma organisationen av marknader, förordningen om direktstöd, förordningen om landsbygdsutveckling och finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken). Parlamentet påpekar att även lagstiftning om kvalitet, ekologiskt jordbruk och marknadsföring kommer att omfattas av artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 31. | Europaparlamentet betonar att varje behörighet hos rådet att anta åtgärder i enlighet med artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet förutsätter ett tidigare antagande av en rättsakt i enlighet med artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilken omfattar villkoren och begränsningarna i samband med de befogenheter som rådet getts. Parlamentet anser att artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt varken utgör någon rättslig grund eller kan ligga till grund för självständiga befogenheter som skulle medge antagande eller ändring av någon av de rättsakter från rådet som för närvarande gäller inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Rådet uppmanas att avstå från sådana åtgärder som avses i artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om det inte först samrått med parlamentet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att varje behörighet hos rådet att anta åtgärder i enlighet med artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet förutsätter ett tidigare antagande av en rättsakt i enlighet med artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vilken omfattar villkoren och begränsningarna i samband med de befogenheter som rådet getts. Parlamentet anser att artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt varken utgör någon rättslig grund eller kan ligga till grund för självständiga befogenheter som skulle medge antagande eller ändring av någon av de rättsakter från rådet som för närvarande gäller inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Rådet uppmanas att avstå från sådana åtgärder som avses i artikel 43.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt om det inte först samrått med parlamentet.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att beslutsfattandet om den gemensamma fiskeripolitiken förändras på ett genomgripande sätt – och att även ansvarsskyldigheten inom den gemensamma fiskeripolitiken stärks – i och med Lissabonfördraget. Parlamentet välkomnar att parlamentet och rådet kommer att, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, anta de bestämmelser som krävs för att den gemensamma fiskeripolitikens mål ska uppnås (artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet anser i detta sammanhang att alla frågor som formellt ingår i andra årliga regleringar än fastställandet av fångstmöjligheter och fördelning av kvoter, t.ex. tekniska åtgärder eller fiskeansträngning eller införlivandet av avtal som antas inom regionala fiskeriorganisationer, och som har en egen rättslig grund, bör omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att beslutsfattandet om den gemensamma fiskeripolitiken förändras på ett genomgripande sätt – och att även ansvarsskyldigheten inom den gemensamma fiskeripolitiken stärks – i och med Lissabonfördraget. Parlamentet välkomnar att parlamentet och rådet kommer att, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, anta de bestämmelser som krävs för att den gemensamma fiskeripolitikens mål ska uppnås (artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet anser i detta sammanhang att alla frågor som formellt ingår i andra årliga regleringar än fastställandet av fångstmöjligheter och fördelning av kvoter, t.ex. tekniska åtgärder eller fiskeansträngning eller införlivandet av avtal som antas inom regionala fiskeriorganisationer, och som har en egen rättslig grund, bör omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar införandet av det ordinarie lagstiftningsförfarandet för antagandet av detaljerade bestämmelser om den multilaterala övervakningen (artikel 121.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), vilket torde stärka den ekonomiska samordningen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar införandet av det ordinarie lagstiftningsförfarandet för antagandet av detaljerade bestämmelser om den multilaterala övervakningen (artikel 121.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), vilket torde stärka den ekonomiska samordningen.

| 34. | Europaparlamentet anser att Europeiska centralbanken (ECB) har fått ett större ansvar för att rapportera om sina penningpolitiska beslut, eftersom ECB erkänns som en av Europeiska unionens institutioner. Parlamentet välkomnar att flera bestämmelser i stadgan för Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och ECB kan ändras efter samråd med parlamentet i enlighet med artikel 40.2 i den stadgan. Detta innebär inte några begränsningar i ECB:s oberoende på det penningpolitiska området eller i samband med de prioriteringar som fastställs genom fördraget. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att Europeiska centralbanken (ECB) har fått ett större ansvar för att rapportera om sina penningpolitiska beslut, eftersom ECB erkänns som en av Europeiska unionens institutioner. Parlamentet välkomnar att flera bestämmelser i stadgan för Europeiska centralbankssystemet (ECBS) och ECB kan ändras efter samråd med parlamentet i enlighet med artikel 40.2 i den stadgan. Detta innebär inte några begränsningar i ECB:s oberoende på det penningpolitiska området eller i samband med de prioriteringar som fastställs genom fördraget.

| 35. | Europaparlamentet anser att artikel 182 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är en förbättring eftersom det fleråriga ramprogrammet och genomförandet av ett europeiskt forskningsområde, vilka nämns i denna artikel, kommer att omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet konstaterar emellertid att de särskilda program som nämns i artikeln kommer att antas genom ett särskilt lagstiftningsförfarande som endast förutsätter samråd med Europaparlamentet (artikel 182.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att artikel 182 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är en förbättring eftersom det fleråriga ramprogrammet och genomförandet av ett europeiskt forskningsområde, vilka nämns i denna artikel, kommer att omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet konstaterar emellertid att de särskilda program som nämns i artikeln kommer att antas genom ett särskilt lagstiftningsförfarande som endast förutsätter samråd med Europaparlamentet (artikel 182.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 36. | Europaparlamentet välkomnar att det genom Lissabonfördraget jämställs med rådet när det gäller genomförandet av strukturfonderna, i och med att det nuvarande samtyckesförfarandet ersätts med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet anser att detta är särskilt betydelsefullt för strukturfonderna efter 2013, eftersom det i samband med dessa fonder skapar ökad öppenhet och ökar ansvarigheten gentemot medborgarna. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar att det genom Lissabonfördraget jämställs med rådet när det gäller genomförandet av strukturfonderna, i och med att det nuvarande samtyckesförfarandet ersätts med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet anser att detta är särskilt betydelsefullt för strukturfonderna efter 2013, eftersom det i samband med dessa fonder skapar ökad öppenhet och ökar ansvarigheten gentemot medborgarna.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att lagstiftning om förbud mot diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning kommer att omfattas av ett särskilt lagstiftningsförfarande och kräva parlamentets godkännande (artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att lagstiftning om förbud mot diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning kommer att omfattas av ett särskilt lagstiftningsförfarande och kräva parlamentets godkännande (artikel 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 38. | Europaparlamentet välkomnar att det ordinarie lagstiftningsförfarandet kommer att tillämpas på åtgärder för att bekämpa människohandel, särskilt handel med kvinnor och barn, och sexuellt utnyttjande (artiklarna 79.2 och 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar att det ordinarie lagstiftningsförfarandet kommer att tillämpas på åtgärder för att bekämpa människohandel, särskilt handel med kvinnor och barn, och sexuellt utnyttjande (artiklarna 79.2 och 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 39. | Europaparlamentet välkomnar att beslut med kvalificerad majoritet utökas till att även omfatta utbildningsområdet, inklusive idrott (artikel 165.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar att beslut med kvalificerad majoritet utökas till att även omfatta utbildningsområdet, inklusive idrott (artikel 165.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 40. | Europaparlamentet välkomnar att medbeslutande hädanefter kommer att omfatta tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid unionen (artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), med tanke på att parlamentet därigenom jämställs med rådet i samband med ändringar av dessa föreskrifter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar att medbeslutande hädanefter kommer att omfatta tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid unionen (artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), med tanke på att parlamentet därigenom jämställs med rådet i samband med ändringar av dessa föreskrifter.

Nya budgetbefogenheter

| 41. | Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget medför genomgripande förändringar när det gäller unionens finanser, särskilt interinstitutionella förbindelser och beslutsförfaranden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget medför genomgripande förändringar när det gäller unionens finanser, särskilt interinstitutionella förbindelser och beslutsförfaranden.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att rådet och parlamentet inom gränserna för de egna medlen måste enas om programplaneringen av utgifter, vilken blir rättsligt bindande (artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet välkomnar att budgeten som helhet måste antas gemensamt av parlamentet och rådet, i enlighet med den fleråriga budgetramen. Parlamentet välkomnar likaså avskaffandet av uppdelningen i obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter (artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet välkomnar slutligen att antagandet av budgetförordningen kommer att omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet (artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påpekar att rådet och parlamentet inom gränserna för de egna medlen måste enas om programplaneringen av utgifter, vilken blir rättsligt bindande (artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet välkomnar att budgeten som helhet måste antas gemensamt av parlamentet och rådet, i enlighet med den fleråriga budgetramen. Parlamentet välkomnar likaså avskaffandet av uppdelningen i obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter (artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet välkomnar slutligen att antagandet av budgetförordningen kommer att omfattas av det ordinarie lagstiftningsförfarandet (artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| 43. | Europaparlamentet hänvisar till sin resolution av den 7 maj 2009 om de finansiella effekterna av Lissabonfördraget (4). |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet hänvisar till sin resolution av den 7 maj 2009 om de finansiella effekterna av Lissabonfördraget (4).

Nytt godkännandeförfarande

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att det förenklade ändringsförfarandet när det gäller införandet av omröstning med kvalificerad majoritet och det ordinarie lagstiftningsförfarandet för ett visst område enligt avdelning V i EU-fördraget eller fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kräver parlamentets godkännande. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar att det förenklade ändringsförfarandet när det gäller införandet av omröstning med kvalificerad majoritet och det ordinarie lagstiftningsförfarandet för ett visst område enligt avdelning V i EU-fördraget eller fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kräver parlamentets godkännande.

| 45. | Europaparlamentet noterar införandet av en bestämmelse om utträde för medlemsstaterna (artikel 50 i EU-fördraget). Parlamentet understryker i detta sammanhang att ett avtal om detaljerna i samband med en medlemsstats utträde ur unionen inte får ingås utan parlamentets godkännande. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar införandet av en bestämmelse om utträde för medlemsstaterna (artikel 50 i EU-fördraget). Parlamentet understryker i detta sammanhang att ett avtal om detaljerna i samband med en medlemsstats utträde ur unionen inte får ingås utan parlamentets godkännande.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar att dess godkännande krävs för en lång rad internationella avtal som ingås av unionen. Parlamentet understryker att det har för avsikt att uppmana rådet att i förekommande fall inte inleda förhandlingar om internationella avtal förrän parlamentet har tagit ställning, och att låta parlamentet på grundval av ett betänkande från ansvarigt utskott anta rekommendationer i varje skede av förhandlingarna, varvid dessa rekommendationer bör beaktas innan förhandlingarna avslutas. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar att dess godkännande krävs för en lång rad internationella avtal som ingås av unionen. Parlamentet understryker att det har för avsikt att uppmana rådet att i förekommande fall inte inleda förhandlingar om internationella avtal förrän parlamentet har tagit ställning, och att låta parlamentet på grundval av ett betänkande från ansvarigt utskott anta rekommendationer i varje skede av förhandlingarna, varvid dessa rekommendationer bör beaktas innan förhandlingarna avslutas.

| 47. | Europaparlamentet anser att framtida ”blandade” avtal med delar som rör Gusp-frågor och delar som rör andra frågor normalt måste behandlas utifrån en enda rättslig grund, som bör vara den som direkt gäller avtalets huvudsakliga innehåll. Parlamentet konstaterar att det kommer att ha rätt att höras, utom när avtalet uteslutande rör Gusp. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att framtida ”blandade” avtal med delar som rör Gusp-frågor och delar som rör andra frågor normalt måste behandlas utifrån en enda rättslig grund, som bör vara den som direkt gäller avtalets huvudsakliga innehåll. Parlamentet konstaterar att det kommer att ha rätt att höras, utom när avtalet uteslutande rör Gusp.

Nya kontrollbefogenheter

| 48. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionens ordförande kommer att väljas av Europaparlamentet på Europeiska rådets förslag och med hänsyn till valet till Europaparlamentet. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 7 maj 2009 om Lissabonfördragets konsekvenser för utvecklingen av Europeiska unionens interinstitutionella balans (5). |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionens ordförande kommer att väljas av Europaparlamentet på Europeiska rådets förslag och med hänsyn till valet till Europaparlamentet. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 7 maj 2009 om Lissabonfördragets konsekvenser för utvecklingen av Europeiska unionens interinstitutionella balans (5).

| 49. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes- och säkerhetspolitiken måste godkännas av parlamentet och att övriga kommissionsledamöter måste godkännas kollektivt och omfattas kollektivt av förslag om misstroendevotum och därmed ska vara kollektivt ansvariga inför parlamentet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes- och säkerhetspolitiken måste godkännas av parlamentet och att övriga kommissionsledamöter måste godkännas kollektivt och omfattas kollektivt av förslag om misstroendevotum och därmed ska vara kollektivt ansvariga inför parlamentet.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar det nya förfarande för att utse domare och generaladvokater till EG-domstolen och tribunalen som fastställs i artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som innebär att de nationella regeringarnas beslut måste föregås av ett yttrande om kandidaternas lämplighet att utöva ämbetena som avges av en kommitté bestående av sju experter, varav en ska föreslås av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar det nya förfarande för att utse domare och generaladvokater till EG-domstolen och tribunalen som fastställs i artikel 255 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och som innebär att de nationella regeringarnas beslut måste föregås av ett yttrande om kandidaternas lämplighet att utöva ämbetena som avges av en kommitté bestående av sju experter, varav en ska föreslås av Europaparlamentet.

| 51. | Europaparlamentet understryker behovet av öppenhet och demokratisk kontroll när det gäller inrättandet av en europeisk avdelning för yttre åtgärder i enlighet med artikel 27.3 i EU-fördraget, och erinrar om sin rätt att höras i denna fråga. Parlamentet anser att den europeiska avdelningen för yttre åtgärder administrativt bör vara knuten till kommissionen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker behovet av öppenhet och demokratisk kontroll när det gäller inrättandet av en europeisk avdelning för yttre åtgärder i enlighet med artikel 27.3 i EU-fördraget, och erinrar om sin rätt att höras i denna fråga. Parlamentet anser att den europeiska avdelningen för yttre åtgärder administrativt bör vara knuten till kommissionen.

| 52. | Europaparlamentet förväntar sig förtydliganden när det gäller kriterierna för och utnämningen och utvärderingen av EU:s särskilda representanter, däribland definitionen av och syftet med deras uppgifter, längden på deras mandat och samordningen och komplementariteten med unionens framtida delegationer. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet förväntar sig förtydliganden när det gäller kriterierna för och utnämningen och utvärderingen av EU:s särskilda representanter, däribland definitionen av och syftet med deras uppgifter, längden på deras mandat och samordningen och komplementariteten med unionens framtida delegationer.

| 53. | Europaparlamentet understryker behovet av öppenhet och demokratisk kontroll när det gäller inrättandet av Europeiska försvarsbyrån och dess verksamhet, genom ett regelbundet informationsutbyte mellan chefen för Europeiska försvarsbyrån och det ansvariga utskottet i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker behovet av öppenhet och demokratisk kontroll när det gäller inrättandet av Europeiska försvarsbyrån och dess verksamhet, genom ett regelbundet informationsutbyte mellan chefen för Europeiska försvarsbyrån och det ansvariga utskottet i Europaparlamentet.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar sin nya samrådsroll enligt artikel 40.2 i stadgan för ECBS och ECB när det gäller förändringar av ECB-rådets sammansättning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar sin nya samrådsroll enligt artikel 40.2 i stadgan för ECBS och ECB när det gäller förändringar av ECB-rådets sammansättning.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar att organ, framför allt Europol och Eurojust, i större utsträckning kommer att underställas parlamentarisk kontroll (artiklarna 85 och 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet anser mot bakgrund av detta att det samrådsförfarande som föreskrivs för bildande av gemensamma företag på områdena forskning och teknisk utveckling (artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) inte överensstämmer med andan i unionsrättsakter för bildande av organ. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar att organ, framför allt Europol och Eurojust, i större utsträckning kommer att underställas parlamentarisk kontroll (artiklarna 85 och 88 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). Parlamentet anser mot bakgrund av detta att det samrådsförfarande som föreskrivs för bildande av gemensamma företag på områdena forskning och teknisk utveckling (artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) inte överensstämmer med andan i unionsrättsakter för bildande av organ.

Nya rättigheter att få information

| 56. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådets ordförande att se till att parlamentet får fullständig information om förberedelserna inför Europeiska rådets möten och att lämna rapporter om resultaten av mötena, om möjligt inom loppet av två arbetsdagar (om detta krävs med tanke på särskilda sammanträden i parlamentet). |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådets ordförande att se till att parlamentet får fullständig information om förberedelserna inför Europeiska rådets möten och att lämna rapporter om resultaten av mötena, om möjligt inom loppet av två arbetsdagar (om detta krävs med tanke på särskilda sammanträden i parlamentet).

| 57. | Europaparlamentet uppmanar ordföranden för rådets roterande ordförandeskap att informera parlamentet om ordförandeskapets program och de resultat som uppnås. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar ordföranden för rådets roterande ordförandeskap att informera parlamentet om ordförandeskapets program och de resultat som uppnås.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar likaså kommissionens vice ordförande/unionens framtida höga representant för utrikes- och säkerhetspolitiken att tillsammans med parlamentet komma överens om tillfredsställande metoder för att se till att parlamentet får fullständig information och hörs om unionens yttre åtgärder och att alla parlamentariska utskott som är ansvariga för områden som faller inom ramen för den höga representantens ansvarsområde involveras på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar likaså kommissionens vice ordförande/unionens framtida höga representant för utrikes- och säkerhetspolitiken att tillsammans med parlamentet komma överens om tillfredsställande metoder för att se till att parlamentet får fullständig information och hörs om unionens yttre åtgärder och att alla parlamentariska utskott som är ansvariga för områden som faller inom ramen för den höga representantens ansvarsområde involveras på vederbörligt sätt.

| 59. | När det gäller förhandlingar om och ingående av internationella avtal betonar Europaparlamentet att kommissionen kommer att ha en rättslig skyldighet att informera parlamentet om framstegen i förhandlingarna på samma sätt som den av rådet utsedda särskilda kommitté som avses i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet kräver att denna information ska ges i samma omfattning och vid samma tidpunkt som den ges till den relevanta rådskommitté som avses i denna artikel. |
| --- | --- |

59.

När det gäller förhandlingar om och ingående av internationella avtal betonar Europaparlamentet att kommissionen kommer att ha en rättslig skyldighet att informera parlamentet om framstegen i förhandlingarna på samma sätt som den av rådet utsedda särskilda kommitté som avses i artikel 218 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet kräver att denna information ska ges i samma omfattning och vid samma tidpunkt som den ges till den relevanta rådskommitté som avses i denna artikel.

Ny initiativrätt

| 60. | Europaparlamentet välkomnar sin nya möjlighet att ta initiativ till ändringar av fördragen och kommer att utnyttja detta för att lägga fram nya idéer om EU:s framtid när nya utmaningar gör detta nödvändigt. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar sin nya möjlighet att ta initiativ till ändringar av fördragen och kommer att utnyttja detta för att lägga fram nya idéer om EU:s framtid när nya utmaningar gör detta nödvändigt.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar att parlamentet kommer att ha initiativrätt när det gäller förslag om sin egen sammansättning, varvid principerna i fördragen ska respekteras (artikel 14 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet välkomnar att parlamentet kommer att ha initiativrätt när det gäller förslag om sin egen sammansättning, varvid principerna i fördragen ska respekteras (artikel 14 i EU-fördraget).

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att det genom Lissabonfördraget införs ett särskilt lagstiftningsförfarande för antagande av bestämmelser om villkor för tillsättning av tillfälliga undersökningskommittéer och om deras befogenheter (artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet konstaterar att det genom Lissabonfördraget införs ett särskilt lagstiftningsförfarande för antagande av bestämmelser om villkor för tillsättning av tillfälliga undersökningskommittéer och om deras befogenheter (artikel 226 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

Nya förfaranden

De nationella parlamentens kontroll

| 63. | Europaparlamentet välkomnar de nya rättigheter som tilldelas de nationella parlamenten beträffande kontrollen av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i all EU-lagstiftning. Parlamentet anser att förstärkningen av de nationella parlamentens kontroll av EU:s politikområden även kommer att öka allmänhetens medvetenhet om unionens verksamhet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar de nya rättigheter som tilldelas de nationella parlamenten beträffande kontrollen av tillämpningen av subsidiaritetsprincipen i all EU-lagstiftning. Parlamentet anser att förstärkningen av de nationella parlamentens kontroll av EU:s politikområden även kommer att öka allmänhetens medvetenhet om unionens verksamhet.

| 64. | Europaparlamentet betonar att de nationella parlamentens nya rättigheter måste respekteras till fullo ifrån det att Lissabonfördraget träder i kraft. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar att de nationella parlamentens nya rättigheter måste respekteras till fullo ifrån det att Lissabonfördraget träder i kraft.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar lokala och regionala myndigheters skyldighet att respektera subsidiaritetsprincipen. Parlamentet noterar Regionkommitténs rätt att väcka talan vid EG-domstolen om den anser att subsidiaritetsprincipen har kränkts (artikel 8 andra stycket i protokoll nr 2). |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet välkomnar lokala och regionala myndigheters skyldighet att respektera subsidiaritetsprincipen. Parlamentet noterar Regionkommitténs rätt att väcka talan vid EG-domstolen om den anser att subsidiaritetsprincipen har kränkts (artikel 8 andra stycket i protokoll nr 2).

Delegerade rättsakter

| 66. | Europaparlamentet uppskattar de förbättringar som blir följden av de nya bestämmelserna om rättsakter och normhierarkin, särskilt skapandet av delegerade akter (artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), som innebär att kommissionen får delegeras befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och ändra icke väsentliga delar av lagstiftningsakter. Parlamentet påpekar att delegeringens mål, innehåll, omfattning och varaktighet uttryckligen ska fastställas av parlamentet och rådet i lagstiftningsakten. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppskattar de förbättringar som blir följden av de nya bestämmelserna om rättsakter och normhierarkin, särskilt skapandet av delegerade akter (artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), som innebär att kommissionen får delegeras befogenhet att anta akter med allmän räckvidd som inte är lagstiftningsakter och ändra icke väsentliga delar av lagstiftningsakter. Parlamentet påpekar att delegeringens mål, innehåll, omfattning och varaktighet uttryckligen ska fastställas av parlamentet och rådet i lagstiftningsakten.

| 67. | Europaparlamentet välkomnar framför allt bestämmelsen i artikel 290.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken parlamentet (och rådet) får besluta att återkalla delegeringen av befogenhet och göra invändningar mot enskilda delegerade akter. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet välkomnar framför allt bestämmelsen i artikel 290.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, enligt vilken parlamentet (och rådet) får besluta att återkalla delegeringen av befogenhet och göra invändningar mot enskilda delegerade akter.

| 68. | Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget, och därigenom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inte innehåller någon rättslig grund för en ramåtgärd för delegerade akter, men föreslår att institutionerna enas om en standardformulering för sådana delegeringar som kommissionen regelbundet kan införa i förslag till lagstiftningsakter. Parlamentet betonar att detta skulle skydda lagstiftarens frihet. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget, och därigenom fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, inte innehåller någon rättslig grund för en ramåtgärd för delegerade akter, men föreslår att institutionerna enas om en standardformulering för sådana delegeringar som kommissionen regelbundet kan införa i förslag till lagstiftningsakter. Parlamentet betonar att detta skulle skydda lagstiftarens frihet.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga hur den avser att tolka förklaring nr 39, som är bifogad slutakten från den regeringskonferens som antog Lissabonfördraget, beträffande samråd med experter på området finansiella tjänster, och hur den avser att tillämpa denna tolkning på områden som inte rör bestämmelserna om delegerade akter i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga hur den avser att tolka förklaring nr 39, som är bifogad slutakten från den regeringskonferens som antog Lissabonfördraget, beträffande samråd med experter på området finansiella tjänster, och hur den avser att tillämpa denna tolkning på områden som inte rör bestämmelserna om delegerade akter i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Genomförandeakter

| 70. | Europaparlamentet konstaterar att nuvarande artikel 202 i EG-fördraget om genomförandebefogenheter upphävs genom Lissabonfördraget och att det i artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt införs ett nytt förfarande – ”genomförandeakter” – som innebär att genomförandebefogenheter får tilldelas kommissionen i fall där ”enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter krävs”. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet konstaterar att nuvarande artikel 202 i EG-fördraget om genomförandebefogenheter upphävs genom Lissabonfördraget och att det i artikel 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt införs ett nytt förfarande – ”genomförandeakter” – som innebär att genomförandebefogenheter får tilldelas kommissionen i fall där ”enhetliga villkor för genomförande av unionens rättsligt bindande akter krävs”.

| 71. | Europaparlamentet noterar att parlamentet och rådet enligt artikel 291.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är skyldiga att i förväg anta regler och principer för ”medlemsstaternas kontroll” av utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet noterar att parlamentet och rådet enligt artikel 291.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är skyldiga att i förväg anta regler och principer för ”medlemsstaternas kontroll” av utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter.

| 72. | Europaparlamentet konstaterar vidare att det nuvarande kommittéförfarandet inte är förenligt med Lissabonfördraget och att förslag till sådana lagstiftningsakter som inte har antagits före ikraftträdandet måste ändras för att uppfylla kraven i artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet konstaterar vidare att det nuvarande kommittéförfarandet inte är förenligt med Lissabonfördraget och att förslag till sådana lagstiftningsakter som inte har antagits före ikraftträdandet måste ändras för att uppfylla kraven i artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 73. | Europaparlamentet anser att en interimslösning skulle kunna förhandlas fram med rådet för en inledande period så att inga hinder uppstår på grund av juridiska tomrum och den nya regleringen skulle kunna antas av lagstiftaren efter vederbörlig behandling av kommissionens förslag. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet anser att en interimslösning skulle kunna förhandlas fram med rådet för en inledande period så att inga hinder uppstår på grund av juridiska tomrum och den nya regleringen skulle kunna antas av lagstiftaren efter vederbörlig behandling av kommissionens förslag.

Prioriteringar för övergångsperioden

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till medlagstiftarna översända alla ej färdigbehandlade förslag för vilka nya rättsliga grunder och ändringar i lagstiftningsförfarandet är tillämpliga. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till medlagstiftarna översända alla ej färdigbehandlade förslag för vilka nya rättsliga grunder och ändringar i lagstiftningsförfarandet är tillämpliga.

| 75. | Europaparlamentet påpekar att det kommer att besluta om vilken ståndpunkt det kommer att inta beträffande yttranden som redan har antagits under samrådsförfaranden såvitt avser frågor som hädanefter ska behandlas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, oavsett om detta innebär att det bekräftar sin tidigare ståndpunkt eller antar en ny. Parlamentet betonar att bekräftelser av att yttranden utgör parlamentets ståndpunkt efter den första behandlingen kan bli föremål för omröstning i parlamentet först efter det att Lissabonfördraget har trätt i kraft. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet påpekar att det kommer att besluta om vilken ståndpunkt det kommer att inta beträffande yttranden som redan har antagits under samrådsförfaranden såvitt avser frågor som hädanefter ska behandlas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, oavsett om detta innebär att det bekräftar sin tidigare ståndpunkt eller antar en ny. Parlamentet betonar att bekräftelser av att yttranden utgör parlamentets ståndpunkt efter den första behandlingen kan bli föremål för omröstning i parlamentet först efter det att Lissabonfördraget har trätt i kraft.

| 76. | Europaparlamentet kräver att ett interinstitutionellt avtal ska ingås för att förhindra att lagstiftningsförslag inom den tredje pelaren med betydelse för de grundläggande rättigheterna antas innan Lissabonfördraget har trätt i kraft, så att en fullständig juridisk granskning kan äga rum. Åtgärder som inte får någon effekt, eller bara en begränsad effekt, på de grundläggande rättigheterna får antas även före fördragets ikraftträdande. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet kräver att ett interinstitutionellt avtal ska ingås för att förhindra att lagstiftningsförslag inom den tredje pelaren med betydelse för de grundläggande rättigheterna antas innan Lissabonfördraget har trätt i kraft, så att en fullständig juridisk granskning kan äga rum. Åtgärder som inte får någon effekt, eller bara en begränsad effekt, på de grundläggande rättigheterna får antas även före fördragets ikraftträdande.

Förslag

| 77. | Europaparlamentet uppmanar övriga institutioner att inleda förhandlingar om ett interinstitutionellt avtal som omfattar följande aspekter:






  a) | De viktigaste mål som EU ska uppnå efter 2009, t.ex. i form av ett ramavtal mellan de tre politiska institutionerna om ett arbetsprogram för parlamentets och kommissionens mandatperiod, som inleds 2009. |
| --- | --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar övriga institutioner att inleda förhandlingar om ett interinstitutionellt avtal som omfattar följande aspekter:

a)

De viktigaste mål som EU ska uppnå efter 2009, t.ex. i form av ett ramavtal mellan de tre politiska institutionerna om ett arbetsprogram för parlamentets och kommissionens mandatperiod, som inleds 2009.

| b) | Genomförandebestämmelser som ska antas för att göra det nya fördraget till en framgång för institutionerna och unionsmedborgarna. |
| --- | --- |

b)

Genomförandebestämmelser som ska antas för att göra det nya fördraget till en framgång för institutionerna och unionsmedborgarna.

| 78. | Europaparlamentet kräver att det interinstitutionella avtalet mellan parlamentet och rådet uppdateras för att deras arbetsförbindelser när det gäller utrikespolitiken ska definieras, däribland utbyte av sekretessbelagd information på grundval av artiklarna 14 och 36 i EU-fördraget och artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet kräver att det interinstitutionella avtalet mellan parlamentet och rådet uppdateras för att deras arbetsförbindelser när det gäller utrikespolitiken ska definieras, däribland utbyte av sekretessbelagd information på grundval av artiklarna 14 och 36 i EU-fördraget och artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga förhandlingar med parlamentet om ett nytt interinstitutionellt avtal som ger parlamentet en konkret definition av dess inblandning i varje steg inför ingåendet av ett internationellt avtal. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga förhandlingar med parlamentet om ett nytt interinstitutionellt avtal som ger parlamentet en konkret definition av dess inblandning i varje steg inför ingåendet av ett internationellt avtal.

| 80. | Europaparlamentet begär, som en följd av de nya bestämmelserna om den fleråriga budgetramen (artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och budgetförordningen (artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), en översyn av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet begär, som en följd av de nya bestämmelserna om den fleråriga budgetramen (artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och budgetförordningen (artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt), en översyn av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.

| 81. | Europaparlamentet anser att alla nödvändiga åtgärder bör vidtas för att utforma en europeisk informations- och kommunikationspolitik och att de tre institutionernas gemensamma politiska förklaring om kommunikation är ett viktigt första steg på vägen när det gäller att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet anser att alla nödvändiga åtgärder bör vidtas för att utforma en europeisk informations- och kommunikationspolitik och att de tre institutionernas gemensamma politiska förklaring om kommunikation är ett viktigt första steg på vägen när det gäller att uppnå detta mål.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett förslag för genomförandet av ”medborgarinitiativet”, med tydliga, enkla och användarvänliga regler för utövandet av denna medborgerliga rättighet. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 7 maj 2009 med en uppmaning till kommissionen om framläggande av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av medborgarinitiativet (6). |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram ett förslag för genomförandet av ”medborgarinitiativet”, med tydliga, enkla och användarvänliga regler för utövandet av denna medborgerliga rättighet. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 7 maj 2009 med en uppmaning till kommissionen om framläggande av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av medborgarinitiativet (6).

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta förordningar som genomför artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt såvitt avser god förvaltning och därmed uppfylla ett mångårigt krav från parlamentet och Europeiska ombudsmannen på ett gemensamt förvaltningsrättsligt system som reglerar EU:s förvaltning. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta förordningar som genomför artikel 298 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt såvitt avser god förvaltning och därmed uppfylla ett mångårigt krav från parlamentet och Europeiska ombudsmannen på ett gemensamt förvaltningsrättsligt system som reglerar EU:s förvaltning.

| 84. | Europaparlamentet konstaterar att det enligt Lissabonfördraget är tillåtet att inkludera Europeiska utvecklingsfonden i unionens budget, varigenom den demokratiska legitimiteten hos en betydande del av EU:s utvecklingspolitik kommer att öka. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för EU:s budget vid halvtidsöversynen 2008/2009. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet konstaterar att det enligt Lissabonfördraget är tillåtet att inkludera Europeiska utvecklingsfonden i unionens budget, varigenom den demokratiska legitimiteten hos en betydande del av EU:s utvecklingspolitik kommer att öka. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för EU:s budget vid halvtidsöversynen 2008/2009.

| 85. | Europaparlamentet rekommenderar att unionens ställning i internationella organisationer omgående granskas och förstärks så snart Lissabonfördraget har trätt i kraft och Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemenskaperna. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet rekommenderar att unionens ställning i internationella organisationer omgående granskas och förstärks så snart Lissabonfördraget har trätt i kraft och Europeiska unionen har ersatt Europeiska gemenskaperna.

| 86. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med parlamentet komma överens om en strategi för att se till att antagen lagstiftning är förenlig med stadgan för de grundläggande rättigheterna och bestämmelserna i fördragen om t.ex. förhindrande av diskriminering, skydd av asylsökande, ökad öppenhet, uppgiftsskydd, minoriteters rättigheter och brottsoffers och brottsmisstänktas rättigheter. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med parlamentet komma överens om en strategi för att se till att antagen lagstiftning är förenlig med stadgan för de grundläggande rättigheterna och bestämmelserna i fördragen om t.ex. förhindrande av diskriminering, skydd av asylsökande, ökad öppenhet, uppgiftsskydd, minoriteters rättigheter och brottsoffers och brottsmisstänktas rättigheter.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bidra till att förbättra förbindelserna mellan EU:s och medlemsstaternas myndigheter, särskilt när det gäller lagstiftning och rättsväsendet. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att bidra till att förbättra förbindelserna mellan EU:s och medlemsstaternas myndigheter, särskilt när det gäller lagstiftning och rättsväsendet.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta en effektiv gemensam energipolitik i syfte att åstadkomma en god samordning av energimarknaderna i EU:s medlemsstater och en utveckling av dessa marknader, varvid yttre aspekter – framför allt energikällor och energiförsörjningsvägar – bör beaktas. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utarbeta en effektiv gemensam energipolitik i syfte att åstadkomma en god samordning av energimarknaderna i EU:s medlemsstater och en utveckling av dessa marknader, varvid yttre aspekter – framför allt energikällor och energiförsörjningsvägar – bör beaktas.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar rådet att tillsammans med parlamentet överväga hur bestämmelserna i artikel 127.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska tillämpas, enligt vilka rådet får tilldela Europeiska centralbanken särskilda uppgifter ”i samband med tillsynen över kreditinstitut och andra finansinstitut med undantag av försäkringsföretag”. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet uppmanar rådet att tillsammans med parlamentet överväga hur bestämmelserna i artikel 127.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska tillämpas, enligt vilka rådet får tilldela Europeiska centralbanken särskilda uppgifter ”i samband med tillsynen över kreditinstitut och andra finansinstitut med undantag av försäkringsföretag”.

| 90. | Europaparlamentet åtar sig att anpassa sin interna organisation och optimera och rationalisera utövandet av de nya befogenheter som det ges genom fördraget. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet åtar sig att anpassa sin interna organisation och optimera och rationalisera utövandet av de nya befogenheter som det ges genom fördraget.

*

* *

| 91. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, samt till medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT C 125 E, 22.5.2008, s. 215.

(2)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 347.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2008)0055.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2009)0374.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2009)0387.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2009)0389.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/46 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/46

---

Torsdag 7 maj 2009De finansiella effekterna av Lissabonfördraget

P6_TA(2009)0374

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om de finansiella aspekterna på Lissabonfördraget (2008/2054(INI))

2010/C 212 E/09

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat i Lissabon den 13 december 2007 (Lissabonfördraget),

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, ändrat genom Europeiska enhetsakten samt Maastrichtfördraget, Amsterdamfördraget och Nicefördraget,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1),

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2003 om reformeringen av budgetförfarandet – möjliga alternativ inför revideringen av fördragen (2),

med beaktande av sin resolution av den 29 mars 2007 om framtiden för Europeiska unionens egna medel (3),

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007–2013 (4),

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008 om hur arbetet med Lissabonfördraget ska återupptas,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet, och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0183/2009), och av följande skäl:

| A. | Genom Lissabonfördraget införs stora förändringar i fråga om EU:s budget, särskilt när det gäller de interinstitutionella förbindelserna och beslutsförfarandena. |
| --- | --- |

A.

Genom Lissabonfördraget införs stora förändringar i fråga om EU:s budget, särskilt när det gäller de interinstitutionella förbindelserna och beslutsförfarandena.

| B. | Genom Lissabonfördraget upprättas en noggrant angiven hierarki mellan de grundläggande akterna och EU:s finansiella och budgetmässiga system, vilket ger det förtydligande av beslutsprocessen som krävs. |
| --- | --- |

B.

Genom Lissabonfördraget upprättas en noggrant angiven hierarki mellan de grundläggande akterna och EU:s finansiella och budgetmässiga system, vilket ger det förtydligande av beslutsprocessen som krävs.

| C. | Den fleråriga budgetramen, som utgör den fleråriga planeringen för de utgifter som motsvarar EU:s politiska prioriteringar i ekonomiska termer och som sätter ett tak för EU:s utgifter under en viss period, omvandlas genom Lissabonfördraget till en juridiskt bindande rättsakt som bygger på en ny rättslig grund för att anta den förordning som fastställer denna fleråriga budgetram. |
| --- | --- |

C.

Den fleråriga budgetramen, som utgör den fleråriga planeringen för de utgifter som motsvarar EU:s politiska prioriteringar i ekonomiska termer och som sätter ett tak för EU:s utgifter under en viss period, omvandlas genom Lissabonfördraget till en juridiskt bindande rättsakt som bygger på en ny rättslig grund för att anta den förordning som fastställer denna fleråriga budgetram.

| D. | Tidsperioderna för budgetramarna och för Europaparlamentets respektive kommissionens mandatperioder sammanfaller inte med varandra, vilket hittills har lett till att parlamentets inflytande över budgeten har minskat, eftersom den ofta är bunden till en budgetram som har förhandlats fram under den föregående mandatperioden. |
| --- | --- |

D.

Tidsperioderna för budgetramarna och för Europaparlamentets respektive kommissionens mandatperioder sammanfaller inte med varandra, vilket hittills har lett till att parlamentets inflytande över budgeten har minskat, eftersom den ofta är bunden till en budgetram som har förhandlats fram under den föregående mandatperioden.

| E. | Om denna tidsplan inte förändras kommer parlamentet under vissa mandatperioder inte att kunna fatta grundläggande budgetbeslut, eftersom den budgetram som antogs under den föregående mandatperioden täcker hela parlamentets mandatperiod. |
| --- | --- |

E.

Om denna tidsplan inte förändras kommer parlamentet under vissa mandatperioder inte att kunna fatta grundläggande budgetbeslut, eftersom den budgetram som antogs under den föregående mandatperioden täcker hela parlamentets mandatperiod.

| F. | De små marginaler som för närvarande finns under varje budgetrubrik och minskningen av de anslag som finns tillgängliga inom flexibilitetsmekanismerna gör det mycket svårt för EU att på ett lämpligt sätt bemöta oförutsedda politiska händelser och det finns en risk för att det årliga budgetförfarandet blir meningslöst. |
| --- | --- |

F.

De små marginaler som för närvarande finns under varje budgetrubrik och minskningen av de anslag som finns tillgängliga inom flexibilitetsmekanismerna gör det mycket svårt för EU att på ett lämpligt sätt bemöta oförutsedda politiska händelser och det finns en risk för att det årliga budgetförfarandet blir meningslöst.

| G. | När Lissabonfördraget träder i kraft måste de institutioner som har ansvar för EU:s finansiella och budgetmässiga beslut ingå ett avtal om en optimal övergång till de mekanismer som inrättas genom de nya rättsakterna och de nya beslutsförfarandena. |
| --- | --- |

G.

När Lissabonfördraget träder i kraft måste de institutioner som har ansvar för EU:s finansiella och budgetmässiga beslut ingå ett avtal om en optimal övergång till de mekanismer som inrättas genom de nya rättsakterna och de nya beslutsförfarandena.

| H. | För att Ekonomiska och monetära unionen (EMU) ska fungera väl måste unionens budget beaktas i samordningen av medlemsstaternas budgetstrategier. |
| --- | --- |

H.

För att Ekonomiska och monetära unionen (EMU) ska fungera väl måste unionens budget beaktas i samordningen av medlemsstaternas budgetstrategier.

| I. | Vid Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008 bekräftades på nytt att Lissabonfördraget är nödvändigt för att få den utvidgade unionen att fungera mer effektivt, mer demokratiskt och mer ändamålsenligt, bland annat på det internationella planet. Europeiska rådet utarbetade en strategi och rättsliga garantier som svar på de irländska väljarnas farhågor, så att fördraget ska kunna träda i kraft före utgången av 2009 samtidigt som fördragsmålen respekteras. |
| --- | --- |

I.

Vid Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008 bekräftades på nytt att Lissabonfördraget är nödvändigt för att få den utvidgade unionen att fungera mer effektivt, mer demokratiskt och mer ändamålsenligt, bland annat på det internationella planet. Europeiska rådet utarbetade en strategi och rättsliga garantier som svar på de irländska väljarnas farhågor, så att fördraget ska kunna träda i kraft före utgången av 2009 samtidigt som fördragsmålen respekteras.

Samlad bedömning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som Lissabonfördraget innebär i fråga om demokratisk kontroll av och insyn i EU:s finanser. Mekanismerna för interinstitutionella samråd och metoderna för det interna samarbetet måste förstärkas och anpassas för att parlamentet ska kunna utnyttja dessa nya befogenheter fullt ut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som Lissabonfördraget innebär i fråga om demokratisk kontroll av och insyn i EU:s finanser. Mekanismerna för interinstitutionella samråd och metoderna för det interna samarbetet måste förstärkas och anpassas för att parlamentet ska kunna utnyttja dessa nya befogenheter fullt ut.

Egna medel

| 2. | När det gäller EU:s egna medel beklagar Europaparlamentet att medlemsstaterna inte tog tillfället i akt att införa ett system med verkliga egna medel för EU, vilket skulle vara mer rättvist, öppet och lättare att acceptera för medborgarna och skulle omfattas av en mer demokratisk beslutsprocess. |
| --- | --- |

2.

När det gäller EU:s egna medel beklagar Europaparlamentet att medlemsstaterna inte tog tillfället i akt att införa ett system med verkliga egna medel för EU, vilket skulle vara mer rättvist, öppet och lättare att acceptera för medborgarna och skulle omfattas av en mer demokratisk beslutsprocess.

| 3. | Europaparlamentet beklagar särskilt att det inte har gjorts några framsteg när det gäller att låta parlamentet delta i fastställandet av gränser för och vilken typ av egna medel som EU ska förfoga över och påminner om att uppdelningen mellan beslut om inkomster och beslut om utgifter upprätthålls. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar särskilt att det inte har gjorts några framsteg när det gäller att låta parlamentet delta i fastställandet av gränser för och vilken typ av egna medel som EU ska förfoga över och påminner om att uppdelningen mellan beslut om inkomster och beslut om utgifter upprätthålls.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar däremot de insatser som har gjorts när det gäller möjligheten att anta genomförandebestämmelser för beslutet om egna medel genom ett särskilt lagstiftningsförfarande enligt vilket rådet endast kan fatta beslut med kvalificerad majoritet efter det att parlamentet har gett sitt godkännande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar däremot de insatser som har gjorts när det gäller möjligheten att anta genomförandebestämmelser för beslutet om egna medel genom ett särskilt lagstiftningsförfarande enligt vilket rådet endast kan fatta beslut med kvalificerad majoritet efter det att parlamentet har gett sitt godkännande.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utnyttja denna bestämmelse så mycket som möjligt för att göra beslutsförfarandet mer flexibelt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar rådet att utnyttja denna bestämmelse så mycket som möjligt för att göra beslutsförfarandet mer flexibelt.

Flerårig budgetram

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att den fleråriga budgetramen får en formell status genom Lissabonfördraget och omvandlas till en rättsligt bindande akt. Parlamentet påminner om att den fleråriga budgetramen fastställer planeringen för EU:s utgifter och innehåller ett tak för EU:s utgifter under en viss period, vilket bidrar till att förbättra budgetdisciplinen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att den fleråriga budgetramen får en formell status genom Lissabonfördraget och omvandlas till en rättsligt bindande akt. Parlamentet påminner om att den fleråriga budgetramen fastställer planeringen för EU:s utgifter och innehåller ett tak för EU:s utgifter under en viss period, vilket bidrar till att förbättra budgetdisciplinen.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att förordningen om den fleråriga budgetramen ska antas gemensamt av parlamentet och rådet genom ett särskilt förfarande. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar att förordningen om den fleråriga budgetramen ska antas gemensamt av parlamentet och rådet genom ett särskilt förfarande.

| 8. | Europaparlamentet beklagar emellertid att kravet på att beslutet om att anta den fleråriga budgetramen ska fattas med enhällighet finns kvar i Lissabonfördraget, vilket gör beslutsprocessen mycket besvärlig och gynnar förhandlingar enligt modellen ”den minsta gemensamma nämnaren”. Parlamentet uppmanar därför Europeiska rådet att så snart som möjligt utnyttja den klausul som innebär att det enhälligt kan besluta att den fleråriga budgetramen ska antas med kvalificerad majoritet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar emellertid att kravet på att beslutet om att anta den fleråriga budgetramen ska fattas med enhällighet finns kvar i Lissabonfördraget, vilket gör beslutsprocessen mycket besvärlig och gynnar förhandlingar enligt modellen ”den minsta gemensamma nämnaren”. Parlamentet uppmanar därför Europeiska rådet att så snart som möjligt utnyttja den klausul som innebär att det enhälligt kan besluta att den fleråriga budgetramen ska antas med kvalificerad majoritet.

| 9. | Europaparlamentet beklagar också att det enligt det nya förfarandet endast har godkännandebefogenheter, inte en verklig rätt till medbeslutande, men betonar med eftertryck att det i Lissabonfördraget föreskrivs att samtliga institutioner ska göra allt de kan redan när förfarandet inleds för att se till att det blir framgångsrikt. Därför uppmanar parlamentet rådet att göra sig tillgängligt från det att förfarandet inleds för att inrätta en strukturerad politisk dialog med parlamentet i syfte att fullt ut ta hänsyn till parlamentets prioriteringar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar också att det enligt det nya förfarandet endast har godkännandebefogenheter, inte en verklig rätt till medbeslutande, men betonar med eftertryck att det i Lissabonfördraget föreskrivs att samtliga institutioner ska göra allt de kan redan när förfarandet inleds för att se till att det blir framgångsrikt. Därför uppmanar parlamentet rådet att göra sig tillgängligt från det att förfarandet inleds för att inrätta en strukturerad politisk dialog med parlamentet i syfte att fullt ut ta hänsyn till parlamentets prioriteringar.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att det i Lissabonfördraget anges att den fleråriga budgetramen inte enbart ska omfatta ”beloppen för de årliga taken för anslag för åtaganden för varje utgiftskategori” utan även ”alla övriga bestämmelser som behövs för att det årliga budgetförfarandet ska fungera väl” (5). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att det i Lissabonfördraget anges att den fleråriga budgetramen inte enbart ska omfatta ”beloppen för de årliga taken för anslag för åtaganden för varje utgiftskategori” utan även ”alla övriga bestämmelser som behövs för att det årliga budgetförfarandet ska fungera väl” (5).

Den fleråriga budgetramens varaktighet

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att Lissabonfördraget ger möjlighet till en finansiell planering under fem år, så att planeringen, så lång det är möjligt, kan sammanfalla (under förutsättning att de nödvändiga anpassningarna genomförs) med parlamentets och kommissionens mandatperioder, vilket den demokratiska logiken kräver. Parlamentet betonar att särskilda arrangemang kan krävas för särskilda politikområden som behöver mer långsiktig finansiell planering. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att Lissabonfördraget ger möjlighet till en finansiell planering under fem år, så att planeringen, så lång det är möjligt, kan sammanfalla (under förutsättning att de nödvändiga anpassningarna genomförs) med parlamentets och kommissionens mandatperioder, vilket den demokratiska logiken kräver. Parlamentet betonar att särskilda arrangemang kan krävas för särskilda politikområden som behöver mer långsiktig finansiell planering.

| 12. | Europaparlamentet stöder därför övergången till en flerårig budgetram på fem år men är medvetet om att en full överensstämmelse mellan den fleråriga budgetramen och Europaparlamentets mandatperiod och kommissionens mandatperiod kan vara svår att åstadkomma, eftersom det anser att en förhandlingsperiod på åtminstone ett år kan komma att krävas för att varje nyvalt parlament och ny kommission ska kunna fatta grundläggande politiska och ekonomiska beslut under sina mandatperioder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder därför övergången till en flerårig budgetram på fem år men är medvetet om att en full överensstämmelse mellan den fleråriga budgetramen och Europaparlamentets mandatperiod och kommissionens mandatperiod kan vara svår att åstadkomma, eftersom det anser att en förhandlingsperiod på åtminstone ett år kan komma att krävas för att varje nyvalt parlament och ny kommission ska kunna fatta grundläggande politiska och ekonomiska beslut under sina mandatperioder.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är mycket positivt att den fleråriga budgetramen integreras i en övergripande strategisk interinstitutionell planering – ett begrepp som för övrigt stärks genom Lissabonfördraget – så som föreslås i betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor om den institutionella jämvikten (6). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är mycket positivt att den fleråriga budgetramen integreras i en övergripande strategisk interinstitutionell planering – ett begrepp som för övrigt stärks genom Lissabonfördraget – så som föreslås i betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor om den institutionella jämvikten (6).

| 14. | Europaparlamentet stöder förslaget i detta betänkande om att det nya kollegiet av kommissionsledamöter när det presenterar sitt lagstiftningsprogram också ska lägga fram sina förslag till riktlinjer för den finansieringsram som kollegiet anser krävs för att genomföra de politiska prioriteringarna under mandatperioden. När institutionerna har kommit överens om lagstiftningsprogrammet ska dessa prioriteringar naturligtvis utvecklas i den fleråriga budgetramen med hjälp av dessa förslag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stöder förslaget i detta betänkande om att det nya kollegiet av kommissionsledamöter när det presenterar sitt lagstiftningsprogram också ska lägga fram sina förslag till riktlinjer för den finansieringsram som kollegiet anser krävs för att genomföra de politiska prioriteringarna under mandatperioden. När institutionerna har kommit överens om lagstiftningsprogrammet ska dessa prioriteringar naturligtvis utvecklas i den fleråriga budgetramen med hjälp av dessa förslag.

| 15. | För övrigt anser europaparlamentet att den person som kandiderar för posten som ordförande för kommissionen vid debatter under plenarsammanträden och vid utfrågningar hos parlamentsutskotten redan bör kunna lämna uppgifter om de förutsebara ekonomiska konsekvenserna av de politiska mål som den nya kommissionen tänker driva. |
| --- | --- |

15.

För övrigt anser europaparlamentet att den person som kandiderar för posten som ordförande för kommissionen vid debatter under plenarsammanträden och vid utfrågningar hos parlamentsutskotten redan bör kunna lämna uppgifter om de förutsebara ekonomiska konsekvenserna av de politiska mål som den nya kommissionen tänker driva.

| 16. | Europaparlamentet betonar att övergången till ett system med en femårig finansiell planering i enlighet med vad som anges ovan kan innebära att den nuvarande fleråriga budgetramen måste förlängas och anpassas till och med 2016 så att nästa femåriga budgetram kan träda i kraft i början av 2017 (7). Parlamentet rekommenderar att förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram hur som helst slutförs före utgången av första kvartalet 2016 så att budgetförfarandet för 2017 redan då kan löpa inom ramen för de parametrar som kommer att gälla 2017. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att övergången till ett system med en femårig finansiell planering i enlighet med vad som anges ovan kan innebära att den nuvarande fleråriga budgetramen måste förlängas och anpassas till och med 2016 så att nästa femåriga budgetram kan träda i kraft i början av 2017 (7). Parlamentet rekommenderar att förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram hur som helst slutförs före utgången av första kvartalet 2016 så att budgetförfarandet för 2017 redan då kan löpa inom ramen för de parametrar som kommer att gälla 2017.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att förhandlingarna bör genomföras på ett sådant sätt att institutionerna kan räkna med att en ny flerårig budgetram träder i kraft redan 2016. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att förhandlingarna bör genomföras på ett sådant sätt att institutionerna kan räkna med att en ny flerårig budgetram träder i kraft redan 2016.

| 18. | Europaparlamentet anser att en förlängning och anpassning av den nuvarande fleråriga budgetramen bör övervägas i samband med genomförandet av nästa halvtidsöversyn 2010. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att en förlängning och anpassning av den nuvarande fleråriga budgetramen bör övervägas i samband med genomförandet av nästa halvtidsöversyn 2010.

Flexibilitet

| 19. | Europaparlamentet betonar att den rättsligt bindande utformningen av den fleråriga budgetramen kräver en ökad flexibilitet så att EU ska kunna reagera tillräckligt smidigt och effektivt på oförutsedda utmaningar både inom och utanför unionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att den rättsligt bindande utformningen av den fleråriga budgetramen kräver en ökad flexibilitet så att EU ska kunna reagera tillräckligt smidigt och effektivt på oförutsedda utmaningar både inom och utanför unionen.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att enligt Lissabonfördraget ska taken och de övriga anslagen för den aktuella fleråriga budgetramen avseende det senaste året förlängas om den nya fleråriga budgetramen inte har kunnat antas innan den föregående har löpt ut, och anser att detta är ytterligare ett argument för ökad flexibilitet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att enligt Lissabonfördraget ska taken och de övriga anslagen för den aktuella fleråriga budgetramen avseende det senaste året förlängas om den nya fleråriga budgetramen inte har kunnat antas innan den föregående har löpt ut, och anser att detta är ytterligare ett argument för ökad flexibilitet.

| 21. | Europaparlamentet betonar därför vikten av att förstärka mekanismerna för flexibilitet dels inom och mellan budgetrubrikerna och dels via särskilda flexibilitetsfonder som ska gå att mobilisera utöver marginalerna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar därför vikten av att förstärka mekanismerna för flexibilitet dels inom och mellan budgetrubrikerna och dels via särskilda flexibilitetsfonder som ska gå att mobilisera utöver marginalerna.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att budgetutskottet kommer att yttra sig om dessa frågor när betänkandet om halvtidsöversynen av budgetramen 2007–2013 antas. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att budgetutskottet kommer att yttra sig om dessa frågor när betänkandet om halvtidsöversynen av budgetramen 2007–2013 antas.

Övergång från det interinstitutionella avtalet till den fleråriga budgetramen

| 23. | Europaparlamentet påminner om att ett avtal måste ingås mellan institutionerna i god tid innan Lissabonfördraget träder i kraft för att omvandla det nuvarande interinstitutionella avtalet till en flerårig budgetram som omfattas av en rättsakt i enlighet med Lissabonfördraget. Parlamentet erinrar om att en period på åtta veckor krävs för de nationella parlamentens granskning av förslag till rättsakter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att ett avtal måste ingås mellan institutionerna i god tid innan Lissabonfördraget träder i kraft för att omvandla det nuvarande interinstitutionella avtalet till en flerårig budgetram som omfattas av en rättsakt i enlighet med Lissabonfördraget. Parlamentet erinrar om att en period på åtta veckor krävs för de nationella parlamentens granskning av förslag till rättsakter.

| 24. | Europaparlamentet anser i detta sammanhang att det måste utarbetas ett avtal om fördelningen av de bestämmelser som för närvarande ingår i det interinstitutionella avtalet och som behöver överföras till den fleråriga budgetramen, de bestämmelser som hör hemma i den kommande budgetförordningen och de som i förekommande fall kan motivera ett fortsatt interinstitutionellt avtal, eventuellt utökat med nya bestämmelser om budgetsamarbete. Parlamentet påminner om att denna uppdelning av bestämmelserna i det nuvarande interinstitutionella avtalet bör göras med hänsyn till de kriterier som fastställs i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser i detta sammanhang att det måste utarbetas ett avtal om fördelningen av de bestämmelser som för närvarande ingår i det interinstitutionella avtalet och som behöver överföras till den fleråriga budgetramen, de bestämmelser som hör hemma i den kommande budgetförordningen och de som i förekommande fall kan motivera ett fortsatt interinstitutionellt avtal, eventuellt utökat med nya bestämmelser om budgetsamarbete. Parlamentet påminner om att denna uppdelning av bestämmelserna i det nuvarande interinstitutionella avtalet bör göras med hänsyn till de kriterier som fastställs i Lissabonfördraget.

Årligt budgetförfarande

| 25. | Europaparlamentet ser mycket positivt på att skillnaden mellan obligatoriska utgifter och icke-obligatoriska utgifter avskaffas. Detta innebär att parlamentet får samma förutsättningar som rådet att besluta om samtliga utgifter för EU. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet ser mycket positivt på att skillnaden mellan obligatoriska utgifter och icke-obligatoriska utgifter avskaffas. Detta innebär att parlamentet får samma förutsättningar som rådet att besluta om samtliga utgifter för EU.

| 26. | Europaparlamentet betonar att avskaffandet av skillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter inte strider mot EU:s skyldighet att respektera sina finansiella åtaganden. Parlamentet välkomnar Lissabonfördragets förklaring om att parlamentet, rådet och kommissionen ska se till ”att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man” (8). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att avskaffandet av skillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter inte strider mot EU:s skyldighet att respektera sina finansiella åtaganden. Parlamentet välkomnar Lissabonfördragets förklaring om att parlamentet, rådet och kommissionen ska se till ”att det finns finansiella medel tillgängliga för att unionen ska kunna fullgöra sina rättsliga förpliktelser gentemot tredje man” (8).

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att förändringarna i det årliga förfarandet bör leda till att det förenklas genom att en enda behandling införs för varje institution och flera bestämmelser införs i syfte att underlätta ett avtal mellan budgetmyndighetens båda grenar. Parlamentet understryker att dessa förändringar bör leda till mindre byråkrati. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att förändringarna i det årliga förfarandet bör leda till att det förenklas genom att en enda behandling införs för varje institution och flera bestämmelser införs i syfte att underlätta ett avtal mellan budgetmyndighetens båda grenar. Parlamentet understryker att dessa förändringar bör leda till mindre byråkrati.

Kommissionens roll

| 28. | Europaparlamentet understryker att kommissionen får en viktigare roll i och med att den får initiativrätt i budgetfrågor och får ändra sitt förslag till budget fram till den tidpunkt då förlikningskommittén sammankallas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att kommissionen får en viktigare roll i och med att den får initiativrätt i budgetfrågor och får ändra sitt förslag till budget fram till den tidpunkt då förlikningskommittén sammankallas.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att det i fördraget också erkänns att det är kommissionen som ska ta de initiativ som krävs för att föra parlamentets och rådets ståndpunkter närmare varandra under arbetet i förlikningskommittén och uppmanar därför kommissionen att fullt ut ta på sig rollen som medlare mellan parlamentet och rådet för att få till stånd ett avtal. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar att det i fördraget också erkänns att det är kommissionen som ska ta de initiativ som krävs för att föra parlamentets och rådets ståndpunkter närmare varandra under arbetet i förlikningskommittén och uppmanar därför kommissionen att fullt ut ta på sig rollen som medlare mellan parlamentet och rådet för att få till stånd ett avtal.

En helt ny logik

| 30. | Europaparlamentet uppmärksammar att det nya fördraget innebär att budgetförslaget endast ska behandlas en enda gång av varje institution och understryker att det nya förfarandet och den enda behandlingen innebär att institutionerna de facto inte längre har möjlighet att korrigera sin ståndpunkt mellan behandlingarna, vilket tidigare var fallet. Därför är parlamentet övertygat om att detta förfarande innebär att parlamentet måste finjustera sina politiska prioriteringar på ett tidigare stadium och anpassa sin operativa strategi och organisation som gör det möjligt att uppnå alla fastställda mål. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmärksammar att det nya fördraget innebär att budgetförslaget endast ska behandlas en enda gång av varje institution och understryker att det nya förfarandet och den enda behandlingen innebär att institutionerna de facto inte längre har möjlighet att korrigera sin ståndpunkt mellan behandlingarna, vilket tidigare var fallet. Därför är parlamentet övertygat om att detta förfarande innebär att parlamentet måste finjustera sina politiska prioriteringar på ett tidigare stadium och anpassa sin operativa strategi och organisation som gör det möjligt att uppnå alla fastställda mål.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att denna enda behandling måste användas för att hävda parlamentets politiska prioriteringar men även göra det möjligt att komma överens med rådet vid den tidpunkt då förlikningskommittén avslutar sitt arbete (eller genomföra en ny omröstning om sina ändringsförslag med stor majoritet, om parlamentet godkänner och rådet förkastar förlikningskommitténs text). |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att denna enda behandling måste användas för att hävda parlamentets politiska prioriteringar men även göra det möjligt att komma överens med rådet vid den tidpunkt då förlikningskommittén avslutar sitt arbete (eller genomföra en ny omröstning om sina ändringsförslag med stor majoritet, om parlamentet godkänner och rådet förkastar förlikningskommitténs text).

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att ha en pragmatisk tidplan som liknar den nuvarande planen, men påminner samtidigt om att förlikningsmekanismerna måste tidigareläggas. Dessutom är det nödvändigt att införa informella mekanismer för dialog mellan institutionerna innan förfarandet inleds och även så länge förfarandet pågår för att göra det lättare att få till stånd ett avtal. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av att ha en pragmatisk tidplan som liknar den nuvarande planen, men påminner samtidigt om att förlikningsmekanismerna måste tidigareläggas. Dessutom är det nödvändigt att införa informella mekanismer för dialog mellan institutionerna innan förfarandet inleds och även så länge förfarandet pågår för att göra det lättare att få till stånd ett avtal.

| 33. | Europaparlamentet är övertygat om att Lissabonfördraget främst kommer att innebära en förstärkning av parlamentets befogenheter under förutsättning att parlamentet ser till att effektivt hantera den kortare tidplan och det behov av att genomföra fler insatser i förväg som det nya förfarandet medför. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är övertygat om att Lissabonfördraget främst kommer att innebära en förstärkning av parlamentets befogenheter under förutsättning att parlamentet ser till att effektivt hantera den kortare tidplan och det behov av att genomföra fler insatser i förväg som det nya förfarandet medför.

| 34. | Europaparlamentet anser att dess resolution före det första förlikningssammanträdet i framtiden kommer att få större betydelse eftersom detta kommer att ge parlamentet möjlighet att föra fram sina budgetmässiga prioriteringar formellt, utan att påverkas av taktiska överväganden till följd av rådets ståndpunkt om förslaget till budget. Parlamentet anser att denna resolution också tydligt kommer att visa de andra institutionerna vilka parlamentets prioriteringar är innan de interinstitutionella förhandlingarna inleds. Detta kommer dessutom att vara ett lämpligt tillfälle för parlamentet att fatta politiska beslut om pilotprojekt och förberedande åtgärder. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att dess resolution före det första förlikningssammanträdet i framtiden kommer att få större betydelse eftersom detta kommer att ge parlamentet möjlighet att föra fram sina budgetmässiga prioriteringar formellt, utan att påverkas av taktiska överväganden till följd av rådets ståndpunkt om förslaget till budget. Parlamentet anser att denna resolution också tydligt kommer att visa de andra institutionerna vilka parlamentets prioriteringar är innan de interinstitutionella förhandlingarna inleds. Detta kommer dessutom att vara ett lämpligt tillfälle för parlamentet att fatta politiska beslut om pilotprojekt och förberedande åtgärder.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att dessa prioriteringar också kommer att vara till stor nytta för parlamentet som riktlinjer inför behandlingen av förslaget till budget, men även som mandat för parlamentets delegation under förhandlingarna i förlikningskommittén. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att dessa prioriteringar också kommer att vara till stor nytta för parlamentet som riktlinjer inför behandlingen av förslaget till budget, men även som mandat för parlamentets delegation under förhandlingarna i förlikningskommittén.

| 36. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att ordna ett trepartssamtal under juli månad för att ge varje institution möjlighet att tydligt visa sina prioriteringar för de andra parterna och ge parlamentet tillfälle att informera de andra institutionerna om innehållet i sin resolution om förslaget till budget som antas i juli. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att ordna ett trepartssamtal under juli månad för att ge varje institution möjlighet att tydligt visa sina prioriteringar för de andra parterna och ge parlamentet tillfälle att informera de andra institutionerna om innehållet i sin resolution om förslaget till budget som antas i juli.

| 37. | Europaparlamentet betonar den politiska nyttan av att – med respekt för allas respektive behörigheter – införa en fördjupad dialog med motsvarande utskott i de nationella parlamenten om förslaget till budget och om Europaparlamentets prioriteringar för det årliga budgetförfarandet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar den politiska nyttan av att – med respekt för allas respektive behörigheter – införa en fördjupad dialog med motsvarande utskott i de nationella parlamenten om förslaget till budget och om Europaparlamentets prioriteringar för det årliga budgetförfarandet.

Förlikningskommittén

| 38. | Europaparlamentet betonar den betydelse som förlikningskommittén kommer att få i framtiden som den instans där de politiska skiljaktigheterna mellan de båda grenarna av budgetmyndigheten ska lösas. Parlamentet påminner om att denna kommitté kommer att få i uppdrag att inom 21 dagar komma överens om en kompromisstext som ska träda i kraft om den inte avvisas av budgetmyndigheten. Denna kommitté måste få en politisk sammansättning på högsta nivå. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar den betydelse som förlikningskommittén kommer att få i framtiden som den instans där de politiska skiljaktigheterna mellan de båda grenarna av budgetmyndigheten ska lösas. Parlamentet påminner om att denna kommitté kommer att få i uppdrag att inom 21 dagar komma överens om en kompromisstext som ska träda i kraft om den inte avvisas av budgetmyndigheten. Denna kommitté måste få en politisk sammansättning på högsta nivå.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar att det genom Lissabonfördraget får en avgörande roll för detta förfarande, eftersom






  — | texten från förlikningskommittén (”gemensamt förslag”) inte kommer att betraktas som antagen om parlamentet motsätter sig den (med en majoritet av de ledamöter som ingår), |
| --- | --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar att det genom Lissabonfördraget får en avgörande roll för detta förfarande, eftersom

—

texten från förlikningskommittén (”gemensamt förslag”) inte kommer att betraktas som antagen om parlamentet motsätter sig den (med en majoritet av de ledamöter som ingår),

| — | om rådet avvisar det gemensamma förslaget samtidigt som parlamentet godkänner det, kommer det antingen att träda i kraft i den utformningen, eller så kan parlamentet med kvalificerad majoritet införa de ändringar som det antog vid sin behandling av förslaget till budget (majoriteten av ledamöterna plus tre femtedelar av de avgivna rösterna). |
| --- | --- |

—

om rådet avvisar det gemensamma förslaget samtidigt som parlamentet godkänner det, kommer det antingen att träda i kraft i den utformningen, eller så kan parlamentet med kvalificerad majoritet införa de ändringar som det antog vid sin behandling av förslaget till budget (majoriteten av ledamöterna plus tre femtedelar av de avgivna rösterna).

| 40. | Utan att detta påverkar den politiska karaktären av de politiska gruppernas utnämningar av ledamöterna, betonar Europaparlamentet att det vore önskvärt att parlamentets delegation i förlikningskommittén leds av ordföranden för budgetutskottet och att ledamöter från de särskilda utskott som hanterar viktiga budgetfrågor ingår i delegationen, utöver ledamöter från budgetutskottet, om en särskild fråga inom deras politikområde är föremål för förhandlingar. |
| --- | --- |

40.

Utan att detta påverkar den politiska karaktären av de politiska gruppernas utnämningar av ledamöterna, betonar Europaparlamentet att det vore önskvärt att parlamentets delegation i förlikningskommittén leds av ordföranden för budgetutskottet och att ledamöter från de särskilda utskott som hanterar viktiga budgetfrågor ingår i delegationen, utöver ledamöter från budgetutskottet, om en särskild fråga inom deras politikområde är föremål för förhandlingar.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar rådet att snabbt ingå ett avtal med parlamentet om förlikningskommitténs arbetssätt. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar rådet att snabbt ingå ett avtal med parlamentet om förlikningskommitténs arbetssätt.

| 42. | Europaparlamentet anser för sin del att förlikningskommittén bör kunna sammanträda minst två gånger om detta krävs för att nå en överenskommelse på högsta politiska nivå. Inför dessa sammanträden bör ett förberedande politiskt trepartssamtal hållas enligt den traditionella metoden. Parlamentet påminner om att företrädare för rådet måste få politiska förhandlingsmandat inför dessa möten. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser för sin del att förlikningskommittén bör kunna sammanträda minst två gånger om detta krävs för att nå en överenskommelse på högsta politiska nivå. Inför dessa sammanträden bör ett förberedande politiskt trepartssamtal hållas enligt den traditionella metoden. Parlamentet påminner om att företrädare för rådet måste få politiska förhandlingsmandat inför dessa möten.

| 43. | Europaparlamentet föreslår att detta arbete ska förberedas av en förberedande interinstitutionell grupp bestående av den allmänna föredraganden tillsammans med företrädare för parlamentets politiska grupper och den ständige representanten för det land som innehar ordförandeskapet. Samtidigt bör det också finnas möjlighet för de båda andra ordförandeskapen inom trojkan att delta. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet föreslår att detta arbete ska förberedas av en förberedande interinstitutionell grupp bestående av den allmänna föredraganden tillsammans med företrädare för parlamentets politiska grupper och den ständige representanten för det land som innehar ordförandeskapet. Samtidigt bör det också finnas möjlighet för de båda andra ordförandeskapen inom trojkan att delta.

| 44. | Europaparlamentet påminner också om att institutionerna måste komma överens om sammansättningen av sekretariatet för denna kommitté, som bör bestå av tjänstemän från budgetmyndighetens båda grenar och bistås av kommissionen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner också om att institutionerna måste komma överens om sammansättningen av sekretariatet för denna kommitté, som bör bestå av tjänstemän från budgetmyndighetens båda grenar och bistås av kommissionen.

Jordbruksfrågor

| 45. | Europaparlamentet påpekar att bestämmelsen om att kommissionen inte längre kan ändra sitt förslag efter det att förlikningskommittén har sammankallats betyder att det inte längre går att använda den traditionella ändringsskrivelsen till hösten för att ta hänsyn till uppdaterade prognoser för jordbrukspolitiken och deras budgetmässiga konsekvenser. I detta fall bör det mest ändamålsenliga förfarandet vara att kommissionen – vid behov – lägger fram ett särskilt förslag till ändringsbudget (”ändringsbudget för jordbruket”) så snart som siffrorna för jordbruket slutgiltigt har fastställts. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att bestämmelsen om att kommissionen inte längre kan ändra sitt förslag efter det att förlikningskommittén har sammankallats betyder att det inte längre går att använda den traditionella ändringsskrivelsen till hösten för att ta hänsyn till uppdaterade prognoser för jordbrukspolitiken och deras budgetmässiga konsekvenser. I detta fall bör det mest ändamålsenliga förfarandet vara att kommissionen – vid behov – lägger fram ett särskilt förslag till ändringsbudget (”ändringsbudget för jordbruket”) så snart som siffrorna för jordbruket slutgiltigt har fastställts.

Förbindelser med den lagstiftande myndigheten

| 46. | Europaparlamentet betonar att parlamentets utökade budgetbefogenheter, som kommer att omfatta EU:s samtliga utgifter, tillsammans med att medbeslutandeförfarandet ska tillämpas i så gott som samtliga lagstiftningsärenden kräver att större hänsyn tas till den budgetmässiga dimensionen av lagstiftningsarbetet. Därför måste samarbetet mellan budgetutskottet och sektorsutskotten utökas för att ta hänsyn till de finansiella konsekvenserna av parlamentets lagstiftningsarbete, särskilt i fråga om inverkan på den fleråriga budgetramen och den årliga budgeten. Därför föreslår parlamentet att en ledamot från budgetutskottet ska delta i förlikningsförfaranden i lagstiftningsfrågor som har budgetkonsekvenser. I detta sammanhang framhåller parlamentet det arbete som utförs inom arbetsgruppen för parlamentsreform, inte minst vad gäller de särskilda former för samarbete mellan de parlamentsutskott som beskrivs i den tredje interimsrapporten. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att parlamentets utökade budgetbefogenheter, som kommer att omfatta EU:s samtliga utgifter, tillsammans med att medbeslutandeförfarandet ska tillämpas i så gott som samtliga lagstiftningsärenden kräver att större hänsyn tas till den budgetmässiga dimensionen av lagstiftningsarbetet. Därför måste samarbetet mellan budgetutskottet och sektorsutskotten utökas för att ta hänsyn till de finansiella konsekvenserna av parlamentets lagstiftningsarbete, särskilt i fråga om inverkan på den fleråriga budgetramen och den årliga budgeten. Därför föreslår parlamentet att en ledamot från budgetutskottet ska delta i förlikningsförfaranden i lagstiftningsfrågor som har budgetkonsekvenser. I detta sammanhang framhåller parlamentet det arbete som utförs inom arbetsgruppen för parlamentsreform, inte minst vad gäller de särskilda former för samarbete mellan de parlamentsutskott som beskrivs i den tredje interimsrapporten.

| 47. | Europaparlamentet påminner för övrigt om att enligt Lissabonfördraget ska alla EU:s institutioner vara skyldiga att hålla budgetdisciplinen. I parlamentets arbetsordning föreskrivs det dessutom redan ett särskilt förfarande för att säkerställa att denna princip respekteras och detta förfarande bör göras mer funktionsdugligt och effektivt. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påminner för övrigt om att enligt Lissabonfördraget ska alla EU:s institutioner vara skyldiga att hålla budgetdisciplinen. I parlamentets arbetsordning föreskrivs det dessutom redan ett särskilt förfarande för att säkerställa att denna princip respekteras och detta förfarande bör göras mer funktionsdugligt och effektivt.

Budgetförordningen

| 48. | Europaparlamentet välkomnar att budgetförordningen ska antas genom det vanliga lagstiftningsförfarandet (medbeslutande) av parlamentet och rådet efter att ha hört revisionsrätten. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar att budgetförordningen ska antas genom det vanliga lagstiftningsförfarandet (medbeslutande) av parlamentet och rådet efter att ha hört revisionsrätten.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att huvudbestämmelserna för att urskilja vilka bestämmelser i det nuvarande interinstitutionella avtalet som bör ingå i det kommande interinstitutionella avtalet och vilka som bör ingå i den fleråriga budgetramen ingår i Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påminner om att huvudbestämmelserna för att urskilja vilka bestämmelser i det nuvarande interinstitutionella avtalet som bör ingå i det kommande interinstitutionella avtalet och vilka som bör ingå i den fleråriga budgetramen ingår i Lissabonfördraget.

| 50. | Budgetförordningen bör ändå omfatta samtliga bestämmelser som krävs för att fastställa förfarandet i enlighet med bestämmelserna i fördraget. (9) Europaparlamentet anser att denna formulering omfattar förlikningskommitténs funktion, utlösningsmekanismen och moderniseringen av de bestämmelser i budgetförordningen som påverkas direkt av förändringarna i Lissabonfördraget (dvs. avskaffande av skillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter, ett nytt medbeslutandeförfarande för utbetalningar m.m.). |
| --- | --- |

50.

Budgetförordningen bör ändå omfatta samtliga bestämmelser som krävs för att fastställa förfarandet i enlighet med bestämmelserna i fördraget. (9) Europaparlamentet anser att denna formulering omfattar förlikningskommitténs funktion, utlösningsmekanismen och moderniseringen av de bestämmelser i budgetförordningen som påverkas direkt av förändringarna i Lissabonfördraget (dvs. avskaffande av skillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter, ett nytt medbeslutandeförfarande för utbetalningar m.m.).

| 51. | Europaparlamentet anser att det är avgörande att institutionerna når en politisk överenskommelse om dessa frågor i tid så att de bestämmelser som krävs i budgetförordningen kan införas så snart som möjligt enligt det nya förfarandet när Lissabonfördraget har trätt i kraft, och om så krävs sörja för preliminära överenskommelser så att budgetförfarandet kan fortsätta obehindrat. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det är avgörande att institutionerna når en politisk överenskommelse om dessa frågor i tid så att de bestämmelser som krävs i budgetförordningen kan införas så snart som möjligt enligt det nya förfarandet när Lissabonfördraget har trätt i kraft, och om så krävs sörja för preliminära överenskommelser så att budgetförfarandet kan fortsätta obehindrat.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i tid utarbeta ett förslag som kan göra det möjligt för parlamentet och rådet att nå en överenskommelse om tillämpningen av denna skillnad på innehållet i det nuvarande interinstitutionella avtalet som anges i punkt 49. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i tid utarbeta ett förslag som kan göra det möjligt för parlamentet och rådet att nå en överenskommelse om tillämpningen av denna skillnad på innehållet i det nuvarande interinstitutionella avtalet som anges i punkt 49.

| 53. | Europaparlamentet understryker att denna anpassning av budgetförordningen på intet sätt får sammanblandas med den översyn som ska göras vart tredje år och som ska genomföras 2010. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet understryker att denna anpassning av budgetförordningen på intet sätt får sammanblandas med den översyn som ska göras vart tredje år och som ska genomföras 2010.

Budgetkonsekvenser av de interinstitutionella förändringarna och EU:s nya befogenheter

| 54. | Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget när det träder i kraft också kommer att få konsekvenser för EU:s budget när det gäller de nyheter som införs på institutionell nivå, särskilt att Europeiska rådet får status som institution och att en fast post som ordförande inrättas samtidigt med posten som hög representant och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder med uppgift att stödja den höge representanten i dennes arbete. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget när det träder i kraft också kommer att få konsekvenser för EU:s budget när det gäller de nyheter som införs på institutionell nivå, särskilt att Europeiska rådet får status som institution och att en fast post som ordförande inrättas samtidigt med posten som hög representant och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder med uppgift att stödja den höge representanten i dennes arbete.

| 55. | Europaparlamentet bekräftar redan nu sin avsikt att fullt ut utöva sina budgetbefogenheter när det gäller de institutionella nyheterna och betonar vikten av att i tid nå ett politiskt avtal med rådet om finansieringen av Europeiska rådet och särskilt dess fasta ordförandeskap och även om finansieringen av den kommande europeiska avdelningen för yttre åtgärder. Parlamentet understryker att finansieringen av den avdelningen helt och hållet måste ligga under budgetmyndighetens kontroll. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet bekräftar redan nu sin avsikt att fullt ut utöva sina budgetbefogenheter när det gäller de institutionella nyheterna och betonar vikten av att i tid nå ett politiskt avtal med rådet om finansieringen av Europeiska rådet och särskilt dess fasta ordförandeskap och även om finansieringen av den kommande europeiska avdelningen för yttre åtgärder. Parlamentet understryker att finansieringen av den avdelningen helt och hållet måste ligga under budgetmyndighetens kontroll.

| 56. | När det gäller GUSP och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken påpekar Europaparlamentet att enligt Lissabonfördraget kan nya förfaranden införas för att snabbt ge tillgång till unionens budget och upprätta en startfond av medlemsstaternas bidrag. Parlamentet betonar dock att alla unionens yttre åtgärder som regel ska finansieras från gemenskapsanslag och endast i undantagsfall – i ett akut läge – med bidrag utanför unionens budget. |
| --- | --- |

56.

När det gäller GUSP och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken påpekar Europaparlamentet att enligt Lissabonfördraget kan nya förfaranden införas för att snabbt ge tillgång till unionens budget och upprätta en startfond av medlemsstaternas bidrag. Parlamentet betonar dock att alla unionens yttre åtgärder som regel ska finansieras från gemenskapsanslag och endast i undantagsfall – i ett akut läge – med bidrag utanför unionens budget.

| 57. | Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget också kommer att få finansiella konsekvenser, om än begränsade, till följd av de nya befogenheter som EU får. Parlamentet är redo att när tiden är inne analysera de konkreta konsekvenserna av att dessa nya befogenheter utövas och anser att dessa säkert inte kommer att börja tillämpas fullt ut direkt när Lissabonfördraget träder i kraft utan i den takt som de lagstiftningsförslag som är förknippade med dessa befogenheter utarbetas. Parlamentet anser ändå att finansieringen av dem inte får ske på bekostnad av finansieringen av EU:s nuvarande verksamhet. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet konstaterar att Lissabonfördraget också kommer att få finansiella konsekvenser, om än begränsade, till följd av de nya befogenheter som EU får. Parlamentet är redo att när tiden är inne analysera de konkreta konsekvenserna av att dessa nya befogenheter utövas och anser att dessa säkert inte kommer att börja tillämpas fullt ut direkt när Lissabonfördraget träder i kraft utan i den takt som de lagstiftningsförslag som är förknippade med dessa befogenheter utarbetas. Parlamentet anser ändå att finansieringen av dem inte får ske på bekostnad av finansieringen av EU:s nuvarande verksamhet.

Samordning med nationella budgetar

| 58. | Europaparlamentet vill uppmana de nationella parlamenten att varje år delta i en gemensam offentlig diskussion om riktlinjerna för den nationella och gemensamma budgetpolitiken innan respektive budgetförslag behandlas för att redan från början skapa en ram för gemensam eftertanke om samordningen av medlemsstaternas nationella politik, under beaktande av bidraget från gemenskapen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet vill uppmana de nationella parlamenten att varje år delta i en gemensam offentlig diskussion om riktlinjerna för den nationella och gemensamma budgetpolitiken innan respektive budgetförslag behandlas för att redan från början skapa en ram för gemensam eftertanke om samordningen av medlemsstaternas nationella politik, under beaktande av bidraget från gemenskapen.

| 59. | Europaparlamentet framhåller att det som underlag för beslutet om att anslå medel från EU:s budget till dess viktigaste mål skulle vara till nytta om respektive medlemsstat varje år offentliggjorde vilka anslag i den nationella och i förekommande fall regionala budgeten som bidrar till att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller att det som underlag för beslutet om att anslå medel från EU:s budget till dess viktigaste mål skulle vara till nytta om respektive medlemsstat varje år offentliggjorde vilka anslag i den nationella och i förekommande fall regionala budgeten som bidrar till att uppnå dessa mål.

*

* *

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 143.

(3)  EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 214.

(4)  EUT C 124 E, 25.5.2006, s. 373.

(5)  Artikel 312.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

(6)  Betänkandet av den 18 mars 2009 om Lissabonfördragets inverkan på utvecklingen av Europeiska unionens institutionella jämvikt, (A6-0142/2009).

(7)  Enligt den modell som anges i tabellen i budgetutskottets betänkande av den 26 februari 2009 om en halvtidsöversyn av budgetramen 2007–2013 (A6-0110/2009):

| År | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| budget för år | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 |

År

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

budget för år

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

| Valperiod | 2004 / 2009 | 2009 / 2014 | 2014 / 2019 |
| --- | --- | --- | --- |
| Fkerårig budgetram | Översyn 2007 / 2013 | 2013 / 2016 | 2017 / 2021 |

Valperiod

2004 / 2009

2009 / 2014

2014 / 2019

Fkerårig budgetram

Översyn 2007 / 2013

2013 / 2016

2017 / 2021

(8)  Artikel 323 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

(9)  Enligt artikel 322.1 a i fördraget om Europeiska unionens funktion ska den omfatta ”finansiella regler som särskilt ska ange närmare bestämmelser om budgetens uppställning och genomförande”.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/54 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/54

---

Torsdag 7 maj 2009Situationen i Moldavien

P6_TA(2009)0384

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om situationen i Moldavien

2010/C 212 E/10

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Moldavien, särskilt resolutionen av den 24 februari 2005 om parlamentsvalet i Moldavien (1), samt resolutionerna om den europeiska grannskapspolitiken och det regionala samarbetet i Svartahavsområdet,

med beaktande av det slutliga uttalandet och rekommendationerna från det möte som hölls av kommittén för parlamentariskt samarbete mellan EU och Moldavien den 22-23 oktober 2008,

med beaktande av strategidokumentet från 2004, inklusive landsrapporten om Moldavien,

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Moldavien och EU, som undertecknades den 28 november 1994 och trädde i kraft den 1 juli 1998,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 december 2008 om initiativet ”Östligt partnerskap” (KOM(2008)0823),

med beaktande av det bistånd som Europeiska unionen gett Moldavien inom ramen för det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI), inbegripet till projektet ”Hjälp till Moldavien med att genomföra val”, där det gavs ekonomiskt stöd till fria och rättvisa val i Moldavien,

med beaktande av den åtgärdsplan mellan EU och Moldavien, vilken som ett led i den europeiska grannskapspolitiken antogs vid det sjunde mötet för samarbetsrådet EU-Moldavien den 22 februari 2005, samt de årliga framstegsrapporterna om Moldavien,

med beaktande av det avtal om viseringslättnader som ingicks mellan EU och Moldavien 2007,

med beaktande av uttalandet med de preliminära resultaten och slutsatserna från den internationella valobservatörsgruppen vid parlamentsvalet i Republiken Moldavien den 5 april 2009 samt den rapport som upprättades av OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) efter valet för perioden 6-17 april 2009,

med beaktande av det gemensamma uttalandet från Frankrikes, Tjeckiens och Sveriges utrikesministrar den 9 april 2009 om situationen i Moldavien,

med beaktande av EU:s ordförandeskaps uttalanden den 7 och 8 april 2009 om situationen i Moldavien,

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) möte den 27–28 april 2009, samt den diskussion om denna fråga som hölls med EU:s ordförandeskap vid mötet i parlamentets utskott för utrikesfrågor den 28 april 2009,

med beaktande av uttalandena den 7 och 11 april 2009 om situationen i Moldavien från Javier Solana, EU:s höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,

med beaktande av uttalandena den 6, 7 och 11 april 2009 om situationen i Moldavien från Benita Ferrero-Waldner, kommissionsledamot med ansvar för yttre förbindelser,

med beaktande av uttalandet den 12 april 2009 från FN:s landsgrupp i Moldavien,

med beaktande av Europarådets resolution nr 1280 av den 24 april 2002,

med beaktande av Amnesty Internationals memorandum om Moldavien av den 17 april 2009 om situationen i Moldavien under och efter händelserna den 7 april 2009,

med beaktande av rapporten från Europaparlamentets ad hoc-delegation i Moldavien, vars besök inföll den 26–29 april 2009,

med beaktande av artikel 103.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I den europeiska grannskapspolitiken och i programmet för ett östligt partnerskap som kommer att dras igång inom kort erkänns Moldaviens strävanden efter EU-medlemskap och Moldaviens betydelse som ett land med djupt rotade historiska, kulturella och ekonomiska band till Europeiska unionens medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

I den europeiska grannskapspolitiken och i programmet för ett östligt partnerskap som kommer att dras igång inom kort erkänns Moldaviens strävanden efter EU-medlemskap och Moldaviens betydelse som ett land med djupt rotade historiska, kulturella och ekonomiska band till Europeiska unionens medlemsstater.

| B. | Syftet med EU:s åtgärdsplan för Moldavien är att uppmuntra till politiska och institutionella reformer i Moldavien, inbegripet inom sådana områden som demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, domstolsväsendets oberoende och massmediernas frihet, samt ett gott förhållande till grannländerna. |
| --- | --- |

B.

Syftet med EU:s åtgärdsplan för Moldavien är att uppmuntra till politiska och institutionella reformer i Moldavien, inbegripet inom sådana områden som demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, domstolsväsendets oberoende och massmediernas frihet, samt ett gott förhållande till grannländerna.

| C. | Målsättningen är att i juni 2009 inleda förhandlingar om ett nytt avtal mellan Moldavien och EU i samarbetsrådet för EU och Moldavien. |
| --- | --- |

C.

Målsättningen är att i juni 2009 inleda förhandlingar om ett nytt avtal mellan Moldavien och EU i samarbetsrådet för EU och Moldavien.

| D. | Moldavien är medlem av Europarådet och OSSE, vilket innebär att landet påtagit sig att seriöst främja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, också genom att förebygga och bekämpa tortyr, misshandel och annan omänsklig och förnedrande behandling. |
| --- | --- |

D.

Moldavien är medlem av Europarådet och OSSE, vilket innebär att landet påtagit sig att seriöst främja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter, också genom att förebygga och bekämpa tortyr, misshandel och annan omänsklig och förnedrande behandling.

| E. | Den 5 april 2009 hölls det parlamentsval i Moldavien. Valet övervakades av en internationell valobservatörsgrupp bestående av OSSE/ODIHR och företrädare för Europaparlamentet samt OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar. |
| --- | --- |

E.

Den 5 april 2009 hölls det parlamentsval i Moldavien. Valet övervakades av en internationell valobservatörsgrupp bestående av OSSE/ODIHR och företrädare för Europaparlamentet samt OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar.

| F. | Under valrörelsen yppades det allvarliga farhågor om statsstyrningen av de offentligägda massmedierna, skrämseltaktiken och trakasserierna av oppositionsledare och privatägda massmedier samt missbruk av resurser inom förvaltningen till stöd för regeringspartiet. |
| --- | --- |

F.

Under valrörelsen yppades det allvarliga farhågor om statsstyrningen av de offentligägda massmedierna, skrämseltaktiken och trakasserierna av oppositionsledare och privatägda massmedier samt missbruk av resurser inom förvaltningen till stöd för regeringspartiet.

| G. | Mellan en halv och en miljon moldavier bor i utlandet. Ett flertal vädjanden som undertecknats av ett stort antal icke-statliga organisationer och föreningar för moldavier i förskingringen, inbegripet ett som i februari 2009 sändes till Republiken Moldaviens president, parlamentstalman och premiärminister och handlade om att moldavier bosatta utomlands fråntagits sin rösträtt, sändes till de moldaviska myndigheterna före valet den 5 april 2009, utan att det tagits någon notis om dem. Mycket få (22 000) moldavier har röstat utomlands. |
| --- | --- |

G.

Mellan en halv och en miljon moldavier bor i utlandet. Ett flertal vädjanden som undertecknats av ett stort antal icke-statliga organisationer och föreningar för moldavier i förskingringen, inbegripet ett som i februari 2009 sändes till Republiken Moldaviens president, parlamentstalman och premiärminister och handlade om att moldavier bosatta utomlands fråntagits sin rösträtt, sändes till de moldaviska myndigheterna före valet den 5 april 2009, utan att det tagits någon notis om dem. Mycket få (22 000) moldavier har röstat utomlands.

| H. | De facto-myndigheterna i utbrytarregionen Transnistrien hindrade ett stort antal moldaviska medborgare från att delta i valet. |
| --- | --- |

H.

De facto-myndigheterna i utbrytarregionen Transnistrien hindrade ett stort antal moldaviska medborgare från att delta i valet.

| I. | I sina preliminära slutsatser kom den internationella valobservatörsgruppen fram till att valet uppfyllde många internationella standarder och åtaganden, men att det krävs ytterligare förbättringar för att säkerställa en valprocess utan otillbörlig myndighetsinblandning och för att öka allmänhetens förtroende. |
| --- | --- |

I.

I sina preliminära slutsatser kom den internationella valobservatörsgruppen fram till att valet uppfyllde många internationella standarder och åtaganden, men att det krävs ytterligare förbättringar för att säkerställa en valprocess utan otillbörlig myndighetsinblandning och för att öka allmänhetens förtroende.

| J. | Oppositionspartierna och gruppen Koalition 2009 har framfört klagomål om valfusk i stor skala i samband med valet den 5 april 2009, vilket inträffat då vallängderna och de kompletterande vallängderna gjorts upp samt vid rösträkningen och hanteringen av rösterna. |
| --- | --- |

J.

Oppositionspartierna och gruppen Koalition 2009 har framfört klagomål om valfusk i stor skala i samband med valet den 5 april 2009, vilket inträffat då vallängderna och de kompletterande vallängderna gjorts upp samt vid rösträkningen och hanteringen av rösterna.

| K. | Efter en omräkning offentliggjordes det slutgiltiga valresultatet av den centrala valkommissionen den 21 april 2009 och resultatet godkändes av författningsdomstolen den 22 april 2009. |
| --- | --- |

K.

Efter en omräkning offentliggjordes det slutgiltiga valresultatet av den centrala valkommissionen den 21 april 2009 och resultatet godkändes av författningsdomstolen den 22 april 2009.

| L. | Tiden efter valet har utmärkts av våld och av att moldaviska staten fört en massiv kampanj präglad av skrämseltaktik och våld, vilket har fått det att framstå som tvivelaktigt om de moldaviska myndigheterna verkligen gått in för demokratiska värden och mänskliga rättigheter samt om allmänheten har något förtroende för dessa myndigheter. |
| --- | --- |

L.

Tiden efter valet har utmärkts av våld och av att moldaviska staten fört en massiv kampanj präglad av skrämseltaktik och våld, vilket har fått det att framstå som tvivelaktigt om de moldaviska myndigheterna verkligen gått in för demokratiska värden och mänskliga rättigheter samt om allmänheten har något förtroende för dessa myndigheter.

| M. | De fredliga protesterna fick näring av att det betvivlades om valet gått rätt till samt av misstroendet mot de offentliga institutionerna, också mot dem som hade hand om valrörelsen, och beklagliga fall av våld och vandalisering togs av myndigheterna som förevändning för att injaga skräck i det civila samhället genom att reagera på ett våldsamt och oproportionerligt sätt och ytterligare kringskära de redan bräckliga grundläggande fri- och rättigheterna för Moldaviens medborgare. |
| --- | --- |

M.

De fredliga protesterna fick näring av att det betvivlades om valet gått rätt till samt av misstroendet mot de offentliga institutionerna, också mot dem som hade hand om valrörelsen, och beklagliga fall av våld och vandalisering togs av myndigheterna som förevändning för att injaga skräck i det civila samhället genom att reagera på ett våldsamt och oproportionerligt sätt och ytterligare kringskära de redan bräckliga grundläggande fri- och rättigheterna för Moldaviens medborgare.

| N. | Enligt allmänt accepterade uppgifter greps och frihetsberövades minst 310 personer och en del av dem som gripits är fortfarande i fängsligt förvar. De som gripits utsattes i samband med kvarhållandet på polisstationerna för systematisk misshandel på ett sätt som kan betraktas som tortyr. |
| --- | --- |

N.

Enligt allmänt accepterade uppgifter greps och frihetsberövades minst 310 personer och en del av dem som gripits är fortfarande i fängsligt förvar. De som gripits utsattes i samband med kvarhållandet på polisstationerna för systematisk misshandel på ett sätt som kan betraktas som tortyr.

| O. | När civilpersoner misshandlades och utan orsak arresterades av oidentifierade polisenheter verkade syftet med detta inte vara att lugna situationen utan att medvetet utöva förtryck. |
| --- | --- |

O.

När civilpersoner misshandlades och utan orsak arresterades av oidentifierade polisenheter verkade syftet med detta inte vara att lugna situationen utan att medvetet utöva förtryck.

| P. | De moldaviska myndigheterna begår fortfarande allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och trakasserar utan orsak representanter för det civila samhället och dem som protesterar, samt ignorerar rättsstatsprincipen och relevanta europeiska konventioner, som Moldavien undertecknat. |
| --- | --- |

P.

De moldaviska myndigheterna begår fortfarande allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och trakasserar utan orsak representanter för det civila samhället och dem som protesterar, samt ignorerar rättsstatsprincipen och relevanta europeiska konventioner, som Moldavien undertecknat.

| Q. | Den moldaviska regeringen beskyllde Rumänien för inblandning i demonstrationerna efter valet och utvisade Rumäniens ambassadör. Den moldaviska regeringen återinförde även visumtvånget för medborgare från denna EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

Q.

Den moldaviska regeringen beskyllde Rumänien för inblandning i demonstrationerna efter valet och utvisade Rumäniens ambassadör. Den moldaviska regeringen återinförde även visumtvånget för medborgare från denna EU-medlemsstat.

| R. | Det måste betonas att det inte har framkommit några seriösa indikationer eller bevis på grundval av vilka en EU-medlemsstat skulle kunna anklagas för att bära ansvaret för de senaste veckornas våldsamma händelser. |
| --- | --- |

R.

Det måste betonas att det inte har framkommit några seriösa indikationer eller bevis på grundval av vilka en EU-medlemsstat skulle kunna anklagas för att bära ansvaret för de senaste veckornas våldsamma händelser.

| S. | Ett genuint och balanserat partnerskap kan endast utvecklas på grundval av gemensamma värden, särskilt i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen samt respekt för mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter. |
| --- | --- |

S.

Ett genuint och balanserat partnerskap kan endast utvecklas på grundval av gemensamma värden, särskilt i fråga om demokrati, rättsstatsprincipen samt respekt för mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter.

| T. | Via sitt program för ett östligt partnerskap strävar Europeiska unionen efter att få till stånd ökad stabilitet, bättre förvaltning och ekonomisk utveckling i Moldavien samt i de andra länderna längs unionens östra gränser. |
| --- | --- |

T.

Via sitt program för ett östligt partnerskap strävar Europeiska unionen efter att få till stånd ökad stabilitet, bättre förvaltning och ekonomisk utveckling i Moldavien samt i de andra länderna längs unionens östra gränser.

| 1. | Europaparlamentet understryker vikten av närmare förbindelser mellan EU och Moldavien, och bekräftar behovet av gemensamma insatser för att bidra till ökad stabilitet, säkerhet och välfärd på den europeiska kontinenten och för att förhindra att nya skiljelinjer uppstår. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker vikten av närmare förbindelser mellan EU och Moldavien, och bekräftar behovet av gemensamma insatser för att bidra till ökad stabilitet, säkerhet och välfärd på den europeiska kontinenten och för att förhindra att nya skiljelinjer uppstår.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar än en gång sitt åtagande till förmån för en fortsatt meningsfull och målinriktad dialog med Moldavien, men anser det ytterst viktigt att det införs kraftfulla föreskrifter om rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna, och betonar samtidigt att frågan om ett ytterligare befästande av förbindelserna, t.ex. genom att det ingås ett nytt utökat avtal, bör förutsätta att de moldaviska myndigheterna seriöst och påtagligt engagerar sig till förmån för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar än en gång sitt åtagande till förmån för en fortsatt meningsfull och målinriktad dialog med Moldavien, men anser det ytterst viktigt att det införs kraftfulla föreskrifter om rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna, och betonar samtidigt att frågan om ett ytterligare befästande av förbindelserna, t.ex. genom att det ingås ett nytt utökat avtal, bör förutsätta att de moldaviska myndigheterna seriöst och påtagligt engagerar sig till förmån för demokrati och mänskliga rättigheter.

| 3. | Europaparlamentet understryker att om förbindelserna mellan Moldavien och Europeiska unionen ytterligare ska kunna utvecklas är det av största vikt att internationella demokratiska standarder till fullo uppfylls före, under och efter valprocessen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att om förbindelserna mellan Moldavien och Europeiska unionen ytterligare ska kunna utvecklas är det av största vikt att internationella demokratiska standarder till fullo uppfylls före, under och efter valprocessen.

| 4. | Europaparlamentet fördömer skarpt den massiva kampanjen med trakasserier, allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och alla andra olagligheter som den moldaviska staten farit fram med under perioden efter parlamentsvalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet fördömer skarpt den massiva kampanjen med trakasserier, allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och alla andra olagligheter som den moldaviska staten farit fram med under perioden efter parlamentsvalet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de moldaviska myndigheterna att omedelbart upphöra med alla olagliga frihetsberövanden och utöva sitt regeringsstyre i enlighet med landets internationella åtaganden och skyldigheter beträffande demokrati, rättsstat och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de moldaviska myndigheterna att omedelbart upphöra med alla olagliga frihetsberövanden och utöva sitt regeringsstyre i enlighet med landets internationella åtaganden och skyldigheter beträffande demokrati, rättsstat och mänskliga rättigheter.

| 6. | Europaparlamentet är särskilt oroat över de olagliga och godtyckliga frihetsberövandena och de omfattande brotten mot frihetsberövades mänskliga rättigheter, särskilt rätten till liv, rätten att inte utsättas för fysisk misshandel, tortyr, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, rätten till frihet och säkerhet, rätten till en opartisk rättegång samt rätten till församlings-, förenings- och yttrandefrihet, liksom över att dessa missförhållanden fortsätter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är särskilt oroat över de olagliga och godtyckliga frihetsberövandena och de omfattande brotten mot frihetsberövades mänskliga rättigheter, särskilt rätten till liv, rätten att inte utsättas för fysisk misshandel, tortyr, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, rätten till frihet och säkerhet, rätten till en opartisk rättegång samt rätten till församlings-, förenings- och yttrandefrihet, liksom över att dessa missförhållanden fortsätter.

| 7. | Europaparlamentet betonar att en nationell dialog måste inledas, i vilken regerings- och oppositionspartierna deltar, och att en sådan dialog måste göra en betydande insats för att i grunden förbättra de demokratiska förfarandena och de moldaviska demokratiska institutionernas sätt att fungera. Parlamentet betonar även att parterna i dialogen måste omedelbart åtgärda de brister som konstaterats av den internationella valobservatörsgruppen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att en nationell dialog måste inledas, i vilken regerings- och oppositionspartierna deltar, och att en sådan dialog måste göra en betydande insats för att i grunden förbättra de demokratiska förfarandena och de moldaviska demokratiska institutionernas sätt att fungera. Parlamentet betonar även att parterna i dialogen måste omedelbart åtgärda de brister som konstaterats av den internationella valobservatörsgruppen.

| 8. | Europaparlamentet understryker dock att de inre motsättningarna i Moldavien är mycket starka och är därför fast övertygat om att det utan dröjsmål behöver inrättas en oberoende undersökningskommission där EU och Europarådets kommitté för förebyggande av tortyr medverkar tillsammans med oberoende sakkunniga, vars målsättning ska vara att undersökningarna görs opartiskt och under insyn. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker dock att de inre motsättningarna i Moldavien är mycket starka och är därför fast övertygat om att det utan dröjsmål behöver inrättas en oberoende undersökningskommission där EU och Europarådets kommitté för förebyggande av tortyr medverkar tillsammans med oberoende sakkunniga, vars målsättning ska vara att undersökningarna görs opartiskt och under insyn.

| 9. | Europaparlamentet insisterar på att de personer som befunnits skyldiga till det brutala våldet mot de arresterade ska ställas inför rätta. Parlamentet insisterar även på att de resultat som denna undersökningskommission kommer fram till också bör leda till en verklig reform av rättssystemet och poliskåren i Moldavien. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet insisterar på att de personer som befunnits skyldiga till det brutala våldet mot de arresterade ska ställas inför rätta. Parlamentet insisterar även på att de resultat som denna undersökningskommission kommer fram till också bör leda till en verklig reform av rättssystemet och poliskåren i Moldavien.

| 10. | Europaparlamentet kräver att det utförs en särskild utredning av samtliga fall där personer dött under händelserna efter valet, liksom av alla påstådda fall av våldtäkt och misshandel i samband med frihetsberövanden och arresteringar på politiska grunder, såsom i fallen Anatol Mătăsaru och Gabriel Stati. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver att det utförs en särskild utredning av samtliga fall där personer dött under händelserna efter valet, liksom av alla påstådda fall av våldtäkt och misshandel i samband med frihetsberövanden och arresteringar på politiska grunder, såsom i fallen Anatol Mătăsaru och Gabriel Stati.

| 11. | Europaparlamentet fördömer den kampanj med trakasserier som de moldaviska myndigheterna inlett mot journalister, företrädare för det civila samhället och oppositionspartierna och som framför allt tagit sig formen av att journalister gripits och utvisats, webbplatser och TV-sändningar gjorts oåtkomliga, propaganda sänts i offentligägda kanaler och företrädare för oppositionen nekats att framträda i offentligägda massmedier. Parlamentet anser att syftet med detta är att isolera Moldavien från inhemska och internationella massmedier samt från allmänhetens insyn. Parlamentet beklagar och fördömer att denna censur fortsatt genom de skrivelser som inrikes- och justitieministrarna sänt till icke-statliga organisationer, politiska partier och massmedier. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fördömer den kampanj med trakasserier som de moldaviska myndigheterna inlett mot journalister, företrädare för det civila samhället och oppositionspartierna och som framför allt tagit sig formen av att journalister gripits och utvisats, webbplatser och TV-sändningar gjorts oåtkomliga, propaganda sänts i offentligägda kanaler och företrädare för oppositionen nekats att framträda i offentligägda massmedier. Parlamentet anser att syftet med detta är att isolera Moldavien från inhemska och internationella massmedier samt från allmänhetens insyn. Parlamentet beklagar och fördömer att denna censur fortsatt genom de skrivelser som inrikes- och justitieministrarna sänt till icke-statliga organisationer, politiska partier och massmedier.

| 12. | Europaparlamentet beklagar djupt att de moldaviska myndigheterna beslutat att utvisa den rumänske ambassadören och att införa visumkrav för medborgare från denna EU-medlemsstat. Parlamentet trycker på att diskriminering mot EU-medborgare på grundval av deras nationalitet inte kan accepteras, och uppmanar de moldaviska myndigheterna att återinföra visumfriheten för rumänska medborgare. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar djupt att de moldaviska myndigheterna beslutat att utvisa den rumänske ambassadören och att införa visumkrav för medborgare från denna EU-medlemsstat. Parlamentet trycker på att diskriminering mot EU-medborgare på grundval av deras nationalitet inte kan accepteras, och uppmanar de moldaviska myndigheterna att återinföra visumfriheten för rumänska medborgare.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att samtidigt se över EU:s viseringsbestämmelser för Moldavien i syfte att släppa på kraven för beviljande av visum för moldaviska medborgare, särskilt de ekonomiska kraven, och att åstadkomma en bättre reglering av researrangemang. Parlamentet hoppas emellertid att de moldaviska medborgarna inte kommer att utnyttja ett bättre visum- och resesystem på ett sätt som leder till massiv utvandring, utan att de istället ska känna sig uppmuntrade att aktivt bidra till att ytterligare utveckla sitt land. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att samtidigt se över EU:s viseringsbestämmelser för Moldavien i syfte att släppa på kraven för beviljande av visum för moldaviska medborgare, särskilt de ekonomiska kraven, och att åstadkomma en bättre reglering av researrangemang. Parlamentet hoppas emellertid att de moldaviska medborgarna inte kommer att utnyttja ett bättre visum- och resesystem på ett sätt som leder till massiv utvandring, utan att de istället ska känna sig uppmuntrade att aktivt bidra till att ytterligare utveckla sitt land.

| 14. | Europaparlamentet noterar att påståendena om att ett EU-land skulle ha medverkat vid händelseutvecklingen förefaller grundlösa och att de varken diskuterades eller upprepades vid de möten som hölls av ad hoc-delegationen i Moldavien. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att påståendena om att ett EU-land skulle ha medverkat vid händelseutvecklingen förefaller grundlösa och att de varken diskuterades eller upprepades vid de möten som hölls av ad hoc-delegationen i Moldavien.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser omedelbara och vederhäftiga bevis för eventuella påståenden från regeringen i Moldavien om de protesterandes påstådda brottsliga handlingar samt om inblandning från utländska regeringars sida. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser omedelbara och vederhäftiga bevis för eventuella påståenden från regeringen i Moldavien om de protesterandes påstådda brottsliga handlingar samt om inblandning från utländska regeringars sida.

| 16. | Europaparlamentet noterar de moldaviska myndigheternas påståenden om att brottsundersökningar inletts angående ”försök att tillvälla sig statsmakten den 7 april 2009” och kräver att undersökningsarbetet kommer att utföras med insyn och kasta ljus över alla de påståenden som gjorts av myndigheter i Moldavien om att ett eller flera tredjeländer eventuellt varit inblandade i dessa händelser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar de moldaviska myndigheternas påståenden om att brottsundersökningar inletts angående ”försök att tillvälla sig statsmakten den 7 april 2009” och kräver att undersökningsarbetet kommer att utföras med insyn och kasta ljus över alla de påståenden som gjorts av myndigheter i Moldavien om att ett eller flera tredjeländer eventuellt varit inblandade i dessa händelser.

| 17. | Europaparlamentet fördömer alla våldshandlingar och all vandalism, men anser det oacceptabelt att alla protester framställs som brottsliga handlingar och som inslag i en påstådd ”sammansvärjning mot statsförfattningen”. Parlamentet anser att de fredliga protesterna fått avsevärd näring av tvivlen på att det gått rätt till vid valet samt av misstroendet mot de offentliga institutionerna och missnöjet med den sociala och ekonomiska situationen i Moldavien. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet fördömer alla våldshandlingar och all vandalism, men anser det oacceptabelt att alla protester framställs som brottsliga handlingar och som inslag i en påstådd ”sammansvärjning mot statsförfattningen”. Parlamentet anser att de fredliga protesterna fått avsevärd näring av tvivlen på att det gått rätt till vid valet samt av misstroendet mot de offentliga institutionerna och missnöjet med den sociala och ekonomiska situationen i Moldavien.

| 18. | Europaparlamentet anser att en konstruktiv dialog med oppositionspartierna, det civila samhället och företrädare för internationella organisationer är den enda utvägen ur den aktuella situationen i Moldavien. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att en konstruktiv dialog med oppositionspartierna, det civila samhället och företrädare för internationella organisationer är den enda utvägen ur den aktuella situationen i Moldavien.

| 19. | Parlamentet betonar att ett eventuellt nyval förutsätter enighet mellan oppositionen och regeringen om konkreta förbättringar av valprocessen. |
| --- | --- |

19.

Parlamentet betonar att ett eventuellt nyval förutsätter enighet mellan oppositionen och regeringen om konkreta förbättringar av valprocessen.

| 20. | Europaparlamentet upprepar vikten av ett oberoende domstolsväsende, och efterlyser ytterligare åtgärder för att säkerställa redaktionellt oberoende för alla medier, inbegripet för Radio Television Moldova. Parlamentet upprepar även vikten av att upphöra med all skrämseltaktik mot kanalen Pro-TV och alla hot mot förlängningen av dess sändningstillstånd samt att en avsevärd förbättring av Moldaviens vallag är avgörande för varje framtida valprocess och för befästandet av demokratin i Moldavien. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar vikten av ett oberoende domstolsväsende, och efterlyser ytterligare åtgärder för att säkerställa redaktionellt oberoende för alla medier, inbegripet för Radio Television Moldova. Parlamentet upprepar även vikten av att upphöra med all skrämseltaktik mot kanalen Pro-TV och alla hot mot förlängningen av dess sändningstillstånd samt att en avsevärd förbättring av Moldaviens vallag är avgörande för varje framtida valprocess och för befästandet av demokratin i Moldavien.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att den moldaviska regeringen inte gjorde några ansträngningar för att underlätta röstandet för moldaviska medborgare bosatta i utlandet i linje med förslaget från Venedigkommissionen. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att i vederbörlig ordning vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar att den moldaviska regeringen inte gjorde några ansträngningar för att underlätta röstandet för moldaviska medborgare bosatta i utlandet i linje med förslaget från Venedigkommissionen. Parlamentet uppmanar de moldaviska myndigheterna att i vederbörlig ordning vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra detta.

| 22. | Europaparlamentet framhåller de stora skillnaderna mellan OSSE/OIDHR:s preliminära rapport om genomförande av valet och påståendena om omfattande oegentligheter som framförts av ett avsevärt antal moldaviska icke-statliga organisationer. Parlamentet påpekar att man i samband med eventuella översyner av OSSE/ODIHR:s valobservatörsarbete och EU:s bidrag till internationella valobservatörsuppdrag måste ta hänsyn till dessa skillnader. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet framhåller de stora skillnaderna mellan OSSE/OIDHR:s preliminära rapport om genomförande av valet och påståendena om omfattande oegentligheter som framförts av ett avsevärt antal moldaviska icke-statliga organisationer. Parlamentet påpekar att man i samband med eventuella översyner av OSSE/ODIHR:s valobservatörsarbete och EU:s bidrag till internationella valobservatörsuppdrag måste ta hänsyn till dessa skillnader.

| 23. | Europaparlamentet anser att EU, av omtanke om sin fortsatta trovärdighet i det moldaviska folkets ögon, bör involveras i arbetet med att hantera den aktuella situationen på ett proaktivt, genomgripande och omfattande sätt. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att överväga möjligheten att sända ett rättsstatsuppdrag till Moldavien i syfte att bistå de brottsbekämpande myndigheterna i deras reformprocess, särskilt på det polisiära och rättsliga området. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att EU, av omtanke om sin fortsatta trovärdighet i det moldaviska folkets ögon, bör involveras i arbetet med att hantera den aktuella situationen på ett proaktivt, genomgripande och omfattande sätt. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att överväga möjligheten att sända ett rättsstatsuppdrag till Moldavien i syfte att bistå de brottsbekämpande myndigheterna i deras reformprocess, särskilt på det polisiära och rättsliga området.

| 24. | Europaparlamentet betonar att rådet, kommissionen och medlemsstaterna fullt ut måste utnyttja det europeiska grannskapsprogrammet och särskilt det nya programmet för ett östligt partnerskap för att få till stånd ökad stabilitet, bättre förvaltning och en väl avvägd ekonomisk utveckling i Moldavien samt i de andra länderna längs unionens östra gränser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att rådet, kommissionen och medlemsstaterna fullt ut måste utnyttja det europeiska grannskapsprogrammet och särskilt det nya programmet för ett östligt partnerskap för att få till stånd ökad stabilitet, bättre förvaltning och en väl avvägd ekonomisk utveckling i Moldavien samt i de andra länderna längs unionens östra gränser.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU-finansiering som är tillgänglig för Moldavien på området mänskliga rättigheter och grundläggande friheter får större genomslag, särskilt genom att man till fullo utnyttjar det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, liksom bestämmelserna i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en detaljerad rapport om utnyttjandet av samtliga EU-medel i Moldavien, med särskild inriktning på de medel som avsatts för att främja god samhällsstyrning och demokratisk utveckling. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU-finansiering som är tillgänglig för Moldavien på området mänskliga rättigheter och grundläggande friheter får större genomslag, särskilt genom att man till fullo utnyttjar det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter, liksom bestämmelserna i den europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet en detaljerad rapport om utnyttjandet av samtliga EU-medel i Moldavien, med särskild inriktning på de medel som avsatts för att främja god samhällsstyrning och demokratisk utveckling.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stärka uppdraget för EU:s särskilda representant i Moldavien, både när det gäller uppdragets omfattning och de medel det förfogar över. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stärka uppdraget för EU:s särskilda representant i Moldavien, både när det gäller uppdragets omfattning och de medel det förfogar över.

| 27. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Moldaviens territoriella integritet och påpekar att EU behöver spela en mer framträdande roll när det gäller att finna en lösning på Transnistrienfrågan. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för Moldaviens territoriella integritet och påpekar att EU behöver spela en mer framträdande roll när det gäller att finna en lösning på Transnistrienfrågan.

| 28. | Europaparlamentet betonar åter att Europeiska unionen måste göra allt som står i dess makt för att erbjuda Moldaviens folk en verkligt europeisk framtid. Parlamentet uppmanar med kraft alla politiska krafter i Moldavien och Moldaviens partner att inte utnyttja dagens instabila situation för att avleda Moldavien från den europeiska bana landet har slagit in på. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar åter att Europeiska unionen måste göra allt som står i dess makt för att erbjuda Moldaviens folk en verkligt europeisk framtid. Parlamentet uppmanar med kraft alla politiska krafter i Moldavien och Moldaviens partner att inte utnyttja dagens instabila situation för att avleda Moldavien från den europeiska bana landet har slagit in på.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar samt Moldaviens regering och parlament. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, OSSE:s och Europarådets parlamentariska församlingar samt Moldaviens regering och parlament.

---

(1)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 398.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/60

---

Torsdag 7 maj 2009Årsrapport om de mänskliga rättigheterna i världen 2008

P6_TA(2009)0385

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2008 och EU:s politik på området (2008/2336(INI))

2010/C 212 E/11

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av EU:s tionde årsrapport om de mänskliga rättigheterna (2008) (Rådsdokument 14146/1/2008),

med beaktande av artiklarna 3, 6, 11, 13 och 19 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 177 och 300 i EG-fördraget,

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och alla relevanta internationella instrument för mänskliga rättigheter (1),

med beaktande av FN-stadgan,

med beaktande av alla FN:s konventioner om mänskliga rättigheter och deras fakultativa protokoll,

med beaktande av regionala människorättsinstrument, inbegripet särskilt den afrikanska stadgan om människors och folks rättigheter, det fakultativa protokollet om afrikanska kvinnors rättigheter, amerikanska konventionen om mänskliga rättigheter och den arabiska stadgan om mänskliga rättigheter,

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2009 om situationen i Gazaremsan (2) och slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor och yttre förbindelser) den 27 januari 2009 om fredsprocessen i Mellanöstern,

med beaktande av ikraftträdandet av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC) den 1 juli 2002 och av parlamentets resolutioner om ICC (3),

med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel och 2005 års EU-plan för bästa metoder, standarder och förfaranden för att bekämpa och förhindra människohandel (4),

med beaktande av protokoll nr 13 till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i vilket dödsstraffet förbjuds under alla omständigheter,

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (konventionen mot tortyr),

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess fakultativa protokoll,

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (5),

med beaktande av AVS–EG-partnerskapsavtalet och översynen av detta (6),

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1889/2006 av den 20 december 2006 om inrättande av ett finansieringsinstrument för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter i hela världen (EIDHR) (7),

med beaktande av sina tidigare resolutioner om mänskliga rättigheter i världen,

med beaktande av sina resolutioner om det femte och sjunde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC), antagna den 7 juni 2007 (8) och den 21 februari 2008 (9), och resultatet av förhandlingarna om UNHRC,

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (10),

med beaktande av sina resolutioner av den 1 februari 2007 (11) och den 26 april 2007 (12) om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff och FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007 om ett moratorium för användningen av dödsstraff,

med beaktande av sin resolution av den 20 september 2001 om kvinnlig könsstympning (13), i vilken det slås fast att varje sådan form av stympning, oavsett grad, innebär våld mot kvinnor och kränker deras grundläggande rättigheter,

med beaktande av sin resolution av den 6 september 2007 om hur dialogerna och samråden om mänskliga rättigheter fungerar med tredjeländer (14), inbegripet kvinnors rättigheter vilka uttryckligen ska inkluderas i all dialog om mänskliga rättigheter,

med beaktande av sin resolution av den 4 september 2008 om utvärderingen av EU-sanktioner som en del av EU:s åtgärder och politik inom området för mänskliga rättigheter (15),

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2008 om ”Mot en EU-strategi för barnets rättigheter” (16),

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2006 om yttrandefrihet på Internet (17),

med beaktande av alla de resolutioner som parlamentet antagit i brådskande fall av kränkning av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer,

med beaktande av slutsatserna från EU:s icke-statliga organisationers forum för mänskliga rättigheter, som hölls i Lissabon i december 2007,

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som undertecknades av Europeiska gemenskapen och de flesta medlemsstaterna den 30 mars 2007, där det fastställs en skyldighet att införliva funktionshindrade personers intressen och angelägenheter i människorättsliga åtgärder gentemot tredjeländer,

med beaktande av FN:s deklaration om människorättsförsvarare och den verksamhet som utövas av FN:s generalsekreterares särskilda representant för människorättsförsvararnas situation,

med beaktande av den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden, som antogs i december 2006,

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer för främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt (18), om barn och väpnade konflikter och om människorättsförsvarare, om dödsstraffet, tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, människorättsdialoger med tredjeländer, främjandet och skyddandet av barnets rättigheter samt om våld mot kvinnor och kampen mot all diskriminering av kvinnor,

med beaktande av sin resolution av den 8 maj 2008 om EU:s valobservatörsuppdrag: mål, tillvägagångssätt och framtida utmaningar (19),

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2009 om utvecklingen för FN:s råd för mänskliga rättigheter, inbegripet EU:s roll (20),

med beaktande av artikel 45 och artikel 112.2 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A6-0264/2009), och av följande skäl:

| A. | De mänskliga rättigheterna och skyddet av dessa förutsätter ett erkännande av människans värdighet. Det erinras i detta sammanhang om att det i ingressen i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna står att ”erkännandet av det inneboende värdet hos alla som tillhör människosläktet och av deras lika och obestridliga rättigheter är grundvalen för frihet, rättvisa och fred i världen”. |
| --- | --- |

A.

De mänskliga rättigheterna och skyddet av dessa förutsätter ett erkännande av människans värdighet. Det erinras i detta sammanhang om att det i ingressen i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna står att ”erkännandet av det inneboende värdet hos alla som tillhör människosläktet och av deras lika och obestridliga rättigheter är grundvalen för frihet, rättvisa och fred i världen”.

| B. | Rättvisa, frihet, demokrati och rättsordning förutsätter ett verkligt erkännande av människans värdighet, och detta erkännande utgör grunden för alla mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Rättvisa, frihet, demokrati och rättsordning förutsätter ett verkligt erkännande av människans värdighet, och detta erkännande utgör grunden för alla mänskliga rättigheter.

| C. | Rådets och kommissionens tionde årsrapport om de mänskliga rättigheterna (2008) ger en allmän översikt över det arbete som EU:s institutioner utför i fråga om de mänskliga rättigheterna inom och utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

C.

Rådets och kommissionens tionde årsrapport om de mänskliga rättigheterna (2008) ger en allmän översikt över det arbete som EU:s institutioner utför i fråga om de mänskliga rättigheterna inom och utanför Europeiska unionen.

| D. | I denna resolution granskas, utvärderas och framförs konstruktiv kritik i särskilda fall när det gäller kommissionens, rådets och parlamentets arbete för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

D.

I denna resolution granskas, utvärderas och framförs konstruktiv kritik i särskilda fall när det gäller kommissionens, rådets och parlamentets arbete för de mänskliga rättigheterna.

| E. | Europeiska unionens interna människorättsliga arbete har en direkt inverkan på EU:s trovärdighet och förmåga att föra en effektiv extern människorättspolitik. |
| --- | --- |

E.

Europeiska unionens interna människorättsliga arbete har en direkt inverkan på EU:s trovärdighet och förmåga att föra en effektiv extern människorättspolitik.

| F. | Det krävs insatser för att ännu större vikt ska läggas vid respekten för grundläggande mänskliga rättigheter, särskilt politiska rättigheter, i förhandlingarna och genomförandet av bilaterala och regionala handelsavtal, även de som ingås med viktiga handelspartner. |
| --- | --- |

F.

Det krävs insatser för att ännu större vikt ska läggas vid respekten för grundläggande mänskliga rättigheter, särskilt politiska rättigheter, i förhandlingarna och genomförandet av bilaterala och regionala handelsavtal, även de som ingås med viktiga handelspartner.

| G. | Klausulen om mänskliga rättigheter måste respekteras i de avtal som undertecknas av EU och dess partner i tredjeländer. |
| --- | --- |

G.

Klausulen om mänskliga rättigheter måste respekteras i de avtal som undertecknas av EU och dess partner i tredjeländer.

| H. | Politik som främjar mänskliga rättigheter är fortsatt hotad i olika delar av världen, eftersom människorättskränkningar oundvikligen går hand i hand med att de som gör sig skyldiga till dessa kränkningar försöker minska effekterna av den människorättsfrämjande politiken, särskilt i länder där människorättskränkningarna är avgörande för att en odemokratisk regering ska kunna behålla makten. |
| --- | --- |

H.

Politik som främjar mänskliga rättigheter är fortsatt hotad i olika delar av världen, eftersom människorättskränkningar oundvikligen går hand i hand med att de som gör sig skyldiga till dessa kränkningar försöker minska effekterna av den människorättsfrämjande politiken, särskilt i länder där människorättskränkningarna är avgörande för att en odemokratisk regering ska kunna behålla makten.

| 1. | Europaparlamentet anser att EU måste komma fram till en enhetlig och konsekvent politik för att upprätthålla och främja mänskliga rättigheter i hela världen, och betonar behovet av att en sådan politik bedrivs mer effektivt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att EU måste komma fram till en enhetlig och konsekvent politik för att upprätthålla och främja mänskliga rättigheter i hela världen, och betonar behovet av att en sådan politik bedrivs mer effektivt.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att en förutsättning för ett mer effektivt främjande av de mänskliga rättigheterna är att EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) stärks och att främjandet av mänskliga rättigheter i EU:s dialoger och institutionella förbindelser med alla länder i världen alltid måste ses som ett av de viktigaste målen för Gusp, i enlighet med artikel 11 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att en förutsättning för ett mer effektivt främjande av de mänskliga rättigheterna är att EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) stärks och att främjandet av mänskliga rättigheter i EU:s dialoger och institutionella förbindelser med alla länder i världen alltid måste ses som ett av de viktigaste målen för Gusp, i enlighet med artikel 11 i fördraget om Europeiska unionen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att öka sina ansträngningar för att förbättra Europeiska unionens förmåga att snabbt reagera på brott mot mänskliga rättigheter i tredjeländer. Parlamentet betonar den viktiga roll som EU spelar när det gäller mänskliga rättigheter i världen i dag och de ökande förväntningarna i detta avseende. Parlamentet kräver ett gemensamt åtagande för att främja respekten för mänskliga rättigheter både i EU:s utrikespolitik och i politiken inom EU:s gränser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att öka sina ansträngningar för att förbättra Europeiska unionens förmåga att snabbt reagera på brott mot mänskliga rättigheter i tredjeländer. Parlamentet betonar den viktiga roll som EU spelar när det gäller mänskliga rättigheter i världen i dag och de ökande förväntningarna i detta avseende. Parlamentet kräver ett gemensamt åtagande för att främja respekten för mänskliga rättigheter både i EU:s utrikespolitik och i politiken inom EU:s gränser.

| 4. | Europaparlamentet begär att högsta möjliga vaksamhet upprätthålls beträffande klausulen om de mänskliga rättigheterna i Europeiska unionens avtal med tredjeländer, och att klausulen införlivas systematiskt i kommande avtal. Parlamentet påminner om att klausulen om de mänskliga rättigheterna är en väsentlig del av avtalet och därför bör omfatta samtliga avtalsbestämmelser. Parlamentet upprepar sitt krav på att klausulen systematiskt åtföljs av en verklig verkställighetsmekanism. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att högsta möjliga vaksamhet upprätthålls beträffande klausulen om de mänskliga rättigheterna i Europeiska unionens avtal med tredjeländer, och att klausulen införlivas systematiskt i kommande avtal. Parlamentet påminner om att klausulen om de mänskliga rättigheterna är en väsentlig del av avtalet och därför bör omfatta samtliga avtalsbestämmelser. Parlamentet upprepar sitt krav på att klausulen systematiskt åtföljs av en verklig verkställighetsmekanism.

EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter 2008

| 5. | Europaparlamentet understryker den vikt som EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter har för analysen och utvärderingen av Europeiska unionens politik beträffande mänskliga rättigheter och erkänner den viktiga roll som EU-institutionernas insatser på detta område spelar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker den vikt som EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter har för analysen och utvärderingen av Europeiska unionens politik beträffande mänskliga rättigheter och erkänner den viktiga roll som EU-institutionernas insatser på detta område spelar.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att mer och bättre information bör tillhandahållas för en bedömning av de politiska åtgärderna och att förslag till instrument och riktlinjer bör läggas fram för att förbättra den allmänna strategin, undanröja eventuella motsägelser och anpassa de politiska prioriteringarna land för land, så att en landstrategi om mänskliga rättigheter, eller åtminstone ett människorättskapitel i landstrategidokumenten kan antas. Parlamentet upprepar sitt krav på en regelbunden bedömning av användningen av och resultaten från Europeiska unionens politik, instrument och initiativ om mänskliga rättigheter i tredjeländer och uppmanar rådet och kommissionen att utveckla särskilda, kvantifierbara indikatorer och riktmärken för att mäta hur effektiv denna politik är. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att mer och bättre information bör tillhandahållas för en bedömning av de politiska åtgärderna och att förslag till instrument och riktlinjer bör läggas fram för att förbättra den allmänna strategin, undanröja eventuella motsägelser och anpassa de politiska prioriteringarna land för land, så att en landstrategi om mänskliga rättigheter, eller åtminstone ett människorättskapitel i landstrategidokumenten kan antas. Parlamentet upprepar sitt krav på en regelbunden bedömning av användningen av och resultaten från Europeiska unionens politik, instrument och initiativ om mänskliga rättigheter i tredjeländer och uppmanar rådet och kommissionen att utveckla särskilda, kvantifierbara indikatorer och riktmärken för att mäta hur effektiv denna politik är.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar rådets och kommissionens offentliggörande av rapporten för 2008, vid det möte i parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter som hölls den 4 november 2008 och som sammanföll med 60-årsjubileet för FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948. Parlamentet välkomnar också att rapporten lades fram vid plenarsammanträdet samma dag som det årliga Sacharovpriset för tankefrihet utdelades till Hu Jia från Kina. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar rådets och kommissionens offentliggörande av rapporten för 2008, vid det möte i parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter som hölls den 4 november 2008 och som sammanföll med 60-årsjubileet för FN:s förklaring om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948. Parlamentet välkomnar också att rapporten lades fram vid plenarsammanträdet samma dag som det årliga Sacharovpriset för tankefrihet utdelades till Hu Jia från Kina.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar återigen rådet och kommissionen att identifiera de ”länder som ger upphov till särskild oro”, där det är extra svårt att främja mänskliga rättigheter, och länder där de mänskliga rättigheterna kränks, och att i detta syfte ta fram kriterier för att utvärdera länder med hänvisning till hur de sköter sig på människorättsområdet för att på så sätt kunna göra särskilda politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar återigen rådet och kommissionen att identifiera de ”länder som ger upphov till särskild oro”, där det är extra svårt att främja mänskliga rättigheter, och länder där de mänskliga rättigheterna kränks, och att i detta syfte ta fram kriterier för att utvärdera länder med hänvisning till hur de sköter sig på människorättsområdet för att på så sätt kunna göra särskilda politiska prioriteringar.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att öka sina ansträngningar för att sprida årsrapporten om de mänskliga rättigheterna och göra den tillgänglig för en så bred publik som möjligt. Parlamentet begär också att offentliga informationskampanjer genomförs för att göra EU:s roll på detta område mer synlig. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att öka sina ansträngningar för att sprida årsrapporten om de mänskliga rättigheterna och göra den tillgänglig för en så bred publik som möjligt. Parlamentet begär också att offentliga informationskampanjer genomförs för att göra EU:s roll på detta område mer synlig.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att genomföra återkommande undersökningar för att analysera effekterna av och kunskapen om EU:s insatser för de mänskliga rättigheterna i samhället. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att genomföra återkommande undersökningar för att analysera effekterna av och kunskapen om EU:s insatser för de mänskliga rättigheterna i samhället.

| 11. | Europaparlamentet anser att rapporten visar att EU, trots att utredningar pågår inom olika medlemsstater, ännu inte har genomfört någon utvärdering av medlemsstaternas åtgärder i samband med Förenta staternas politik för terrorismbekämpning under president George W Bushs regeringstid. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att rapporten visar att EU, trots att utredningar pågår inom olika medlemsstater, ännu inte har genomfört någon utvärdering av medlemsstaternas åtgärder i samband med Förenta staternas politik för terrorismbekämpning under president George W Bushs regeringstid.

| 12. | I enlighet med den resolution som enhälligt antogs av den peruanska kongressen i april 2008 uppmanar Europaparlamentet rådet att införa Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) på EU:s lista över terroristorganisationer. |
| --- | --- |

12.

I enlighet med den resolution som enhälligt antogs av den peruanska kongressen i april 2008 uppmanar Europaparlamentet rådet att införa Movimiento Revolucionario Túpac Amaru (MRTA) på EU:s lista över terroristorganisationer.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att invandringspolitiken enligt stora delar av världsopinionen innebär en utmaning för trovärdigheten hos EU:s utåtriktade insatser för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att invandringspolitiken enligt stora delar av världsopinionen innebär en utmaning för trovärdigheten hos EU:s utåtriktade insatser för mänskliga rättigheter.

Rådet och kommissionens verksamhet på människorättsområdet i internationella forum

| 14. | Europaparlamentet anser att en kvantitativ och kvalitativ förbättring av rådets sekretariat för mänskliga rättigheter skulle göra det möjligt för Europeiska unionen att stärka sin profil ytterligare för att främja och säkerställa respekt för mänskliga rättigheter i sin externa politik. Parlamentet förväntar sig att en framtida utnämning av en hög representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, som även skulle vara vice ordförande för kommissionen, avsevärt kommer att förbättra Europeiska unionens sammanhållning och effektivitet om Lissabonfördraget träder i kraft. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att en kvantitativ och kvalitativ förbättring av rådets sekretariat för mänskliga rättigheter skulle göra det möjligt för Europeiska unionen att stärka sin profil ytterligare för att främja och säkerställa respekt för mänskliga rättigheter i sin externa politik. Parlamentet förväntar sig att en framtida utnämning av en hög representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik, som även skulle vara vice ordförande för kommissionen, avsevärt kommer att förbättra Europeiska unionens sammanhållning och effektivitet om Lissabonfördraget träder i kraft.

| 15. | Med tanke på betydelsen av människorättsfrågor i konflikter och situationer efter konflikter anser Europaparlamentet att samtliga EU:s särskilda representanter i framtiden bör ha ett mandat som uttryckligen nämner främjandet och säkerställandet av respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

15.

Med tanke på betydelsen av människorättsfrågor i konflikter och situationer efter konflikter anser Europaparlamentet att samtliga EU:s särskilda representanter i framtiden bör ha ett mandat som uttryckligen nämner främjandet och säkerställandet av respekten för de mänskliga rättigheterna.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att den bör uppmuntra EU:s medlemsstater och tredjeländer som det pågår förhandlingar med om framtida anslutning eller stärkta förbindelser, att underteckna och ratificera alla FN:s och Europarådets grundläggande människorättskonventioner och tillhörande fakultativa protokoll och att följa och samarbeta med internationella människorättsliga förfaranden och mekanismer. Parlamentet begär särskilt att ett ramavtal sluts mellan Europeiska unionen och UNHCR för att främja alla medlemsstaters ratificering och genomförande av FN:s konventioner. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att den bör uppmuntra EU:s medlemsstater och tredjeländer som det pågår förhandlingar med om framtida anslutning eller stärkta förbindelser, att underteckna och ratificera alla FN:s och Europarådets grundläggande människorättskonventioner och tillhörande fakultativa protokoll och att följa och samarbeta med internationella människorättsliga förfaranden och mekanismer. Parlamentet begär särskilt att ett ramavtal sluts mellan Europeiska unionen och UNHCR för att främja alla medlemsstaters ratificering och genomförande av FN:s konventioner.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sina kraftfulla insatser för att främja en allmän ratificering av Romstadgan och antagandet av nödvändig nationell genomförandelagstiftning i enlighet med rådets gemensamma ståndpunkt 2003/444/GUSP av den 16 juni 2003 om den internationella brottmålsdomstolen (21) och handlingsplanen från 2004 för att följa upp den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet begär också att dessa insatser utökas till att även omfatta ratificeringen och genomförandet av avtalet om Internationella brottmålsdomstolens (ICC) privilegier och immunitet, som är ett viktigt verktyg i ICC:s verksamhet. Parlamentet välkomnar att det totala antalet stater som är parter i Romstadgan hade ökat till 108 i juli 2008, efter Madagaskars, Cooköarnas och Surinams ratificering av den 2008. Parlamentet uppmanar Tjeckien, som är den enda EU-medlemsstat som ännu inte har ratificerat Romstadgan, att göra detta utan ytterligare dröjsmål (22). Parlamentet uppmanar med kraft Rumänien att upphäva sitt bilaterala immunitetsavtal med Förenta staterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sina kraftfulla insatser för att främja en allmän ratificering av Romstadgan och antagandet av nödvändig nationell genomförandelagstiftning i enlighet med rådets gemensamma ståndpunkt 2003/444/GUSP av den 16 juni 2003 om den internationella brottmålsdomstolen (21) och handlingsplanen från 2004 för att följa upp den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet begär också att dessa insatser utökas till att även omfatta ratificeringen och genomförandet av avtalet om Internationella brottmålsdomstolens (ICC) privilegier och immunitet, som är ett viktigt verktyg i ICC:s verksamhet. Parlamentet välkomnar att det totala antalet stater som är parter i Romstadgan hade ökat till 108 i juli 2008, efter Madagaskars, Cooköarnas och Surinams ratificering av den 2008. Parlamentet uppmanar Tjeckien, som är den enda EU-medlemsstat som ännu inte har ratificerat Romstadgan, att göra detta utan ytterligare dröjsmål (22). Parlamentet uppmanar med kraft Rumänien att upphäva sitt bilaterala immunitetsavtal med Förenta staterna.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar alla EU:s ordförandeskap att ta upp betydelsen av ett samarbete med ICC vid alla EU-toppmöten och i alla dialoger med tredjeländer, inklusive toppmötet mellan EU och Ryssland och dialogen mellan EU och Kina, och uppmanar med kraft alla EU-medlemsstater att utöka samarbetet med denna domstol och att ingå bilaterala avtal om verkställighet av påföljder och om skydd av vittnen och brottsoffer. Parlamentet erkänner också avtalet mellan Europeiska unionen och ICC om samarbete och bistånd och uppmanar EU och dess medlemsstater att i enlighet med avtalet ge domstolen allt stöd som behövs, inklusive praktiskt stöd på fältet, i pågående mål. I detta sammanhang välkomnar parlamentet Belgiens och Portugals hjälp med gripandet och överlämnandet till ICC av Jean-Pierre Bemba i maj 2008. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar alla EU:s ordförandeskap att ta upp betydelsen av ett samarbete med ICC vid alla EU-toppmöten och i alla dialoger med tredjeländer, inklusive toppmötet mellan EU och Ryssland och dialogen mellan EU och Kina, och uppmanar med kraft alla EU-medlemsstater att utöka samarbetet med denna domstol och att ingå bilaterala avtal om verkställighet av påföljder och om skydd av vittnen och brottsoffer. Parlamentet erkänner också avtalet mellan Europeiska unionen och ICC om samarbete och bistånd och uppmanar EU och dess medlemsstater att i enlighet med avtalet ge domstolen allt stöd som behövs, inklusive praktiskt stöd på fältet, i pågående mål. I detta sammanhang välkomnar parlamentet Belgiens och Portugals hjälp med gripandet och överlämnandet till ICC av Jean-Pierre Bemba i maj 2008.

| 19. | Europaparlamentet kräver att Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna ratificerar FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning utan dröjsmål. Parlamentet insisterar på att det fakultativa protokollet till konventionen bör betraktas som en väsentlig del av själva konventionen och kräver att anslutning sker samtidigt till både konventionen och protokollet (23). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver att Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna ratificerar FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning utan dröjsmål. Parlamentet insisterar på att det fakultativa protokollet till konventionen bör betraktas som en väsentlig del av själva konventionen och kräver att anslutning sker samtidigt till både konventionen och protokollet (23).

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av att EU och dess medlemsstater engagerar sig mer aktivt i människorätts- och demokratifrågor när de deltar i olika internationella forum under 2009, inbegripet i arbetet i FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s generalförsamling, Organisationens för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) ministerråd och Europarådet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar vikten av att EU och dess medlemsstater engagerar sig mer aktivt i människorätts- och demokratifrågor när de deltar i olika internationella forum under 2009, inbegripet i arbetet i FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s generalförsamling, Organisationens för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) ministerråd och Europarådet.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar konferensen om människorättsförsvarare, som finansierades genom EIDHR och som ägde rum i Europaparlamentet i Bryssel den 7-8 oktober 2008, som ett av Europaparlamentets, Europeiska kommissionens, och FN:s viktigaste interinstitutionella initiativ. Vid konferensen uppmärksammades 60-årsdagen av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar konferensen om människorättsförsvarare, som finansierades genom EIDHR och som ägde rum i Europaparlamentet i Bryssel den 7-8 oktober 2008, som ett av Europaparlamentets, Europeiska kommissionens, och FN:s viktigaste interinstitutionella initiativ. Vid konferensen uppmärksammades 60-årsdagen av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan Europeiska unionen och Europarådet inom ramen för ett samförståndsavtal som undertecknades i maj 2007. Parlamentet välkomnar även fyrpartsmötena mellan EU:s ordförandeskap, kommissionen, Europarådets generalsekreterare och ordföranden för Europarådets ministerkommitté som hölls den 23 oktober 2007 och den 10 mars 2008. Parlamentet bekräftar på nytt vikten av att fortsätta att främja samarbete på området för mänskliga rättigheter, rättstatsprincipen och pluralistisk demokrati, som är gemensamma värden för båda dessa organisationer och för alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan Europeiska unionen och Europarådet inom ramen för ett samförståndsavtal som undertecknades i maj 2007. Parlamentet välkomnar även fyrpartsmötena mellan EU:s ordförandeskap, kommissionen, Europarådets generalsekreterare och ordföranden för Europarådets ministerkommitté som hölls den 23 oktober 2007 och den 10 mars 2008. Parlamentet bekräftar på nytt vikten av att fortsätta att främja samarbete på området för mänskliga rättigheter, rättstatsprincipen och pluralistisk demokrati, som är gemensamma värden för båda dessa organisationer och för alla EU-medlemsstater.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar det avtal som undertecknades den 18 juni 2008 mellan kommissionen och Europarådet om samarbete i Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter. Parlamentet påpekar att avtalet innehåller bestämmelser om regelbundna möten, informationsutbyte och samordning av verksamheten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar det avtal som undertecknades den 18 juni 2008 mellan kommissionen och Europarådet om samarbete i Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter. Parlamentet påpekar att avtalet innehåller bestämmelser om regelbundna möten, informationsutbyte och samordning av verksamheten.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar att konventionen om klusterbomber antogs vid diplomatkonferensen i Dublin den 19–30 maj 2008. Parlamentet ser oroligt på det faktum att inte alla EU-medlemsstater undertecknade avtalet vid konferensen för undertecknande i Oslo den 3 december 2008 och uppmanar alla medlemsstater att göra så snarast möjligt (24). Parlamentet noterar att konventionen innehåller ett omedelbart och villkorslöst förbud mot alla klusterbomber, som orsakar civilbefolkningen oacceptabla skador. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar att konventionen om klusterbomber antogs vid diplomatkonferensen i Dublin den 19–30 maj 2008. Parlamentet ser oroligt på det faktum att inte alla EU-medlemsstater undertecknade avtalet vid konferensen för undertecknande i Oslo den 3 december 2008 och uppmanar alla medlemsstater att göra så snarast möjligt (24). Parlamentet noterar att konventionen innehåller ett omedelbart och villkorslöst förbud mot alla klusterbomber, som orsakar civilbefolkningen oacceptabla skador.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar den samarbetsvilja som har visats av Serbien vid gripandet och överlämnandet av Radovan Karadžić till Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty). Parlamentet konstaterar med oro att Ratko Mladić och Goran Hadžić fortfarande är på fri fot och inte har överlämnats till Icty. I detta sammanhang uppmanar parlamentet de serbiska myndigheterna att säkerställa fullständigt samarbete med Icty, vilket borde leda till att alla de resterande åtalade krigsförbrytarna grips och överlämnas, så att klartecken kan ges för att ratificera ett stabiliserings- och associeringsavtal. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar den samarbetsvilja som har visats av Serbien vid gripandet och överlämnandet av Radovan Karadžić till Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty). Parlamentet konstaterar med oro att Ratko Mladić och Goran Hadžić fortfarande är på fri fot och inte har överlämnats till Icty. I detta sammanhang uppmanar parlamentet de serbiska myndigheterna att säkerställa fullständigt samarbete med Icty, vilket borde leda till att alla de resterande åtalade krigsförbrytarna grips och överlämnas, så att klartecken kan ges för att ratificera ett stabiliserings- och associeringsavtal.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga medlemsstater att samarbeta fullt ut med mekanismer för internationell straffrätt, särskilt när det gäller att lagföra brottslingar som är på fri fot. Parlamentet konstaterar med stor oro att Sudan fortfarande inte har gripit Ahmad Muhammad Harun (”Ahmad Harun”) och Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman (”Ali Kushayb”) och överlämnat dem till ICC, varvid landet inte uppfyller sina skyldigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1593 (2005). Parlamentet fördömer kraftfullt de repressalier som Sudan gjort sig skyldigt till efter att ICC utfärdade en arresteringsorder för president Omar al-Bashir och uttrycker stor oro över den senaste tidens angrepp mot människorättsförsvarare, vilket i juni 2008 ledde till gripandet av Mohammed el-Sari, som har dömts till 17 års fängelse för att ha samarbetat med ICC. Parlamentet välkomnar frigivningen av Hassan al-Turabi, ledare för den främsta oppositionsgruppen, ”Popular Congress Party” (PCP), efter att ha varit frihetsberövad under två månader, för sin uppmaning till president Omar al-Bashir att ta politiskt ansvar för de brott som begåtts i Darfur. Parlamentet påminner slutligen om sin resolution av den 22 maj 2008 om Sudan och Internationella brottmålsdomstolen (25) och uppmanar återigen EU:s ordförandeskap och medlemsstaterna att infria och agera enligt sina åtaganden i EU:s förklaring från mars 2008 och rådets slutsatser om Sudan från juni 2008, där EU förklarar att det är ”berett att överväga att vidta åtgärder mot personer som är ansvariga för att inte samarbeta med ICC, om de också fortsättningsvis underlåter att fullgöra skyldigheten enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1593 att samarbeta med ICC”. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga medlemsstater att samarbeta fullt ut med mekanismer för internationell straffrätt, särskilt när det gäller att lagföra brottslingar som är på fri fot. Parlamentet konstaterar med stor oro att Sudan fortfarande inte har gripit Ahmad Muhammad Harun (”Ahmad Harun”) och Ali Muhammad Ali Abd-Al-Rahman (”Ali Kushayb”) och överlämnat dem till ICC, varvid landet inte uppfyller sina skyldigheter enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1593 (2005). Parlamentet fördömer kraftfullt de repressalier som Sudan gjort sig skyldigt till efter att ICC utfärdade en arresteringsorder för president Omar al-Bashir och uttrycker stor oro över den senaste tidens angrepp mot människorättsförsvarare, vilket i juni 2008 ledde till gripandet av Mohammed el-Sari, som har dömts till 17 års fängelse för att ha samarbetat med ICC. Parlamentet välkomnar frigivningen av Hassan al-Turabi, ledare för den främsta oppositionsgruppen, ”Popular Congress Party” (PCP), efter att ha varit frihetsberövad under två månader, för sin uppmaning till president Omar al-Bashir att ta politiskt ansvar för de brott som begåtts i Darfur. Parlamentet påminner slutligen om sin resolution av den 22 maj 2008 om Sudan och Internationella brottmålsdomstolen (25) och uppmanar återigen EU:s ordförandeskap och medlemsstaterna att infria och agera enligt sina åtaganden i EU:s förklaring från mars 2008 och rådets slutsatser om Sudan från juni 2008, där EU förklarar att det är ”berett att överväga att vidta åtgärder mot personer som är ansvariga för att inte samarbeta med ICC, om de också fortsättningsvis underlåter att fullgöra skyldigheten enligt FN:s säkerhetsråds resolution 1593 att samarbeta med ICC”.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att den första rättegången någonsin vid ICC inleddes den 26 januari 2009, mot Thomas Lubanga från Demokratiska republiken Kongo, och konstaterar att det är den första rättegången i den internationella straffrättens historia där brottsoffren deltar aktivt i förhandlingarna. I detta sammanhang uppmanar parlamentet ICC att intensifiera sina uppsökande satsningar i syfte att engagera befolkningen i krisdrabbade länder i en konstruktiv samarbetsprocess med ICC för att främja förståelsen och stödet för domstolens uppdrag, hantera förväntningarna och göra det möjligt för befolkningen att följa och förstå den internationella straffrättsliga processen. Parlamentet välkomnar Demokratiska republiken Kongos samarbete vid överlämnandet av Thomas Lubanga, Germain Katanga och Mathieu Ngudjolo till ICC. Parlamentet beklagar emellertid att ICC:s arresteringsorder för Bosco Ntaganda ännu inte har verkställts, och uppmanar rådet att vid de kommande mötena i rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) kräva att Bosco Ntaganda omedelbart grips och överlämnas till ICC. Parlamentet konstaterar med oro att den redan instabila situationen i Kongo nyligen har destabiliserats ytterligare till följd av nya attacker från Herrens motståndsarmé (Lord's Resistance Army, LRA), som mellan den 24 december 2008 och den 13 januari 2009 brutalt massakrerade minst 620 civila och förde bort över 160 barn i norra Kongo. Parlamentet betonar därför det brådskande behovet av att gripa LRA:s ledare, vilket det också begär i sin resolution av den 21 oktober 2008 om åtalet mot och ställandet inför rätta av Joseph Kony vid Internationella brottmålsdomstolen (26). Parlamentet konstaterar med oro att ICC:s häktningsbeslut för fyra medlemmar av Herrens befrielsearmé i Uganda fortfarande inte har verkställts. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar att den första rättegången någonsin vid ICC inleddes den 26 januari 2009, mot Thomas Lubanga från Demokratiska republiken Kongo, och konstaterar att det är den första rättegången i den internationella straffrättens historia där brottsoffren deltar aktivt i förhandlingarna. I detta sammanhang uppmanar parlamentet ICC att intensifiera sina uppsökande satsningar i syfte att engagera befolkningen i krisdrabbade länder i en konstruktiv samarbetsprocess med ICC för att främja förståelsen och stödet för domstolens uppdrag, hantera förväntningarna och göra det möjligt för befolkningen att följa och förstå den internationella straffrättsliga processen. Parlamentet välkomnar Demokratiska republiken Kongos samarbete vid överlämnandet av Thomas Lubanga, Germain Katanga och Mathieu Ngudjolo till ICC. Parlamentet beklagar emellertid att ICC:s arresteringsorder för Bosco Ntaganda ännu inte har verkställts, och uppmanar rådet att vid de kommande mötena i rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) kräva att Bosco Ntaganda omedelbart grips och överlämnas till ICC. Parlamentet konstaterar med oro att den redan instabila situationen i Kongo nyligen har destabiliserats ytterligare till följd av nya attacker från Herrens motståndsarmé (Lord's Resistance Army, LRA), som mellan den 24 december 2008 och den 13 januari 2009 brutalt massakrerade minst 620 civila och förde bort över 160 barn i norra Kongo. Parlamentet betonar därför det brådskande behovet av att gripa LRA:s ledare, vilket det också begär i sin resolution av den 21 oktober 2008 om åtalet mot och ställandet inför rätta av Joseph Kony vid Internationella brottmålsdomstolen (26). Parlamentet konstaterar med oro att ICC:s häktningsbeslut för fyra medlemmar av Herrens befrielsearmé i Uganda fortfarande inte har verkställts.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar med tillfredsställelse den nya amerikanska administrationens första lovande uttalanden om ICC, där det sägs att ICC har utsikter att bli ett viktigt och trovärdigt instrument för att utkräva ansvar av de höga ledare som bär ansvaret för de grymheter som begåtts i Kongo, Uganda och Darfur (27). Parlamentet uppmanar Förenta staterna att återigen betrakta sin underskrift av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som bindande och engagera sig mer i ICC:s arbete, särskilt i ärenden som är föremål för utredningar eller preliminära analyser av ICC. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar med tillfredsställelse den nya amerikanska administrationens första lovande uttalanden om ICC, där det sägs att ICC har utsikter att bli ett viktigt och trovärdigt instrument för att utkräva ansvar av de höga ledare som bär ansvaret för de grymheter som begåtts i Kongo, Uganda och Darfur (27). Parlamentet uppmanar Förenta staterna att återigen betrakta sin underskrift av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som bindande och engagera sig mer i ICC:s arbete, särskilt i ärenden som är föremål för utredningar eller preliminära analyser av ICC.

| 29. | Europaparlamentet uppmärksammar återigen med tillfredsställelse FN:s generalförsamlings antagande av deklarationen om urbefolkningarnas rättigheter, genom vilken man skapar en ram inom vilken stater kan skydda och främja urbefolkningarnas rättigheter utan att någon utestängs eller diskrimineras. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att följa upp genomförandet av förklaringen, särskilt genom EIDHR, samtidigt som man i synnerhet verkar för att få alla medlemsstater att så snart som möjligt ratificera Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention 169 om urbefolkningar och stamfolk, genom vilken man stöder de principer som anges i den aktuella deklarationen med ett rättsligt bindande instrument. Parlamentet välkomnar emellertid kommissionens verksamhet som inriktas på urbefolkningar och välkomnar projektet ”Främjande av urbefolkningarnas och stamfolkens rättigheter genom rättsliga råd, kapacitetsskapande åtgärder och dialog”, som är ett gemensamt projekt mellan kommissionen och ILO. Parlamentet konstaterar att endast tre medlemsstater har ratificerat ILO-konventionen nästan tjugo år efter dess ikraftträdande, nämligen Danmark, Nederländerna och Spanien, och efterlyser därför initiativ för att öka medvetenheten om denna viktiga rättsakt och öka dess effektivitet över hela världen genom att se till att den ratificeras av alla medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmärksammar återigen med tillfredsställelse FN:s generalförsamlings antagande av deklarationen om urbefolkningarnas rättigheter, genom vilken man skapar en ram inom vilken stater kan skydda och främja urbefolkningarnas rättigheter utan att någon utestängs eller diskrimineras. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att följa upp genomförandet av förklaringen, särskilt genom EIDHR, samtidigt som man i synnerhet verkar för att få alla medlemsstater att så snart som möjligt ratificera Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention 169 om urbefolkningar och stamfolk, genom vilken man stöder de principer som anges i den aktuella deklarationen med ett rättsligt bindande instrument. Parlamentet välkomnar emellertid kommissionens verksamhet som inriktas på urbefolkningar och välkomnar projektet ”Främjande av urbefolkningarnas och stamfolkens rättigheter genom rättsliga råd, kapacitetsskapande åtgärder och dialog”, som är ett gemensamt projekt mellan kommissionen och ILO. Parlamentet konstaterar att endast tre medlemsstater har ratificerat ILO-konventionen nästan tjugo år efter dess ikraftträdande, nämligen Danmark, Nederländerna och Spanien, och efterlyser därför initiativ för att öka medvetenheten om denna viktiga rättsakt och öka dess effektivitet över hela världen genom att se till att den ratificeras av alla medlemsstater.

| 30. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning avseende utvecklingen av en europeisk ramstrategi för romer, med hänsyn till romernas särskilda sociala situation i Europeiska unionen, i kandidatländerna och i de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen. Parlamentet uppmärksammar med tillfredsställelse kommissionens första ”toppmöte mellan EU och romer”, som ägde rum i september 2008 med gemensamt stöd från kommissionens ordförande och det franska ordförandeskapet, i syfte att främja ett fast åtagande att ta itu med konkreta problem och skapa mekanismer för att uppnå en bättre förståelse för romernas situation i Europa. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning avseende utvecklingen av en europeisk ramstrategi för romer, med hänsyn till romernas särskilda sociala situation i Europeiska unionen, i kandidatländerna och i de länder som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen. Parlamentet uppmärksammar med tillfredsställelse kommissionens första ”toppmöte mellan EU och romer”, som ägde rum i september 2008 med gemensamt stöd från kommissionens ordförande och det franska ordförandeskapet, i syfte att främja ett fast åtagande att ta itu med konkreta problem och skapa mekanismer för att uppnå en bättre förståelse för romernas situation i Europa.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar det samförstånd som nåddes om Durban Review Conference i ett slutdokument den 21 april 2009, som en uppföljning till Världskonferensen mot rasism, vilket bl.a. erbjuder fullvärdigt skydd för yttrandefriheten såsom den definieras i internationell rätt, bekräftar och stärker uppmaningen om skydd av migranters rättigheter och erkänner flera och svåra fall av diskriminering. Parlamentet fördömer president Mahmoud Ahmadinejads tal, vilket gick emot konferensens anda och syfte, nämligen att sätta stopp för rasismen. Parlamentet välkomnar UNHRC:s viktiga sammanträden den 21 april–2 maj 2008 och den 6–17 oktober 2008, genom vilka organet fungerar som förberedande kommitté för Durban Review Conference. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar det samförstånd som nåddes om Durban Review Conference i ett slutdokument den 21 april 2009, som en uppföljning till Världskonferensen mot rasism, vilket bl.a. erbjuder fullvärdigt skydd för yttrandefriheten såsom den definieras i internationell rätt, bekräftar och stärker uppmaningen om skydd av migranters rättigheter och erkänner flera och svåra fall av diskriminering. Parlamentet fördömer president Mahmoud Ahmadinejads tal, vilket gick emot konferensens anda och syfte, nämligen att sätta stopp för rasismen. Parlamentet välkomnar UNHRC:s viktiga sammanträden den 21 april–2 maj 2008 och den 6–17 oktober 2008, genom vilka organet fungerar som förberedande kommitté för Durban Review Conference.

| 32. | Europaparlamentet är besviket över rådets bristande ledarskap och medlemsstaternas oförmåga att komma överens om en gemensam strategi vid den översynskonferens om rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och intolerans som hölls i Genève den 20-24 april 2009 (Durban II). Parlamentet beklagar djupt bristen på enighet och samarbete, särskilt mot bakgrund av den förväntade intensifieringen av EU:s utrikespolitik enligt det nya EU-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen och, särskilt, rådet att förklara för parlamentet huruvida en EU-strategi var planerad och vilka insatser som gjordes för att finna en gemensam linje, och att redogöra för det inträffade och för konsekvenserna av resultatet av Durban II. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet är besviket över rådets bristande ledarskap och medlemsstaternas oförmåga att komma överens om en gemensam strategi vid den översynskonferens om rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och intolerans som hölls i Genève den 20-24 april 2009 (Durban II). Parlamentet beklagar djupt bristen på enighet och samarbete, särskilt mot bakgrund av den förväntade intensifieringen av EU:s utrikespolitik enligt det nya EU-fördraget. Parlamentet uppmanar kommissionen och, särskilt, rådet att förklara för parlamentet huruvida en EU-strategi var planerad och vilka insatser som gjordes för att finna en gemensam linje, och att redogöra för det inträffade och för konsekvenserna av resultatet av Durban II.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar det andra europeiska forumet om barnets rättigheter som organiserades av kommissionen i mars 2008, där man koncentrerade sig på larmmekanismer för försvunna barn och på frågor om barnfattigdom och social utestängning, med särskilt inriktning på romska barn. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar det andra europeiska forumet om barnets rättigheter som organiserades av kommissionen i mars 2008, där man koncentrerade sig på larmmekanismer för försvunna barn och på frågor om barnfattigdom och social utestängning, med särskilt inriktning på romska barn.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska året för interkulturell dialog 2008, som kommissionens tog initiativ till och som antogs genom beslut av Europaparlamentet och rådet. Parlamentet upprepar att interkulturell dialog bör spela en allt viktigare roll när det gäller att utveckla den europeiska identiteten och EU-medborgarskapet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta fram strategier för att främja interkulturell dialog, att inom sina respektive behörighetsområden främja målen för FN-initiativet Civilisationernas allians och att ge fortsatt politiskt stöd till detta initiativ. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska året för interkulturell dialog 2008, som kommissionens tog initiativ till och som antogs genom beslut av Europaparlamentet och rådet. Parlamentet upprepar att interkulturell dialog bör spela en allt viktigare roll när det gäller att utveckla den europeiska identiteten och EU-medborgarskapet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta fram strategier för att främja interkulturell dialog, att inom sina respektive behörighetsområden främja målen för FN-initiativet Civilisationernas allians och att ge fortsatt politiskt stöd till detta initiativ.

Förenta nationernas råd för mänskliga rättigheter

| 35. | Europaparlamentet välkomnar UNHRC:s arbete och betonar dess viktiga roll inom FN:s organisation och dess potential att utveckla en värdefull ram för Europeiska unionens multilaterala initiativ på området för mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att detta organ måste fortsätta med sitt arbete för att därmed få större trovärdighet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar UNHRC:s arbete och betonar dess viktiga roll inom FN:s organisation och dess potential att utveckla en värdefull ram för Europeiska unionens multilaterala initiativ på området för mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att detta organ måste fortsätta med sitt arbete för att därmed få större trovärdighet.

| 36. | Europaparlamentet betonar att de icke-statliga organisationernas roll är oundgänglig för UNHRC:s effektivitet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att de icke-statliga organisationernas roll är oundgänglig för UNHRC:s effektivitet.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar den allmänna återkommande utvärderingen och den första rundan för denna som ägde rum i april och maj 2008 och avslutades med att UNHRC i juni 2008 antog resultatrapporterna. Parlamentet konstaterar att genomförandet av den nya mekanismens första två cykler bekräftade den allmänna återkommande utvärderingens potential och hoppas att genomförandet av den allmänna återkommande utvärderingsmekanismen kommer att ge fler konkreta resultat och förbättringar. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noga följa och övervaka verksamheten i samband med den allmänna återkommande utvärderingen och uppmanar rådet att samråda med parlamentet i denna fråga. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar den allmänna återkommande utvärderingen och den första rundan för denna som ägde rum i april och maj 2008 och avslutades med att UNHRC i juni 2008 antog resultatrapporterna. Parlamentet konstaterar att genomförandet av den nya mekanismens första två cykler bekräftade den allmänna återkommande utvärderingens potential och hoppas att genomförandet av den allmänna återkommande utvärderingsmekanismen kommer att ge fler konkreta resultat och förbättringar. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noga följa och övervaka verksamheten i samband med den allmänna återkommande utvärderingen och uppmanar rådet att samråda med parlamentet i denna fråga.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att EU-medlemsstaterna är i minoritet inom UNHRC, vilket påpekas i årsrapporten. Parlamentet begär att EU:s institutioner och dess medlemsstater gör en samfälld aktion för att komma till rätta med denna situation och utveckla lämpliga allianser med de stater och icke-regeringsorganisationer som driver kampen för de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att EU-medlemsstaterna är i minoritet inom UNHRC, vilket påpekas i årsrapporten. Parlamentet begär att EU:s institutioner och dess medlemsstater gör en samfälld aktion för att komma till rätta med denna situation och utveckla lämpliga allianser med de stater och icke-regeringsorganisationer som driver kampen för de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar i detta avseende rådet och kommissionen att förbättra sina kontakter med demokratiska regeringar från andra regionala grupper inom UNHRC i syfte att öka framgångsmöjligheterna för initiativ som eftersträvar efterlevnad av principerna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årsrapport om röstmönster inom FN i människorättsfrågor och analysera hur dessa har påverkats av EU:s och EU-medlemsstaternas politik och andra blocks politik. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar i detta avseende rådet och kommissionen att förbättra sina kontakter med demokratiska regeringar från andra regionala grupper inom UNHRC i syfte att öka framgångsmöjligheterna för initiativ som eftersträvar efterlevnad av principerna i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en årsrapport om röstmönster inom FN i människorättsfrågor och analysera hur dessa har påverkats av EU:s och EU-medlemsstaternas politik och andra blocks politik.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar till ett förstärkt samarbete mellan Europarådet och Europeiska unionen när det gäller att främja minoriteters rättigheter och skydda regionala språk och minoritetsspråk genom användning av rättsliga verktyg för icke-diskriminering för att förespråka mångfald och tolerans. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar till ett förstärkt samarbete mellan Europarådet och Europeiska unionen när det gäller att främja minoriteters rättigheter och skydda regionala språk och minoritetsspråk genom användning av rättsliga verktyg för icke-diskriminering för att förespråka mångfald och tolerans.

| 41. | Europaparlamentet bekräftar på nytt den stora betydelse som de särskilda förfarandena och ländermandaten har inom UNHRC. Parlamentet anser att processen för förnyelsen av mandaten måste vara öppen. Parlamentet välkomnar den nya vägledningen för FN:s särskilda förfaranden och kräver att man även i fortsättningen vinnlägger sig om att utse oberoende och erfarna kandidater som är tillräckligt representativa, både geografiskt och könsmässigt. Parlamentet uppmärksammar den senaste tidens utveckling när det gäller tematiska och landspecifika mandat. Parlamentet välkomnar de nyligen upprättade tematiska mandaten, genom vilka man hanterar aktuella former av slaveri och tillgång till säkert dricksvatten och sanitär utrustning. Parlamentet välkomnar att mandatet för den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Sudan har förlängts till juni 2009. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet bekräftar på nytt den stora betydelse som de särskilda förfarandena och ländermandaten har inom UNHRC. Parlamentet anser att processen för förnyelsen av mandaten måste vara öppen. Parlamentet välkomnar den nya vägledningen för FN:s särskilda förfaranden och kräver att man även i fortsättningen vinnlägger sig om att utse oberoende och erfarna kandidater som är tillräckligt representativa, både geografiskt och könsmässigt. Parlamentet uppmärksammar den senaste tidens utveckling när det gäller tematiska och landspecifika mandat. Parlamentet välkomnar de nyligen upprättade tematiska mandaten, genom vilka man hanterar aktuella former av slaveri och tillgång till säkert dricksvatten och sanitär utrustning. Parlamentet välkomnar att mandatet för den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Sudan har förlängts till juni 2009.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar EU:s initiativ till en särskild UNHRC-session om Burma i oktober 2007, vilket resulterade i antagandet av en resolution i juni 2008 i vilken man fördömde de pågående systematiska överträdelserna av de mänskliga rättigheterna och rekryteringen av barnsoldater i Burma och uppmanade regeringen i landet att ovillkorligen och omedelbart släppa alla politiska fångar. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar EU:s initiativ till en särskild UNHRC-session om Burma i oktober 2007, vilket resulterade i antagandet av en resolution i juni 2008 i vilken man fördömde de pågående systematiska överträdelserna av de mänskliga rättigheterna och rekryteringen av barnsoldater i Burma och uppmanade regeringen i landet att ovillkorligen och omedelbart släppa alla politiska fångar.

Resultatet när det gäller Europeiska unionens riktlinjer för de mänskliga rättigheterna

| 43. | Trots förseningen av den slutliga ratificeringen av Lissabonfördraget anser Europaparlamentet att förberedelserna inför inrättandet av en europeisk avdelning för yttre åtgärder bör användas på ett proaktivt sätt i syfte att harmonisera medlemsstaternas och kommissionens beskickningar utanför EU inom ramen för de mänskliga rättigheterna, genom att dela strukturer och personal i syfte att skapa fungerande ”EU-ambassader”. |
| --- | --- |

43.

Trots förseningen av den slutliga ratificeringen av Lissabonfördraget anser Europaparlamentet att förberedelserna inför inrättandet av en europeisk avdelning för yttre åtgärder bör användas på ett proaktivt sätt i syfte att harmonisera medlemsstaternas och kommissionens beskickningar utanför EU inom ramen för de mänskliga rättigheterna, genom att dela strukturer och personal i syfte att skapa fungerande ”EU-ambassader”.

| 44. | Europaparlamentet uppmärksammar de slovenska och franska ordförandeskapens initiativ att slutföra Europeiska unionens riktlinjer om barnets rättigheter. Parlamentet ser fram emot att nästa år få ta del av förslagen om de särskilda genomförandeåtgärder som inriktas på genomförande av den övergripande och heltäckande metod som utvecklas genom kärnriktlinjerna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmärksammar de slovenska och franska ordförandeskapens initiativ att slutföra Europeiska unionens riktlinjer om barnets rättigheter. Parlamentet ser fram emot att nästa år få ta del av förslagen om de särskilda genomförandeåtgärder som inriktas på genomförande av den övergripande och heltäckande metod som utvecklas genom kärnriktlinjerna.

| 45. | Europaparlamentet anser att åtgärder bör vidtas för att se till att människorättsfrågor följs på ett mer systematiskt sätt av EU:s uppdrag, till exempel genom att inrätta kontaktpunkter för människorättsfrågor och inkludera riktlinjer om de mänskliga rättigheterna och deras genomförande i utbildningsprogrammen för den EU-personal som åker på uppdrag. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att åtgärder bör vidtas för att se till att människorättsfrågor följs på ett mer systematiskt sätt av EU:s uppdrag, till exempel genom att inrätta kontaktpunkter för människorättsfrågor och inkludera riktlinjer om de mänskliga rättigheterna och deras genomförande i utbildningsprogrammen för den EU-personal som åker på uppdrag.

Kvinnors situation, sexuellt våld, kvinnomord

| 46. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att det franska ordförandeskapet under andra halvåret 2008 har satt upp frågan om kvinnors situation som en ny prioritet för EU:s insatser. Parlamentet betonar särskild vikten av att bekämpa de tragiska företeelser som våld mot kvinnor (inklusive kvinnlig omskärelse) och kvinnomord (inklusive abort på grund av kön) innebär. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att det franska ordförandeskapet under andra halvåret 2008 har satt upp frågan om kvinnors situation som en ny prioritet för EU:s insatser. Parlamentet betonar särskild vikten av att bekämpa de tragiska företeelser som våld mot kvinnor (inklusive kvinnlig omskärelse) och kvinnomord (inklusive abort på grund av kön) innebär.

| 47. | Med tanke på att världssamfundet inte lyckats uppnå någon förändring till det bättre i Zimbabwe – där situationen för de mänskliga rättigheterna är katastrofal – uppmanar Europaparlamentet rådet och medlemsstaterna att undersöka orsakerna bakom detta, utforma en effektivare politik och informera parlamentet om vilka åtgärder de har för avsikt att vidta med tanke på de nära förbindelserna mellan EU, dess medlemsstater och många afrikanska länder, särskilt i södra Afrika. |
| --- | --- |

47.

Med tanke på att världssamfundet inte lyckats uppnå någon förändring till det bättre i Zimbabwe – där situationen för de mänskliga rättigheterna är katastrofal – uppmanar Europaparlamentet rådet och medlemsstaterna att undersöka orsakerna bakom detta, utforma en effektivare politik och informera parlamentet om vilka åtgärder de har för avsikt att vidta med tanke på de nära förbindelserna mellan EU, dess medlemsstater och många afrikanska länder, särskilt i södra Afrika.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av de nya riktlinjerna den 8 december 2008, varigenom en övergripande strategi inrättas för förbättrade EU-åtgärder i syfte att öka kvinnors säkerhet, särskilt i konfliktdrabbade länder, men även i andra länder. Parlamentet beklagar emellertid att parlamentet inte var involverat i större utsträckning i utarbetandet av de nya riktlinjerna och begär i samband med detta att det i framtiden inrättas en mekanism för samråd med parlamentet, både när de nya riktlinjerna utarbetas och när de utvärderas och ses över. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av de nya riktlinjerna den 8 december 2008, varigenom en övergripande strategi inrättas för förbättrade EU-åtgärder i syfte att öka kvinnors säkerhet, särskilt i konfliktdrabbade länder, men även i andra länder. Parlamentet beklagar emellertid att parlamentet inte var involverat i större utsträckning i utarbetandet av de nya riktlinjerna och begär i samband med detta att det i framtiden inrättas en mekanism för samråd med parlamentet, både när de nya riktlinjerna utarbetas och när de utvärderas och ses över.

| 49. | Europaparlamentet uppmärksammar emellertid att det finns brister i utvecklingen av EU:s politik och insatser med inriktning på kvinnors mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att dessa brister återspeglas i rådets rapport, som visserligen behandlar olika tematiska frågor men som aldrig mer än snuddar på ytan av detta problem. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmärksammar emellertid att det finns brister i utvecklingen av EU:s politik och insatser med inriktning på kvinnors mänskliga rättigheter. Parlamentet anser att dessa brister återspeglas i rådets rapport, som visserligen behandlar olika tematiska frågor men som aldrig mer än snuddar på ytan av detta problem.

Dödsstraff

| 50. | Europaparlamentet erinrar om resolutionen om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraff (resolution 62/149) som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 2007, i vilken man uppmanade till ett världsomfattande moratorium för tillämpningen av dödsstraff. Parlamentet betonar att resolutionen avslutas med en uppmaning till alla FN-medlemsstater att upprätta ett moratorium för avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet erinrar om resolutionen om ett moratorium för tillämpningen av dödsstraff (resolution 62/149) som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 2007, i vilken man uppmanade till ett världsomfattande moratorium för tillämpningen av dödsstraff. Parlamentet betonar att resolutionen avslutas med en uppmaning till alla FN-medlemsstater att upprätta ett moratorium för avrättningar i syfte att avskaffa dödsstraffet.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar den gemensamma förklaringen mot dödsstraff, undertecknad den 10 oktober 2008 av Europaparlamentets talman, rådets ordförande och kommissionens ordförande på EU:s vägnar, och av den parlamentariska församlingens ordförande, Europarådets ministerkommittés ordförande och Europarådets generalsekreterare, på ”Europeiska dagen mot dödsstraff” som firas den 10 oktober varje år. Parlamentet upprepar att förbudet mot dödsstraff är en av de viktigaste bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det i artikel 2 anges att ”Ingen får dömas till döden eller avrättas”. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet välkomnar den gemensamma förklaringen mot dödsstraff, undertecknad den 10 oktober 2008 av Europaparlamentets talman, rådets ordförande och kommissionens ordförande på EU:s vägnar, och av den parlamentariska församlingens ordförande, Europarådets ministerkommittés ordförande och Europarådets generalsekreterare, på ”Europeiska dagen mot dödsstraff” som firas den 10 oktober varje år. Parlamentet upprepar att förbudet mot dödsstraff är en av de viktigaste bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, där det i artikel 2 anges att ”Ingen får dömas till döden eller avrättas”.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar den reviderade och uppdaterade versionen av EU:s riktlinjer om dödsstraff. Parlamentet upprepar att EU motsätter sig dödsstraff under alla omständigheter och betonar återigen att avskaffandet av dödsstraffet bidrar till en ökad människovärdighet och en bättre utveckling för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar den reviderade och uppdaterade versionen av EU:s riktlinjer om dödsstraff. Parlamentet upprepar att EU motsätter sig dödsstraff under alla omständigheter och betonar återigen att avskaffandet av dödsstraffet bidrar till en ökad människovärdighet och en bättre utveckling för de mänskliga rättigheterna.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet att uppmana Italien, Lettland, Polen och Spanien, som har undertecknat men ännu inte ratificerat protokoll nr 13 till Europakonventionen om avskaffande av dödsstraffet under alla omständigheter, att göra detta. Parlamentet uppmärksammar i detta avseende att riktlinjerna för dödsstraffet skulle kunna tillämpas på ett mer samstämt sätt om medlemsstaterna undertecknade och ratificerade denna typ av protokoll och konventioner. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet att uppmana Italien, Lettland, Polen och Spanien, som har undertecknat men ännu inte ratificerat protokoll nr 13 till Europakonventionen om avskaffande av dödsstraffet under alla omständigheter, att göra detta. Parlamentet uppmärksammar i detta avseende att riktlinjerna för dödsstraffet skulle kunna tillämpas på ett mer samstämt sätt om medlemsstaterna undertecknade och ratificerade denna typ av protokoll och konventioner.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar att dödsstraffet tillämpas i allt mindre utsträckning och att det 2008 avskaffades för alla brott i Rwanda och Uzbekistan. Parlamentet välkomnar förslaget till strafflag i Iran, genom vilket steningsstraff förbjuds, och uppmanar med kraft det iranska parlamentet att anta förslaget till strafflag så att steningsstraff därmed kan förbjudas helt. Parlamentet fördömer att den iranska regeringen fortfarande dömer personer som är under 18 år till döden och avrättar dem (särskilt dem vars enda ”brott” enligt sharialagarna är att ha begått homosexuella handlingar). Parlamentet betonar att Iran är det enda land som avrättade ungdomsbrottslingar under 2008 och är djupt oroat över att det finns minst 130 ytterligare dödsdömda ungdomsbrottslingar i Iran. Parlamentet fördömer återigen den iranska regimens ökande tillämpning av dödsstraffet, vilket placerar Iran på andra plats, strax efter Kina, i raden av länder som uppvisar det största antalet avrättningar. Parlamentet konstaterar att ingen har dömts till döden i Guatemala, men oroas över att dödsstraffet kan komma att börja tillämpas i Guatemala igen. Parlamentet uppmanar med kraft den guatemalanska regeringen att i stället se till att genomföra det allmänna moratoriet för tillämpningen av dödsstraffet. Parlamentet välkomnar emellertid president Alvaro Coloms beslut i mars 2008, vilka kan resultera i avskaffandet av dödsstraffet i Guatemala. Parlamentet uttrycker oro över att dödsstraffet finns kvar i Perus lagstiftning. Parlamentet konstaterar att alla dödsstraff i Kina sedan 2007 har granskats av landets högsta domstol. Parlamentet är emellertid fortsatt bekymrat över att Kina fortfarande verkställer det största antalet avrättningar i världen. Parlamentet fördömer tillämpningen av dödsstraffet i Vitryssland, som är det enda landet i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraff, vilket strider mot europeiska värderingar. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar att dödsstraffet tillämpas i allt mindre utsträckning och att det 2008 avskaffades för alla brott i Rwanda och Uzbekistan. Parlamentet välkomnar förslaget till strafflag i Iran, genom vilket steningsstraff förbjuds, och uppmanar med kraft det iranska parlamentet att anta förslaget till strafflag så att steningsstraff därmed kan förbjudas helt. Parlamentet fördömer att den iranska regeringen fortfarande dömer personer som är under 18 år till döden och avrättar dem (särskilt dem vars enda ”brott” enligt sharialagarna är att ha begått homosexuella handlingar). Parlamentet betonar att Iran är det enda land som avrättade ungdomsbrottslingar under 2008 och är djupt oroat över att det finns minst 130 ytterligare dödsdömda ungdomsbrottslingar i Iran. Parlamentet fördömer återigen den iranska regimens ökande tillämpning av dödsstraffet, vilket placerar Iran på andra plats, strax efter Kina, i raden av länder som uppvisar det största antalet avrättningar. Parlamentet konstaterar att ingen har dömts till döden i Guatemala, men oroas över att dödsstraffet kan komma att börja tillämpas i Guatemala igen. Parlamentet uppmanar med kraft den guatemalanska regeringen att i stället se till att genomföra det allmänna moratoriet för tillämpningen av dödsstraffet. Parlamentet välkomnar emellertid president Alvaro Coloms beslut i mars 2008, vilka kan resultera i avskaffandet av dödsstraffet i Guatemala. Parlamentet uttrycker oro över att dödsstraffet finns kvar i Perus lagstiftning. Parlamentet konstaterar att alla dödsstraff i Kina sedan 2007 har granskats av landets högsta domstol. Parlamentet är emellertid fortsatt bekymrat över att Kina fortfarande verkställer det största antalet avrättningar i världen. Parlamentet fördömer tillämpningen av dödsstraffet i Vitryssland, som är det enda landet i Europa som fortfarande tillämpar dödsstraff, vilket strider mot europeiska värderingar.

Tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling

| 55. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla EU-medlemsstater som ännu inte har undertecknat och/eller ratificerat det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr (OPCAT) att göra detta snarast möjligt. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar med kraft alla EU-medlemsstater som ännu inte har undertecknat och/eller ratificerat det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr (OPCAT) att göra detta snarast möjligt.

| 56. | Europaparlamentet är fortfarande oroat när det gäller det verkliga engagemanget för de mänskliga rättigheterna i de medlemsstater i Europeiska unionen som vägrar att underteckna den ovannämnda internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden. Parlamentet välkomnar att Argentina ratificerade konventionen i maj 2008 och uppmanar alla medlemsstater i Europeiska unionen som inte har gjort detta att underteckna och ratificera den utan dröjsmål (28). |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet är fortfarande oroat när det gäller det verkliga engagemanget för de mänskliga rättigheterna i de medlemsstater i Europeiska unionen som vägrar att underteckna den ovannämnda internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden. Parlamentet välkomnar att Argentina ratificerade konventionen i maj 2008 och uppmanar alla medlemsstater i Europeiska unionen som inte har gjort detta att underteckna och ratificera den utan dröjsmål (28).

| 57. | Europaparlamentet välkomnar den reviderade versionen av EU:s riktlinjer om tortyr, som antogs av rådet i april 2001 och uppdaterades 2008, vars syfte är att ge EU ett operativt verktyg som ska tillämpas vid kontakter med tredjeländer på alla nivåer såväl som i multilaterala människorättsforum i avsikt att stödja och stärka pågående initiativ för att förhindra och avskaffa tortyr och misshandel i alla delar av världen. Parlamentet upprepar att EU är fast beslutet att upprätthålla det fullständiga förbudet mot tortyr och grym, omänsklig och förnedrande behandling. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet välkomnar den reviderade versionen av EU:s riktlinjer om tortyr, som antogs av rådet i april 2001 och uppdaterades 2008, vars syfte är att ge EU ett operativt verktyg som ska tillämpas vid kontakter med tredjeländer på alla nivåer såväl som i multilaterala människorättsforum i avsikt att stödja och stärka pågående initiativ för att förhindra och avskaffa tortyr och misshandel i alla delar av världen. Parlamentet upprepar att EU är fast beslutet att upprätthålla det fullständiga förbudet mot tortyr och grym, omänsklig och förnedrande behandling.

| 58. | Europaparlamentet förväntar sig att rådet och kommissionen förstärker samarbetet med Europarådet i syfte att skapa ett europeiskt område utan tortyr och andra former av misshandel, som ett tydligt budskap om att de europeiska länderna är fast beslutna att avskaffa dessa metoder inom sina gränser i första hand, och därmed föregå med gott exempel för andra länder i världen där sådana metoder beklagligt nog fortfarande används. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet förväntar sig att rådet och kommissionen förstärker samarbetet med Europarådet i syfte att skapa ett europeiskt område utan tortyr och andra former av misshandel, som ett tydligt budskap om att de europeiska länderna är fast beslutna att avskaffa dessa metoder inom sina gränser i första hand, och därmed föregå med gott exempel för andra länder i världen där sådana metoder beklagligt nog fortfarande används.

| 59. | Europaparlamentet välkomnar utvärderingen av EU:s riktlinjer om tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, vilken inbegriper nya rekommendationer och genomförandeåtgärder som har utformats för att ytterligare stärka verksamheten på detta område. Parlamentet uppmärksammar med tillfredsställelse införlivandet av rekommendationerna i undersökningen med titeln ”Genomförandet av Europeiska unionens riktlinjer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning”, som lades fram för parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter den 28 juni 2007 och för rådets arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna (COHOM) i december 2007. Parlamentet uppmärksammar med tillfredsställelse de slutsatser som har dragits i samband med undersökningen av riktlinjernas tillämpning. Parlamentet välkomnar genomförandeåtgärderna, vilka är utformade för att ge vägledning vid EU-uppdrag och till kommissionens delegationer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de särskilda kriterierna för åtgärder avseende enskilda ärenden och beklagar bristen på åtgärder för att förhindra överföring av personer till länder där det kan förekomma tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande bestraffning. Parlamentet uppmanar återigen i detta sammanhang med kraft EU återigen att följa de normer och standarder som har fastställts genom internationella och regionala instrument om tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet välkomnar utvärderingen av EU:s riktlinjer om tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, vilken inbegriper nya rekommendationer och genomförandeåtgärder som har utformats för att ytterligare stärka verksamheten på detta område. Parlamentet uppmärksammar med tillfredsställelse införlivandet av rekommendationerna i undersökningen med titeln ”Genomförandet av Europeiska unionens riktlinjer om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning”, som lades fram för parlamentets underutskott för mänskliga rättigheter den 28 juni 2007 och för rådets arbetsgrupp för de mänskliga rättigheterna (COHOM) i december 2007. Parlamentet uppmärksammar med tillfredsställelse de slutsatser som har dragits i samband med undersökningen av riktlinjernas tillämpning. Parlamentet välkomnar genomförandeåtgärderna, vilka är utformade för att ge vägledning vid EU-uppdrag och till kommissionens delegationer. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang de särskilda kriterierna för åtgärder avseende enskilda ärenden och beklagar bristen på åtgärder för att förhindra överföring av personer till länder där det kan förekomma tortyr eller annan omänsklig eller förnedrande bestraffning. Parlamentet uppmanar återigen i detta sammanhang med kraft EU återigen att följa de normer och standarder som har fastställts genom internationella och regionala instrument om tortyr och misshandel.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar resolution 62/148 om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som stöds av EU och som antogs av FN:s generalförsamling den 4 mars 2008, och påminner om att frihet från tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning är en grundläggande rättighet som under alla omständigheter måste skyddas. Parlamentet uppmärksammar att EU:s nätverk av parlamentarikerkommittéer för de mänskliga rättigheterna höll sitt andra möte i Europaparlamentet den 25 juni 2008 med särskild inriktning på bekämpningen av tortyr, med deltagande av Manfred Nowak, FN:s särskilde rapportör om tortyr. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar resolution 62/148 om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som stöds av EU och som antogs av FN:s generalförsamling den 4 mars 2008, och påminner om att frihet från tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning är en grundläggande rättighet som under alla omständigheter måste skyddas. Parlamentet uppmärksammar att EU:s nätverk av parlamentarikerkommittéer för de mänskliga rättigheterna höll sitt andra möte i Europaparlamentet den 25 juni 2008 med särskild inriktning på bekämpningen av tortyr, med deltagande av Manfred Nowak, FN:s särskilde rapportör om tortyr.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att fortsätta med démarcher gentemot alla EU:s internationella partner när det gäller ratificeringen och genomförandet av internationella konventioner som förbjuder tortyr och misshandel, liksom tillhandahållandet av rehabiliteringsstöd till tortyroffer. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att prioritera kampen mot tortyr och misshandel i EU:s människorättspolitik, framför allt genom ökad användning av EU:s riktlinjer och alla andra EU-instrument såsom EIDHR och genom att se till att medlemsstaterna inte godtar diplomatiska försäkringar från tredjeländer där det finns en påtaglig risk för att personer ska utsättas för tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att fortsätta med démarcher gentemot alla EU:s internationella partner när det gäller ratificeringen och genomförandet av internationella konventioner som förbjuder tortyr och misshandel, liksom tillhandahållandet av rehabiliteringsstöd till tortyroffer. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att prioritera kampen mot tortyr och misshandel i EU:s människorättspolitik, framför allt genom ökad användning av EU:s riktlinjer och alla andra EU-instrument såsom EIDHR och genom att se till att medlemsstaterna inte godtar diplomatiska försäkringar från tredjeländer där det finns en påtaglig risk för att personer ska utsättas för tortyr och misshandel.

| 62. | Europaparlamentet noterar vikten av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (29), som förbjuder export och import av varor som inte har något annat praktiskt användningsområde än att användas för dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och som trädde i kraft den 30 juli 2006. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att utvärdera genomförandet av denna förordning i EU:s medlemsstater, och utforska möjligheterna att utöka förordningens räckvidd. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet noterar vikten av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (29), som förbjuder export och import av varor som inte har något annat praktiskt användningsområde än att användas för dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, och som trädde i kraft den 30 juli 2006. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att utvärdera genomförandet av denna förordning i EU:s medlemsstater, och utforska möjligheterna att utöka förordningens räckvidd.

| 63. | Europaparlamentet beklagar att det finns 1,35 miljoner fördrivna personer i Demokratiska republiken Kongo, inklusive 850 000 fördrivna i Nordkivu. Parlamentet betonar åter behovet av brådskande åtgärder i form av en fullständig utredning som syftar till att ställa de förövare inför rätta som bär ansvar för att CNDP-styrkor (Nationalkongressen för folkets försvar), och mai mai-milisen dödade uppskattningsvis 150 personer i Kiwanja i november 2008. Parlamentet uppmanar regeringarna i Demokratiska republiken Kongo och Rwanda att förbinda sig att fullständigt stödja Monuc (Förenta nationernas uppdrag i Demokratiska republiken Kongo) i genomförandet av dess fredsbevarande uppdrag i regionen, och att sträva efter att skydda civila i regionen mot det våld och de allvarliga grymheter som hittills ägt rum. Parlamentet uppmanar likaså rådet och kommissionen att stödja en undersökning av de allvarliga brott mot internationell humanitär rätt som sker dagligen, inklusive våldtäkt, utomrättsliga avrättningar och tortyr, samt behovet av att genomföra en kraftfull EU-strategi för att bidra till förändring i regionen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet beklagar att det finns 1,35 miljoner fördrivna personer i Demokratiska republiken Kongo, inklusive 850 000 fördrivna i Nordkivu. Parlamentet betonar åter behovet av brådskande åtgärder i form av en fullständig utredning som syftar till att ställa de förövare inför rätta som bär ansvar för att CNDP-styrkor (Nationalkongressen för folkets försvar), och mai mai-milisen dödade uppskattningsvis 150 personer i Kiwanja i november 2008. Parlamentet uppmanar regeringarna i Demokratiska republiken Kongo och Rwanda att förbinda sig att fullständigt stödja Monuc (Förenta nationernas uppdrag i Demokratiska republiken Kongo) i genomförandet av dess fredsbevarande uppdrag i regionen, och att sträva efter att skydda civila i regionen mot det våld och de allvarliga grymheter som hittills ägt rum. Parlamentet uppmanar likaså rådet och kommissionen att stödja en undersökning av de allvarliga brott mot internationell humanitär rätt som sker dagligen, inklusive våldtäkt, utomrättsliga avrättningar och tortyr, samt behovet av att genomföra en kraftfull EU-strategi för att bidra till förändring i regionen.

| 64. | Europaparlamentet är fortsatt djupt oroat över den förödande humanitära krisen och koleraepidemin i Zimbabwe, och Mugaberegimens fortsatta vägran att reagera effektivt på krisen. Parlamentet uppmanar vidare rådet och kommissionen att öppet fördöma Mugaberegimens agerande, och att förnya sitt åtagande gentemot Zimbabwes folk i form av ett långsiktigt program för humanitärt bistånd. Parlamentet kritiserar vidare Mugaberegimens hot mot och frihetsberövande av människorättsförsvarare och medlemmar av civilsamhället, såsom Jestina Mukoko, och begär att de som är skyldiga till dessa handlingar ställs inför rätta. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet är fortsatt djupt oroat över den förödande humanitära krisen och koleraepidemin i Zimbabwe, och Mugaberegimens fortsatta vägran att reagera effektivt på krisen. Parlamentet uppmanar vidare rådet och kommissionen att öppet fördöma Mugaberegimens agerande, och att förnya sitt åtagande gentemot Zimbabwes folk i form av ett långsiktigt program för humanitärt bistånd. Parlamentet kritiserar vidare Mugaberegimens hot mot och frihetsberövande av människorättsförsvarare och medlemmar av civilsamhället, såsom Jestina Mukoko, och begär att de som är skyldiga till dessa handlingar ställs inför rätta.

Barns rättigheter

| 65. | Europaparlamentet betonar återigen hur viktigt genomförandet av EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter är. Parlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater att anta Parisåtagandena från 2007 att skydda barn från att olagligen rekryteras eller användas av väpnade styrkor eller väpnade grupper. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar återigen hur viktigt genomförandet av EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter är. Parlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater att anta Parisåtagandena från 2007 att skydda barn från att olagligen rekryteras eller användas av väpnade styrkor eller väpnade grupper.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar den uppdaterade versionen av dessa riktlinjer, antagen den 16 juni 2008, och konstaterar med glädje att EU har uppmanat ambassadörerna att utforma individuella strategier för de 13 prioriterade länderna för genomförande av de sex nya tematiska frågor som identifieras i riktlinjerna: rekrytering, dödande och lemlästande, attacker mot skolor och sjukhus, blockering av humanitära insatser, sexuellt och könsbaserat våld, kränkningar och övergrepp. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar den uppdaterade versionen av dessa riktlinjer, antagen den 16 juni 2008, och konstaterar med glädje att EU har uppmanat ambassadörerna att utforma individuella strategier för de 13 prioriterade länderna för genomförande av de sex nya tematiska frågor som identifieras i riktlinjerna: rekrytering, dödande och lemlästande, attacker mot skolor och sjukhus, blockering av humanitära insatser, sexuellt och könsbaserat våld, kränkningar och övergrepp.

| 67. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets antagande i juni 2008 av slutsatser om barnets rättigheter, särskilt om barn och väpnade konflikter. Parlamentet konstaterar att rådet uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att sörja för enhetlighet, komplementaritet och samordning av mänskliga rättigheter, säkerhet och utvecklingspolitik och program för att på ett effektivt, hållbart och övergripande sätt ta itu med konsekvenserna av väpnade konflikter på barn på kort, medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets antagande i juni 2008 av slutsatser om barnets rättigheter, särskilt om barn och väpnade konflikter. Parlamentet konstaterar att rådet uppmanade kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att sörja för enhetlighet, komplementaritet och samordning av mänskliga rättigheter, säkerhet och utvecklingspolitik och program för att på ett effektivt, hållbart och övergripande sätt ta itu med konsekvenserna av väpnade konflikter på barn på kort, medellång och lång sikt.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar EU:s antagande i juni 2008 av den ändrade checklistan, som syftar till att integrera skyddet för barn i väpnade konflikter i den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet konstaterar att detta innebär avsevärda förbättringar, särskilt beträffande utarbetandet av en definition av skydd av barn, särskild utbildning om barn som utsätts för väpnade konflikter, övervakning och rapportering, förbättrad synlighet och medvetenhet, möjligheten att ha särskild expertis på fältet samt intensifiering av kommunikationen mellan experter mellan uppdragen/insatserna och Bryssel. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar EU:s antagande i juni 2008 av den ändrade checklistan, som syftar till att integrera skyddet för barn i väpnade konflikter i den gemensamma europeiska säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet konstaterar att detta innebär avsevärda förbättringar, särskilt beträffande utarbetandet av en definition av skydd av barn, särskild utbildning om barn som utsätts för väpnade konflikter, övervakning och rapportering, förbättrad synlighet och medvetenhet, möjligheten att ha särskild expertis på fältet samt intensifiering av kommunikationen mellan experter mellan uppdragen/insatserna och Bryssel.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar ordförandeskapets initiativ om barn och väpnade konflikter. Parlamentet noterar konferensen ”Increasing the Impact on the Ground – NGO and EU Collaboration in the Thematic Area of Children Affected by Armed Conflict”, anordnad av det slovenska ordförandeskapet i april 2008. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar ordförandeskapets initiativ om barn och väpnade konflikter. Parlamentet noterar konferensen ”Increasing the Impact on the Ground – NGO and EU Collaboration in the Thematic Area of Children Affected by Armed Conflict”, anordnad av det slovenska ordförandeskapet i april 2008.

| 70. | Europaparlamentet noterar resolutionen om barn och väpnade konflikter som antogs den 22 februari 2008 av FN:s generalförsamling och rapporten från den särskilda representanten för FN:s generalsekreterare. Parlamentet fördömer kraftigt rekryteringen och användningen av barn i de väpnade konflikterna i Tchad och Irak. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet noterar resolutionen om barn och väpnade konflikter som antogs den 22 februari 2008 av FN:s generalförsamling och rapporten från den särskilda representanten för FN:s generalsekreterare. Parlamentet fördömer kraftigt rekryteringen och användningen av barn i de väpnade konflikterna i Tchad och Irak.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar årsrapporten och slutsatserna från FN:s säkerhetsråds arbetsgrupp om barn och väpnade konflikter. Parlamentet fördömer kraftigt de allvarliga övergreppen mot barnets rättigheter och den fortsatta användningen av barn i väpnade konflikter i Sri Lanka, Burma, Filippinerna, Somalia, Kongo och Burundi. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet välkomnar årsrapporten och slutsatserna från FN:s säkerhetsråds arbetsgrupp om barn och väpnade konflikter. Parlamentet fördömer kraftigt de allvarliga övergreppen mot barnets rättigheter och den fortsatta användningen av barn i väpnade konflikter i Sri Lanka, Burma, Filippinerna, Somalia, Kongo och Burundi.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar att 16 av EU:s medlemsstater (30) har undertecknat Genèvedeklarationen om väpnat våld och utveckling, vilket gör att det totala antalet signatärstater nu är uppe i 97. Parlamentet uppmanar med kraft de återstående 11 EU-medlemsstater som ännu inte har undertecknat Genèvedeklarationen att så snart som möjligt göra detta. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet välkomnar att 16 av EU:s medlemsstater (30) har undertecknat Genèvedeklarationen om väpnat våld och utveckling, vilket gör att det totala antalet signatärstater nu är uppe i 97. Parlamentet uppmanar med kraft de återstående 11 EU-medlemsstater som ännu inte har undertecknat Genèvedeklarationen att så snart som möjligt göra detta.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte har undertecknat och ratificerat de fakultativa protokollen till konventionen om barnets rättigheter att utan dröjsmål göra detta (31). |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som inte har undertecknat och ratificerat de fakultativa protokollen till konventionen om barnets rättigheter att utan dröjsmål göra detta (31).

| 74. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen under 2008 inom ramen för det tematiska programmet ”Investering i människor” utfärdade en inbjudan till icke-statliga organisationer att lämna förslag till projekt för barn som påverkas av väpnade konflikter och handel med barn. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ägna särskild uppmärksamhet åt situationen för barn som påverkas av väpnade konflikter. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen under 2008 inom ramen för det tematiska programmet ”Investering i människor” utfärdade en inbjudan till icke-statliga organisationer att lämna förslag till projekt för barn som påverkas av väpnade konflikter och handel med barn. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ägna särskild uppmärksamhet åt situationen för barn som påverkas av väpnade konflikter.

Människorättsförsvarare

| 75. | Europaparlamentet välkomnar konferensen om människorättsförsvarare som hölls den 7-8 oktober 2008. Parlamentet påminner om EU:s åtagande att förbättra skyddet för människorättsförsvarare i deras kamp att förverkliga den vision som läggs fram i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar konferensen om människorättsförsvarare som hölls den 7-8 oktober 2008. Parlamentet påminner om EU:s åtagande att förbättra skyddet för människorättsförsvarare i deras kamp att förverkliga den vision som läggs fram i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| 76. | Europaparlamentet vill uppmärksamma att miljontals barn världen över misshandlas och utnyttjas sexuellt. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att göra allt som står i deras makt för att förhindra och bekämpa sexuellt utnyttjande och sexuell misshandel av barn, försvara rättigheterna för de som faller offer för sådant sexuellt utnyttjande och sexuell misshandel, och främja nationellt och internationellt samarbete i kampen mot sexuellt utnyttjande och sexuell misshandel av barn. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet vill uppmärksamma att miljontals barn världen över misshandlas och utnyttjas sexuellt. Parlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att göra allt som står i deras makt för att förhindra och bekämpa sexuellt utnyttjande och sexuell misshandel av barn, försvara rättigheterna för de som faller offer för sådant sexuellt utnyttjande och sexuell misshandel, och främja nationellt och internationellt samarbete i kampen mot sexuellt utnyttjande och sexuell misshandel av barn.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar förklaringen om Europarådets åtgärder för att förbättra stödet till människorättsförsvarare och främja deras verksamhet, som antogs av ministerkommittén den 6 februari 2008. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar förklaringen om Europarådets åtgärder för att förbättra stödet till människorättsförsvarare och främja deras verksamhet, som antogs av ministerkommittén den 6 februari 2008.

| 78. | Europaparlamentet välkomnar att kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR) 2006 inrättade en kontaktpunkt för människorättsförsvarare i syfte att bevaka deras situation i alla OSSE-länder. Parlamentet uppmanar med kraft EU-institutionerna att ge ett starkare stöd till människorättsförsvarare genom att inrätta en kontaktpunkt vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, för att förbättra uppföljningen av enskilda fall och samordningen med andra internationella och europeiska organisationer. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet välkomnar att kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter vid organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE/ODIHR) 2006 inrättade en kontaktpunkt för människorättsförsvarare i syfte att bevaka deras situation i alla OSSE-länder. Parlamentet uppmanar med kraft EU-institutionerna att ge ett starkare stöd till människorättsförsvarare genom att inrätta en kontaktpunkt vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, för att förbättra uppföljningen av enskilda fall och samordningen med andra internationella och europeiska organisationer.

| 79. | Europaparlamentet välkomnar 2008 års reviderade version av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Parlamentet uppmärksammar inkluderandet av bestämmelser för att förbättra det stöd och skydd som EU-uppdrag kan ge människorättsförsvarare, såsom lokala strategier för genomförande av riktlinjerna, lokala arbetsgrupper för de mänskliga rättigheterna och anordnande av möten minst en gång per år mellan människorättsförsvarare och diplomater. Parlamentet välkomnar samtidigt att riktlinjerna nu omfattar möjligheten att utfärda nödvisum och att underlätta tillfälligt skydd i EG-medlemsstater som åtgärder för att ge snabbt stöd och skydd till människorättsförsvarare som befinner sig i fara i tredjeländer. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet välkomnar 2008 års reviderade version av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Parlamentet uppmärksammar inkluderandet av bestämmelser för att förbättra det stöd och skydd som EU-uppdrag kan ge människorättsförsvarare, såsom lokala strategier för genomförande av riktlinjerna, lokala arbetsgrupper för de mänskliga rättigheterna och anordnande av möten minst en gång per år mellan människorättsförsvarare och diplomater. Parlamentet välkomnar samtidigt att riktlinjerna nu omfattar möjligheten att utfärda nödvisum och att underlätta tillfälligt skydd i EG-medlemsstater som åtgärder för att ge snabbt stöd och skydd till människorättsförsvarare som befinner sig i fara i tredjeländer.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar återigen rådet och medlemsstaterna att konkret beakta frågan om nödvisum för människorättsförsvarare genom att inkludera en tydlig hänvisning till den specifika situationen för människorättsförsvarare i den nya gemenskapskodexen om viseringar och på så sätt skapa ett specifikt och snabbare viseringsförfarande som skulle kunna bygga på de irländska och spanska regeringarnas erfarenheter på området. Parlamentet uppmärksammar diskussionen om utfärdande av viseringar för tillfällig omflyttning av människorättsförsvarare som är starkt utsatta eller i behov av skydd, och uppmanar COHOM att vidta ytterligare åtgärder. Parlamentet anser att konfidentialitet när det gäller EU:s démarcher till förmån för människorättsförsvarare ibland är användbart men begär att Europeiska unionens lokala personal, trots denna konfidentialitet, systematiskt lämnar ut all information om dessa démarcher till de lokala icke-statliga organisationerna på fältet och till människorättsförsvarare och till deras familjer. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar återigen rådet och medlemsstaterna att konkret beakta frågan om nödvisum för människorättsförsvarare genom att inkludera en tydlig hänvisning till den specifika situationen för människorättsförsvarare i den nya gemenskapskodexen om viseringar och på så sätt skapa ett specifikt och snabbare viseringsförfarande som skulle kunna bygga på de irländska och spanska regeringarnas erfarenheter på området. Parlamentet uppmärksammar diskussionen om utfärdande av viseringar för tillfällig omflyttning av människorättsförsvarare som är starkt utsatta eller i behov av skydd, och uppmanar COHOM att vidta ytterligare åtgärder. Parlamentet anser att konfidentialitet när det gäller EU:s démarcher till förmån för människorättsförsvarare ibland är användbart men begär att Europeiska unionens lokala personal, trots denna konfidentialitet, systematiskt lämnar ut all information om dessa démarcher till de lokala icke-statliga organisationerna på fältet och till människorättsförsvarare och till deras familjer.

| 81. | Europaparlamentet hänvisar till rådets slutsatser om Vitryssland av den 13 oktober 2008 och det uttalande som gjordes av ordförandeskapet den 30 september 2008 om parlamentsvalen som hölls i Vitryssland denna månad. Parlamentet beklagar att valen inte uppfyllde de internationella standarderna och OSSE:s demokratiska kriterier. Parlamentet välkomnar frisläppandet av den sista internationellt erkända politiska fången, Alyaksandr Kazulin, före valen. Parlamentet är dock oroat över att minst tio aktivister fortfarande avtjänar straff med ”begränsad frihet” som bara tillåter dem att vara hemma eller på arbetet. Parlamentet ser följaktligen med stor oro på människorättssituationen i Vitryssland. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet hänvisar till rådets slutsatser om Vitryssland av den 13 oktober 2008 och det uttalande som gjordes av ordförandeskapet den 30 september 2008 om parlamentsvalen som hölls i Vitryssland denna månad. Parlamentet beklagar att valen inte uppfyllde de internationella standarderna och OSSE:s demokratiska kriterier. Parlamentet välkomnar frisläppandet av den sista internationellt erkända politiska fången, Alyaksandr Kazulin, före valen. Parlamentet är dock oroat över att minst tio aktivister fortfarande avtjänar straff med ”begränsad frihet” som bara tillåter dem att vara hemma eller på arbetet. Parlamentet ser följaktligen med stor oro på människorättssituationen i Vitryssland.

| 82. | Europaparlamentet fördömer den kinesiska regeringens strängare restriktioner för människorättsförsvarare inför de olympiska spelen, som innebar att de hindrades kommunicera via telefon och Internet, att deras rörelser övervakades och att de påtvingades olika grader av husarrest och en ökad övervakning och kontroll och vilka ledde till att många aktivister valde att skjuta upp eller ställa in sitt arbete till dess att de olympiska spelen var över. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet fördömer den kinesiska regeringens strängare restriktioner för människorättsförsvarare inför de olympiska spelen, som innebar att de hindrades kommunicera via telefon och Internet, att deras rörelser övervakades och att de påtvingades olika grader av husarrest och en ökad övervakning och kontroll och vilka ledde till att många aktivister valde att skjuta upp eller ställa in sitt arbete till dess att de olympiska spelen var över.

| 83. | Europaparlamentet uppmärksammar särskilt det stora inflytande som yttrandefriheten på Internet kan ha på slutna samhällen, och uppmanar EU att stödja cyberdissidenter i hela världen. Mot denna bakgrund uppmanar parlamentet rådet och kommissionen att behandla alla begränsningar av EU-företags leveranser av Internettjänster och informationssamhällestjänster i tredjeländer som en del av EU:s utrikeshandelspolitik och att betrakta alla onödiga begränsningar av tillhandahållandet av dessa tjänster som handelshinder. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmärksammar särskilt det stora inflytande som yttrandefriheten på Internet kan ha på slutna samhällen, och uppmanar EU att stödja cyberdissidenter i hela världen. Mot denna bakgrund uppmanar parlamentet rådet och kommissionen att behandla alla begränsningar av EU-företags leveranser av Internettjänster och informationssamhällestjänster i tredjeländer som en del av EU:s utrikeshandelspolitik och att betrakta alla onödiga begränsningar av tillhandahållandet av dessa tjänster som handelshinder.

| 84. | Europaparlamentet är djupt oroat över att Iran under 2008 har fortsatt att undertrycka enskilda människorättsförsvarare och samhällsmedborgare, och att de allvarliga överträdelserna av de mänskliga rättigheterna fortsätter. Parlamentet fördömer godtyckliga gripanden, tortyr och frihetsberövande av människorättsförsvarare på grund av deras arbete, på anklagelsen ”aktiviteter i strid med nationell säkerhet”. Parlamentet beklagar den nuvarande regeringens politik som riktas mot lärare och akademiker och hindrar studenter från att få högre utbildning, och fördömer förföljandet och frihetsberövandet av studentaktivister. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet är djupt oroat över att Iran under 2008 har fortsatt att undertrycka enskilda människorättsförsvarare och samhällsmedborgare, och att de allvarliga överträdelserna av de mänskliga rättigheterna fortsätter. Parlamentet fördömer godtyckliga gripanden, tortyr och frihetsberövande av människorättsförsvarare på grund av deras arbete, på anklagelsen ”aktiviteter i strid med nationell säkerhet”. Parlamentet beklagar den nuvarande regeringens politik som riktas mot lärare och akademiker och hindrar studenter från att få högre utbildning, och fördömer förföljandet och frihetsberövandet av studentaktivister.

| 85. | Europaparlamentet är bekymrat över situationen för de mänskliga rättigheterna i Nicaragua och Venezuela och över de attacker och fientliga handlingar som riktas mot olika organisationer som försvarar de mänskliga rättigheterna i dessa länder. Parlamentet begär i detta avseende att Nicaraguas och Venezuelas regeringar och myndigheter vidtar åtgärder för att skydda de demokratiska rättigheterna och friheterna samt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet är bekymrat över situationen för de mänskliga rättigheterna i Nicaragua och Venezuela och över de attacker och fientliga handlingar som riktas mot olika organisationer som försvarar de mänskliga rättigheterna i dessa länder. Parlamentet begär i detta avseende att Nicaraguas och Venezuelas regeringar och myndigheter vidtar åtgärder för att skydda de demokratiska rättigheterna och friheterna samt rättsstatsprincipen.

| 86. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt när det gäller de kubanska Sacharovpristagarna Oswaldo Payá Sardiñas och den grupp som är känd som ”Damas de Blanco” (”Damer i vitt”). Parlamentet anser att det är oacceptabelt att ett land med vilket EU har återupptagit en politisk dialog i alla typer av frågor, inbegripet mänskliga rättigheter, nekar såväl Oswaldo Payá som Damas de Blanco rätten att delta i ceremonin för att högtidlighålla tjugoårsdagen av Sacharovprisets instiftande. Parlamentet avvisar bestämt det systematiska våld och de återkommande trakasserier som drabbat Sacharovpristagarna. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang den kubanska regeringen att omedelbart frige alla politiska fångar och samvetsfångar och att erkänna samtliga kubaners rätt att fritt resa in i och ut ur landet. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt när det gäller de kubanska Sacharovpristagarna Oswaldo Payá Sardiñas och den grupp som är känd som ”Damas de Blanco” (”Damer i vitt”). Parlamentet anser att det är oacceptabelt att ett land med vilket EU har återupptagit en politisk dialog i alla typer av frågor, inbegripet mänskliga rättigheter, nekar såväl Oswaldo Payá som Damas de Blanco rätten att delta i ceremonin för att högtidlighålla tjugoårsdagen av Sacharovprisets instiftande. Parlamentet avvisar bestämt det systematiska våld och de återkommande trakasserier som drabbat Sacharovpristagarna. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang den kubanska regeringen att omedelbart frige alla politiska fångar och samvetsfångar och att erkänna samtliga kubaners rätt att fritt resa in i och ut ur landet.

Riktlinjer för människorättsdialog och erkända samråd med tredjeländer

| 87. | Europaparlamentet noterar den reviderade versionen av riktlinjerna för dialogen om mänskliga rättigheter med tredjeländer, som antogs under det franska ordförandeskapet. Parlamentet uppmanar återigen rådet och kommissionen att inleda en övergripande utvärdering av riktlinjerna, utifrån en grundlig utvärdering av varje dialog och de resultat som uppnåtts och att i detta syfte ta fram tydliga indikatorer för varje dialogs effekt samt kriterier för att inleda, avsluta och återuppta dialoger. Parlamentet betonar behovet av att fortsätta hålla informella interinstitutionella möten före och efter varje dialog för att öka informationsutbytet mellan institutionerna och vid behov möjliggöra en bättre samordning. Parlamentet påminner i detta avseende om att ett landsvist antagande av människorättsstrategier skulle bidra till ökad samstämdhet i EU:s politik om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet noterar den reviderade versionen av riktlinjerna för dialogen om mänskliga rättigheter med tredjeländer, som antogs under det franska ordförandeskapet. Parlamentet uppmanar återigen rådet och kommissionen att inleda en övergripande utvärdering av riktlinjerna, utifrån en grundlig utvärdering av varje dialog och de resultat som uppnåtts och att i detta syfte ta fram tydliga indikatorer för varje dialogs effekt samt kriterier för att inleda, avsluta och återuppta dialoger. Parlamentet betonar behovet av att fortsätta hålla informella interinstitutionella möten före och efter varje dialog för att öka informationsutbytet mellan institutionerna och vid behov möjliggöra en bättre samordning. Parlamentet påminner i detta avseende om att ett landsvist antagande av människorättsstrategier skulle bidra till ökad samstämdhet i EU:s politik om de mänskliga rättigheterna.

| 88. | I detta sammanhang betonar Europaparlamentet än en gång de förslag som anges i parlamentets ovannämnda resolution av den 6 september 2007 om hur dialogerna och samråden om mänskliga rättigheter fungerar med tredjeländer. |
| --- | --- |

88.

I detta sammanhang betonar Europaparlamentet än en gång de förslag som anges i parlamentets ovannämnda resolution av den 6 september 2007 om hur dialogerna och samråden om mänskliga rättigheter fungerar med tredjeländer.

| 89. | Europaparlamentet beklagar att Kina har skjutit upp det elfte toppmötet med EU på grund av Dalai Lamas besök i Europa, och inskärper behovet av en radikalt intensifierad och omprövad människorättsdialog mellan EU och Kina. Parlamentet oroas över de allvarliga kränkningarna av mänskliga rättigheter i Kina och framhåller att situationen på plats för de mänskliga rättigheterna inte har förbättrats, trots de löften som regimen gav före de olympiska spelen i augusti 2008. Parlamentet påpekar vidare att begränsningarna av föreningsfriheten, yttrandefriheten och religionsfriheten har blivit ännu strängare. Parlamentet fördömer med kraft angreppen mot tibetaner efter den protestvåg som svepte genom Tibet med början den 10 mars 2008 och det ökade förtrycket i Tibet från den kinesiska regeringens sida sedan dess. Parlamentet efterlyser ett återupptagande av en uppriktig och resultatinriktad dialog mellan de båda parterna på grundval av avtalet om verkligt självstyre för det tibetanska folket (”Memorandum on Genuine Autonomy for the Tibetan People”). Parlamentet konstaterar att den kinesiska regeringen fortfarande inte har ratificerat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, trots dess upprepade försäkringar om sin avsikt att göra detta. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 17 januari 2008 om fängslandet av den kinesiske dissidenten Hu Jia (32), som har tilldelats 2008 års Sacharovpris för tankefrihet, och uppmanar den kinesiska regeringen att omedelbart frisläppa Hu Jia och häva husarresten för hans fru Zeng Jinyan och hans dotter. Parlamentet kritiserar även vågen av förtryck mot undertecknarna av petitionen ”Charter 2008”, ett dokument där man uppmanar till demokratiska reformer i Kina och begär att dissidenten Liu Xiaobo, som hållits fängslad sedan den 9 december 2008, släpps. Parlamentet uttrycker sin oro över att rättssystemet fortfarande är sårbart för godtyckliga och ofta politiskt motiverade ingripanden, inbegripet systemet med statshemligheter som hindrar den insyn som krävs för ett gott statsskick och ett system som bygger på rättsstatsprincipen. Parlamentet beklagar i detta sammanhang den systematiska bestraffningen av jurister som försöker få det kinesiska rättsväsendet att fungera i enlighet med Kinas egna lagar och med dess medborgares rättigheter. Parlamentet noterar den fortsatta bristen på Internetfrihet i Kina, och uppmanar i detta avseende EU-företag som tillhandahåller värdtjänster för Internetinnehåll att inte lämna ut personliga uppgifter som kan identifiera användare av tjänsten till utländska tjänstemän, bortsett från information som lämnas för legitima utländska rättsvårdande syften i enlighet med FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet beklagar att Kina har skjutit upp det elfte toppmötet med EU på grund av Dalai Lamas besök i Europa, och inskärper behovet av en radikalt intensifierad och omprövad människorättsdialog mellan EU och Kina. Parlamentet oroas över de allvarliga kränkningarna av mänskliga rättigheter i Kina och framhåller att situationen på plats för de mänskliga rättigheterna inte har förbättrats, trots de löften som regimen gav före de olympiska spelen i augusti 2008. Parlamentet påpekar vidare att begränsningarna av föreningsfriheten, yttrandefriheten och religionsfriheten har blivit ännu strängare. Parlamentet fördömer med kraft angreppen mot tibetaner efter den protestvåg som svepte genom Tibet med början den 10 mars 2008 och det ökade förtrycket i Tibet från den kinesiska regeringens sida sedan dess. Parlamentet efterlyser ett återupptagande av en uppriktig och resultatinriktad dialog mellan de båda parterna på grundval av avtalet om verkligt självstyre för det tibetanska folket (”Memorandum on Genuine Autonomy for the Tibetan People”). Parlamentet konstaterar att den kinesiska regeringen fortfarande inte har ratificerat den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, trots dess upprepade försäkringar om sin avsikt att göra detta. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 17 januari 2008 om fängslandet av den kinesiske dissidenten Hu Jia (32), som har tilldelats 2008 års Sacharovpris för tankefrihet, och uppmanar den kinesiska regeringen att omedelbart frisläppa Hu Jia och häva husarresten för hans fru Zeng Jinyan och hans dotter. Parlamentet kritiserar även vågen av förtryck mot undertecknarna av petitionen ”Charter 2008”, ett dokument där man uppmanar till demokratiska reformer i Kina och begär att dissidenten Liu Xiaobo, som hållits fängslad sedan den 9 december 2008, släpps. Parlamentet uttrycker sin oro över att rättssystemet fortfarande är sårbart för godtyckliga och ofta politiskt motiverade ingripanden, inbegripet systemet med statshemligheter som hindrar den insyn som krävs för ett gott statsskick och ett system som bygger på rättsstatsprincipen. Parlamentet beklagar i detta sammanhang den systematiska bestraffningen av jurister som försöker få det kinesiska rättsväsendet att fungera i enlighet med Kinas egna lagar och med dess medborgares rättigheter. Parlamentet noterar den fortsatta bristen på Internetfrihet i Kina, och uppmanar i detta avseende EU-företag som tillhandahåller värdtjänster för Internetinnehåll att inte lämna ut personliga uppgifter som kan identifiera användare av tjänsten till utländska tjänstemän, bortsett från information som lämnas för legitima utländska rättsvårdande syften i enlighet med FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna.

| 90. | Europaparlamentet är fortsatt oroat över att människorättsdialogen med Iran har varit avbruten sedan 2004 på grund av att det inte gjorts några framsteg när det gäller människorättssituationen och på grund av bristande samarbetsvilja från den iranska sidan. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att återuppta denna dialog i syfte att ge sitt stöd till alla civila samhällsparter som engagerat arbetar för demokrati, och att – genom fredliga och icke-våldsmetoder – stärka befintliga processer som kan främja demokratiska, institutionella och konstitutionella reformer, säkerställa att dessa reformer blir varaktiga och göra alla iranska människorättsförsvarare och företrädare för det civila samhället mer delaktiga i beslutsprocessen och stärka deras allmänpolitiska roll. Parlamentet är djupt oroat över att människorättssituationen i Iran har förvärrats under 2008 och att begränsningarna av yttrandefrihet och mötesfrihet kvarstår. I detta sammanhang är parlamentet djupt bekymrat över undertryckandet av journalister, författare, forskare samt kvinnorätts- och människorättsaktivister. Parlamentet ser med oro på förtryckandet av etniska och religiösa minoriteter i Iran. Parlamentet fördömer den ökade användningen av dödsstraffet i Iran, inbegripet för ungdomsbrottslingar. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet är fortsatt oroat över att människorättsdialogen med Iran har varit avbruten sedan 2004 på grund av att det inte gjorts några framsteg när det gäller människorättssituationen och på grund av bristande samarbetsvilja från den iranska sidan. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att återuppta denna dialog i syfte att ge sitt stöd till alla civila samhällsparter som engagerat arbetar för demokrati, och att – genom fredliga och icke-våldsmetoder – stärka befintliga processer som kan främja demokratiska, institutionella och konstitutionella reformer, säkerställa att dessa reformer blir varaktiga och göra alla iranska människorättsförsvarare och företrädare för det civila samhället mer delaktiga i beslutsprocessen och stärka deras allmänpolitiska roll. Parlamentet är djupt oroat över att människorättssituationen i Iran har förvärrats under 2008 och att begränsningarna av yttrandefrihet och mötesfrihet kvarstår. I detta sammanhang är parlamentet djupt bekymrat över undertryckandet av journalister, författare, forskare samt kvinnorätts- och människorättsaktivister. Parlamentet ser med oro på förtryckandet av etniska och religiösa minoriteter i Iran. Parlamentet fördömer den ökade användningen av dödsstraffet i Iran, inbegripet för ungdomsbrottslingar.

| 91. | Europaparlamentet beklagar bristen på resultat från samråden mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter och att den ryska regeringen har avstått från att delta i de rundabordskonferenser som hölls som förberedelse för samråden där även lokala och internationella icke-statliga organisationer deltog. Parlamentet konstaterar att EU under samråden tog upp frågan om mänskliga rättigheter, med särskild inriktning på yttrandefrihet och mötesfrihet, det civila samhällets funktion, rättigheter för minoriteter, kampen mot rasism och främlingsfientlighet och rättigheterna för barn och kvinnor, samt internationella regler för mänskliga rättigheter för både EU och Ryssland. Parlamentet beklagar dock att Europeiska unionen inte har lyckats ändra politiken i Ryssland, framför allt när det gäller straffrihet och ett oberoende rättsväsende, behandlingen av människorättsförsvarare och politiska fångar såsom Michail Chodorkovskij, mediernas oberoende och yttrandefriheten, behandlingen av etniska och religiösa minoriteter, respekten för rättsstatsprincipen och skydd för mänskliga rättigheter i de väpnade styrkorna, diskriminering på grund av sexuell läggning samt andra frågor. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 19 juni 2008 om toppmötet mellan EU och Ryssland den 26–27 juni 2008 i Chanty-Mansiysk (33). Parlamentet uttrycker återigen sin oro över den förvärrade situationen för människorättsförsvarare och de svårigheter icke-statliga organisationer möter i fråga om registrering och genomförande av sin verksamhet. Parlamentet uttrycker än en gång sin oro över lagen om bekämpning av extremism, vilken kan påverka det fria informationsflödet och leda till att den ryska regeringen ytterligare begränsar yttrandefriheten för oberoende journalister och politiskt oppositionella. Parlamentet delar den oro som kommer till uttryck i Amnesty Internationals rapport från 2008 om åklagarämbetets fortsatt bristande respekt för Michail Chodorkovskijs och hans assistent Platon Lebedevs rätt till en rättvis rättegång i enlighet med internationella standarder
  .
  Parlamentet beklagar djupt behandlingen av Yukos före detta vicechef Vasilij Aleksanian, vars vägran att avge falskt vittnesmål mot Michail Chodorkovskij ledde till att ryska myndigheter lät hans sjukdom försämras till ett obotligt tillstånd, och instämmer i uppmaningen från Europarådets parlamentariska församling till den ryska regeringen att ”använda alla tillgängliga rättsliga medel” för att frige Igor Sutiagin och Valentin Danilov. Parlamentet välkomnar frisläppandet av Michail Trepasjkin. Parlamentet beklagar djupt att OSSE/ODIHR:s valobservatörsuppdrag som omfattade det ryska presidentvalet i mars 2008 ställdes in på grund av de restriktioner och begränsningar som den ryska regeringen lade på uppdraget. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet beklagar bristen på resultat från samråden mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter och att den ryska regeringen har avstått från att delta i de rundabordskonferenser som hölls som förberedelse för samråden där även lokala och internationella icke-statliga organisationer deltog. Parlamentet konstaterar att EU under samråden tog upp frågan om mänskliga rättigheter, med särskild inriktning på yttrandefrihet och mötesfrihet, det civila samhällets funktion, rättigheter för minoriteter, kampen mot rasism och främlingsfientlighet och rättigheterna för barn och kvinnor, samt internationella regler för mänskliga rättigheter för både EU och Ryssland. Parlamentet beklagar dock att Europeiska unionen inte har lyckats ändra politiken i Ryssland, framför allt när det gäller straffrihet och ett oberoende rättsväsende, behandlingen av människorättsförsvarare och politiska fångar såsom Michail Chodorkovskij, mediernas oberoende och yttrandefriheten, behandlingen av etniska och religiösa minoriteter, respekten för rättsstatsprincipen och skydd för mänskliga rättigheter i de väpnade styrkorna, diskriminering på grund av sexuell läggning samt andra frågor. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 19 juni 2008 om toppmötet mellan EU och Ryssland den 26–27 juni 2008 i Chanty-Mansiysk (33). Parlamentet uttrycker återigen sin oro över den förvärrade situationen för människorättsförsvarare och de svårigheter icke-statliga organisationer möter i fråga om registrering och genomförande av sin verksamhet. Parlamentet uttrycker än en gång sin oro över lagen om bekämpning av extremism, vilken kan påverka det fria informationsflödet och leda till att den ryska regeringen ytterligare begränsar yttrandefriheten för oberoende journalister och politiskt oppositionella. Parlamentet delar den oro som kommer till uttryck i Amnesty Internationals rapport från 2008 om åklagarämbetets fortsatt bristande respekt för Michail Chodorkovskijs och hans assistent Platon Lebedevs rätt till en rättvis rättegång i enlighet med internationella standarder
  .
  Parlamentet beklagar djupt behandlingen av Yukos före detta vicechef Vasilij Aleksanian, vars vägran att avge falskt vittnesmål mot Michail Chodorkovskij ledde till att ryska myndigheter lät hans sjukdom försämras till ett obotligt tillstånd, och instämmer i uppmaningen från Europarådets parlamentariska församling till den ryska regeringen att ”använda alla tillgängliga rättsliga medel” för att frige Igor Sutiagin och Valentin Danilov. Parlamentet välkomnar frisläppandet av Michail Trepasjkin. Parlamentet beklagar djupt att OSSE/ODIHR:s valobservatörsuppdrag som omfattade det ryska presidentvalet i mars 2008 ställdes in på grund av de restriktioner och begränsningar som den ryska regeringen lade på uppdraget.

| 92. | Europaparlamentet noterar att det finns underkommittéer för mänskliga rättigheter som inbegriper länder vid Medelhavets södra kust (Marocko, Tunisien, Libanon, Jordanien, Egypten, Israel och den palestinska myndigheten), vilka omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, och uppmanar rådet och kommissionen att tillsätta underkommittéer för mänskliga rättigheter med alla grannländer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till parlamentsledamöterna att engagera sig i förberedelserna inför dessa underkommittéers möten och informera sig om resultaten från dem. Parlamentet välkomnar att kommissionens delegation i landet i fråga och kommissionens berörda avdelningar i Bryssel både i förväg och i efterhand samråder med civilsamhället. Parlamentet ifrågasätter dock hur effektiva och konsekventa de använda metoderna är, särskilt kriterierna för att utvärdera de diskussioner som förts inom dessa underkommittéer. Parlamentet anser att dessa underkommittéer bör genomföra en särskild uppföljning av de människorättsfrågor som ingår i handlingsplanerna, men betonar att diskussionen om mänskliga rättigheter absolut inte får förbehållas dessa underkommittéer och framhåller behovet av samordning med andra underkommittéer för människorättsrelaterade frågor, exempelvis migration. Parlamentet understryker behovet av att föra upp dessa frågor på högsta politiska nivå så att man stärker följdriktigheten i EU:s politik på detta område. Parlamentet är övertygat om att EU:s grannskapspolitik i sin nuvarande utformning (handlingsplan, uppföljningsrapport och underkommittéer) skulle kunna vara ett kraftfullt verktyg för främjandet av de mänskliga rättigheterna om EU visade en verklig politisk vilja att se till att de mänskliga rättigheternas företräde respekteras på ett konsekvent, systematiskt och övergripande sätt. Parlamentet anser därför att respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna måste vara ett villkor för stärkta förbindelser mellan EU och ett tredjeland. När det gäller ramavtalet med Libyen uppmanas rådet och kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till dialogen och samarbetet på människorättsområdet. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet noterar att det finns underkommittéer för mänskliga rättigheter som inbegriper länder vid Medelhavets södra kust (Marocko, Tunisien, Libanon, Jordanien, Egypten, Israel och den palestinska myndigheten), vilka omfattas av den europeiska grannskapspolitiken, och uppmanar rådet och kommissionen att tillsätta underkommittéer för mänskliga rättigheter med alla grannländer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till parlamentsledamöterna att engagera sig i förberedelserna inför dessa underkommittéers möten och informera sig om resultaten från dem. Parlamentet välkomnar att kommissionens delegation i landet i fråga och kommissionens berörda avdelningar i Bryssel både i förväg och i efterhand samråder med civilsamhället. Parlamentet ifrågasätter dock hur effektiva och konsekventa de använda metoderna är, särskilt kriterierna för att utvärdera de diskussioner som förts inom dessa underkommittéer. Parlamentet anser att dessa underkommittéer bör genomföra en särskild uppföljning av de människorättsfrågor som ingår i handlingsplanerna, men betonar att diskussionen om mänskliga rättigheter absolut inte får förbehållas dessa underkommittéer och framhåller behovet av samordning med andra underkommittéer för människorättsrelaterade frågor, exempelvis migration. Parlamentet understryker behovet av att föra upp dessa frågor på högsta politiska nivå så att man stärker följdriktigheten i EU:s politik på detta område. Parlamentet är övertygat om att EU:s grannskapspolitik i sin nuvarande utformning (handlingsplan, uppföljningsrapport och underkommittéer) skulle kunna vara ett kraftfullt verktyg för främjandet av de mänskliga rättigheterna om EU visade en verklig politisk vilja att se till att de mänskliga rättigheternas företräde respekteras på ett konsekvent, systematiskt och övergripande sätt. Parlamentet anser därför att respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna måste vara ett villkor för stärkta förbindelser mellan EU och ett tredjeland. När det gäller ramavtalet med Libyen uppmanas rådet och kommissionen att ta vederbörlig hänsyn till dialogen och samarbetet på människorättsområdet.

| 93. | Parlamentet beklagar djupt den senaste tidens militära upptrappning och den ytterligare försämringen av den humanitära situationen i Gaza, och uttrycker samtidigt sin ovillkorliga solidaritet med civilbefolkningen i södra Israel. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att fullt ut genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1860 (2009) för att säkra en permanent vapenvila. Parlamentet understryker det akuta behovet av konkret ansvarsutkrävande i samband med att internationell humanitär rätt kränks. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang UNHRC:s beslut att tillsätta en oberoende utredning för att granska de krigsförbrytelser och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som alla sidor gjort sig skyldiga till under den senaste konflikten i Gaza. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att samarbeta med FN:s människorättsutredare. Parlamentet noterar det åtagande som Europeiska rådet (yttre förbindelser) gjorde den 27 januari 2009 om att noggrant följa dessa utredningar, och uppmanar kommissionen att i nära samråd med medlemsstaterna besluta om vilka ytterligare åtgärder som ska vidtas så snart resultaten blivit kända. |
| --- | --- |

93.

Parlamentet beklagar djupt den senaste tidens militära upptrappning och den ytterligare försämringen av den humanitära situationen i Gaza, och uttrycker samtidigt sin ovillkorliga solidaritet med civilbefolkningen i södra Israel. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att fullt ut genomföra FN:s säkerhetsråds resolution 1860 (2009) för att säkra en permanent vapenvila. Parlamentet understryker det akuta behovet av konkret ansvarsutkrävande i samband med att internationell humanitär rätt kränks. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang UNHRC:s beslut att tillsätta en oberoende utredning för att granska de krigsförbrytelser och allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som alla sidor gjort sig skyldiga till under den senaste konflikten i Gaza. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att samarbeta med FN:s människorättsutredare. Parlamentet noterar det åtagande som Europeiska rådet (yttre förbindelser) gjorde den 27 januari 2009 om att noggrant följa dessa utredningar, och uppmanar kommissionen att i nära samråd med medlemsstaterna besluta om vilka ytterligare åtgärder som ska vidtas så snart resultaten blivit kända.

| 94. | Europaparlamentet uppmärksammar att den andra omgången av människorättsdialogen mellan EU och Uzbekistan ägde rum den 5 juni 2008. Parlamentet konstaterar att seminariet om mediernas frihet ägde rum i Tasjkent den 2 och 3 oktober 2008. Parlamentet anser emellertid inte att seminariet nådde sitt syfte att hålla en öppen diskussion om överträdelser av de mänskliga rättigheterna och mediernas frihet i Uzbekistan, vilket var den ursprungliga avsikten. Parlamentet noterar att det ännu inte finns någon oberoende internationell undersökning om massakern i Andizjan och att människorättssituationen i Uzbekistan inte har förbättrats. Parlamentet välkomnar frisläppandet av två människorättsförsvarare, Dilmurod Mukhiddinov och Mamarajab Nazarov. Parlamentet fördömer att människorättsförsvarare och oberoende journalister hålls fängslade efter politiskt motiverade åtal och uppmanar med kraft den uzbekistanska regeringen att släppa alla människorättsförsvarare och andra politiska fångar. Parlamentet uttrycker djup oro över frihetsberövandet av Salijon Abdurakhmanov, en oberoende journalist, och Agzam Turgunov, en människorättsförsvarare. Parlamentet noterar rådets slutsatser av den 13 oktober 2008 om Uzbekistan. Parlamentet uppmanar med kraft den uzbekistanska regeringen att acceptera ackrediteringen av den nya landsdirektören för Human Rights Watch och att låta organisationen och andra internationella organisationer och icke-statliga organisationer verka utan restriktioner. Parlamentet uppmanar Uzbekistan att samarbeta fullt ut och ändamålsenligt med FN:s särskilda rapportörer om tortyr och yttrandefrihet och att upphäva restriktionerna för icke-statliga organisationers registrering och verksamhet i Uzbekistan. Parlamentet noterar att rådet har beslutat att inte förlänga reserestriktionerna för vissa personer som omnämns i den gemensamma ståndpunkten 2007/734/GUSP (34), som upphävts i enlighet med rådets slutsatser av den 15–16 oktober 2007 och den 29 april 2008. Parlamentet välkomnar rådets beslut att, för en period på 12 månader, förlänga det vapenembargo som föreskrivs i den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att granska den övergripande människorättssituationen i Uzbekistan. Parlamentet vill återigen uppmana till ett omedelbart frisläppande av politiska fångar. Parlamentet noterar EU-ordförandeskapets uttalande av den 17 december 2008 om enskilda ärenden. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmärksammar att den andra omgången av människorättsdialogen mellan EU och Uzbekistan ägde rum den 5 juni 2008. Parlamentet konstaterar att seminariet om mediernas frihet ägde rum i Tasjkent den 2 och 3 oktober 2008. Parlamentet anser emellertid inte att seminariet nådde sitt syfte att hålla en öppen diskussion om överträdelser av de mänskliga rättigheterna och mediernas frihet i Uzbekistan, vilket var den ursprungliga avsikten. Parlamentet noterar att det ännu inte finns någon oberoende internationell undersökning om massakern i Andizjan och att människorättssituationen i Uzbekistan inte har förbättrats. Parlamentet välkomnar frisläppandet av två människorättsförsvarare, Dilmurod Mukhiddinov och Mamarajab Nazarov. Parlamentet fördömer att människorättsförsvarare och oberoende journalister hålls fängslade efter politiskt motiverade åtal och uppmanar med kraft den uzbekistanska regeringen att släppa alla människorättsförsvarare och andra politiska fångar. Parlamentet uttrycker djup oro över frihetsberövandet av Salijon Abdurakhmanov, en oberoende journalist, och Agzam Turgunov, en människorättsförsvarare. Parlamentet noterar rådets slutsatser av den 13 oktober 2008 om Uzbekistan. Parlamentet uppmanar med kraft den uzbekistanska regeringen att acceptera ackrediteringen av den nya landsdirektören för Human Rights Watch och att låta organisationen och andra internationella organisationer och icke-statliga organisationer verka utan restriktioner. Parlamentet uppmanar Uzbekistan att samarbeta fullt ut och ändamålsenligt med FN:s särskilda rapportörer om tortyr och yttrandefrihet och att upphäva restriktionerna för icke-statliga organisationers registrering och verksamhet i Uzbekistan. Parlamentet noterar att rådet har beslutat att inte förlänga reserestriktionerna för vissa personer som omnämns i den gemensamma ståndpunkten 2007/734/GUSP (34), som upphävts i enlighet med rådets slutsatser av den 15–16 oktober 2007 och den 29 april 2008. Parlamentet välkomnar rådets beslut att, för en period på 12 månader, förlänga det vapenembargo som föreskrivs i den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att granska den övergripande människorättssituationen i Uzbekistan. Parlamentet vill återigen uppmana till ett omedelbart frisläppande av politiska fångar. Parlamentet noterar EU-ordförandeskapets uttalande av den 17 december 2008 om enskilda ärenden.

| 95. | Europaparlamentet välkomnar att EU och Turkmenistan höll den första omgången av människorättsdialogen i juli 2008 och att frågan om människorättssituationen i Turkmenistan, framför allt när det gäller yttrandefrihet och mötesfrihet, ett oberoende rättsväsende och det civila samhällets funktion har tagits upp. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 20 februari 2008 om en EU-strategi för Centralasien (35) och betonar att Turkmenistan måste göra framsteg inom nyckelområden för att EU ska kunna slutföra interimsavtalet, bland annat genom att ge Internationella Rödakorskommittén fritt och obehindrat tillträde, förändra utbildningsväsendet i enlighet med internationella standarder, ovillkorligen frige alla politiska fångar och samvetsfångar, avskaffa alla reseförbud från regeringens sida och tillåta icke-statliga organisationer och organ för mänskliga rättigheter att arbeta fritt i landet. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att innan interimsavtalet undertecknas ställa tydliga krav avseende specifika förbättringar på människorättsområdet och att i detta syfte anta en färdplan med tydliga tidsfrister för när kraven ska vara uppfyllda. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet välkomnar att EU och Turkmenistan höll den första omgången av människorättsdialogen i juli 2008 och att frågan om människorättssituationen i Turkmenistan, framför allt när det gäller yttrandefrihet och mötesfrihet, ett oberoende rättsväsende och det civila samhällets funktion har tagits upp. Parlamentet hänvisar till sin resolution av den 20 februari 2008 om en EU-strategi för Centralasien (35) och betonar att Turkmenistan måste göra framsteg inom nyckelområden för att EU ska kunna slutföra interimsavtalet, bland annat genom att ge Internationella Rödakorskommittén fritt och obehindrat tillträde, förändra utbildningsväsendet i enlighet med internationella standarder, ovillkorligen frige alla politiska fångar och samvetsfångar, avskaffa alla reseförbud från regeringens sida och tillåta icke-statliga organisationer och organ för mänskliga rättigheter att arbeta fritt i landet. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att innan interimsavtalet undertecknas ställa tydliga krav avseende specifika förbättringar på människorättsområdet och att i detta syfte anta en färdplan med tydliga tidsfrister för när kraven ska vara uppfyllda.

| 96. | Europaparlamentet stöder rådets strävan att upprätta människorättsdialoger med samtliga kvarvarande centralasiatiska länder. Parlamentet anser att dialogerna bör vara resultatorienterade och ligga helt i linje med Europeiska unionens riktlinjer om människorättsdialoger med tredjeländer, med garantier för det civila samhällets och Europaparlamentets delaktighet. Parlamentet begär att upprättandet av dialogerna matchas av adekvata resurser inom rådets och kommissionens sekretariat. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet stöder rådets strävan att upprätta människorättsdialoger med samtliga kvarvarande centralasiatiska länder. Parlamentet anser att dialogerna bör vara resultatorienterade och ligga helt i linje med Europeiska unionens riktlinjer om människorättsdialoger med tredjeländer, med garantier för det civila samhällets och Europaparlamentets delaktighet. Parlamentet begär att upprättandet av dialogerna matchas av adekvata resurser inom rådets och kommissionens sekretariat.

| 97. | Europaparlamentet konstaterar hur betydelsefullt både Turkiets och EU:s åtagande för Turkiets anslutningsprocess är för de pågående människorättsreformerna i Turkiet. Parlamentet anser att regeringsbeslutet att tillåta tv-sändningar på kurdiska är ett positivt steg mot yttrandefrihet i Turkiet. Parlamentet beklagar dock att det fortfarande är förbjudet att använda det kurdiska språket i parlamentet och vid politiskt kampanjarbete. Parlamentet upprepar att ytterligare rättsliga reformer krävs för att säkra respekten för och skyddet av minoriteter samt fullständig yttrandefrihet, rättsligt och i praktiken, i linje med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet konstaterar med oro att inga framsteg har gjorts när det gäller ratificeringen av människorättsinstrument, särskilt OPCAT, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och protokollen nr 4, 7 och 12 till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet konstaterar hur betydelsefullt både Turkiets och EU:s åtagande för Turkiets anslutningsprocess är för de pågående människorättsreformerna i Turkiet. Parlamentet anser att regeringsbeslutet att tillåta tv-sändningar på kurdiska är ett positivt steg mot yttrandefrihet i Turkiet. Parlamentet beklagar dock att det fortfarande är förbjudet att använda det kurdiska språket i parlamentet och vid politiskt kampanjarbete. Parlamentet upprepar att ytterligare rättsliga reformer krävs för att säkra respekten för och skyddet av minoriteter samt fullständig yttrandefrihet, rättsligt och i praktiken, i linje med Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet konstaterar med oro att inga framsteg har gjorts när det gäller ratificeringen av människorättsinstrument, särskilt OPCAT, FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och protokollen nr 4, 7 och 12 till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

| 98. | Europaparlamentet uppmanar med kraft den nya pakistanska regeringen att vidta adekvata åtgärder för att förbättra människorättssituationen i Pakistan. Parlamentet hänvisar till Amnesty Internationals uppmaning till den pakistanska regeringen att återinsätta de domare som rättsstridigt avsattes av den tidigare presidenten Pervez Musharraf under 2007. Parlamentet välkomnar att EU inledde ett oberoende valobservatörsuppdrag för de allmänna parlamentsvalen i februari 2008. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att valen innebar konkurrens mellan olika partier och resulterade i ökat offentligt förtroende för den demokratiska processen. Parlamentet noterar att EU stödjer stärkandet av demokratiska institutioner och uppmanar rådet och kommissionen att stödja demokratirörelsen som startades av de rättsliga institutionerna och advokatsamfundet, framför allt genom att bjuda in vissa av deras företrädare, inbegripet Iftikhar Mohammad Choudhry. Parlamentet betonar att mänskliga rättigheter är en av EU:s viktigaste frågor i den fortsatta dialogen med Pakistan. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet uppmanar med kraft den nya pakistanska regeringen att vidta adekvata åtgärder för att förbättra människorättssituationen i Pakistan. Parlamentet hänvisar till Amnesty Internationals uppmaning till den pakistanska regeringen att återinsätta de domare som rättsstridigt avsattes av den tidigare presidenten Pervez Musharraf under 2007. Parlamentet välkomnar att EU inledde ett oberoende valobservatörsuppdrag för de allmänna parlamentsvalen i februari 2008. Parlamentet konstaterar med tillfredsställelse att valen innebar konkurrens mellan olika partier och resulterade i ökat offentligt förtroende för den demokratiska processen. Parlamentet noterar att EU stödjer stärkandet av demokratiska institutioner och uppmanar rådet och kommissionen att stödja demokratirörelsen som startades av de rättsliga institutionerna och advokatsamfundet, framför allt genom att bjuda in vissa av deras företrädare, inbegripet Iftikhar Mohammad Choudhry. Parlamentet betonar att mänskliga rättigheter är en av EU:s viktigaste frågor i den fortsatta dialogen med Pakistan.

| 99. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse rådets förslag att påbörja en dialog om mänskliga rättigheter med olika latinamerikanska länder. Parlamentet understryker att denna dialog bör gå hand i hand med fasta, konkreta och handgripliga krav när det gäller mänskliga rättigheter, vilket även kommer att ställa krav på EU:s institutioner i deras förbindelser med berörda länder. Parlamentet framhåller särskilt överenskommelsen om att ta med länderna i Centralamerika. Parlamentet konstaterar att Kubas regering i februari 2008 undertecknande Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR). Parlamentet kräver att dessa konventioner ratificeras utan reservationer. Parlamentet uppmanar dessutom Kubas regering att frige alla politiska fångar och att respektera de rättigheter som skyddas genom de fördrag som landet har undertecknat. Parlamentet noterar rådets beslut av den 20 juni 2008 om att häva de informella sanktionerna mot Kuba. Parlamentet konstaterar vidare att rådet under 2009 kommer att besluta om den politiska dialogen med Kuba ska fortsätta, beroende på om det har skett betydande förbättringar i fråga om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse rådets förslag att påbörja en dialog om mänskliga rättigheter med olika latinamerikanska länder. Parlamentet understryker att denna dialog bör gå hand i hand med fasta, konkreta och handgripliga krav när det gäller mänskliga rättigheter, vilket även kommer att ställa krav på EU:s institutioner i deras förbindelser med berörda länder. Parlamentet framhåller särskilt överenskommelsen om att ta med länderna i Centralamerika. Parlamentet konstaterar att Kubas regering i februari 2008 undertecknande Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR). Parlamentet kräver att dessa konventioner ratificeras utan reservationer. Parlamentet uppmanar dessutom Kubas regering att frige alla politiska fångar och att respektera de rättigheter som skyddas genom de fördrag som landet har undertecknat. Parlamentet noterar rådets beslut av den 20 juni 2008 om att häva de informella sanktionerna mot Kuba. Parlamentet konstaterar vidare att rådet under 2009 kommer att besluta om den politiska dialogen med Kuba ska fortsätta, beroende på om det har skett betydande förbättringar i fråga om de mänskliga rättigheterna.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar Ryssland att i egenskap av ockupationsmakt i Georgien upprätthålla de mänskliga rättigheterna i Abchazien och Sydossetien, inbegripet rätten för medborgarna att återvända till sina hem. Parlamentet uppmanar alla parter att fortsätta att genomföra sina åtaganden enligt överenskommelserna av den 12 augusti och den 8 september 2008. Parlamentet begär att alla berörda regeringar fortsätter att tillhandahålla detaljerade kartor och information om alla områden som berörs av konflikten, mot vilka klusterbomber har skjutits, för att underlätta undanröjningen av klustervapenammunition och göra dessa områden säkra för civilbefolkningen. Parlamentet anser att båda regeringarna även bör ansvara för att allmänheten får information om farorna med ammunition som inte exploderat genom offentliga informationskampanjer. Parlamentet uppmanar de berörda förvaltningarna att gå med på att sätta in internationella människorättsobservatörer i Sydossetien och Abchazien. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar Ryssland att i egenskap av ockupationsmakt i Georgien upprätthålla de mänskliga rättigheterna i Abchazien och Sydossetien, inbegripet rätten för medborgarna att återvända till sina hem. Parlamentet uppmanar alla parter att fortsätta att genomföra sina åtaganden enligt överenskommelserna av den 12 augusti och den 8 september 2008. Parlamentet begär att alla berörda regeringar fortsätter att tillhandahålla detaljerade kartor och information om alla områden som berörs av konflikten, mot vilka klusterbomber har skjutits, för att underlätta undanröjningen av klustervapenammunition och göra dessa områden säkra för civilbefolkningen. Parlamentet anser att båda regeringarna även bör ansvara för att allmänheten får information om farorna med ammunition som inte exploderat genom offentliga informationskampanjer. Parlamentet uppmanar de berörda förvaltningarna att gå med på att sätta in internationella människorättsobservatörer i Sydossetien och Abchazien.

| 101. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på framsteg när det gäller den människorättsliga situationen i Burma, särskilt med anledning av det kommande valet som planeras äga rum 2010. Parlamentet fördömer den senaste tidens gripanden av över hundra medlemmar av den burmesiska oppositionen, de domar som avkunnades efter skenrättegångar, och de mycket hårda straff som de dömdes till. Parlamentet uppmanar med kraft Burmas regering att omedelbart frige alla politiska fångar. Parlamentet anser att parlamentet bör skicka en delegation på högsta nivå till Burma, eftersom den rådande situationen för de mänskliga rättigheterna fortfarande inte har förbättrats trots alla sanktioner och eftersom de internationella påtryckningarna mot Burmas regim måste stärkas. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på framsteg när det gäller den människorättsliga situationen i Burma, särskilt med anledning av det kommande valet som planeras äga rum 2010. Parlamentet fördömer den senaste tidens gripanden av över hundra medlemmar av den burmesiska oppositionen, de domar som avkunnades efter skenrättegångar, och de mycket hårda straff som de dömdes till. Parlamentet uppmanar med kraft Burmas regering att omedelbart frige alla politiska fångar. Parlamentet anser att parlamentet bör skicka en delegation på högsta nivå till Burma, eftersom den rådande situationen för de mänskliga rättigheterna fortfarande inte har förbättrats trots alla sanktioner och eftersom de internationella påtryckningarna mot Burmas regim måste stärkas.

Allmän granskning av rådets och kommissionens samt de två ordförandeskapens verksamhet

| 102. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att inrikta sig på länder som ger upphov till särskild oro när det gäller mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap att inrikta sig på länder som ger upphov till särskild oro när det gäller mänskliga rättigheter.

| 103. | Europaparlamentet välkomnar de händelser och diskussioner som äger rum inom ramen för Europeiska året för interkulturell dialog 2008, och noterar med glädje de initiativ som framlagts under de två ordförandeskapen. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet välkomnar de händelser och diskussioner som äger rum inom ramen för Europeiska året för interkulturell dialog 2008, och noterar med glädje de initiativ som framlagts under de två ordförandeskapen.

| 104. | Europaparlamentet välkomnar EU:s tionde forum för icke-statliga organisationer på människorättsområdet som det franska ordförandeskapet och kommissionen anordnade den 10 december 2008 på temat sextioårsdagen av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och som var särskilt inriktat på diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet välkomnar EU:s tionde forum för icke-statliga organisationer på människorättsområdet som det franska ordförandeskapet och kommissionen anordnade den 10 december 2008 på temat sextioårsdagen av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och som var särskilt inriktat på diskriminering av kvinnor.

| 105. | Europaparlamentet begär större insatser och ett mer målmedvetet handlande från EU som hjälp för att åstadkomma en politisk överenskommelse i Darfur-konflikten och underlätta tillämpningen av en övergripande fredsöverenskommelse. Parlamentet understryker nödvändigheten av att sätta stopp för laglösheten och genomdriva de sanktioner som beslutats av FN:s säkerhetsråd. Parlamentet välkomnar EU:s stöd för de häktningsbeslut som har utfärdats av ICC beträffande Darfur och som måste verkställas snarast möjligt. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet begär större insatser och ett mer målmedvetet handlande från EU som hjälp för att åstadkomma en politisk överenskommelse i Darfur-konflikten och underlätta tillämpningen av en övergripande fredsöverenskommelse. Parlamentet understryker nödvändigheten av att sätta stopp för laglösheten och genomdriva de sanktioner som beslutats av FN:s säkerhetsråd. Parlamentet välkomnar EU:s stöd för de häktningsbeslut som har utfärdats av ICC beträffande Darfur och som måste verkställas snarast möjligt.

| 106. | Europaparlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution 1834 av den 24 september 2008 om en förlängning av FN:s uppdrag i Centralafrikanska republiken och Tchad fram till mars 2009 och även FN:s avsikt att tillåta en militär FN-styrka för att följa upp EU-styrkan i Tchad och Centralafrikanska republiken. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution 1834 av den 24 september 2008 om en förlängning av FN:s uppdrag i Centralafrikanska republiken och Tchad fram till mars 2009 och även FN:s avsikt att tillåta en militär FN-styrka för att följa upp EU-styrkan i Tchad och Centralafrikanska republiken.

| 107. | Europaparlamentet välkomnar att rådet upprättar och regelbundet uppdaterar förteckningar över länder där det görs extra insatser för att genomföra EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter, dödsstraffsinsatser (länder som anses ligga på gränsen till att avskaffa dödsstraffet) och insatser för människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet välkomnar att rådet upprättar och regelbundet uppdaterar förteckningar över länder där det görs extra insatser för att genomföra EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter, dödsstraffsinsatser (länder som anses ligga på gränsen till att avskaffa dödsstraffet) och insatser för människorättsförsvarare.

| 108. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om att diskrimineringsfrågor uttryckligen tas upp i alla människorätts- och demokratidiskussioner med tredjeländer, instrument, dokument och rapporter, inbegripet årsrapporterna om mänskliga rättigheter, med uttryckligt inbegripande av frågor om etniska, nationella och språkliga minoriteter, religionsfrihet inbegripet intolerans gentemot någon religion och diskriminering av minoritetsreligioner, kastbaserad diskriminering, skydd och främjande av ursprungsbefolkningars rättigheter, kvinnors mänskliga rättigheter, barnets rättigheter, personer med funktionshinder inbegripet utvecklingsstörda personer, samt människor med alla typer av sexuell läggning och könsidentitet och låta deras organisationer delta fullt ut, både inom EU och tredjeländer när så är lämpligt. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet upprepar sin begäran om att diskrimineringsfrågor uttryckligen tas upp i alla människorätts- och demokratidiskussioner med tredjeländer, instrument, dokument och rapporter, inbegripet årsrapporterna om mänskliga rättigheter, med uttryckligt inbegripande av frågor om etniska, nationella och språkliga minoriteter, religionsfrihet inbegripet intolerans gentemot någon religion och diskriminering av minoritetsreligioner, kastbaserad diskriminering, skydd och främjande av ursprungsbefolkningars rättigheter, kvinnors mänskliga rättigheter, barnets rättigheter, personer med funktionshinder inbegripet utvecklingsstörda personer, samt människor med alla typer av sexuell läggning och könsidentitet och låta deras organisationer delta fullt ut, både inom EU och tredjeländer när så är lämpligt.

| 109. | Europaparlamentet uppmärksammar initiativet om en union för Medelhavsområdet som inleddes av det franska ordförandeskapet som en ny utmaning för att främja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i Medelhavsområdet. Parlamentet framhåller att utvecklingen av nya EU-initiativ för Medelhavsområdet inte får innebära att man i mindre grad uppmärksammar och prioriterar behovet av att främja lämpliga reformer när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter i detta område. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uppmärksammar initiativet om en union för Medelhavsområdet som inleddes av det franska ordförandeskapet som en ny utmaning för att främja demokrati och respekt för mänskliga rättigheter i Medelhavsområdet. Parlamentet framhåller att utvecklingen av nya EU-initiativ för Medelhavsområdet inte får innebära att man i mindre grad uppmärksammar och prioriterar behovet av att främja lämpliga reformer när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter i detta område.

Kommissionens program för externt bistånd och EIDHR

| 110. | Europaparlamentet välkomnar att parlamentets prioriteringar har beaktats i EIDHR:s programdokument för 2007 och 2008. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet välkomnar att parlamentets prioriteringar har beaktats i EIDHR:s programdokument för 2007 och 2008.

| 111. | Europaparlamentet efterlyser uppdatering av de elektroniska kompendier som avser att omfatta alla EIDHR-projekt som genomförts geografiskt och tematiskt. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet efterlyser uppdatering av de elektroniska kompendier som avser att omfatta alla EIDHR-projekt som genomförts geografiskt och tematiskt.

| 112. | Europaparlamentet uppmärksammar med tillfredsställelse intresset för att lägga fram projekt inom ramen för stöd till människorättsförsvarare och möjligheten att agera snabbt för att skydda människorättsförsvarare. Parlamentet konstaterar att kommissionen har valt 11 mottagare som ska genomföra dessa projekt och förväntar sig att den egentliga verksamheten inleds i början av 2009. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet uppmärksammar med tillfredsställelse intresset för att lägga fram projekt inom ramen för stöd till människorättsförsvarare och möjligheten att agera snabbt för att skydda människorättsförsvarare. Parlamentet konstaterar att kommissionen har valt 11 mottagare som ska genomföra dessa projekt och förväntar sig att den egentliga verksamheten inleds i början av 2009.

| 113. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att anpassa den personalstyrka som anslagits för att genomföra EIDHR, både i högkvarteret och i delegationerna, så att man tar hänsyn till detta nya instruments särdrag och problem. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att anpassa den personalstyrka som anslagits för att genomföra EIDHR, både i högkvarteret och i delegationerna, så att man tar hänsyn till detta nya instruments särdrag och problem.

| 114. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det råder konsekvens mellan EU:s politiska prioriteringar och de projekt och program som EU stöder, särskilt i samband med EU:s bilaterala programplanering med tredjeländer. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det råder konsekvens mellan EU:s politiska prioriteringar och de projekt och program som EU stöder, särskilt i samband med EU:s bilaterala programplanering med tredjeländer.

Valstöd och valobservation

| 115. | Europaparlamentet konstaterar med glädje att EU i ökad utsträckning använder sig av valstöd och valobservation för att främja demokrati i tredjeländer, och därmed stärker respekten för de mänskliga rättigheterna, grundläggande friheterna samt rättsstaten, och att dessa uppdrags kvalitet och oberoende har fått ett allmänt erkännande. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet konstaterar med glädje att EU i ökad utsträckning använder sig av valstöd och valobservation för att främja demokrati i tredjeländer, och därmed stärker respekten för de mänskliga rättigheterna, grundläggande friheterna samt rättsstaten, och att dessa uppdrags kvalitet och oberoende har fått ett allmänt erkännande.

| 116. | Europaparlamentet betonar att den mer övergripande EU-metoden, som omfattar hela valcykeln och inbegriper både valstöd och valobservation, har varit mycket framgångsrik för EU, och har gjort EU till en ledande internationell valobservationsorganisation. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet betonar att den mer övergripande EU-metoden, som omfattar hela valcykeln och inbegriper både valstöd och valobservation, har varit mycket framgångsrik för EU, och har gjort EU till en ledande internationell valobservationsorganisation.

| 117. | Europaparlamentet välkomnar den första handboken för EU:s valobservation, som utgavs i april 2008. Parlamentet noterar med glädje det särskilda avsnittet om jämställdhetsfrågor. Parlamentet konstaterar att den nya handboken ger en omfattande översikt över metoden för EU:s valobservatörsuppdrag och en beskrivning av hur uppdragen planeras, inleds och genomförs, samt på vilket sätt de internationella standarderna används i bedömning och rapportering. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet välkomnar den första handboken för EU:s valobservation, som utgavs i april 2008. Parlamentet noterar med glädje det särskilda avsnittet om jämställdhetsfrågor. Parlamentet konstaterar att den nya handboken ger en omfattande översikt över metoden för EU:s valobservatörsuppdrag och en beskrivning av hur uppdragen planeras, inleds och genomförs, samt på vilket sätt de internationella standarderna används i bedömning och rapportering.

| 118. | Europaparlamentet efterlyser ökad försiktighet när det gäller de kriterier som används för att utse de länder i vilka valstöd/valobservation äger rum och anser att man måste följa de metoder och regler som har fastställts på internationell nivå, framför allt när det gäller uppdragets oberoende karaktär. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet efterlyser ökad försiktighet när det gäller de kriterier som används för att utse de länder i vilka valstöd/valobservation äger rum och anser att man måste följa de metoder och regler som har fastställts på internationell nivå, framför allt när det gäller uppdragets oberoende karaktär.

| 119. | Europaparlamentet upprepar sin begäran att valprocessen, inbegripet stadierna både före och efter valet, införlivas i de olika nivåerna av den politiska dialogen med de berörda tredjeländerna så att man säkerställer en samstämd och konsekvent EU-politik och bekräftar den oerhört viktiga roll som mänskliga rättigheter och demokrati spelar. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet upprepar sin begäran att valprocessen, inbegripet stadierna både före och efter valet, införlivas i de olika nivåerna av den politiska dialogen med de berörda tredjeländerna så att man säkerställer en samstämd och konsekvent EU-politik och bekräftar den oerhört viktiga roll som mänskliga rättigheter och demokrati spelar.

Integrering av ett människorättsperspektiv i all politik

| 120. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att noga övervaka de förmåner som ges enligt det ”allmänna preferenssystemet plus” (GSP+) till sådana länder som har uppvisat allvarliga brister när det gäller att genomföra ILO:s åtta konventioner om grundläggande arbetsstandarder, med hänsyn till kränkningar av medborgerliga och politiska rättigheter eller användningen av straffarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta kriterier för att avgöra när förmånerna enligt det allmänna preferenssystemet ska dras in av människorättsskäl. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att noga övervaka de förmåner som ges enligt det ”allmänna preferenssystemet plus” (GSP+) till sådana länder som har uppvisat allvarliga brister när det gäller att genomföra ILO:s åtta konventioner om grundläggande arbetsstandarder, med hänsyn till kränkningar av medborgerliga och politiska rättigheter eller användningen av straffarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta kriterier för att avgöra när förmånerna enligt det allmänna preferenssystemet ska dras in av människorättsskäl.

Ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter

| 121. | Europaparlamentet betonar att ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är precis lika viktiga som medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet understryker EU:s åtagande att stödja förverkligandet av millennieutvecklingsmålen i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möten i december 2007 och juni 2008. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet betonar att ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter är precis lika viktiga som medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet understryker EU:s åtagande att stödja förverkligandet av millennieutvecklingsmålen i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möten i december 2007 och juni 2008.

| 122. | Europaparlamentet uppmanar EU att integrera skyddet av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter i sina yttre förbindelser med tredjeländer, att regelbundet föra upp dessa på dagordningen för människorättsdialoger och samråd med tredjeländer och trycka på genomförandet av det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, framför allt för att det enskilda klagomålsförfarandet ska kunna fungera effektivt. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uppmanar EU att integrera skyddet av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter i sina yttre förbindelser med tredjeländer, att regelbundet föra upp dessa på dagordningen för människorättsdialoger och samråd med tredjeländer och trycka på genomförandet av det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, framför allt för att det enskilda klagomålsförfarandet ska kunna fungera effektivt.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att säkerställa enhetliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter inom EU:s politik för utveckling, utrikeshandel och mänskliga rättigheter, och att i detta syfte inrätta en gemensam arbetsgrupp för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att säkerställa enhetliga ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter inom EU:s politik för utveckling, utrikeshandel och mänskliga rättigheter, och att i detta syfte inrätta en gemensam arbetsgrupp för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 124. | Europaparlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna också inbegriper rätten till mat, lämplig bostad, utbildning, vatten, mark, anständigt arbete och social trygghet samt rätten att bilda fackföreningar, och att det är särskilt viktigt att säkerställa dessa rättigheter för mycket utsatta grupper som människor i mindre utvecklade länder, tidigare konfliktländer och tillväxtländer, ursprungsbefolkningar, flyktingar på grund av klimatförändringar, migranter med flera grupper. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet betonar att de mänskliga rättigheterna också inbegriper rätten till mat, lämplig bostad, utbildning, vatten, mark, anständigt arbete och social trygghet samt rätten att bilda fackföreningar, och att det är särskilt viktigt att säkerställa dessa rättigheter för mycket utsatta grupper som människor i mindre utvecklade länder, tidigare konfliktländer och tillväxtländer, ursprungsbefolkningar, flyktingar på grund av klimatförändringar, migranter med flera grupper.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra särskilda ansträngningar för att säkerställa rätten till mat under den rådande matkrisen och allmänna ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra särskilda ansträngningar för att säkerställa rätten till mat under den rådande matkrisen och allmänna ekonomiska krisen.

| 126. | Europaparlamentet understryker behovet av att arbeta för företagens sociala ansvar och att införa en skyldighet för transnationella företag med huvudkontor i EU:s medlemsländer att i sin verksamhet i tredjeländer respektera relevanta ILO-förordningar. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet understryker behovet av att arbeta för företagens sociala ansvar och att införa en skyldighet för transnationella företag med huvudkontor i EU:s medlemsländer att i sin verksamhet i tredjeländer respektera relevanta ILO-förordningar.

| 127. | Europaparlamentet konstaterar med glädje att det allmänna referenssystemet (GSP+) genom att koppla samman mänskliga rättigheter och internationell handel uppmuntrar till hållbar utveckling och gott styre, och efterlyser effektiv övervakning av efterlevnaden av avtalets ”väsentligdel-klausul”. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet konstaterar med glädje att det allmänna referenssystemet (GSP+) genom att koppla samman mänskliga rättigheter och internationell handel uppmuntrar till hållbar utveckling och gott styre, och efterlyser effektiv övervakning av efterlevnaden av avtalets ”väsentligdel-klausul”.

| 128. | Europaparlamentet uppmanar återigen rådet och kommissionen att på internationell nivå lägga fram EU-initiativ för att bekämpa förföljelse och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, exempelvis genom att lägga fram en resolution om denna fråga på FN-nivå och stödja icke-statliga organisationer och aktörer som främjar jämställdhet och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet uppmanar återigen rådet och kommissionen att på internationell nivå lägga fram EU-initiativ för att bekämpa förföljelse och diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, exempelvis genom att lägga fram en resolution om denna fråga på FN-nivå och stödja icke-statliga organisationer och aktörer som främjar jämställdhet och icke-diskriminering.

Effektiviteten i Europaparlamentets ingripanden i människorättsärenden

| 129. | Europaparlamentet rekommenderar att resolutioner och andra viktiga dokument som rör människorättsfrågor bör översättas till de språk som talas i de berörda områdena. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet rekommenderar att resolutioner och andra viktiga dokument som rör människorättsfrågor bör översättas till de språk som talas i de berörda områdena.

| 130. | Europaparlamentet välkomnar det banbrytande uttalande som 66 nationer står bakom, inbegripet EU:s samtliga medlemsstater, som presenterades i FN:s generalförsamling den 18 december 2008, i vilket det bekräftas att internationellt människorättsskydd inkluderar sexuell läggning och könsidentitet och bekräftas ånyo principen om icke-diskriminering, som kräver att mänskliga rättigheter tillämpas i samma utsträckning på alla människor, oberoende av sexuell läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet välkomnar det banbrytande uttalande som 66 nationer står bakom, inbegripet EU:s samtliga medlemsstater, som presenterades i FN:s generalförsamling den 18 december 2008, i vilket det bekräftas att internationellt människorättsskydd inkluderar sexuell läggning och könsidentitet och bekräftas ånyo principen om icke-diskriminering, som kräver att mänskliga rättigheter tillämpas i samma utsträckning på alla människor, oberoende av sexuell läggning eller könsidentitet.

| 131. | Europaparlamentet uppmanar rådet att lämna konkreta svar på de önskemål och farhågor som uttrycks i formella meddelanden från parlamentet, särskilt när det gäller brådskande resolutioner. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet uppmanar rådet att lämna konkreta svar på de önskemål och farhågor som uttrycks i formella meddelanden från parlamentet, särskilt när det gäller brådskande resolutioner.

| 132. | Europaparlamentet påminner de parlamentsdelegationer som besöker tredjeländer om att de systematiskt bör föra upp en interparlamentarisk debatt om människorättssituationen på dagordningen för sina besök, och även möten med människorättsförsvarare, för att få direkt information om människorättssituationen i landet i fråga och för att vid behov ge dem internationell synlighet och skydd. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet påminner de parlamentsdelegationer som besöker tredjeländer om att de systematiskt bör föra upp en interparlamentarisk debatt om människorättssituationen på dagordningen för sina besök, och även möten med människorättsförsvarare, för att få direkt information om människorättssituationen i landet i fråga och för att vid behov ge dem internationell synlighet och skydd.

| 133. | Europaparlamentet är övertygat om att endast ett förstärkt människorättsorgan i parlamentet kan främja en följdriktig, effektiv, systematisk och gränsöverskridande strategi för mänskliga rättigheter i parlamentet och gentemot rådet och kommissionen, särskilt mot bakgrund av Lissabonfördragets bestämmelser om utrikespolitiken. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet är övertygat om att endast ett förstärkt människorättsorgan i parlamentet kan främja en följdriktig, effektiv, systematisk och gränsöverskridande strategi för mänskliga rättigheter i parlamentet och gentemot rådet och kommissionen, särskilt mot bakgrund av Lissabonfördragets bestämmelser om utrikespolitiken.

| 134. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Sacharovnätverket, som offentliggjordes vid Sacharovprisets 20-årsjubileum. Parlamentet anser att man snabbt bör besluta om hur nätverkets verksamhet ska fungera och tillhandahålla de medel som krävs för att det ska uppnå sina mål. Parlamentet upprepar sitt krav på att alla Sacharovpristagare, särskilt Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas, den kubanska rörelsen Damas de Blanco och Hu Jia, ges tillträde till EU:s institutioner. Parlamentet beklagar att EU inte har fått någon nämnvärd respons på sina uppmaningar till de kinesiska, burmesiska och kubanska myndigheterna att respektera de grundläggande friheterna, särskilt yttrandefriheten och den politiska mötesfriheten. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av Sacharovnätverket, som offentliggjordes vid Sacharovprisets 20-årsjubileum. Parlamentet anser att man snabbt bör besluta om hur nätverkets verksamhet ska fungera och tillhandahålla de medel som krävs för att det ska uppnå sina mål. Parlamentet upprepar sitt krav på att alla Sacharovpristagare, särskilt Aung San Suu Kyi, Oswaldo José Payá Sardiñas, den kubanska rörelsen Damas de Blanco och Hu Jia, ges tillträde till EU:s institutioner. Parlamentet beklagar att EU inte har fått någon nämnvärd respons på sina uppmaningar till de kinesiska, burmesiska och kubanska myndigheterna att respektera de grundläggande friheterna, särskilt yttrandefriheten och den politiska mötesfriheten.

*

* *

| 135. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, FN, Europarådet, OSSE och regeringarna i de länder och territorier som nämns i resolutionen. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, FN, Europarådet, OSSE och regeringarna i de länder och territorier som nämns i resolutionen.

---

(1)  Se tabellen i bilaga III till betänkande A6-0128/2007 från utskottet för utrikesfrågor för samtliga relevanta grundläggande texter.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2009)0025.

(3)  EGT C 379, 7.12.1998, s. 265, EGT C 262, 18.9.2001, s. 262, EGT C 293 E, 28.11.2002, s. 88, EGT C 271 E, 12.11.2003, s. 576, antagna texter den 22 maj 2008, P6_TA(2008)0238, antagna texter den 21 oktober 2008, P6_TA(2008)0496.

(4)  EUT C 311, 9.12.2005, s. 1.

(5)  EUT C 303, 14.12.2007, s. 1.

(6)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3, EUT L 209, 11.8.2005, s. 27.

(7)  EUT L 386, 29.12.2006, s. 1.

(8)  EUT C 125 E, 22.5.2008, s. 220.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2008)0065.

(10)  EUT C 290 E, 29.11.2006, s. 107.

(11)  EUT C 250 E, 25.10.2007, s. 91.

(12)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 775.

(13)  EGT C 77 E, 28.3.2002, s. 126.

(14)  EUT C 187 E, 24.7.2008, s. 214.

(15)  Antagna texter, P6_TA(2008)0405.

(16)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 24.

(17)  EUT C 303 E, 13.12.2006, s. 879.

(18)  EUT C 327, 23.12.2005, s. 4.

(19)  Antagna texter, P6_TA(2008)0194.

(20)  Antagna texter, P6_TA(2009)0021.

(21)  EUT L 150, 18.6.2003, s. 67.

(22)  Den 18 juli 2008 hade följande 85 stater ännu inte ratificerat Romstadgan: Algeriet, Angola, Armenien, Azerbajdzjan, Bahamas, Bahrain, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Chile, Demokratiska folkrepubliken Korea, Egypten, Ekvatorialguinea, Elfenbenskusten, El Salvador, Eritrea, Etiopien, Filippinerna, Förenade arabemiraten, Förenta staterna, Grenada, Guatemala, Guinea-Bissau, Haiti, Indien, Indonesien, Iran, Irak, Israel, Jamaica, Kamerun, Kap Verde, Kazakstan, Kina, Kiribati, Kuba, Kuwait, Kirgizistan, Laos, Libanon, Libyen, Malaysia, Maldiverna, Marocko, Mauretanien, Mikronesiska federationen, Moldavien, Monaco, Moçambique, Myanmar/Burma, Nepal, Nicaragua, Oman, Pakistan, Palau, Papua Nya Guinea, Qatar, Rwanda, Ryska federationen, Saint Lucia, São Tomé och Príncipe, Saudiarabien, Seychellerna, Singapore, Salomonöarna, Somalia, Sri Lanka, Sudan, Swaziland, Syrien, Thailand, Tjeckien, Togo, Tonga, Tunisien, Turkiet, Turkmenistan, Tuvalu, Ukraina, Uzbekistan, Vanuatu, Vietnam, Vitryssland, Yemen och Zimbabwe.

(23)  I november 2008 hade Österrike, Ungern, Slovenien och Spanien ratificerat både konventionen och protokollet.

(24)  De EU-medlemsstater som ännu inte har undertecknat konventionen är Cypern, Estland, Finland, Grekland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien och Slovakien.

(25)  Antagna texter, P6_TA(2008)0238.

(26)  Antagna texter, P6_TA(2008)0496.

(27)  Uttalande av ambassadör Susan E. Rice, Förenta staternas ständiga representant, om respekten för den internationella humanitära rätten, i Säkerhetsrådet, den 29 januari 2009.

(28)  Signatärstater (november 2008): Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Spanien, Frankrike, Irland, Italien, Cypern, Litauen, Luxemburg, Malta, Nederländerna, Österrike, Portugal, Slovakien, Slovenien, Finland och Sverige. (Endast fem länder – Albanien, Argentina, Frankrike, Honduras och Mexiko – har ratificerat konventionen; det krävs 20 ratificeringar för att den ska kunna träda i kraft.)

(29)  EUT L 200, 30.7.2005, s. 1.

(30)  Bulgarien, Tyskland, Irland, Grekland, Spanien, Frankrike, Italien, Ungern, Nederländerna, Österrike, Portugal, Rumänien, Slovenien, Sverige, Finland och Förenade kungariket.

(31)  Fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättigheter när det gäller försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi (från november 2008): inte ratificerat av Tjeckien, Tyskland, Irland, Luxemburg, Ungern, Malta, Finland och Förenade kungariket.Fakultativt protokoll till konventionen om barnets rättigheter när det gäller barns inblandning i väpnade konflikter (från november 2008): inte ratificerat av Estland, Nederländerna och Ungern.

(32)  EUT C 41 E, 19.2.2009, s. 82.

(33)  Antagna texter, P6_TA(2008)0309.

(34)  Se rådets gemensamma ståndpunkt 2007/734/GUSP av den 13 november 2007 om restriktiva åtgärder mot Uzbekistan (EUT L 295, 14.11.2007, s. 34).

(35)  Antagna texter, P6_TA(2008)0059.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/82

---

Torsdag 7 maj 2009Lissabonfördragets inverkan på utvecklingen av Europeiska unionens institutionella jämvikt

P6_TA(2009)0387

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om Lissabonfördragets konsekvenser för utvecklingen av Europeiska unionens institutionella balans (2008/2073(INI))

2010/C 212 E/12

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 6 mars 2008,

med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat den 13 december 2007,

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om Lissabonfördraget (1),

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0142/2009), och av följande skäl:

| A. | Lissabonfördraget bidrar till att stärka unionens institutionella balans genom att förstärka de politiska institutionernas centrala funktioner och roller inom en institutionell ram, där samarbetet mellan institutionerna är en avgörande faktor för att EU:s integrationsprocess ska bli framgångsrik. |
| --- | --- |

A.

Lissabonfördraget bidrar till att stärka unionens institutionella balans genom att förstärka de politiska institutionernas centrala funktioner och roller inom en institutionell ram, där samarbetet mellan institutionerna är en avgörande faktor för att EU:s integrationsprocess ska bli framgångsrik.

| B. | Genom Lissabonfördraget omvandlas den tidigare ”gemenskapsmetoden” genom att anpassas och förstärkas till en ”unionsmetod”, vilket framför allt innebär följande:






  — | Europeiska rådet ska fastställa de allmänna politiska riktlinjerna och prioriteringarna. |
| --- | --- | --- |

B.

Genom Lissabonfördraget omvandlas den tidigare ”gemenskapsmetoden” genom att anpassas och förstärkas till en ”unionsmetod”, vilket framför allt innebär följande:

—

Europeiska rådet ska fastställa de allmänna politiska riktlinjerna och prioriteringarna.

| — | Kommissionen ska främja unionens allmänna intresse och ta lämpliga initiativ i detta syfte. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ska främja unionens allmänna intresse och ta lämpliga initiativ i detta syfte.

| — | Europaparlamentet och rådet ska gemensamt lagstifta och utöva budgetfunktionen på grundval av kommissionens förslag. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet och rådet ska gemensamt lagstifta och utöva budgetfunktionen på grundval av kommissionens förslag.

| C. | Lissabonfördraget leder även till att unionens nya beslutsmetod utvidgas till att omfatta nya områden av EU:s lagstiftande och budgetära verksamhet. |
| --- | --- |

C.

Lissabonfördraget leder även till att unionens nya beslutsmetod utvidgas till att omfatta nya områden av EU:s lagstiftande och budgetära verksamhet.

| D. | Enligt Lissabonfördraget får Europeiska rådet genom enhälligt beslut och med Europaparlamentets samtycke utöka omröstningarna med kvalificerad majoritet och utvidga det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och därigenom förstärka unionsmetoden. |
| --- | --- |

D.

Enligt Lissabonfördraget får Europeiska rådet genom enhälligt beslut och med Europaparlamentets samtycke utöka omröstningarna med kvalificerad majoritet och utvidga det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och därigenom förstärka unionsmetoden.

| E. | Målsättningen med Lissabonfördraget är att underlätta och förstärka samstämdheten mellan ordförandeskapet för Europeiska rådet och för rådet. I det nya systemet kommer det att finnas ett separat ordförandeskap för Europeiska rådet och ett annat för rådet i konstellationen utrikes frågor (samt för eurogruppen), samtidigt som det roterande ordförandeskapet behålls för andra rådskonstellationer, vilket åtminstone i en första fas riskerar att komplicera unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

E.

Målsättningen med Lissabonfördraget är att underlätta och förstärka samstämdheten mellan ordförandeskapet för Europeiska rådet och för rådet. I det nya systemet kommer det att finnas ett separat ordförandeskap för Europeiska rådet och ett annat för rådet i konstellationen utrikes frågor (samt för eurogruppen), samtidigt som det roterande ordförandeskapet behålls för andra rådskonstellationer, vilket åtminstone i en första fas riskerar att komplicera unionens funktionssätt.

| F. | Jämställdhetsprincipen innebär att man bör sträva efter samma jämna könsfördelning som i det offentliga livet under utnämningsförfarandet för de viktigaste politiska befattningarna inom unionen. |
| --- | --- |

F.

Jämställdhetsprincipen innebär att man bör sträva efter samma jämna könsfördelning som i det offentliga livet under utnämningsförfarandet för de viktigaste politiska befattningarna inom unionen.

| G. | Det nya förfarandet för att välja ordförande för kommissionen förutsätter att hänsyn tas till resultatet av valet till Europaparlamentet, och lämpliga samråd kommer att hållas mellan företrädare för Europeiska rådet och Europaparlamentet innan Europeiska rådet föreslår en kandidat. |
| --- | --- |

G.

Det nya förfarandet för att välja ordförande för kommissionen förutsätter att hänsyn tas till resultatet av valet till Europaparlamentet, och lämpliga samråd kommer att hållas mellan företrädare för Europeiska rådet och Europaparlamentet innan Europeiska rådet föreslår en kandidat.

| H. | Organiseringen av det interinstitutionella samarbetet inom ramen för beslutsprocessen kommer att vara avgörande för att unionen ska kunna agera på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

H.

Organiseringen av det interinstitutionella samarbetet inom ramen för beslutsprocessen kommer att vara avgörande för att unionen ska kunna agera på ett framgångsrikt sätt.

| I. | I Lissabonfördraget erkänns att en strategisk flerårig och en operativ årlig programplanering blir allt viktigare för att man ska kunna se till att samarbetet mellan institutionerna löper smidigt och säkra en effektiv beslutsprocess, och kommissionens uppgift att ta initiativ till den viktigaste programplaneringen betonas. |
| --- | --- |

I.

I Lissabonfördraget erkänns att en strategisk flerårig och en operativ årlig programplanering blir allt viktigare för att man ska kunna se till att samarbetet mellan institutionerna löper smidigt och säkra en effektiv beslutsprocess, och kommissionens uppgift att ta initiativ till den viktigaste programplaneringen betonas.

| J. | Den nu gällande sjuåriga finansiella programplaneringsperioden innebär att Europaparlamentet och kommissionen vid vissa tillfällen inte kommer att kunna fatta några viktigare politiska finansiella beslut under sina mandatperioder, eftersom de är låsta av en ram som antagits av deras företrädare och som kommer att gälla ända tills deras respektive mandatperioder löper ut. Detta skulle emellertid kunna lösas genom att man utnyttjar den möjlighet till en femårig finansiell programplaneringsperiod som Lissabonfördraget ger, och denna skulle kunna sammanfalla med parlamentets och kommissionens mandatperioder. |
| --- | --- |

J.

Den nu gällande sjuåriga finansiella programplaneringsperioden innebär att Europaparlamentet och kommissionen vid vissa tillfällen inte kommer att kunna fatta några viktigare politiska finansiella beslut under sina mandatperioder, eftersom de är låsta av en ram som antagits av deras företrädare och som kommer att gälla ända tills deras respektive mandatperioder löper ut. Detta skulle emellertid kunna lösas genom att man utnyttjar den möjlighet till en femårig finansiell programplaneringsperiod som Lissabonfördraget ger, och denna skulle kunna sammanfalla med parlamentets och kommissionens mandatperioder.

| K. | Genom Lissabonfördraget införs en ny och omfattande strategi för unionens yttre åtgärder – dock med särskilda beslutsmekanismer för frågor som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). Dessutom inrättas en befattning med dubbla funktioner
  ,
  nämligen kommissionens vice ordförande (den höga representanten), med stöd av en särskild avdelning för yttre åtgärder, som den centrala faktorn för att göra denna nya och integrerade strategi effektiv. |
| --- | --- |

K.

Genom Lissabonfördraget införs en ny och omfattande strategi för unionens yttre åtgärder – dock med särskilda beslutsmekanismer för frågor som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp). Dessutom inrättas en befattning med dubbla funktioner
  ,
  nämligen kommissionens vice ordförande (den höga representanten), med stöd av en särskild avdelning för yttre åtgärder, som den centrala faktorn för att göra denna nya och integrerade strategi effektiv.

| L. | I Lissabonfördraget införs även ett nytt system för unionens yttre representation, som i huvudsak och på olika nivåer anförtros ordföranden för Europeiska rådet, kommissionens ordförande respektive kommissionens vice ordförande (den höga representanten), och som kommer att kräva noggranna förberedelser och en nära samordning mellan de olika parter som ansvarar för unionens yttre representation, i syfte att undvika skadliga tvister om befogenheter och onödigt dubbelarbete. |
| --- | --- |

L.

I Lissabonfördraget införs även ett nytt system för unionens yttre representation, som i huvudsak och på olika nivåer anförtros ordföranden för Europeiska rådet, kommissionens ordförande respektive kommissionens vice ordförande (den höga representanten), och som kommer att kräva noggranna förberedelser och en nära samordning mellan de olika parter som ansvarar för unionens yttre representation, i syfte att undvika skadliga tvister om befogenheter och onödigt dubbelarbete.

| M. | Vid Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008 enades man om att vidta nödvändiga rättsliga åtgärder för att behålla kommissionens sammansättning enligt det befintliga systemet med en ledamot per medlemsstat, om fördraget skulle träda i kraft före årsskiftet. |
| --- | --- |

M.

Vid Europeiska rådets möte den 11–12 december 2008 enades man om att vidta nödvändiga rättsliga åtgärder för att behålla kommissionens sammansättning enligt det befintliga systemet med en ledamot per medlemsstat, om fördraget skulle träda i kraft före årsskiftet.

Allmän bedömning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de institutionella förändringarna i Lissabonfördraget, vilka skapar förutsättningar för en förnyad och förstärkt institutionell balans inom unionen och leder till att institutionerna kan fungera mer effektivt, öppet och demokratiskt och till att EU kan nå bättre resultat, som närmare motsvarar EU-medborgarnas förväntningar, samt spela sin roll fullt ut som en global aktör på den internationella arenan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de institutionella förändringarna i Lissabonfördraget, vilka skapar förutsättningar för en förnyad och förstärkt institutionell balans inom unionen och leder till att institutionerna kan fungera mer effektivt, öppet och demokratiskt och till att EU kan nå bättre resultat, som närmare motsvarar EU-medborgarnas förväntningar, samt spela sin roll fullt ut som en global aktör på den internationella arenan.

| 2. | Europaparlamentet betonar att den centrala kärnan i varje institutions funktioner förstärks, något som ger dem möjlighet att utveckla sin funktion på ett effektivare sätt, men varnar samtidigt för att den nya institutionella ramen kräver ett ständigt samarbete mellan institutionerna för att man ska kunna nå positiva resultat för hela unionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att den centrala kärnan i varje institutions funktioner förstärks, något som ger dem möjlighet att utveckla sin funktion på ett effektivare sätt, men varnar samtidigt för att den nya institutionella ramen kräver ett ständigt samarbete mellan institutionerna för att man ska kunna nå positiva resultat för hela unionen.

Den särskilda ”unionsmetoden” för beslutsprocessen förstärks för att utgöra grunden för den interinstitutionella balansen

| 3. | Europaparlamentet välkomnar att de grundläggande inslagen i ”gemenskapsmetoden” – kommissionens initiativrätt och Europaparlamentets och rådets gemensamma beslutsfattande – behålls och förstärks i Lissabonfördraget genom att






  — | Europeiska rådets särskilda uppgift att ge drivkraft och inriktning åt unionens arbete förstärks och att det fastställer sina strategiska mål och prioriteringar utan att detta inkräktar på det normala utövandet av unionens lagstiftande och budgetära befogenheter, |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar att de grundläggande inslagen i ”gemenskapsmetoden” – kommissionens initiativrätt och Europaparlamentets och rådets gemensamma beslutsfattande – behålls och förstärks i Lissabonfördraget genom att

—

Europeiska rådets särskilda uppgift att ge drivkraft och inriktning åt unionens arbete förstärks och att det fastställer sina strategiska mål och prioriteringar utan att detta inkräktar på det normala utövandet av unionens lagstiftande och budgetära befogenheter,

| — | kommissionens roll som den ”motor” som driver EU:s arbete framåt bekräftas, vilket tryggar att kommissionens ensamrätt till lagstiftningsinitiativ bevaras (och till och med förstärks), särskilt inom budgetförfarandet, |
| --- | --- |

—

kommissionens roll som den ”motor” som driver EU:s arbete framåt bekräftas, vilket tryggar att kommissionens ensamrätt till lagstiftningsinitiativ bevaras (och till och med förstärks), särskilt inom budgetförfarandet,

| — | Europaparlamentets befogenheter som en gren av den lagstiftande makten stärks, eftersom det ordinarie lagstiftningsförfarandet (som det nuvarande medbeslutandeförfarandet kommer att kallas) blir allmän regel (såvida det inte anges i fördragen att ett särskilt lagstiftningsförfarande ska tillämpas) och utvidgas till att omfatta nästan alla lagstiftningsområden för EU, inklusive rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets befogenheter som en gren av den lagstiftande makten stärks, eftersom det ordinarie lagstiftningsförfarandet (som det nuvarande medbeslutandeförfarandet kommer att kallas) blir allmän regel (såvida det inte anges i fördragen att ett särskilt lagstiftningsförfarande ska tillämpas) och utvidgas till att omfatta nästan alla lagstiftningsområden för EU, inklusive rättsliga och inrikes frågor,

| — | rådets roll som den andra grenen av den lagstiftande makten bekräftas och bevaras – om än med en viss övervikt på några få viktiga områden – vilket framför allt beror på att det klargörs i Lissabonfördraget att Europeiska rådet inte ska ha någon lagstiftande funktion, |
| --- | --- |

—

rådets roll som den andra grenen av den lagstiftande makten bekräftas och bevaras – om än med en viss övervikt på några få viktiga områden – vilket framför allt beror på att det klargörs i Lissabonfördraget att Europeiska rådet inte ska ha någon lagstiftande funktion,

| — | parlamentet och rådet genom det nya budgetförfarandet kommer att besluta gemensamt på lika villkor om alla typer av utgifter och att de även kommer att dela på beslutsfattandet när det gäller den fleråriga budgetramen, i båda fallen på kommissionens initiativ, |
| --- | --- |

—

parlamentet och rådet genom det nya budgetförfarandet kommer att besluta gemensamt på lika villkor om alla typer av utgifter och att de även kommer att dela på beslutsfattandet när det gäller den fleråriga budgetramen, i båda fallen på kommissionens initiativ,

| — | det görs åtskillnad mellan lagstiftningsakter och delegerade akter och kommissionens särskilda verkställande roll under jämbördig kontroll av den lagstiftande myndighetens två grenar erkänns, vilket kommer att förbättra kvaliteten på EU:s lagstiftning, och att Europaparlamentet får en ny roll i att delegera befogenheter till kommissionen och att övervaka delegerade akter, |
| --- | --- |

—

det görs åtskillnad mellan lagstiftningsakter och delegerade akter och kommissionens särskilda verkställande roll under jämbördig kontroll av den lagstiftande myndighetens två grenar erkänns, vilket kommer att förbättra kvaliteten på EU:s lagstiftning, och att Europaparlamentet får en ny roll i att delegera befogenheter till kommissionen och att övervaka delegerade akter,

| — | kommissionens rätt att ingå internationella avtal med tredjeländer och organisationer (i nära samarbete med kommissionens vice ordförande (den höga representanten)) bekräftas när det gäller befogenheterna att föra förhandlingar och att rådet måste inhämta Europaparlamentets samtycke före ingående av nästan alla internationella avtal. |
| --- | --- |

—

kommissionens rätt att ingå internationella avtal med tredjeländer och organisationer (i nära samarbete med kommissionens vice ordförande (den höga representanten)) bekräftas när det gäller befogenheterna att föra förhandlingar och att rådet måste inhämta Europaparlamentets samtycke före ingående av nästan alla internationella avtal.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att det fastställs i Lissabonfördraget att Europeiska rådet, enhälligt och med parlamentets samtycke samt under förutsättning att inget nationellt parlament motsätter sig det, får utvidga beslutsfattandet med kvalificerad majoritet samt det ordinarie lagstiftningsförfarandet till att gälla nya områden som ännu inte omfattas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att det fastställs i Lissabonfördraget att Europeiska rådet, enhälligt och med parlamentets samtycke samt under förutsättning att inget nationellt parlament motsätter sig det, får utvidga beslutsfattandet med kvalificerad majoritet samt det ordinarie lagstiftningsförfarandet till att gälla nya områden som ännu inte omfattas.

| 5. | Europaparlamentet betonar att dessa ”överbryggande” klausuler generellt sett tyder på en verklig vilja att tillämpa ”unionsmetoden” så omfattande som möjligt och uppmanar följaktligen Europeiska rådet att utnyttja de möjligheter som fördraget erbjuder i så stor utsträckning som möjligt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att dessa ”överbryggande” klausuler generellt sett tyder på en verklig vilja att tillämpa ”unionsmetoden” så omfattande som möjligt och uppmanar följaktligen Europeiska rådet att utnyttja de möjligheter som fördraget erbjuder i så stor utsträckning som möjligt.

| 6. | Europaparlamentet hävdar att det krävs ett ingående samarbete mellan de institutioner som deltar i de olika förfarandena för att man fullt ut ska kunna utnyttja alla de institutionella och förfarandemässiga förändringar som införs genom Lissabonfördraget. Därför måste institutionerna dra full fördel av de nya mekanismer som fördraget erbjuder, särskilt de interinstitutionella avtalen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet hävdar att det krävs ett ingående samarbete mellan de institutioner som deltar i de olika förfarandena för att man fullt ut ska kunna utnyttja alla de institutionella och förfarandemässiga förändringar som införs genom Lissabonfördraget. Därför måste institutionerna dra full fördel av de nya mekanismer som fördraget erbjuder, särskilt de interinstitutionella avtalen.

Europaparlamentet

| 7. | Europaparlamentet välkomnar starkt att parlamentets roll som en av unionens två lagstiftande och budgetära myndigheter, liksom dess roll i antagandet av många politiska beslut som är viktiga för unionens fungerande, fullständigt erkänns i Lissabonfördraget. En annan positiv aspekt är att parlamentets funktioner för politisk kontroll förstärks och till och med utökas, om än i mindre utsträckning, till att även omfatta den gemensamma utrikes- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar starkt att parlamentets roll som en av unionens två lagstiftande och budgetära myndigheter, liksom dess roll i antagandet av många politiska beslut som är viktiga för unionens fungerande, fullständigt erkänns i Lissabonfördraget. En annan positiv aspekt är att parlamentets funktioner för politisk kontroll förstärks och till och med utökas, om än i mindre utsträckning, till att även omfatta den gemensamma utrikes- och försvarspolitiken.

| 8. | Europaparlamentet betonar att erkännandet av parlamentets roll på detta område kräver fullt samarbete från de andra institutionernas sida. Det är viktigt att dessa ser till att parlamentet i god tid får alla nödvändiga handlingar för att det ska kunna utöva sina uppgifter på ett jämbördigt sätt tillsammans med rådet och att parlamentet får tillträde till och kan delta i alla relevanta arbetsgrupper och möten i de berörda institutionerna, på samma villkor som de andra parterna i beslutsförfarandet. Parlamentet uppmanar vidare de tre institutionerna att ingå interinstitutionella avtal för att enas om bästa praxis inom dessa områden i syfte att optimera det ömsesidiga samarbetet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att erkännandet av parlamentets roll på detta område kräver fullt samarbete från de andra institutionernas sida. Det är viktigt att dessa ser till att parlamentet i god tid får alla nödvändiga handlingar för att det ska kunna utöva sina uppgifter på ett jämbördigt sätt tillsammans med rådet och att parlamentet får tillträde till och kan delta i alla relevanta arbetsgrupper och möten i de berörda institutionerna, på samma villkor som de andra parterna i beslutsförfarandet. Parlamentet uppmanar vidare de tre institutionerna att ingå interinstitutionella avtal för att enas om bästa praxis inom dessa områden i syfte att optimera det ömsesidiga samarbetet.

| 9. | Även Europaparlamentet måste genomföra de nödvändiga interna reformerna för att anpassa sina strukturer, förfaranden och arbetsmetoder till de nya befogenheterna och de förstärkta kraven på programplanering och interinstitutionellt samarbete som införs genom Lissabonfördraget (2). Parlamentet emotser med intresse slutsatserna från arbetsgruppen om parlamentets reform och påminner om att dess behöriga utskott för närvarande arbetar med reformen av parlamentets arbetsordning för att anpassa denna till Lissabonfördraget (3). |
| --- | --- |

9.

Även Europaparlamentet måste genomföra de nödvändiga interna reformerna för att anpassa sina strukturer, förfaranden och arbetsmetoder till de nya befogenheterna och de förstärkta kraven på programplanering och interinstitutionellt samarbete som införs genom Lissabonfördraget (2). Parlamentet emotser med intresse slutsatserna från arbetsgruppen om parlamentets reform och påminner om att dess behöriga utskott för närvarande arbetar med reformen av parlamentets arbetsordning för att anpassa denna till Lissabonfördraget (3).

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att parlamentets initiativrätt utvidgas till att omfatta de förfaranden för ändring av fördragen som införs genom Lissabonfördraget, att parlamentets rätt att delta i konventet erkänns och att dess samtycke krävs i det fall Europeiska rådet anser att det inte finns några skäl till att sammankalla konventet. Parlamentet anser att detta utgör ett erkännande av parlamentets rätt att delta fullt ut i regeringskonferensen på villkor som liknar kommissionens och att man i framtiden, genom att bygga vidare på erfarenheterna från de två föregående regeringskonferenserna, skulle kunna inrätta ett interinstitutionellt arrangemang för att ange riktlinjerna för anordnandet av regeringskonferenserna, särskilt när det gäller parlamentets deltagande och frågor som rör insyn. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att parlamentets initiativrätt utvidgas till att omfatta de förfaranden för ändring av fördragen som införs genom Lissabonfördraget, att parlamentets rätt att delta i konventet erkänns och att dess samtycke krävs i det fall Europeiska rådet anser att det inte finns några skäl till att sammankalla konventet. Parlamentet anser att detta utgör ett erkännande av parlamentets rätt att delta fullt ut i regeringskonferensen på villkor som liknar kommissionens och att man i framtiden, genom att bygga vidare på erfarenheterna från de två föregående regeringskonferenserna, skulle kunna inrätta ett interinstitutionellt arrangemang för att ange riktlinjerna för anordnandet av regeringskonferenserna, särskilt när det gäller parlamentets deltagande och frågor som rör insyn.

| 11. | För att övergångsbestämmelserna om Europaparlamentets sammansättning ska kunna genomföras fordras en ändring i primärrätten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta alla nödvändiga nationella rättsliga bestämmelser för att de 18 extra ledamöterna ska kunna väljas i juni 2009, så att de kan sitta med i parlamentet som observatörer från den dag då Lissabonfördraget träder i kraft. De extra ledamöterna kommer dock inte att få fulla befogenheter förrän vid en överenskommen tidpunkt och på samma gång, så snart alla förfaranden för ratificering av förändringen i primärrätten har slutförts. Parlamentet påminner rådet om att parlamentet kommer att få omfattande initiativ- och samtyckesrätt enligt Lissabonfördraget (artikel 14.2 i EU-fördraget) vad gäller parlamentets sammansättning, och parlamentet avser att till fullo hävda sina rättigheter i detta hänseende. |
| --- | --- |

11.

För att övergångsbestämmelserna om Europaparlamentets sammansättning ska kunna genomföras fordras en ändring i primärrätten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta alla nödvändiga nationella rättsliga bestämmelser för att de 18 extra ledamöterna ska kunna väljas i juni 2009, så att de kan sitta med i parlamentet som observatörer från den dag då Lissabonfördraget träder i kraft. De extra ledamöterna kommer dock inte att få fulla befogenheter förrän vid en överenskommen tidpunkt och på samma gång, så snart alla förfaranden för ratificering av förändringen i primärrätten har slutförts. Parlamentet påminner rådet om att parlamentet kommer att få omfattande initiativ- och samtyckesrätt enligt Lissabonfördraget (artikel 14.2 i EU-fördraget) vad gäller parlamentets sammansättning, och parlamentet avser att till fullo hävda sina rättigheter i detta hänseende.

Europeiska rådets roll

| 12. | Europaparlamentet anser att det, i och med att Europeiska rådet formellt erkänns som en separat och fristående institution med särskilda befogenheter som tydligt fastställs i fördragen, är nödvändigt att ändra inriktningen för Europeiska rådets roll så att dess arbete koncentreras på den grundläggande uppgiften att ge EU:s arbete den nödvändiga politiska drivkraften och fastställa den allmänna inriktningen och målsättningarna för unionens verksamhet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det, i och med att Europeiska rådet formellt erkänns som en separat och fristående institution med särskilda befogenheter som tydligt fastställs i fördragen, är nödvändigt att ändra inriktningen för Europeiska rådets roll så att dess arbete koncentreras på den grundläggande uppgiften att ge EU:s arbete den nödvändiga politiska drivkraften och fastställa den allmänna inriktningen och målsättningarna för unionens verksamhet.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar även att Europeiska rådets centrala roll för översynen av fördragen, liksom för vissa beslut av grundläggande vikt för unionens politiska liv, särskilt lyfts fram i Lissabonfördraget – rörande frågor som utnämningar till de viktigaste politiska befattningarna, uppgiften att lösa de politiska blockeringar som kan uppstå inom en rad beslutsförfaranden samt tillämpningen av flexibilitetsmekanismer – som antas av Europeiska rådet eller med dess deltagande. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar även att Europeiska rådets centrala roll för översynen av fördragen, liksom för vissa beslut av grundläggande vikt för unionens politiska liv, särskilt lyfts fram i Lissabonfördraget – rörande frågor som utnämningar till de viktigaste politiska befattningarna, uppgiften att lösa de politiska blockeringar som kan uppstå inom en rad beslutsförfaranden samt tillämpningen av flexibilitetsmekanismer – som antas av Europeiska rådet eller med dess deltagande.

| 14. | Eftersom Europeiska rådet numera är en del av EU:s institutionella struktur anser Europaparlamentet även att det finns ett behov av en tydligare och mer specifik definition av dess skyldigheter, inklusive möjligheten till rättslig granskning av dess verksamhet, särskilt i ljuset av artikel 265 i FEUF. |
| --- | --- |

14.

Eftersom Europeiska rådet numera är en del av EU:s institutionella struktur anser Europaparlamentet även att det finns ett behov av en tydligare och mer specifik definition av dess skyldigheter, inklusive möjligheten till rättslig granskning av dess verksamhet, särskilt i ljuset av artikel 265 i FEUF.

| 15. | Europaparlamentet betonar Europeiska rådets särskilda ledarroll på området för yttre åtgärder, särskilt när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, där Europeiska rådets uppgift att fastställa de strategiska intressena och målsättningarna och de allmänna riktlinjerna för denna politik är av central vikt. I detta sammanhang betonar parlamentet att rådet, kommissionens ordförande och kommissionens vice ordförande (den höga representanten) måste vara mycket delaktiga i förberedandet av Europeiska rådets arbete på detta område. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar Europeiska rådets särskilda ledarroll på området för yttre åtgärder, särskilt när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, där Europeiska rådets uppgift att fastställa de strategiska intressena och målsättningarna och de allmänna riktlinjerna för denna politik är av central vikt. I detta sammanhang betonar parlamentet att rådet, kommissionens ordförande och kommissionens vice ordförande (den höga representanten) måste vara mycket delaktiga i förberedandet av Europeiska rådets arbete på detta område.

| 16. | Europaparlamentet hävdar att det interinstitutionella samarbetet mellan parlamentet och Europeiska rådet måste förbättras, vilket innebär att villkoren för deltagandet av parlamentets talman i Europeiska rådets diskussioner måste optimeras. Denna fråga kan eventuellt lösas genom ett politiskt avtal om förbindelserna mellan de två institutionerna. Parlamentet anser att det dessutom skulle vara lämpligt att även Europeiska rådet formaliserar dessa villkor i sin interna arbetsordning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet hävdar att det interinstitutionella samarbetet mellan parlamentet och Europeiska rådet måste förbättras, vilket innebär att villkoren för deltagandet av parlamentets talman i Europeiska rådets diskussioner måste optimeras. Denna fråga kan eventuellt lösas genom ett politiskt avtal om förbindelserna mellan de två institutionerna. Parlamentet anser att det dessutom skulle vara lämpligt att även Europeiska rådet formaliserar dessa villkor i sin interna arbetsordning.

Ett fast ordförandeskap för Europeiska rådet

| 17. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett fast och långsiktigt ordförandeskap för Europeiska rådet, eftersom detta kommer att leda till ökad kontinuitet, effektivitet och sammanhållning i Europeiska rådets arbete, och följaktligen i unionens verksamhet i allmänhet. Ordföranden för Europeiska rådet bör utnämnas så snart som möjligt efter att Lissabonfördraget trätt i kraft, så att det nyvalda parlamentets valperiod och den nya kommissionens mandatperiod sammanfaller. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett fast och långsiktigt ordförandeskap för Europeiska rådet, eftersom detta kommer att leda till ökad kontinuitet, effektivitet och sammanhållning i Europeiska rådets arbete, och följaktligen i unionens verksamhet i allmänhet. Ordföranden för Europeiska rådet bör utnämnas så snart som möjligt efter att Lissabonfördraget trätt i kraft, så att det nyvalda parlamentets valperiod och den nya kommissionens mandatperiod sammanfaller.

| 18. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som ordföranden för Europeiska rådet kommer att spela i unionens institutionella verksamhet, inte som ordförande för Europeiska unionen – vilket han/hon inte kommer att vara – utan som ledare för Europeiska rådet, med ansvar att driva på, förbereda och säkra kontinuiteten i dess arbete, verka för samförstånd mellan rådets medlemmar, rapportera till Europaparlamentet och företräda unionen utåt, på sin nivå och utan att inkräkta på kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) uppgifter, inom ramen för den gemensamma utrikes- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar den viktiga roll som ordföranden för Europeiska rådet kommer att spela i unionens institutionella verksamhet, inte som ordförande för Europeiska unionen – vilket han/hon inte kommer att vara – utan som ledare för Europeiska rådet, med ansvar att driva på, förbereda och säkra kontinuiteten i dess arbete, verka för samförstånd mellan rådets medlemmar, rapportera till Europaparlamentet och företräda unionen utåt, på sin nivå och utan att inkräkta på kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) uppgifter, inom ramen för den gemensamma utrikes- och försvarspolitiken.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådets ordförande ansvarar för förberedelserna av och kontinuiteten i Europeiska rådets arbete, i samarbete med kommissionens ordförande och på grundval av arbetet i rådet (allmänna frågor), vilket kräver ömsesidig kontakt och nära samarbete mellan Europeiska rådets ordförande och ordförandeskapet för rådet (allmänna frågor). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådets ordförande ansvarar för förberedelserna av och kontinuiteten i Europeiska rådets arbete, i samarbete med kommissionens ordförande och på grundval av arbetet i rådet (allmänna frågor), vilket kräver ömsesidig kontakt och nära samarbete mellan Europeiska rådets ordförande och ordförandeskapet för rådet (allmänna frågor).

| 20. | Europaparlamentet anser att det i detta sammanhang är mycket viktigt att Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande, det roterande ordförandeskapet samt, när det gäller unionens yttre representation i Gusp-frågor, kommissionens vice ordförande (den höga representanten), har en balanserad relation präglad av samarbetsvilja. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det i detta sammanhang är mycket viktigt att Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande, det roterande ordförandeskapet samt, när det gäller unionens yttre representation i Gusp-frågor, kommissionens vice ordförande (den höga representanten), har en balanserad relation präglad av samarbetsvilja.

| 21. | Visserligen ska Europeiska rådet enligt Lissabonfördraget bistås av rådets generalsekretariat, men Europaparlamentet påminner om att de särskilda utgifterna för dess verksamhet ska anges i en separat del av budgeten och omfatta särskilda anslag för Europeiska rådets ordförande, som bör bistås av ett eget sekretariat som måste inrättas på rimliga villkor. |
| --- | --- |

21.

Visserligen ska Europeiska rådet enligt Lissabonfördraget bistås av rådets generalsekretariat, men Europaparlamentet påminner om att de särskilda utgifterna för dess verksamhet ska anges i en separat del av budgeten och omfatta särskilda anslag för Europeiska rådets ordförande, som bör bistås av ett eget sekretariat som måste inrättas på rimliga villkor.

Rådet

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att rådet i Lissabonfördraget betraktas som den andra grenen av unionens lagstiftande och budgetmässiga gren och att det delar – om än alltjämt med en viss övervikt inom vissa områden – huvuddelen av beslutsfattandet med Europaparlamentet inom ramen för ett institutionellt system som gradvis har utvecklats i linje med ett parlamentariskt system med två kamrar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att rådet i Lissabonfördraget betraktas som den andra grenen av unionens lagstiftande och budgetmässiga gren och att det delar – om än alltjämt med en viss övervikt inom vissa områden – huvuddelen av beslutsfattandet med Europaparlamentet inom ramen för ett institutionellt system som gradvis har utvecklats i linje med ett parlamentariskt system med två kamrar.

| 23. | Europaparlamentet betonar den viktiga funktion som rådet (allmänna frågor) har fått – och följaktligen även dess ordförande – att säkerställa konsekvens och kontinuitet i de olika rådskonstellationernas arbete och att förbereda Europeiska rådets möten och arbete (i samarbete med Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar den viktiga funktion som rådet (allmänna frågor) har fått – och följaktligen även dess ordförande – att säkerställa konsekvens och kontinuitet i de olika rådskonstellationernas arbete och att förbereda Europeiska rådets möten och arbete (i samarbete med Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande).

| 24. | Europaparlamentet betonar att rådets särskilda roll i förberedandet, fastställandet och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kräver förstärkt samarbete mellan ordföranden för rådet (allmänna frågor) och kommissionens vice ordförande (den höga representanten) i sin egenskap av ordförande för rådet (utrikesfrågor), samt mellan dem och Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att rådets särskilda roll i förberedandet, fastställandet och genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kräver förstärkt samarbete mellan ordföranden för rådet (allmänna frågor) och kommissionens vice ordförande (den höga representanten) i sin egenskap av ordförande för rådet (utrikesfrågor), samt mellan dem och Europeiska rådets ordförande.

| 25. | Europaparlamentet är övertygat om att den åtskillnad som görs i Lissabonfördraget mellan uppgifterna för rådet (allmänna frågor) och för rådet (utrikesfrågor) kräver en ny sammansättning av dessa två rådskonstellationer, särskilt med tanke på att det bredare koncept för unionens yttre förbindelser som införs i fördragen genom Lissabonfördraget kommer att göra det allt svårare att ha kumulativa mandat i dessa båda rådskonstellationer. Parlamentet anser därför att det är önskvärt att utrikesministrarna främst koncentrerar sig på verksamheten för rådet (utrikesfrågor). |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet är övertygat om att den åtskillnad som görs i Lissabonfördraget mellan uppgifterna för rådet (allmänna frågor) och för rådet (utrikesfrågor) kräver en ny sammansättning av dessa två rådskonstellationer, särskilt med tanke på att det bredare koncept för unionens yttre förbindelser som införs i fördragen genom Lissabonfördraget kommer att göra det allt svårare att ha kumulativa mandat i dessa båda rådskonstellationer. Parlamentet anser därför att det är önskvärt att utrikesministrarna främst koncentrerar sig på verksamheten för rådet (utrikesfrågor).

| 26. | Europaparlamentet anser att det i detta sammanhang kan vara nödvändigt att premiärministrarna/statscheferna från de medlemsstater som innehar rådsordförandeskapet personligen fungerar som ordförande och ser till att rådet (allmänna frågor) fungerar på lämpligt sätt, eftersom detta har ansvaret för att samordna rådets olika konstellationer och medla när det gäller prioriteringar och tvistlösning, frågor som för närvarande alltför snabbt skjuts över på Europeiska rådet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det i detta sammanhang kan vara nödvändigt att premiärministrarna/statscheferna från de medlemsstater som innehar rådsordförandeskapet personligen fungerar som ordförande och ser till att rådet (allmänna frågor) fungerar på lämpligt sätt, eftersom detta har ansvaret för att samordna rådets olika konstellationer och medla när det gäller prioriteringar och tvistlösning, frågor som för närvarande alltför snabbt skjuts över på Europeiska rådet.

| 27. | Europaparlamentet inser att samordningen mellan rådets olika konstellationer kommer att bli mycket svår till följd av det nya systemet för rådets ordförandeskap. Parlamentet betonar i detta sammanhang att de ”nya” fasta trojkorna (bestämda grupper med tre medlemsstater) som ska dela på ordförandeskapet för olika konstellationer av rådet i perioder på 18 månader (med undantag för rådet (utrikesfrågor) och eurogruppen) och Ständiga representanternas kommitté (Coreper) är mycket viktiga för att man ska undvika denna risk och trygga sammanhållning, konsekvens och kontinuitet i rådets arbete i allmänhet samt säkra det interinstitutionella samarbete som krävs för att lagstiftnings- och budgetförfarandena ska löpa smidigt, i gemensamt beslutsfattande med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet inser att samordningen mellan rådets olika konstellationer kommer att bli mycket svår till följd av det nya systemet för rådets ordförandeskap. Parlamentet betonar i detta sammanhang att de ”nya” fasta trojkorna (bestämda grupper med tre medlemsstater) som ska dela på ordförandeskapet för olika konstellationer av rådet i perioder på 18 månader (med undantag för rådet (utrikesfrågor) och eurogruppen) och Ständiga representanternas kommitté (Coreper) är mycket viktiga för att man ska undvika denna risk och trygga sammanhållning, konsekvens och kontinuitet i rådets arbete i allmänhet samt säkra det interinstitutionella samarbete som krävs för att lagstiftnings- och budgetförfarandena ska löpa smidigt, i gemensamt beslutsfattande med Europaparlamentet.

| 28. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att trojkorna utvecklar ett intensivt och beständigt samarbete under sina gemensamma mandatperioder och betonar att de gemensamma operativa programplaneringarna för varje 18-månaderstrojka är av central vikt för unionens funktion, en fråga som behandlas mer utförligt i punkt 51 i denna resolution. Parlamentet uppmanar trojkorna att lägga fram sina gemensamma operativa programplaneringar – som bland annat innehåller deras förslag till tidsplan för överläggningar om lagstiftning – för parlamentet i plenum i början av deras gemensamma mandatperioder. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att trojkorna utvecklar ett intensivt och beständigt samarbete under sina gemensamma mandatperioder och betonar att de gemensamma operativa programplaneringarna för varje 18-månaderstrojka är av central vikt för unionens funktion, en fråga som behandlas mer utförligt i punkt 51 i denna resolution. Parlamentet uppmanar trojkorna att lägga fram sina gemensamma operativa programplaneringar – som bland annat innehåller deras förslag till tidsplan för överläggningar om lagstiftning – för parlamentet i plenum i början av deras gemensamma mandatperioder.

| 29. | Europaparlamentet anser att premiärministrarna/statscheferna från de medlemsstater som innehar rådsordförandeskapet kommer att spela en central roll för att garantera samstämdheten i hela gruppen av ordförandeskap och sammanhållningen mellan de olika rådskonstellationernas arbete samt stå för den nödvändiga samordningen med Europeiska rådet, särskilt vad avser förberedandet av och kontinuiteten i dess arbete. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att premiärministrarna/statscheferna från de medlemsstater som innehar rådsordförandeskapet kommer att spela en central roll för att garantera samstämdheten i hela gruppen av ordförandeskap och sammanhållningen mellan de olika rådskonstellationernas arbete samt stå för den nödvändiga samordningen med Europeiska rådet, särskilt vad avser förberedandet av och kontinuiteten i dess arbete.

| 30. | Europaparlamentet betonar även att premiärministrarna/statscheferna som innehar det roterande rådsordförandeskapet särskilt måste inrikta sig på sin roll som parlamentets viktigaste samtalspartner när det gäller ordförandeskapets arbete. De bör bjudas in till parlamentet för att lägga fram respektive ordförandeskaps arbetsprogram i plenum och redogöra för den utveckling och de resultat som har nåtts under ordförandeskapets sexmånadersmandat samt lägga fram andra relevanta politiska frågor, som har uppstått under deras ordförandeskap, för diskussion. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar även att premiärministrarna/statscheferna som innehar det roterande rådsordförandeskapet särskilt måste inrikta sig på sin roll som parlamentets viktigaste samtalspartner när det gäller ordförandeskapets arbete. De bör bjudas in till parlamentet för att lägga fram respektive ordförandeskaps arbetsprogram i plenum och redogöra för den utveckling och de resultat som har nåtts under ordförandeskapets sexmånadersmandat samt lägga fram andra relevanta politiska frågor, som har uppstått under deras ordförandeskap, för diskussion.

| 31. | Europaparlamentet betonar att säkerhets- och försvarsfrågorna under de nuvarande förhållandena fortfarande utgör en integrerad del av unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och anser att dessa frågor därför bör fortsätta att omfattas av befogenheterna för rådet (utrikesfrågor), som leds av kommissionens vice ordförande (den höga representanten), och vid behov även med deltagande av försvarsministrarna. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att säkerhets- och försvarsfrågorna under de nuvarande förhållandena fortfarande utgör en integrerad del av unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och anser att dessa frågor därför bör fortsätta att omfattas av befogenheterna för rådet (utrikesfrågor), som leds av kommissionens vice ordförande (den höga representanten), och vid behov även med deltagande av försvarsministrarna.

Kommissionen

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionens centrala roll som ”motorn” i unionens arbete återigen bekräftas genom att






  — | kommissionens ”kvasimonopol” på området lagstiftningsinitiativ erkänns och utvidgas till att omfatta unionens samtliga verksamhetsområden, med undantag för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och särskilt förstärks på det ekonomiska området, |
| --- | --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionens centrala roll som ”motorn” i unionens arbete återigen bekräftas genom att

—

kommissionens ”kvasimonopol” på området lagstiftningsinitiativ erkänns och utvidgas till att omfatta unionens samtliga verksamhetsområden, med undantag för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, och särskilt förstärks på det ekonomiska området,

| — | kommissionens roll för att underlätta överenskommelser mellan de två grenarna av den lagstiftande och budgetära myndigheten stärks, |
| --- | --- |

—

kommissionens roll för att underlätta överenskommelser mellan de två grenarna av den lagstiftande och budgetära myndigheten stärks,

| — | kommissionens roll som unionens ”verkställande myndighet” förstärks när genomförandet av EU:s lagstiftning kräver en gemensam strategi och rådet endast har en sådan roll i Gusp-frågor och i särskilda vederbörligen motiverade fall som anges i rättsakter. |
| --- | --- |

—

kommissionens roll som unionens ”verkställande myndighet” förstärks när genomförandet av EU:s lagstiftning kräver en gemensam strategi och rådet endast har en sådan roll i Gusp-frågor och i särskilda vederbörligen motiverade fall som anges i rättsakter.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar även att kommissionsordförandens roll stärks inom kommissionärskollegiet, särskilt till följd av att kommissionsledamöterna blir institutionellt ansvariga inför kommissionens ordförande. Kommissionens nya interna organisation, som skapar de nödvändiga villkoren för att förstärka ordförandens ledning av kommissionen och sammanhållningen i kommissionens arbete, är också välkommen. Ordförandens roll skulle kunna stärkas ytterligare, mot bakgrund av överenskommelsen mellan stats- och regeringscheferna om att behålla systemet med en ledamot per medlemsstat. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar även att kommissionsordförandens roll stärks inom kommissionärskollegiet, särskilt till följd av att kommissionsledamöterna blir institutionellt ansvariga inför kommissionens ordförande. Kommissionens nya interna organisation, som skapar de nödvändiga villkoren för att förstärka ordförandens ledning av kommissionen och sammanhållningen i kommissionens arbete, är också välkommen. Ordförandens roll skulle kunna stärkas ytterligare, mot bakgrund av överenskommelsen mellan stats- och regeringscheferna om att behålla systemet med en ledamot per medlemsstat.

Val av ordförande för kommissionen

| 34. | Europaparlamentet betonar att det nya förfarandet, där parlamentet väljer kommissionens ordförande på förslag från Europeiska rådet, ger en uttalat politisk karaktär åt utnämningen av kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att det nya förfarandet, där parlamentet väljer kommissionens ordförande på förslag från Europeiska rådet, ger en uttalat politisk karaktär åt utnämningen av kommissionens ordförande.

| 35. | Europaparlamentet betonar att detta system kommer att stärka kommissionsordförandens demokratiska legitimitet och ställning, både internt inom kommissionen (när det gäller ordförandens befogenheter i de interna förbindelserna med andra kommissionsledamöter) och inom ramen för de interinstitutionella förbindelserna i allmänhet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att detta system kommer att stärka kommissionsordförandens demokratiska legitimitet och ställning, både internt inom kommissionen (när det gäller ordförandens befogenheter i de interna förbindelserna med andra kommissionsledamöter) och inom ramen för de interinstitutionella förbindelserna i allmänhet.

| 36. | Europaparlamentet anser att denna förstärkta legitimitet för kommissionens ordförande även kommer att gynna kommissionen generellt sett, genom att kommissionens oberoende funktion för att främja det europeiska allmänintresset och fungera som en drivkraft för EU:s arbete stärks. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att denna förstärkta legitimitet för kommissionens ordförande även kommer att gynna kommissionen generellt sett, genom att kommissionens oberoende funktion för att främja det europeiska allmänintresset och fungera som en drivkraft för EU:s arbete stärks.

| 37. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att det nya förfarandet, enligt vilket Europeiska rådet genom kvalificerad majoritet föreslår en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande och det krävs en majoritet bland Europaparlamentets ledamöter för att kandidaten ska väljas, utgör ett ytterligare incitament för att alla berörda parter tillsammans och i dialog ska arbeta för att säkerställa ett framgångsrikt resultat. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att det nya förfarandet, enligt vilket Europeiska rådet genom kvalificerad majoritet föreslår en kandidat till befattningen som kommissionens ordförande och det krävs en majoritet bland Europaparlamentets ledamöter för att kandidaten ska väljas, utgör ett ytterligare incitament för att alla berörda parter tillsammans och i dialog ska arbeta för att säkerställa ett framgångsrikt resultat.

| 38. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådet enligt Lissabonfördraget ska ta ”hänsyn till valen till Europaparlamentet” och föreslå en kandidat ”efter lämpligt samråd”, som inte omfattas av de formella institutionella kontakterna mellan de två institutionerna. I detta sammanhang påminner parlamentet även om att företrädarna för Europaparlamentet och Europeiska rådet enligt förklaring 11 som bifogats slutakten från regeringskonferensen där Lissabonfördraget antogs (4) ska ”hålla de samråd som är nödvändiga, inom den ram som anses lämpligast”. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska rådet enligt Lissabonfördraget ska ta ”hänsyn till valen till Europaparlamentet” och föreslå en kandidat ”efter lämpligt samråd”, som inte omfattas av de formella institutionella kontakterna mellan de två institutionerna. I detta sammanhang påminner parlamentet även om att företrädarna för Europaparlamentet och Europeiska rådet enligt förklaring 11 som bifogats slutakten från regeringskonferensen där Lissabonfördraget antogs (4) ska ”hålla de samråd som är nödvändiga, inom den ram som anses lämpligast”.

| 39. | Europaparlamentet föreslår att Europeiska rådet ska ge sin ordförande mandat att (ensam eller med en delegation) genomföra dessa samråd, att han eller hon ska samråda med Europaparlamentets talman för att anordna de nödvändiga mötena med var och en av ledarna för de politiska grupperna i Europaparlamentet, eventuellt åtföljda av ledarna (eller en delegation) av de europeiska politiska partierna, och att han eller hon därefter ska rapportera till Europeiska rådet. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet föreslår att Europeiska rådet ska ge sin ordförande mandat att (ensam eller med en delegation) genomföra dessa samråd, att han eller hon ska samråda med Europaparlamentets talman för att anordna de nödvändiga mötena med var och en av ledarna för de politiska grupperna i Europaparlamentet, eventuellt åtföljda av ledarna (eller en delegation) av de europeiska politiska partierna, och att han eller hon därefter ska rapportera till Europeiska rådet.

Utnämningsförfarande

| 40. | Europaparlamentet påpekar att hänsyn bör tas till kandidaternas relevanta kompetens vid valet av de personer som ska inneha befattningarna som Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande och kommissionens vice ordförande (den höga representanten). Dessutom måste man ta hänsyn till de geografiska och demografiska skillnaderna inom unionen och dess medlemsstater, i enlighet med förklaring nr 6 som bifogats ovannämnda slutakt (5). |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet påpekar att hänsyn bör tas till kandidaternas relevanta kompetens vid valet av de personer som ska inneha befattningarna som Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande och kommissionens vice ordförande (den höga representanten). Dessutom måste man ta hänsyn till de geografiska och demografiska skillnaderna inom unionen och dess medlemsstater, i enlighet med förklaring nr 6 som bifogats ovannämnda slutakt (5).

| 41. | Europaparlamentet anser vidare att medlemsstaterna och de europeiska politiska grupperna inte bara bör ta hänsyn till kriterierna för den geografiska och demografiska balansen utan även till kriterier som bygger på politisk balans och jämn könsfördelning när de utnämner personer till de viktigaste politiska befattningarna inom EU. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser vidare att medlemsstaterna och de europeiska politiska grupperna inte bara bör ta hänsyn till kriterierna för den geografiska och demografiska balansen utan även till kriterier som bygger på politisk balans och jämn könsfördelning när de utnämner personer till de viktigaste politiska befattningarna inom EU.

| 42. | I samband med detta anser Europaparlamentet att utnämningsförfarandet bör ske efter valet till Europaparlamentet, så att valresultatet kan beaktas, eftersom detta kommer att spela en avgörande roll för valet av kommissionens ordförande. Den nödvändiga balansen kommer att kunna garanteras först efter att kommissionens ordförande har valts. |
| --- | --- |

42.

I samband med detta anser Europaparlamentet att utnämningsförfarandet bör ske efter valet till Europaparlamentet, så att valresultatet kan beaktas, eftersom detta kommer att spela en avgörande roll för valet av kommissionens ordförande. Den nödvändiga balansen kommer att kunna garanteras först efter att kommissionens ordförande har valts.

| 43. | I detta sammanhang föreslår Europaparlamentet, som en möjlig modell, följande förfarande och tidtabell för utnämningarna, vilka Europaparlamentet och Europeiska rådet skulle kunna enas om:






  — | Vecka 1 och 2 efter valet till Europaparlamentet: de politiska grupperna i Europaparlamentet installeras. |
| --- | --- | --- |

43.

I detta sammanhang föreslår Europaparlamentet, som en möjlig modell, följande förfarande och tidtabell för utnämningarna, vilka Europaparlamentet och Europeiska rådet skulle kunna enas om:

—

Vecka 1 och 2 efter valet till Europaparlamentet: de politiska grupperna i Europaparlamentet installeras.

| — | Vecka 3 efter valet: samråd mellan ordföranden för Europeiska rådet och Europaparlamentets talman, följt av separata möten mellan Europeiska rådets ordförande och ordförandena för de politiska grupperna (eventuellt även med ordförandena för de europeiska politiska partierna eller begränsade delegationer). |
| --- | --- |

—

Vecka 3 efter valet: samråd mellan ordföranden för Europeiska rådet och Europaparlamentets talman, följt av separata möten mellan Europeiska rådets ordförande och ordförandena för de politiska grupperna (eventuellt även med ordförandena för de europeiska politiska partierna eller begränsade delegationer).

| — | Vecka 4 efter valet: med beaktande av resultatet från ovannämnda samråd tillkännager Europeiska rådet en kandidat till befattningen som ordförande för kommissionen. |
| --- | --- |

—

Vecka 4 efter valet: med beaktande av resultatet från ovannämnda samråd tillkännager Europeiska rådet en kandidat till befattningen som ordförande för kommissionen.

| — | Vecka 5 och 6 efter valet: kontakter mellan kandidaten till befattningen som ordförande för kommissionen och de politiska grupperna; uttalanden från kandidaten och en presentation av hans eller hennes politiska målsättningar inför Europaparlamentet, som röstar om kandidaten. |
| --- | --- |

—

Vecka 5 och 6 efter valet: kontakter mellan kandidaten till befattningen som ordförande för kommissionen och de politiska grupperna; uttalanden från kandidaten och en presentation av hans eller hennes politiska målsättningar inför Europaparlamentet, som röstar om kandidaten.

| — | Juli/augusti/september: kommissionens valda ordförande enas med Europeiska rådet om utnämningen till befattningen som kommissionens vice ordförande (den höga representanten) och lägger fram ett förslag till förteckning över utnämnda kommissionsledamöter (inklusive kommissionens vice ordförande/den höga representanten). |
| --- | --- |

—

Juli/augusti/september: kommissionens valda ordförande enas med Europeiska rådet om utnämningen till befattningen som kommissionens vice ordförande (den höga representanten) och lägger fram ett förslag till förteckning över utnämnda kommissionsledamöter (inklusive kommissionens vice ordförande/den höga representanten).

| — | September: rådet antar förteckningen över förslag till utnämningar av kommissionsledamöter (inklusive kommissionens vice ordförande/den höga representanten). |
| --- | --- |

—

September: rådet antar förteckningen över förslag till utnämningar av kommissionsledamöter (inklusive kommissionens vice ordförande/den höga representanten).

| — | September/oktober: utfrågningar av kandidaterna till befattningarna som kommissionsledamöter, inklusive kommissionens vice ordförande (den höga representanten) i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

September/oktober: utfrågningar av kandidaterna till befattningarna som kommissionsledamöter, inklusive kommissionens vice ordförande (den höga representanten) i Europaparlamentet.

| — | Oktober: Kommissionärskollegiet och dess program presenteras för Europaparlamentet, som röstar om hela kommissionärskollegiet (inklusive kommissionens vice ordförande/den höga representanten); Europeiska rådet godkänner den nya kommissionen och den tillträder. |
| --- | --- |

—

Oktober: Kommissionärskollegiet och dess program presenteras för Europaparlamentet, som röstar om hela kommissionärskollegiet (inklusive kommissionens vice ordförande/den höga representanten); Europeiska rådet godkänner den nya kommissionen och den tillträder.

| — | November: Europeiska rådet utser ordföranden för Europeiska rådet. |
| --- | --- |

—

November: Europeiska rådet utser ordföranden för Europeiska rådet.

| 44. | Europaparlamentet betonar att den föreslagna tidtabellen i alla händelser bör tillämpas från och med 2014. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att den föreslagna tidtabellen i alla händelser bör tillämpas från och med 2014.

| 45. | Europaparlamentet anser att Lissabonfördragets eventuella ikraftträdande i slutet av 2009 kräver en politisk överenskommelse mellan Europeiska rådet och Europaparlamentet, för att man ska kunna se till att Europaparlamentets nya befogenheter genom Lissabonfördraget respekteras fullt ut vid valet av den framtida kommissionens ordförande och nomineringen av den framtida kommissionen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser att Lissabonfördragets eventuella ikraftträdande i slutet av 2009 kräver en politisk överenskommelse mellan Europeiska rådet och Europaparlamentet, för att man ska kunna se till att Europaparlamentets nya befogenheter genom Lissabonfördraget respekteras fullt ut vid valet av den framtida kommissionens ordförande och nomineringen av den framtida kommissionen.

| 46. | Om Europeiska rådet skulle välja att inleda förfarandet med att utnämna den kommande kommissionens ordförande utan dröjsmål efter valet till Europaparlamentet i juni 2009 (6) bör det till fullo ta hänsyn till den tid som krävs för att det politiska samrådsförfarande med de nyvalda företrädarna för de politiska grupperna som anges i Lissabonfördraget ska kunna fullföljas informellt. Parlamentet anser att det väsentliga i dess nya befogenheter skulle respekteras fullt ut på dessa villkor, och parlamentet skulle kunna gå vidare och godkänna utnämningen av kommissionens ordförande. |
| --- | --- |

46.

Om Europeiska rådet skulle välja att inleda förfarandet med att utnämna den kommande kommissionens ordförande utan dröjsmål efter valet till Europaparlamentet i juni 2009 (6) bör det till fullo ta hänsyn till den tid som krävs för att det politiska samrådsförfarande med de nyvalda företrädarna för de politiska grupperna som anges i Lissabonfördraget ska kunna fullföljas informellt. Parlamentet anser att det väsentliga i dess nya befogenheter skulle respekteras fullt ut på dessa villkor, och parlamentet skulle kunna gå vidare och godkänna utnämningen av kommissionens ordförande.

| 47. | När det gäller nomineringen av det nya kollegiet betonar Europaparlamentet att förfarandet under alla omständigheter bör inledas först efter att resultatet av den andra folkomröstningen i Irland är känt. På så sätt skulle institutionerna ha full vetskap om den framtida rättsliga kontext i vilken den nya kommissionen skulle utöva sitt uppdrag och därmed även kunna ta vederbörlig hänsyn både till sina respektive befogenheter i samband med förfarandet och till den nya kommissionens sammansättning, struktur och befogenheter. Om folkomröstningen ger ett positivt resultat bör Europaparlamentet ge sitt formella godkännande av det nya kollegiet, inklusive kommissionens ordförande respektive vice ordförande (den höga representanten) först efter Lissabonfördragets ikraftträdande. |
| --- | --- |

47.

När det gäller nomineringen av det nya kollegiet betonar Europaparlamentet att förfarandet under alla omständigheter bör inledas först efter att resultatet av den andra folkomröstningen i Irland är känt. På så sätt skulle institutionerna ha full vetskap om den framtida rättsliga kontext i vilken den nya kommissionen skulle utöva sitt uppdrag och därmed även kunna ta vederbörlig hänsyn både till sina respektive befogenheter i samband med förfarandet och till den nya kommissionens sammansättning, struktur och befogenheter. Om folkomröstningen ger ett positivt resultat bör Europaparlamentet ge sitt formella godkännande av det nya kollegiet, inklusive kommissionens ordförande respektive vice ordförande (den höga representanten) först efter Lissabonfördragets ikraftträdande.

| 48. | Europaparlamentet framhåller – för det fall att den andra folkomröstningen i Irland ger ett negativt resultat – att Nicefördraget under alla omständigheter gäller fullt ut och att den kommande kommissionen måste sättas samman i enlighet med de bestämmelser som föreskriver att ledamöterna måste vara färre än medlemsstaterna till antalet. Rådet måste i så fall fatta beslut om det exakta antalet ledamöter i en sådan begränsad kommission. Parlamentet betonar sin starka politisk vilja att se till att dessa bestämmelser efterlevs strikt. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet framhåller – för det fall att den andra folkomröstningen i Irland ger ett negativt resultat – att Nicefördraget under alla omständigheter gäller fullt ut och att den kommande kommissionen måste sättas samman i enlighet med de bestämmelser som föreskriver att ledamöterna måste vara färre än medlemsstaterna till antalet. Rådet måste i så fall fatta beslut om det exakta antalet ledamöter i en sådan begränsad kommission. Parlamentet betonar sin starka politisk vilja att se till att dessa bestämmelser efterlevs strikt.

Programplanering

| 49. | Europaparlamentet anser att programplanering, både på strategisk och operativ nivå, kommer att vara av central betydelse för att effektiviteten och sammanhållningen i unionens arbete ska kunna tryggas. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att programplanering, både på strategisk och operativ nivå, kommer att vara av central betydelse för att effektiviteten och sammanhållningen i unionens arbete ska kunna tryggas.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar följaktligen att programplaneringen särskilt lyfts fram i Lissabonfördraget som ett medel att stärka institutionernas handlingskraft och föreslår att flera programplaneringsförfaranden bör genomföras parallellt enligt följande riktlinjer:






  — | Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör komma överens om ett ”avtal” eller ett ”program” för valperioden, vilket ska utgå från de allmänna strategiska målsättningar och prioriteringar som kommissionen lägger fram i början av sin mandatperiod. Dessa ska diskuteras gemensamt av Europaparlamentet och rådet, i syfte att nå samsyn (eventuellt i form av ett särskilt interinstitutionellt avtal, om än inte rättsligt bindande) mellan de tre institutionerna om de gemensamma målsättningarna och prioriteringarna för den femåriga lagstiftningsperioden. |
| --- | --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar följaktligen att programplaneringen särskilt lyfts fram i Lissabonfördraget som ett medel att stärka institutionernas handlingskraft och föreslår att flera programplaneringsförfaranden bör genomföras parallellt enligt följande riktlinjer:

—

Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör komma överens om ett ”avtal” eller ett ”program” för valperioden, vilket ska utgå från de allmänna strategiska målsättningar och prioriteringar som kommissionen lägger fram i början av sin mandatperiod. Dessa ska diskuteras gemensamt av Europaparlamentet och rådet, i syfte att nå samsyn (eventuellt i form av ett särskilt interinstitutionellt avtal, om än inte rättsligt bindande) mellan de tre institutionerna om de gemensamma målsättningarna och prioriteringarna för den femåriga lagstiftningsperioden.

| — | På grundval av detta avtal eller program bör kommissionen sedan arbeta vidare med sina förslag kring den finansiella programplaneringen och i slutet av juni året efter valet lägga fram förslag om en flerårig budgetram som löper över fem år – åtföljt av en förteckning över de lagstiftningsförslag som krävs för att de respektive programmen ska kunna genomföras – som därefter diskuteras och antas av rådet och Europaparlamentet i slutet av samma år (eller senast i slutet av första kvartalet följande år) enligt det förfarande som fastställs i fördragen. |
| --- | --- |

—

På grundval av detta avtal eller program bör kommissionen sedan arbeta vidare med sina förslag kring den finansiella programplaneringen och i slutet av juni året efter valet lägga fram förslag om en flerårig budgetram som löper över fem år – åtföljt av en förteckning över de lagstiftningsförslag som krävs för att de respektive programmen ska kunna genomföras – som därefter diskuteras och antas av rådet och Europaparlamentet i slutet av samma år (eller senast i slutet av första kvartalet följande år) enligt det förfarande som fastställs i fördragen.

| — | Detta skulle ge unionen en flerårig budgetram som löper över fem år och som kan träda i kraft i början av år N+2 (eller N+3) (7), vilket ger Europaparlamentet och varje ny kommission möjlighet att besluta om sin ”egen” programplanering. |
| --- | --- |

—

Detta skulle ge unionen en flerårig budgetram som löper över fem år och som kan träda i kraft i början av år N+2 (eller N+3) (7), vilket ger Europaparlamentet och varje ny kommission möjlighet att besluta om sin ”egen” programplanering.

| 51. | Europaparlamentet anser att det kommer att bli nödvändigt att förlänga och anpassa den befintliga budgetramen enligt det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8) till slutet av 2015/2016 för att det ska vara möjligt att gå över till detta system med en femårig finansiell och politisk programplanering där nästa finansiella ram träder i kraft i början av 2016/2017 (9). |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det kommer att bli nödvändigt att förlänga och anpassa den befintliga budgetramen enligt det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (8) till slutet av 2015/2016 för att det ska vara möjligt att gå över till detta system med en femårig finansiell och politisk programplanering där nästa finansiella ram träder i kraft i början av 2016/2017 (9).

| 52. | Europaparlamentet lägger fram följande förslag på grundval av avtalet/programmet för lagstiftningsperioden och med beaktande av den fleråriga budgetramen:






  — | Kommissionen bör lägga fram sitt årliga arbets- och lagstiftningsprogram för Europaparlamentet och rådet för en gemensam debatt, så att kommissionen kan göra nödvändiga justeringar. |
| --- | --- | --- |

52.

Europaparlamentet lägger fram följande förslag på grundval av avtalet/programmet för lagstiftningsperioden och med beaktande av den fleråriga budgetramen:

—

Kommissionen bör lägga fram sitt årliga arbets- och lagstiftningsprogram för Europaparlamentet och rådet för en gemensam debatt, så att kommissionen kan göra nödvändiga justeringar.

| — | Rådet (allmänna frågor) bör, i dialog med Europaparlamentet, anta den gemensamma operativa programplaneringen för arbetet för varje grupp med tre ordförandeskap för hela mandatperioden på 18 månader. Denna programplanering kommer sedan att utgöra ramen för varje ordförandeskaps respektive arbetsprogram för dess sex månaders mandatperiod. |
| --- | --- |

—

Rådet (allmänna frågor) bör, i dialog med Europaparlamentet, anta den gemensamma operativa programplaneringen för arbetet för varje grupp med tre ordförandeskap för hela mandatperioden på 18 månader. Denna programplanering kommer sedan att utgöra ramen för varje ordförandeskaps respektive arbetsprogram för dess sex månaders mandatperiod.

Yttre förbindelser

| 53. | Europaparlamentet betonar vikten av den nya dimension som unionens yttre åtgärder som helhet ges i Lissabonfördraget, inklusive den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. I kombination med unionens status som juridisk person och de institutionella förändringarna på området (särskilt inrättandet av den dubbla funktionen som kommissionens vice ordförande/den höga representanten och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder) skulle detta kunna utgöra en avgörande faktor för sammanhållningen och effektiviteten i unionens arbete på området och dessutom göra EU betydligt synligare som global aktör. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar vikten av den nya dimension som unionens yttre åtgärder som helhet ges i Lissabonfördraget, inklusive den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. I kombination med unionens status som juridisk person och de institutionella förändringarna på området (särskilt inrättandet av den dubbla funktionen som kommissionens vice ordförande/den höga representanten och den europeiska avdelningen för yttre åtgärder) skulle detta kunna utgöra en avgörande faktor för sammanhållningen och effektiviteten i unionens arbete på området och dessutom göra EU betydligt synligare som global aktör.

| 54. | Europaparlamentet påminner om att den rättsliga grunden måste anges för alla beslut om yttre frågor, i syfte att göra det lättare att fastställa vilka förfaranden som ska följas för antagandet och genomförandet av dessa beslut. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet påminner om att den rättsliga grunden måste anges för alla beslut om yttre frågor, i syfte att göra det lättare att fastställa vilka förfaranden som ska följas för antagandet och genomförandet av dessa beslut.

Kommissionens vice ordförande (den höga representanten)

| 55. | Europaparlamentet anser att inrättandet av den dubbla funktionen för kommissionens vice ordförande (den höga representanten) är ett grundläggande steg när det gäller att trygga samstämmighet i unionens samlade yttre åtgärder och att göra dem synliga. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att inrättandet av den dubbla funktionen för kommissionens vice ordförande (den höga representanten) är ett grundläggande steg när det gäller att trygga samstämmighet i unionens samlade yttre åtgärder och att göra dem synliga.

| 56. | Europaparlamentet betonar att kommissionens vice ordförande (den höga representanten) måste utnämnas av Europeiska rådet med kvalificerad majoritet och med kommissionsordförandens samtycke samt att denna person i sin egenskap av vice ordförande för kommissionen även måste godkännas av parlamentet, tillsammans med hela kommissionärskollegiet. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att se till att kommissionen utövar sitt ansvar fullt ut i detta sammanhang, med tanke på att den höga representanten i sin egenskap av kommissionens vice ordförande kommer att spela en central roll för att se till att kommissionärskollegiet agerar samstämt och uppnår bra resultat. Parlamentet påminner även om att kommissionens ordförande har en politisk och institutionell skyldighet att se till att den person som utnämns till kommissionens vice ordförande (den höga representanten) har den förmåga som krävs för att få kommissionärskollegiet att fungera som en helhet. Parlamentet betonar vidare att Europeiska rådet måste vara medvetet om denna aspekt av kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) roll och genomföra de nödvändiga samråden med kommissionens ordförande under hela förfarandets gång för att se till att förfarandet slutförs med lyckat resultat. Parlamentet påminner slutligen om att det fullt ut kommer att utöva sin rätt att bedöma den utsedde kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) politiska och institutionella kapacitet inom ramen för sina befogenheter när det gäller utnämnandet av en ny kommission. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att kommissionens vice ordförande (den höga representanten) måste utnämnas av Europeiska rådet med kvalificerad majoritet och med kommissionsordförandens samtycke samt att denna person i sin egenskap av vice ordförande för kommissionen även måste godkännas av parlamentet, tillsammans med hela kommissionärskollegiet. Parlamentet uppmanar kommissionens ordförande att se till att kommissionen utövar sitt ansvar fullt ut i detta sammanhang, med tanke på att den höga representanten i sin egenskap av kommissionens vice ordförande kommer att spela en central roll för att se till att kommissionärskollegiet agerar samstämt och uppnår bra resultat. Parlamentet påminner även om att kommissionens ordförande har en politisk och institutionell skyldighet att se till att den person som utnämns till kommissionens vice ordförande (den höga representanten) har den förmåga som krävs för att få kommissionärskollegiet att fungera som en helhet. Parlamentet betonar vidare att Europeiska rådet måste vara medvetet om denna aspekt av kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) roll och genomföra de nödvändiga samråden med kommissionens ordförande under hela förfarandets gång för att se till att förfarandet slutförs med lyckat resultat. Parlamentet påminner slutligen om att det fullt ut kommer att utöva sin rätt att bedöma den utsedde kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) politiska och institutionella kapacitet inom ramen för sina befogenheter när det gäller utnämnandet av en ny kommission.

| 57. | Europaparlamentet betonar att den europeiska avdelningen för yttre åtgärder kommer att spela en grundläggande roll genom att stödja kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) arbete och utgöra en central faktor för att den nya integrerade strategin för unionens yttre åtgärder ska kunna bli framgångsrik. Parlamentet betonar vidare att inrättandet av denna nya avdelning kommer att kräva ett formellt förslag från kommissionens vice ordförande (den höga representanten), vilket kommer att kunna ges först när han eller hon har tillträtt, och att detta förslag kommer att kunna antas av rådet först efter att parlamentet yttrat sig och kommissionen gett sitt samtycke. Parlamentet förklarar slutligen att det till fullo tänker utöva sina budgetbefogenheter vid inrättandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att den europeiska avdelningen för yttre åtgärder kommer att spela en grundläggande roll genom att stödja kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) arbete och utgöra en central faktor för att den nya integrerade strategin för unionens yttre åtgärder ska kunna bli framgångsrik. Parlamentet betonar vidare att inrättandet av denna nya avdelning kommer att kräva ett formellt förslag från kommissionens vice ordförande (den höga representanten), vilket kommer att kunna ges först när han eller hon har tillträtt, och att detta förslag kommer att kunna antas av rådet först efter att parlamentet yttrat sig och kommissionen gett sitt samtycke. Parlamentet förklarar slutligen att det till fullo tänker utöva sina budgetbefogenheter vid inrättandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder.

| 58. | Europaparlamentet betonar att kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) uppgifter är ytterst betungande och kommer att kräva betydande samordning med de andra institutionerna – särskilt med kommissionens ordförande, som den höga representanten kommer att vara politiskt ansvarig för på de områden av de yttre förbindelserna som tillhör kommissionens behörighetsområde – och med det roterande rådsordförandeskapet samt med Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att kommissionens vice ordförandes (den höga representantens) uppgifter är ytterst betungande och kommer att kräva betydande samordning med de andra institutionerna – särskilt med kommissionens ordförande, som den höga representanten kommer att vara politiskt ansvarig för på de områden av de yttre förbindelserna som tillhör kommissionens behörighetsområde – och med det roterande rådsordförandeskapet samt med Europeiska rådets ordförande.

| 59. | Europaparlamentet betonar att infriandet av målsättningarna med befattningen kommissionens vice ordförande (den höga representanten) i mycket hög grad kommer att vara beroende av att det finns ett politiskt förtroende mellan kommissionens ordförande och kommissionens vice ordförande (den höga representanten) och av den senares förmåga till ett fruktbart samarbete med ordföranden för Europeiska rådet, med det roterande rådsordförandeskapet samt med de övriga kommissionsledamöter som under hans eller hennes samordning ansvarar för särskilda befogenheter som rör unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet betonar att infriandet av målsättningarna med befattningen kommissionens vice ordförande (den höga representanten) i mycket hög grad kommer att vara beroende av att det finns ett politiskt förtroende mellan kommissionens ordförande och kommissionens vice ordförande (den höga representanten) och av den senares förmåga till ett fruktbart samarbete med ordföranden för Europeiska rådet, med det roterande rådsordförandeskapet samt med de övriga kommissionsledamöter som under hans eller hennes samordning ansvarar för särskilda befogenheter som rör unionens yttre åtgärder.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och kommissionens vice ordförande (den höga representanten) att till fullo utnyttja möjligheten att lägga fram gemensamma initiativ på området yttre förbindelser för att stärka sammanhållningen mellan unionens olika verksamhetsområden inom utrikespolitiken och öka möjligheten för rådet att anta dessa initiativ, särskilt inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. I samband med detta framhåller parlamentet vikten av parlamentarisk kontroll över utrikes- och säkerhetspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och kommissionens vice ordförande (den höga representanten) att till fullo utnyttja möjligheten att lägga fram gemensamma initiativ på området yttre förbindelser för att stärka sammanhållningen mellan unionens olika verksamhetsområden inom utrikespolitiken och öka möjligheten för rådet att anta dessa initiativ, särskilt inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. I samband med detta framhåller parlamentet vikten av parlamentarisk kontroll över utrikes- och säkerhetspolitiska åtgärder.

| 61. | Europaparlamentet hävdar att följande praktiska åtgärder måste vidtas för att avlasta kommissionens vice ordförande (den höga representanten):






  — | Kommissionens vice ordförande (den höga representanten) ska föreslå kandidater till befattningarna som särskilda representanter, med ett tydligt uppdrag fastställt i enlighet med Lissabonfördraget (artikel 33 i EU-fördraget). Dessa särskilda representanter ska bistå den höga representanten inom särskilda områden av hans eller hennes befogenheter i Gusp-frågor. (Dessa särskilda representanter, som utnämns av rådet, ska även höras av Europaparlamentet och regelbundet informera parlamentet om sitt arbete.). |
| --- | --- | --- |

61.

Europaparlamentet hävdar att följande praktiska åtgärder måste vidtas för att avlasta kommissionens vice ordförande (den höga representanten):

—

Kommissionens vice ordförande (den höga representanten) ska föreslå kandidater till befattningarna som särskilda representanter, med ett tydligt uppdrag fastställt i enlighet med Lissabonfördraget (artikel 33 i EU-fördraget). Dessa särskilda representanter ska bistå den höga representanten inom särskilda områden av hans eller hennes befogenheter i Gusp-frågor. (Dessa särskilda representanter, som utnämns av rådet, ska även höras av Europaparlamentet och regelbundet informera parlamentet om sitt arbete.).

| — | Kommissionens vice ordförande (den höga representanten) ska samordna sin verksamhet inom andra områden än den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken med de kommissionsledamöter som är ansvariga för respektive område och delegera sina befogenheter att företräda EU internationellt på dessa områden när så är nödvändigt. |
| --- | --- |

—

Kommissionens vice ordförande (den höga representanten) ska samordna sin verksamhet inom andra områden än den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken med de kommissionsledamöter som är ansvariga för respektive område och delegera sina befogenheter att företräda EU internationellt på dessa områden när så är nödvändigt.

| — | Om kommissionens vice ordförande (den höga representanten) är frånvarande ska han eller hon besluta från fall till fall och mot bakgrund av det aktuella uppdraget vem som ska företräda honom eller henne. |
| --- | --- |

—

Om kommissionens vice ordförande (den höga representanten) är frånvarande ska han eller hon besluta från fall till fall och mot bakgrund av det aktuella uppdraget vem som ska företräda honom eller henne.

Representation

| 62. | Europaparlamentet anser att det operativa system för unionens yttre representation som inrättas genom Lissabonfördraget är effektivt – även om det är komplicerat – och föreslår att systemet utformas enligt följande riktlinjer:






  — | Ordföranden för Europeiska rådet företräder unionen på nivån stats- eller regeringschefer inom områden som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, men har inte befogenhet att föra politiska förhandlingar på unionens vägnar. Detta är en uppgift för kommissionens vice ordförande (den höga representanten), som även kan få i uppdrag att särskilt företräda Europeiska rådet vid vissa internationella evenemang. |
| --- | --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att det operativa system för unionens yttre representation som inrättas genom Lissabonfördraget är effektivt – även om det är komplicerat – och föreslår att systemet utformas enligt följande riktlinjer:

—

Ordföranden för Europeiska rådet företräder unionen på nivån stats- eller regeringschefer inom områden som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, men har inte befogenhet att föra politiska förhandlingar på unionens vägnar. Detta är en uppgift för kommissionens vice ordförande (den höga representanten), som även kan få i uppdrag att särskilt företräda Europeiska rådet vid vissa internationella evenemang.

| — | Kommissionens ordförande ska företräda unionen på högsta nivå i fråga om EU:s alla yttre åtgärder, förutom Gusp-frågor eller särskild sektorspolitik som omfattas av unionens yttre åtgärder (utrikeshandel etc.). Kommissionens vice ordförande (den höga representanten) eller den behöriga/bemyndigade kommissionsledamoten kan även ta på sig denna roll under kommissionens ledning. |
| --- | --- |

—

Kommissionens ordförande ska företräda unionen på högsta nivå i fråga om EU:s alla yttre åtgärder, förutom Gusp-frågor eller särskild sektorspolitik som omfattas av unionens yttre åtgärder (utrikeshandel etc.). Kommissionens vice ordförande (den höga representanten) eller den behöriga/bemyndigade kommissionsledamoten kan även ta på sig denna roll under kommissionens ledning.

| — | Kommissionens vice ordförande (den höga representanten) företräder unionen på ministernivå eller inom internationella organisationer när det gäller unionens samlade yttre åtgärder och har även i uppgift att företräda EU utåt i sin egenskap av ordförande för rådet (utrikesfrågor). |
| --- | --- |

—

Kommissionens vice ordförande (den höga representanten) företräder unionen på ministernivå eller inom internationella organisationer när det gäller unionens samlade yttre åtgärder och har även i uppgift att företräda EU utåt i sin egenskap av ordförande för rådet (utrikesfrågor).

| 63. | Europaparlamentet anser att det inte längre kommer att vara önskvärt att ordföranden för rådet (allmänna frågor) (och i synnerhet premiärministern för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet) eller ordförandena för andra sektorsspecifika rådskonstellationer uppmanas att utöva funktioner som företrädare för unionen inom området yttre åtgärder. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att det inte längre kommer att vara önskvärt att ordföranden för rådet (allmänna frågor) (och i synnerhet premiärministern för den medlemsstat som innehar ordförandeskapet) eller ordförandena för andra sektorsspecifika rådskonstellationer uppmanas att utöva funktioner som företrädare för unionen inom området yttre åtgärder.

| 64. | Europaparlamentet betonar vikten av samordning och samarbete mellan samtliga parter som ansvarar för de olika uppgifter som rör unionens yttre representation, för att undvika behörighetskonflikter och trygga sammanhållningen inom unionen samt unionens synlighet mot omvärlden. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet betonar vikten av samordning och samarbete mellan samtliga parter som ansvarar för de olika uppgifter som rör unionens yttre representation, för att undvika behörighetskonflikter och trygga sammanhållningen inom unionen samt unionens synlighet mot omvärlden.

*

* *

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas nationella parlament. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas nationella parlament.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0055.

(2)  Parlamentets resolution av den 7 maj 2009 om parlamentets nya roll och ansvar vid genomförandet av Lissabonfördraget, P6_TA(2009)0373.

(3)  Parlamentets beslut av den 6 maj 2009 om en allmän översyn av Europaparlamentets arbetsordning, P6_TA(2009)0359 och betänkande om anpassningen av arbetsordningen till Lissabonfördraget (A6-0277/2009) (Corbett-betänkandena).

(4)  Förklaring 11 om artikel 17.6 och 17.7 i fördraget om Europeiska unionen.

(5)  Förklaring 6 om artikel 15.5 och 15.6, artikel 17.6 och 17.7 samt artikel 18 i fördraget om Europeiska unionen.

(6)  I enlighet med förklaringen angående utnämningen av den framtida kommissionen, Europeiska rådets slutsatser av den 11 och 12 december 2008.

(7)  N står för ”år för val till Europaparlamentet”.

(8)  Interinstitutionellt avtal av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 139, 14.6.2006, s. 1).

(9)  Enligt parlamentets resolution av den 25 mars 2009 om halvtidsöversynen av budgetramen 2007-2013 (Böge-betänkandet), Antagna texter, P6_TA(2009)0174, och parlamentets resolution av den 7 maj 2009 om de finansiella effekterna på Lissabonfördraget (Guy-Quint-betänkandet), P6_TA(2009)0374.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/94 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/94

---

Torsdag 7 maj 2009Förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten under Lissabonfördraget

P6_TA(2009)0388

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om utvecklingen av förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten enligt Lissabonfördraget (2008/2120(INI))

2010/C 212 E/13

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till Amsterdamfördraget,

med beaktande av protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, fogat till Amsterdamfördraget,

med beaktande av Lissabonfördraget, särskilt artikel 12 i fördraget om Europeiska unionen,

med beaktande av protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till Lissabonfördraget, särskilt artikel 9,

med beaktande av protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, fogat till Lissabonfördraget,

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2002 om förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten inom ramen för den europeiska integrationen (1),

med beaktande av riktlinjerna av den 27 januari 2003 för förbindelserna mellan regeringar och parlament i frågor som berör gemenskapen (önskvärda miniminormer) (”De parlamentariska riktlinjerna från Köpenhamn”) (2), antagna vid den 28:e konferensen mellan organen för EG- och EU-frågor vid medlemsstaternas parlament (Cosac),

med beaktande av riktlinjerna av den 21 juni 2008 för samarbetet mellan parlamenten i Europeiska unionen (3),

med beaktande av slutsatserna från den 40:e Cosac-konferensen i Paris den 4 november 2008, särskilt punkt 1,

med beaktandet av betänkandet från det irländska parlamentets underutskott om Irlands framtid i Europeiska unionen (från november 2008), särskilt punkterna 29–37 i sammanfattningen, i vilka en stärkt parlamentarisk kontroll av de nationella regeringarna som medlemmar av rådet uttryckligen efterlyses,

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för utveckling (A6-0133/2009), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets senaste resolution om förbindelserna med de nationella parlamenten antogs 2002, och det är därför hög tid att göra en ny bedömning. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets senaste resolution om förbindelserna med de nationella parlamenten antogs 2002, och det är därför hög tid att göra en ny bedömning.

| B. | Medborgarna företräds på unionsnivå direkt av Europaparlamentet, och medlemsstaterna företräds av sina respektive regeringar i rådet, vilka i sin tur är demokratiskt ansvariga inför sina nationella parlament (se artikel 10.2 i EU-fördraget i Lissabonfördragets version). Den nödvändiga parlamentariseringen av Europeiska unionen måste därför grundas på två pelare: å ena sidan en utvidgning av Europaparlamentets befogenheter i fråga om unionens samtliga beslut och å andra sidan en förstärkning av de nationella parlamentens befogenheter gentemot regeringarna. |
| --- | --- |

B.

Medborgarna företräds på unionsnivå direkt av Europaparlamentet, och medlemsstaterna företräds av sina respektive regeringar i rådet, vilka i sin tur är demokratiskt ansvariga inför sina nationella parlament (se artikel 10.2 i EU-fördraget i Lissabonfördragets version). Den nödvändiga parlamentariseringen av Europeiska unionen måste därför grundas på två pelare: å ena sidan en utvidgning av Europaparlamentets befogenheter i fråga om unionens samtliga beslut och å andra sidan en förstärkning av de nationella parlamentens befogenheter gentemot regeringarna.

| C. | Inom ramen för Europeiska konventet fick man ett utmärkt samarbete till stånd mellan företrädarna för de nationella parlamenten och företrädarna för Europaparlamentet, men även mellan de senare och företrädarna för parlamenten i anslutningsländerna. |
| --- | --- |

C.

Inom ramen för Europeiska konventet fick man ett utmärkt samarbete till stånd mellan företrädarna för de nationella parlamenten och företrädarna för Europaparlamentet, men även mellan de senare och företrädarna för parlamenten i anslutningsländerna.

| D. | De gemensamma parlamentariska mötena (”Joint Parliamentary Meetings”) om vissa givna områden under perioden av eftertanke visade sig vara mycket ändamålsenliga, varför detta inslag skulle kunna komma till användning på nytt i samband med nya konvent eller vid liknande tillfällen. |
| --- | --- |

D.

De gemensamma parlamentariska mötena (”Joint Parliamentary Meetings”) om vissa givna områden under perioden av eftertanke visade sig vara mycket ändamålsenliga, varför detta inslag skulle kunna komma till användning på nytt i samband med nya konvent eller vid liknande tillfällen.

| E. | Förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten har förbättrats och diversifierats under senare år, och allt mer verksamhet förekommer på såväl parlaments- som utskottsnivå. |
| --- | --- |

E.

Förbindelserna mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten har förbättrats och diversifierats under senare år, och allt mer verksamhet förekommer på såväl parlaments- som utskottsnivå.

| F. | I samband med den framtida utvecklingen av förbindelserna bör hänsyn tas till för- och nackdelar med de olika förfarandena i fråga. |
| --- | --- |

F.

I samband med den framtida utvecklingen av förbindelserna bör hänsyn tas till för- och nackdelar med de olika förfarandena i fråga.

| G. | De nya befogenheter som de nationella parlamenten har fått enligt Lissabonfördraget, framförallt när det gäller subsidiaritetsprincipen, innebär att parlamenten uppmuntras att på ett tidigt stadium aktivt delta i utformningen av EU-politiken. |
| --- | --- |

G.

De nya befogenheter som de nationella parlamenten har fått enligt Lissabonfördraget, framförallt när det gäller subsidiaritetsprincipen, innebär att parlamenten uppmuntras att på ett tidigt stadium aktivt delta i utformningen av EU-politiken.

| H. | Alla former av interparlamentariskt samarbete bör följa två grundläggande principer, nämligen ökad effektivitet och parlamentarisk demokratisering. |
| --- | --- |

H.

Alla former av interparlamentariskt samarbete bör följa två grundläggande principer, nämligen ökad effektivitet och parlamentarisk demokratisering.

| I. | Europaparlamentets och de nationella parlamentens huvudsakliga uppgift och funktion är att medverka i lagstiftningsbeslut och att granska politiska alternativ på nationell respektive europeisk nivå. För det gemensammas bästa behövs det dock fortfarande ett nära samarbete, särskilt när det gäller att införliva EU-lagstiftningen med den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentets och de nationella parlamentens huvudsakliga uppgift och funktion är att medverka i lagstiftningsbeslut och att granska politiska alternativ på nationell respektive europeisk nivå. För det gemensammas bästa behövs det dock fortfarande ett nära samarbete, särskilt när det gäller att införliva EU-lagstiftningen med den nationella lagstiftningen.

| J. | Det är lämpligt att utarbeta politiska riktlinjer som Europaparlamentets företrädare och organ kan använda för att besluta om framtida åtgärder i samband med förbindelserna med nationella parlament och genomförandet av de av Lissabonfördragets bestämmelser som rör de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

J.

Det är lämpligt att utarbeta politiska riktlinjer som Europaparlamentets företrädare och organ kan använda för att besluta om framtida åtgärder i samband med förbindelserna med nationella parlament och genomförandet av de av Lissabonfördragets bestämmelser som rör de nationella parlamenten.

Lissabonfördragets bidrag till utvecklingen av förbindelserna

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att de nationella parlamenten enligt Lissabonfördraget – som är ett parlamentens fördrag – har fått skyldigheter och rättigheter som ger dem en starkare roll i de politiska processerna i EU. Dessa rättigheter kan delas in i tre kategorier: | Information om







  — | utvärdering av politik som bedrivs inom området med frihet, säkerhet och rättvisa, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att de nationella parlamenten enligt Lissabonfördraget – som är ett parlamentens fördrag – har fått skyldigheter och rättigheter som ger dem en starkare roll i de politiska processerna i EU. Dessa rättigheter kan delas in i tre kategorier:

Information om

—

utvärdering av politik som bedrivs inom området med frihet, säkerhet och rättvisa,

| — | verksamheten i den ständiga kommittén för inre säkerhet, |
| --- | --- |

—

verksamheten i den ständiga kommittén för inre säkerhet,

| — | förslag till ändring av fördragen, |
| --- | --- |

—

förslag till ändring av fördragen,

| — | ansökningar om EU-medlemskap, |
| --- | --- |

—

ansökningar om EU-medlemskap,

| — | förenklade ändringar av fördraget (sex månader i förväg), |
| --- | --- |

—

förenklade ändringar av fördraget (sex månader i förväg),

| — | förslag till åtgärder för komplettering av fördraget. |
| --- | --- |

—

förslag till åtgärder för komplettering av fördraget.

| | Aktivt deltagande i







  — | en välfungerande union (övergripande bestämmelse), |
| --- | --- | --- |

Aktivt deltagande i

—

en välfungerande union (övergripande bestämmelse),

| — | kontrollen av Europol och Eurojust, tillsammans med Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

kontrollen av Europol och Eurojust, tillsammans med Europaparlamentet,

| — | överenskommelser om fördragsändringar. |
| --- | --- |

—

överenskommelser om fördragsändringar.

| | Invändningar mot







  — | lagstiftning som inte är förenlig med subsidiaritetsprincipen, genom förfarandena med ”gula kort” och ”orange kort”, |
| --- | --- | --- |

Invändningar mot

—

lagstiftning som inte är förenlig med subsidiaritetsprincipen, genom förfarandena med ”gula kort” och ”orange kort”,

| — | fördragsändringar, enligt det förenklade förfarandet, |
| --- | --- |

—

fördragsändringar, enligt det förenklade förfarandet,

| — | åtgärder för rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor (familjerätt), |
| --- | --- |

—

åtgärder för rättsligt samarbete i civilrättsliga frågor (familjerätt),

| — | överträdelser av subsidiaritetsprincipen, genom att väcka talan vid domstolen (om detta är tillåtet enligt nationell lagstiftning). |
| --- | --- |

—

överträdelser av subsidiaritetsprincipen, genom att väcka talan vid domstolen (om detta är tillåtet enligt nationell lagstiftning).

Nuvarande förbindelser

| 2. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att dess förbindelser med de nationella parlamenten och deras ledamöter har utvecklats i en ganska positiv riktning de senaste åren, även om den grad av samarbete som krävs ännu inte uppnåtts. Framförallt följande gemensamma inslag i verksamheten har varit positiva:






  — | Gemensamma parlamentariska möten om horisontella frågor som omfattas av mer än ett utskotts ansvarsområde. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att dess förbindelser med de nationella parlamenten och deras ledamöter har utvecklats i en ganska positiv riktning de senaste åren, även om den grad av samarbete som krävs ännu inte uppnåtts. Framförallt följande gemensamma inslag i verksamheten har varit positiva:

—

Gemensamma parlamentariska möten om horisontella frågor som omfattas av mer än ett utskotts ansvarsområde.

| — | Regelbundna gemensamma utskottsmöten, minst två gånger per halvår. |
| --- | --- |

—

Regelbundna gemensamma utskottsmöten, minst två gånger per halvår.

| — | Interparlamentariska ad hoc-möten på utskottsnivå på initiativ av Europaparlamentet eller parlamentet i den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet. |
| --- | --- |

—

Interparlamentariska ad hoc-möten på utskottsnivå på initiativ av Europaparlamentet eller parlamentet i den medlemsstat som innehar ordförandeskapet i rådet.

| — | Interparlamentariska möten mellan utskottspresidierna. |
| --- | --- |

—

Interparlamentariska möten mellan utskottspresidierna.

| — | Samarbete mellan parlamentens talmän inom ramen för konferensen för talmän i EU-ländernas parlament. |
| --- | --- |

—

Samarbete mellan parlamentens talmän inom ramen för konferensen för talmän i EU-ländernas parlament.

| — | Nationella parlamentsledamöters besök i Europaparlamentet för deltagande i möten med motsvarande utskott i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

—

Nationella parlamentsledamöters besök i Europaparlamentet för deltagande i möten med motsvarande utskott i Europaparlamentet.

| — | Möten inom de politiska grupperna eller partierna på EU-nivå där politiker från alla medlemsstater och ledamöterna av Europaparlamentet samlas. |
| --- | --- |

—

Möten inom de politiska grupperna eller partierna på EU-nivå där politiker från alla medlemsstater och ledamöterna av Europaparlamentet samlas.

Framtida förbindelser

| 3. | Europaparlamentet anser att man bör utforma nya former för dialog mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten före och efter lagstiftningsarbetet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att man bör utforma nya former för dialog mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten före och efter lagstiftningsarbetet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten att öka sina ansträngningar för att hålla de nationella regeringarna ansvariga för det sätt på vilket EU-medel används. De nationella parlamenten uppmanas att genomföra en kvalitativ granskning av de nationella konsekvensanalyserna och det sätt på vilket de nationella regeringarna införlivar EU-lagstiftningen med den nationella lagstiftningen och genomför EU:s politik och finansieringsprogram inom statliga, regionala och lokala myndigheter. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att noggrant övervaka rapporteringen i samband med de nationella handlingsplanerna inom ramen för Lissabonagendan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de nationella parlamenten att öka sina ansträngningar för att hålla de nationella regeringarna ansvariga för det sätt på vilket EU-medel används. De nationella parlamenten uppmanas att genomföra en kvalitativ granskning av de nationella konsekvensanalyserna och det sätt på vilket de nationella regeringarna införlivar EU-lagstiftningen med den nationella lagstiftningen och genomför EU:s politik och finansieringsprogram inom statliga, regionala och lokala myndigheter. Parlamentet uppmanar de nationella parlamenten att noggrant övervaka rapporteringen i samband med de nationella handlingsplanerna inom ramen för Lissabonagendan.

| 5. | Europaparlamentet bedömer att det vore lämpligt att erbjuda de nationella parlamenten stöd i deras granskning av lagförslag innan förslagen behandlas av EU:s lagstiftande institutioner, och i den faktiska granskningen av deras regeringars arbete inom ramen för rådet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bedömer att det vore lämpligt att erbjuda de nationella parlamenten stöd i deras granskning av lagförslag innan förslagen behandlas av EU:s lagstiftande institutioner, och i den faktiska granskningen av deras regeringars arbete inom ramen för rådet.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att regelbundna bilaterala utskottsmöten med utskott som har samma behörighetsområden samt interparlamentariska ad hoc-möten på utskottsnivå som hålls på Europaparlamentets inbjudan skapar goda förutsättningar för att en dialog om gällande eller framtida lagstiftning eller politiska initiativ ska kunna föras på ett tidigt stadium. Denna typ av möten bör därför bibehållas och systematiskt utvecklas till ett permanent nätverk av utskott som har samma behörighetsområden. Sådana möten kan föregås eller följas av bilaterala ad hoc-utskottsmöten för behandling av specifika nationella frågor. Utskottsordförandekonferensen skulle kunna ges mandat att utarbeta och samordna ett program för verksamheten för utskotten och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att regelbundna bilaterala utskottsmöten med utskott som har samma behörighetsområden samt interparlamentariska ad hoc-möten på utskottsnivå som hålls på Europaparlamentets inbjudan skapar goda förutsättningar för att en dialog om gällande eller framtida lagstiftning eller politiska initiativ ska kunna föras på ett tidigt stadium. Denna typ av möten bör därför bibehållas och systematiskt utvecklas till ett permanent nätverk av utskott som har samma behörighetsområden. Sådana möten kan föregås eller följas av bilaterala ad hoc-utskottsmöten för behandling av specifika nationella frågor. Utskottsordförandekonferensen skulle kunna ges mandat att utarbeta och samordna ett program för verksamheten för utskotten och de nationella parlamenten.

| 7. | Europaparlamentet noterar att mötena mellan presidierna för Europaparlamentets och de nationella parlamentens olika utskott, till exempel mötena mellan presidierna för utskottet för utrikesfrågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, tack vare det begränsade antalet deltagare även är ett verktyg för att utbyta information och åsikter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att mötena mellan presidierna för Europaparlamentets och de nationella parlamentens olika utskott, till exempel mötena mellan presidierna för utskottet för utrikesfrågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, tack vare det begränsade antalet deltagare även är ett verktyg för att utbyta information och åsikter.

| 8. | Europaparlamentet anser att andra samarbetsformer än de som nämns ovan skulle kunna utgöra ett effektivt bidrag till skapandet av ett europeiskt politiskt område och därför bör utvecklas ytterligare och diversifieras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att andra samarbetsformer än de som nämns ovan skulle kunna utgöra ett effektivt bidrag till skapandet av ett europeiskt politiskt område och därför bör utvecklas ytterligare och diversifieras.

| 9. | Europaparlamentet skulle i det här sammanhanget välkomna innovationer inom de nationella parlamenten, som till exempel att ge Europaparlamentsledamöterna rätt att en gång om året bjudas in att tala under de nationella parlamentens plenarsammanträden, att på rådgivande basis delta i möten i utskotten för EU-frågor, att delta i de olika utskottens möten när de diskuterar relevanta aspekter av EU:s lagstiftning eller att på rådgivande basis delta i respektive politiska gruppers sammanträden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet skulle i det här sammanhanget välkomna innovationer inom de nationella parlamenten, som till exempel att ge Europaparlamentsledamöterna rätt att en gång om året bjudas in att tala under de nationella parlamentens plenarsammanträden, att på rådgivande basis delta i möten i utskotten för EU-frågor, att delta i de olika utskottens möten när de diskuterar relevanta aspekter av EU:s lagstiftning eller att på rådgivande basis delta i respektive politiska gruppers sammanträden.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar att en tillräcklig budget ställs till förfogande för utskottens möten med motsvarande utskott i de nationella parlamenten och för mötena för Europaparlamentets föredragande med motsvarande personer i de nationella parlamenten, och rekommenderar även att frågan utreds huruvida de tekniska förutsättningarna för videokonferenser mellan föredragandena i utskotten i de nationella parlamenten och Europaparlamentet kan skapas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet rekommenderar att en tillräcklig budget ställs till förfogande för utskottens möten med motsvarande utskott i de nationella parlamenten och för mötena för Europaparlamentets föredragande med motsvarande personer i de nationella parlamenten, och rekommenderar även att frågan utreds huruvida de tekniska förutsättningarna för videokonferenser mellan föredragandena i utskotten i de nationella parlamenten och Europaparlamentet kan skapas.

| 11. | Europaparlamentet anser att de nationella parlamentens ökade befogenheter i enlighet med subsidiaritetsprincipen, vilka föreskrivs i Lissabonfördraget, kommer att innebära att EU-lagstiftningen kan påverkas och granskas på ett tidigt stadium och att detta kommer att bidra till bättre lagstiftning och ökad konsekvens i lagstiftningen på EU-nivå. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att de nationella parlamentens ökade befogenheter i enlighet med subsidiaritetsprincipen, vilka föreskrivs i Lissabonfördraget, kommer att innebära att EU-lagstiftningen kan påverkas och granskas på ett tidigt stadium och att detta kommer att bidra till bättre lagstiftning och ökad konsekvens i lagstiftningen på EU-nivå.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att de nationella parlamenten för första gången får en fastställd roll i EU-frågor som är skild från de nationella regeringarnas roll, vilket bidrar till en starkare demokratisk kontroll och för EU närmare medborgarna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att de nationella parlamenten för första gången får en fastställd roll i EU-frågor som är skild från de nationella regeringarnas roll, vilket bidrar till en starkare demokratisk kontroll och för EU närmare medborgarna.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att den kontroll av de nationella regeringarnas arbete som de nationella parlamenten ska utöva först och främst måste ske enligt gällande konstitutionella bestämmelser och lagar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påminner om att den kontroll av de nationella regeringarnas arbete som de nationella parlamenten ska utöva först och främst måste ske enligt gällande konstitutionella bestämmelser och lagar.

| 14. | Europaparlamentet understryker att de nationella parlamenten är viktiga aktörer när det gäller att genomföra EU:s lagstiftning och att det vore mycket värdefullt med en mekanism för utbyte av bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att de nationella parlamenten är viktiga aktörer när det gäller att genomföra EU:s lagstiftning och att det vore mycket värdefullt med en mekanism för utbyte av bästa praxis på detta område.

| 15. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att den elektroniska plattformen för utbyte av information mellan parlamenten, Ipex-webbplatsen (4), är ett stort framsteg, eftersom granskningen av EU:s handlingar hos de nationella parlamenten och Europaparlamentet, liksom i förekommande fall övervakningen av de nationella parlamentens införlivande av de aktuella åtgärderna med nationell lagstiftning, kan ske utan fördröjning. Det är därför viktigt att detta system, som Europaparlamentet utvecklat och dessutom ansvarar för i den dagliga verksamheten, finansieras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att den elektroniska plattformen för utbyte av information mellan parlamenten, Ipex-webbplatsen (4), är ett stort framsteg, eftersom granskningen av EU:s handlingar hos de nationella parlamenten och Europaparlamentet, liksom i förekommande fall övervakningen av de nationella parlamentens införlivande av de aktuella åtgärderna med nationell lagstiftning, kan ske utan fördröjning. Det är därför viktigt att detta system, som Europaparlamentet utvecklat och dessutom ansvarar för i den dagliga verksamheten, finansieras på lämpligt sätt.

| 16. | Europaparlamentet vill se en mer systematisk övervakning av den dialog mellan de nationella parlamenten och kommissionen som föregår lagstiftningsarbetet (”Barrosoinitiativet”) för att redan på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen få information om de nationella parlamentens ståndpunkter. De nationella parlamenten uppmanas att vid samma tidpunkt göra de yttranden som de avger i detta sammanhang tillgängliga även för Europaparlamentet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet vill se en mer systematisk övervakning av den dialog mellan de nationella parlamenten och kommissionen som föregår lagstiftningsarbetet (”Barrosoinitiativet”) för att redan på ett tidigt stadium i lagstiftningsprocessen få information om de nationella parlamentens ståndpunkter. De nationella parlamenten uppmanas att vid samma tidpunkt göra de yttranden som de avger i detta sammanhang tillgängliga även för Europaparlamentet.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som man under senare år gjort när det gäller utvecklingen av ett samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten på områdena utrikesfrågor, säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som man under senare år gjort när det gäller utvecklingen av ett samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten på områdena utrikesfrågor, säkerhet och försvar.

| 18. | Europaparlamentet inser att de nationella parlamenten har en viktig roll när det gäller att informera den nationella debatten om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet inser att de nationella parlamenten har en viktig roll när det gäller att informera den nationella debatten om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP).

| 19. | Europaparlamentet konstaterar på nytt med oro att ansvarigheten inför parlamenten inte är tillräcklig i samband med finansieringen av Gusp och ESFP och att samarbetet mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten därför måste förbättras så att den demokratiska kontrollen av alla aspekter inom dessa politiska områden kan tryggas (5). |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar på nytt med oro att ansvarigheten inför parlamenten inte är tillräcklig i samband med finansieringen av Gusp och ESFP och att samarbetet mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten därför måste förbättras så att den demokratiska kontrollen av alla aspekter inom dessa politiska områden kan tryggas (5).

| 20. | För att man ska kunna uppnå konsekvens och effektivitet samt undvika dubbelarbete uppmanar Europaparlamentet till en upplösning av Västeuropeiska unionens parlamentariska församling när Lissabonfördraget trätt i kraft, genom vilket Västeuropeiska unionen fullt ut och slutgiltigt införlivas med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

20.

För att man ska kunna uppnå konsekvens och effektivitet samt undvika dubbelarbete uppmanar Europaparlamentet till en upplösning av Västeuropeiska unionens parlamentariska församling när Lissabonfördraget trätt i kraft, genom vilket Västeuropeiska unionen fullt ut och slutgiltigt införlivas med Europeiska unionen.

Cosacs roll

| 21. | Europaparlamentet anser att Cosacs politiska roll i framtiden kommer att behöva definieras inom ramen för nära samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet anser också att Cosac i enlighet med protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till Amsterdamfördraget, bör fortsätta att vara främst ett forum för utbyte av information och för debatt om allmänna politiska frågor och bästa praxis när det gäller kontrollen av de nationella regeringarnas arbete (6). Informationen och debatten bör i andra hand vara fokuserad på lagstiftande åtgärder som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa och på respekten för subsidiaritetsprincipen på EU-nivå. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att Cosacs politiska roll i framtiden kommer att behöva definieras inom ramen för nära samarbete mellan Europaparlamentet och de nationella parlamenten. Parlamentet anser också att Cosac i enlighet med protokollet om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, fogat till Amsterdamfördraget, bör fortsätta att vara främst ett forum för utbyte av information och för debatt om allmänna politiska frågor och bästa praxis när det gäller kontrollen av de nationella regeringarnas arbete (6). Informationen och debatten bör i andra hand vara fokuserad på lagstiftande åtgärder som rör området med frihet, säkerhet och rättvisa och på respekten för subsidiaritetsprincipen på EU-nivå.

| 22. | Europaparlamentet är fast beslutet att uppfylla sin roll till fullo, att fullgöra sina skyldigheter så att Cosac kan fungera ordentligt och att fortsätta att ge tekniskt stöd till Cosacs sekretariat och företrädarna för de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är fast beslutet att uppfylla sin roll till fullo, att fullgöra sina skyldigheter så att Cosac kan fungera ordentligt och att fortsätta att ge tekniskt stöd till Cosacs sekretariat och företrädarna för de nationella parlamenten.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets och de nationella parlamentens insatser inom Cosac måste komplettera varandra och inte får fragmenteras eller missbrukas utifrån. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets och de nationella parlamentens insatser inom Cosac måste komplettera varandra och inte får fragmenteras eller missbrukas utifrån.

| 24. | Europaparlamentet anser att dess olika utskott i större utsträckning bör delta i förberedelserna inför Cosacs möten och vara starkare representerade vid dessa möten. Parlamentets delegation bör ledas av presidiet för utskottet för konstitutionella frågor och bestå av presidierna för och föredragandena i de utskott som arbetar med de frågor som står på dagordningen för det aktuella Cosac-mötet. Talmanskonferensen och ledamöterna bör efter varje möte underrättas om de frågor som tas upp vid Cosacs möten och om eventuella resultat. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att dess olika utskott i större utsträckning bör delta i förberedelserna inför Cosacs möten och vara starkare representerade vid dessa möten. Parlamentets delegation bör ledas av presidiet för utskottet för konstitutionella frågor och bestå av presidierna för och föredragandena i de utskott som arbetar med de frågor som står på dagordningen för det aktuella Cosac-mötet. Talmanskonferensen och ledamöterna bör efter varje möte underrättas om de frågor som tas upp vid Cosacs möten och om eventuella resultat.

*

* *

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Antagen enligt betänkande A5-0023/2002 från utskottet för konstitutionella frågor (Napolitanobetänkandet) (EGT C 284 E, 21.11.2002, s. 322).

(2)  EUT C 154, 2.7.2003, s. 1.

(3)  ”Guidelines for Interparliamentary Cooperation in the European Union”; den reviderade versionen antagen vid konferensen för talmännen i EU-ländernas parlament i Lissabon den 20–21 juni 2008 (ej översatt till svenska).

(4)  Ipex: Interparliamentary EU Information Exchange; officiellt i drift sedan juli 2006.

(5)  Interinstitutionellt avtal av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (EUT C 139, 14.6.2006, s. 1) och artikel 28.3 i EU-fördraget.

(6)  Se ovannämnda riktlinjer för förbindelserna mellan regeringar och parlament i frågor som berör gemenskapen (önskvärda miniminormer).

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/99

---

Torsdag 7 maj 2009Genomförande av medborgarinitiativet

P6_TA(2009)0389

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 med en uppmaning till kommissionen om framläggande av ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av medborgarinitiativet (2008/2169(INI))

2010/C 212 E/14

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 192 andra stycket i EG-fördraget,

med beaktande av Lissabonfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, undertecknat i Lissabon den 13 december 2007,

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (1),

med beaktande av sin resolution av den 20 februari 2008 om Lissabonfördraget (2),

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2006 om perioden av eftertanke: struktur, teman och ramar för en utvärdering av debatten om Europeiska unionen (3),

med beaktande av artiklarna 39 och 45 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A6-0043/2009), och av följande skäl:

| A. | Genom Lissabonfördraget införs medborgarinitiativet, genom vilket ett antal unionsmedborgare, som uppgår till minst en miljon personer och som kommer från ett betydande antal medlemsstater, får ta initiativ till att uppmana kommissionen att, inom ramen för sina befogenheter, lägga fram ett lämpligt förslag i frågor där dessa medborgare anser att det krävs en unionsrättsakt för att tillämpa fördragen – artikel 11.4 i EU-fördraget i dess lydelse enligt Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

A.

Genom Lissabonfördraget införs medborgarinitiativet, genom vilket ett antal unionsmedborgare, som uppgår till minst en miljon personer och som kommer från ett betydande antal medlemsstater, får ta initiativ till att uppmana kommissionen att, inom ramen för sina befogenheter, lägga fram ett lämpligt förslag i frågor där dessa medborgare anser att det krävs en unionsrättsakt för att tillämpa fördragen – artikel 11.4 i EU-fördraget i dess lydelse enligt Lissabonfördraget.

| B. | Därmed ges en miljon unionsmedborgare samma rätt att uppmana kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag som rådet har ända sedan upprättandet av Europeiska gemenskaperna 1957 (ursprungligen artikel 152 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, numera artikel 208 i EG-fördraget, i framtiden artikel 241 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och som Europaparlamentet har sedan Maastrichtfördragets ikraftträdande 1993 (för närvarande artikel 192 i EG-fördraget, i framtiden artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

B.

Därmed ges en miljon unionsmedborgare samma rätt att uppmana kommissionen att lägga fram lagstiftningsförslag som rådet har ända sedan upprättandet av Europeiska gemenskaperna 1957 (ursprungligen artikel 152 i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, numera artikel 208 i EG-fördraget, i framtiden artikel 241 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) och som Europaparlamentet har sedan Maastrichtfördragets ikraftträdande 1993 (för närvarande artikel 192 i EG-fördraget, i framtiden artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| C. | Medborgarna involveras därmed direkt i utövandet av Europeiska unionens överhöghet genom att för första gången bli direkt delaktiga i initiativtagandet till av europeiska lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

C.

Medborgarna involveras därmed direkt i utövandet av Europeiska unionens överhöghet genom att för första gången bli direkt delaktiga i initiativtagandet till av europeiska lagstiftningsförslag.

| D. | Artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget syftar, som särskild konsekvens av rätten att delta i unionens demokratiska liv enligt artikel 10.3 i samma fördrag, till införandet av en individuell rätt till deltagande i medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

D.

Artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget syftar, som särskild konsekvens av rätten att delta i unionens demokratiska liv enligt artikel 10.3 i samma fördrag, till införandet av en individuell rätt till deltagande i medborgarinitiativ.

| E. | Initiativrätten blandas ofta ihop med rätten att göra framställningar. Det är viktigt att se till att medborgarna är fullt medvetna om skillnaden mellan dessa båda rättigheter, särskilt med tanke på att en framställning riktas till parlamentet medan ett medborgarinitiativ riktas till kommissionen. |
| --- | --- |

E.

Initiativrätten blandas ofta ihop med rätten att göra framställningar. Det är viktigt att se till att medborgarna är fullt medvetna om skillnaden mellan dessa båda rättigheter, särskilt med tanke på att en framställning riktas till parlamentet medan ett medborgarinitiativ riktas till kommissionen.

| F. | Unionsorganen och medlemsstaterna uppmanas att skapa förutsättningar för att unionsmedborgarna ska kunna utöva sin rätt till deltagande på ett friktionsfritt, öppet och effektivt sätt. |
| --- | --- |

F.

Unionsorganen och medlemsstaterna uppmanas att skapa förutsättningar för att unionsmedborgarna ska kunna utöva sin rätt till deltagande på ett friktionsfritt, öppet och effektivt sätt.

| G. | De förfaranden och villkor som krävs för framläggande av ett medborgarinitiativ, däribland det minsta antal medlemsstater som de medborgare som lägger fram förslaget måste komma ifrån, fastställs av parlamentet och rådet genom en förordning i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt). |
| --- | --- |

G.

De förfaranden och villkor som krävs för framläggande av ett medborgarinitiativ, däribland det minsta antal medlemsstater som de medborgare som lägger fram förslaget måste komma ifrån, fastställs av parlamentet och rådet genom en förordning i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt).

| H. | Vid antagandet och genomförandet av den förordningen är det framför allt viktigt att den grundläggande rätten till likabehandling, en sund förvaltning och rättsskydd garanteras. |
| --- | --- |

H.

Vid antagandet och genomförandet av den förordningen är det framför allt viktigt att den grundläggande rätten till likabehandling, en sund förvaltning och rättsskydd garanteras.

| I. | Vad avser ”det minsta antal medlemsstater som de medborgare som lägger fram förslaget måste komma ifrån” (artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) måste det röra sig om medborgare från ”ett betydande antal medlemsstater” (artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget). |
| --- | --- |

I.

Vad avser ”det minsta antal medlemsstater som de medborgare som lägger fram förslaget måste komma ifrån” (artikel 24.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt) måste det röra sig om medborgare från ”ett betydande antal medlemsstater” (artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget).

| J. | Fastställandet av det minsta antalet medlemsstater bör inte ske på ett godtyckligt sätt, utan man bör under detta arbete rätta sig efter syftet med förordningen och även förhålla sig till andra fördragsbestämmelser för att undvika motsägelsefulla tolkningar. |
| --- | --- |

J.

Fastställandet av det minsta antalet medlemsstater bör inte ske på ett godtyckligt sätt, utan man bör under detta arbete rätta sig efter syftet med förordningen och även förhålla sig till andra fördragsbestämmelser för att undvika motsägelsefulla tolkningar.

| K. | Syftet med förordningen är att se till att utgångspunkten för den europeiska lagstiftningsprocessen inte styrs av särintressen i de enskilda medlemsstaterna, utan av det europeiska allmänintresset. |
| --- | --- |

K.

Syftet med förordningen är att se till att utgångspunkten för den europeiska lagstiftningsprocessen inte styrs av särintressen i de enskilda medlemsstaterna, utan av det europeiska allmänintresset.

| L. | Enligt artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan ett lagstiftningsförslag som stöds av en fjärdedel av medlemsstaterna antas i tillräcklig utsträckning ta hänsyn till det europeiska allmänintresset. Mot bakgrund av detta kan detta minimiantal ses som obestridligt. |
| --- | --- |

L.

Enligt artikel 76 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan ett lagstiftningsförslag som stöds av en fjärdedel av medlemsstaterna antas i tillräcklig utsträckning ta hänsyn till det europeiska allmänintresset. Mot bakgrund av detta kan detta minimiantal ses som obestridligt.

| M. | Syftet med denna förordning uppnås endast om den knyts till ett minsta antal stödförklaringar från var och en av dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

M.

Syftet med denna förordning uppnås endast om den knyts till ett minsta antal stödförklaringar från var och en av dessa medlemsstater.

| N. | Artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget – i vilken man anger siffran en miljon unionsmedborgare av en befolkning på cirka 500 miljoner människor – ger vid handen att 1/500 av befolkningen är att betrakta som en representativ del. |
| --- | --- |

N.

Artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget – i vilken man anger siffran en miljon unionsmedborgare av en befolkning på cirka 500 miljoner människor – ger vid handen att 1/500 av befolkningen är att betrakta som en representativ del.

| O. | Artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget gäller alla unionsmedborgare. |
| --- | --- |

O.

Artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget gäller alla unionsmedborgare.

| P. | Varje inskränkning i rätten till demokratiskt deltagande och varje ojämlik behandling på grund av ålder måste emellertid vara förenlig med proportionalitetsprincipen. |
| --- | --- |

P.

Varje inskränkning i rätten till demokratiskt deltagande och varje ojämlik behandling på grund av ålder måste emellertid vara förenlig med proportionalitetsprincipen.

| Q. | Dessutom bör motsägelsefulla tolkningar undvikas som skulle uppstå exempelvis om minimiåldern för deltagande i valet till Europaparlamentet skulle vara lägre i en medlemsstat än minimiåldern för deltagande i medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

Q.

Dessutom bör motsägelsefulla tolkningar undvikas som skulle uppstå exempelvis om minimiåldern för deltagande i valet till Europaparlamentet skulle vara lägre i en medlemsstat än minimiåldern för deltagande i medborgarinitiativ.

| R. | Kommissionen är i fall av ett framgångsrikt medborgarinitiativ skyldig att hantera ärendet i fråga och besluta om huruvida och i vilken mån den ska lägga fram motsvarande lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

R.

Kommissionen är i fall av ett framgångsrikt medborgarinitiativ skyldig att hantera ärendet i fråga och besluta om huruvida och i vilken mån den ska lägga fram motsvarande lagstiftningsförslag.

| S. | Initiativ bör omfatta hänvisningar till en eller flera lämpliga rättsliga grunder inför kommissionens framläggande av lagstiftningsförslaget. |
| --- | --- |

S.

Initiativ bör omfatta hänvisningar till en eller flera lämpliga rättsliga grunder inför kommissionens framläggande av lagstiftningsförslaget.

| T. | Ett medborgarinitiativ kan fullföljas endast om det är tillåtligt i den bemärkelsen att






  — | det omfattar en uppmaning till kommissionen om framläggande av förslag till en unionsrättsakt, |
| --- | --- | --- |

T.

Ett medborgarinitiativ kan fullföljas endast om det är tillåtligt i den bemärkelsen att

—

det omfattar en uppmaning till kommissionen om framläggande av förslag till en unionsrättsakt,

| — | unionen har lagstiftningsbefogenheter och kommissionen har rätt att lägga fram lagstiftningsförslag på området i fråga, |
| --- | --- |

—

unionen har lagstiftningsbefogenheter och kommissionen har rätt att lägga fram lagstiftningsförslag på området i fråga,

| — | den begärda rättsakten inte på ett uppenbart sätt strider mot grundläggande rättsliga principer som tillämpas inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

den begärda rättsakten inte på ett uppenbart sätt strider mot grundläggande rättsliga principer som tillämpas inom Europeiska unionen.

| U. | Ett medborgarinitiativ är framgångsrikt om det är tillåtligt i ovannämnda bemärkelse och om det kan ses som ett representativt initiativ i den bemärkelsen att det stöds av minst en miljon medborgare från ett betydande antal medlemsstater. |
| --- | --- |

U.

Ett medborgarinitiativ är framgångsrikt om det är tillåtligt i ovannämnda bemärkelse och om det kan ses som ett representativt initiativ i den bemärkelsen att det stöds av minst en miljon medborgare från ett betydande antal medlemsstater.

| V. | Det är kommissionens ansvar att kontrollera huruvida villkoren för ett framgångsrikt medborgarinitiativ är uppfyllda. |
| --- | --- |

V.

Det är kommissionens ansvar att kontrollera huruvida villkoren för ett framgångsrikt medborgarinitiativ är uppfyllda.

| W. | I samband med organisationen av ett medborgarinitiativ är det redan innan man börjar samla in stödförklaringar i högsta grad önskvärt att säkerhet om rättsläget råder vad avser tillåtligheten för det aktuella medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

W.

I samband med organisationen av ett medborgarinitiativ är det redan innan man börjar samla in stödförklaringar i högsta grad önskvärt att säkerhet om rättsläget råder vad avser tillåtligheten för det aktuella medborgarinitiativet.

| X. | Kommissionen kan inte ansvara för kontrollen av stödförklaringarnas äkthet, utan detta bör vara en uppgift för medlemsstaterna. Dessa skyldigheter för medlemsstaterna omfattar dock endast initiativ inom ramen för artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget och under inga omständigheter sådana initiativ som är otillåtliga på ovannämnda grunder. Mot bakgrund av detta krävs det även att medlemsstaterna redan före insamlingen av stödförklaringarna får säkerhet om rättsläget vad avser medborgarinitiativets tillåtlighet. |
| --- | --- |

X.

Kommissionen kan inte ansvara för kontrollen av stödförklaringarnas äkthet, utan detta bör vara en uppgift för medlemsstaterna. Dessa skyldigheter för medlemsstaterna omfattar dock endast initiativ inom ramen för artikel 11.4 i den nya versionen av EU-fördraget och under inga omständigheter sådana initiativ som är otillåtliga på ovannämnda grunder. Mot bakgrund av detta krävs det även att medlemsstaterna redan före insamlingen av stödförklaringarna får säkerhet om rättsläget vad avser medborgarinitiativets tillåtlighet.

| Y. | Kommissionens prövning av ett medborgarinitiativs tillåtlighet är emellertid begränsad till att omfatta ovannämnda rättsliga grunder och bör under inga omständigheter inbegripa politiska överväganden. Härigenom ser man till att kommissionen inte på grundval av sina egna politiska överväganden har frihet att bedöma huruvida ett medborgarinitiativ är tillåtligt eller inte. |
| --- | --- |

Y.

Kommissionens prövning av ett medborgarinitiativs tillåtlighet är emellertid begränsad till att omfatta ovannämnda rättsliga grunder och bör under inga omständigheter inbegripa politiska överväganden. Härigenom ser man till att kommissionen inte på grundval av sina egna politiska överväganden har frihet att bedöma huruvida ett medborgarinitiativ är tillåtligt eller inte.

| Z. | Det framstår som ändamålsenligt att dela in förfarandet i samband med europeiska medborgarinitiativ i följande fem faser:






  — | Anmälan av initiativet. |
| --- | --- | --- |

Z.

Det framstår som ändamålsenligt att dela in förfarandet i samband med europeiska medborgarinitiativ i följande fem faser:

—

Anmälan av initiativet.

| — | Insamling av stödförklaringarna. |
| --- | --- |

—

Insamling av stödförklaringarna.

| — | Inlämnande av initiativet. |
| --- | --- |

—

Inlämnande av initiativet.

| — | Kommissionens ställningstagande. |
| --- | --- |

—

Kommissionens ställningstagande.

| — | Kontroll av den begärda rättsaktens överensstämmelse med fördragen. |
| --- | --- |

—

Kontroll av den begärda rättsaktens överensstämmelse med fördragen.

| AA. | Medborgarinitiativet är en form av utövad offentlig överhöghet på lagstiftningsområdet och omfattas därmed även av öppenhetsprincipen. Detta innebär att medborgarinitiativens organisatörer offentligt måste redogöra för initiativets finansiering, inklusive källorna. |
| --- | --- |

AA.

Medborgarinitiativet är en form av utövad offentlig överhöghet på lagstiftningsområdet och omfattas därmed även av öppenhetsprincipen. Detta innebär att medborgarinitiativens organisatörer offentligt måste redogöra för initiativets finansiering, inklusive källorna.

| AB. | Det är parlamentets politiska ansvar att övervaka processen i samband med medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

AB.

Det är parlamentets politiska ansvar att övervaka processen i samband med medborgarinitiativ.

| AC. | Detta ansvar rör genomförandet av förordningen om medborgarinitiativ i sig och kommissionens politiska ställningstagande vad avser uppmaningen i medborgarinitiativet i fråga. |
| --- | --- |

AC.

Detta ansvar rör genomförandet av förordningen om medborgarinitiativ i sig och kommissionens politiska ställningstagande vad avser uppmaningen i medborgarinitiativet i fråga.

| AD. | Det är viktigt att se till att uppmaningar som inkommit till kommissionen genom medborgarinitiativ är förenliga med parlamentets demokratiskt godkända prioriteringar och förslag. |
| --- | --- |

AD.

Det är viktigt att se till att uppmaningar som inkommit till kommissionen genom medborgarinitiativ är förenliga med parlamentets demokratiskt godkända prioriteringar och förslag.

| 1. | Europaparlamentet anmodar kommissionen att efter Lissabonfördragets ikraftträdande utan dröjsmål och på grundval av artikel 24 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt lägga fram ett förslag till förordning om medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anmodar kommissionen att efter Lissabonfördragets ikraftträdande utan dröjsmål och på grundval av artikel 24 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt lägga fram ett förslag till förordning om medborgarinitiativet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med detta vederbörligen beakta de rekommendationer som anges i bilagan till denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samband med detta vederbörligen beakta de rekommendationer som anges i bilagan till denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser en klar, enkel och användarvänlig förordning som omfattar konkreta instruktioner gällande definitionen av medborgarinitiativ, så att medborgarinitiativet inte blandas ihop med rätten att göra framställningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser en klar, enkel och användarvänlig förordning som omfattar konkreta instruktioner gällande definitionen av medborgarinitiativ, så att medborgarinitiativet inte blandas ihop med rätten att göra framställningar.

| 4. | Europaparlamentet beslutar att omedelbart efter antagandet av förordningen undersöka hur ett effektivt system för övervakning av medborgarinitiativ skulle kunna inrättas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beslutar att omedelbart efter antagandet av förordningen undersöka hur ett effektivt system för övervakning av medborgarinitiativ skulle kunna inrättas.

*

* *

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 310, 16.12.2004, s. 1.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0055.

(3)  EUT C 287 E, 24.11.2006, s. 306.

---

Torsdag 7 maj 2009BILAGA

REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I KOMMISSIONENS FÖRSLAG TILL EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING OM GENOMFÖRANDE AV MEDBORGARINITIATIVET

Om fastställandet av det minsta antalet medlemsstater

| 1. | Det minsta antal medlemsstater som de medborgare som lägger fram förslaget måste komma ifrån uppgår till en fjärdedel av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Det minsta antal medlemsstater som de medborgare som lägger fram förslaget måste komma ifrån uppgår till en fjärdedel av medlemsstaterna.

| 2. | Detta krav betraktas som uppfyllt endast om minst 1/500 av befolkningen i var och en av de aktuella medlemsstaterna stöder initiativet. |
| --- | --- |

2.

Detta krav betraktas som uppfyllt endast om minst 1/500 av befolkningen i var och en av de aktuella medlemsstaterna stöder initiativet.

Om fastställandet av minimiåldern för deltagarna

| 3. | Alla unionsmedborgare som har rösträtt enligt lagstiftningen i den egna medlemsstaten kan delta i europeiska medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

3.

Alla unionsmedborgare som har rösträtt enligt lagstiftningen i den egna medlemsstaten kan delta i europeiska medborgarinitiativ.

Om utformningen av förfarandet

| 4. | Förfarandet i samband med medborgarinitiativ omfattar följande fem faser:






  — | Anmälan av initiativet. |
| --- | --- | --- |

4.

Förfarandet i samband med medborgarinitiativ omfattar följande fem faser:

—

Anmälan av initiativet.

| — | Insamling av stödförklaringarna. |
| --- | --- |

—

Insamling av stödförklaringarna.

| — | Inlämnande av initiativet. |
| --- | --- |

—

Inlämnande av initiativet.

| — | Kommissionens ställningstagande. |
| --- | --- |

—

Kommissionens ställningstagande.

| — | Kontroll av den begärda rättsaktens överensstämmelse med fördragen. |
| --- | --- |

—

Kontroll av den begärda rättsaktens överensstämmelse med fördragen.

| 5. | Den första fasen i medborgarinitiativet börjar med att organisatörerna anmäler medborgarinitiativet hos kommissionen och slutar med kommissionens formella beslut om resultatet av anmälan av medborgarinitiativet. Den kännetecknas av följande:






  a) | Ett medborgarinitiativ kräver att organisatörerna anmäler det hos kommissionen på vederbörligt sätt. Vid anmälan ska varje organisatör uppge namn, födelsedatum, medborgarskap och hemadress samt medborgarinitiativets exakta ordalydelse på ett av de officiella språken i Europeiska unionen. |
| --- | --- | --- |

5.

Den första fasen i medborgarinitiativet börjar med att organisatörerna anmäler medborgarinitiativet hos kommissionen och slutar med kommissionens formella beslut om resultatet av anmälan av medborgarinitiativet. Den kännetecknas av följande:

a)

Ett medborgarinitiativ kräver att organisatörerna anmäler det hos kommissionen på vederbörligt sätt. Vid anmälan ska varje organisatör uppge namn, födelsedatum, medborgarskap och hemadress samt medborgarinitiativets exakta ordalydelse på ett av de officiella språken i Europeiska unionen.

| b) | Kommissionen prövar det anmälda medborgarinitiativets formella tillåtlighet. Ett medborgarinitiativ är formellt tillåtligt när det uppfyller följande fyra villkor:






  — | Det innehåller en uppmaning till Europeiska kommissionen om framläggande av ett förslag till antagande av en unionsrättsakt. |
| --- | --- | --- |

b)

Kommissionen prövar det anmälda medborgarinitiativets formella tillåtlighet. Ett medborgarinitiativ är formellt tillåtligt när det uppfyller följande fyra villkor:

—

Det innehåller en uppmaning till Europeiska kommissionen om framläggande av ett förslag till antagande av en unionsrättsakt.

| — | Europeiska unionen har enligt de fördrag som utgör grundvalen för unionen tilldelats befogenhet att utfärda en sådan rättsakt. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionen har enligt de fördrag som utgör grundvalen för unionen tilldelats befogenhet att utfärda en sådan rättsakt.

| — | Kommissionen har enligt de fördrag som utgör grundvalen för unionen tilldelats befogenhet att lägga fram ett förslag till en sådan rättsakt. |
| --- | --- |

—

Kommissionen har enligt de fördrag som utgör grundvalen för unionen tilldelats befogenhet att lägga fram ett förslag till en sådan rättsakt.

| — | Den begärda rättsakten strider inte på ett uppenbart sätt mot grundläggande rättsliga principer som tillämpas inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Den begärda rättsakten strider inte på ett uppenbart sätt mot grundläggande rättsliga principer som tillämpas inom Europeiska unionen.

I enlighet med artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna förser kommissionen organisatörerna med erforderligt stöd för att se till att de initiativ som anmäls är tillåtliga. Dessutom informerar kommissionen samtidigt medborgarinitiativets organisatörer om pågående eller planerade lagstiftningsprojekt om frågor som rör det aktuella medborgarinitiativet samt om redan med framgång anmälda medborgarinitiativ som helt eller delvis berör samma frågor.

| c) | Inom två månader efter anmälan av medborgarinitiativet fattar kommissionen beslut om huruvida initiativet är tillåtligt och kan anmälas. Anmälan får vägras endast av rättsliga skäl och under inga omständigheter på grund av politiska överväganden. |
| --- | --- |

c)

Inom två månader efter anmälan av medborgarinitiativet fattar kommissionen beslut om huruvida initiativet är tillåtligt och kan anmälas. Anmälan får vägras endast av rättsliga skäl och under inga omständigheter på grund av politiska överväganden.

| d) | Beslutet vänder sig såväl personligen till organisatörerna som till allmänheten. Det meddelas organisatörerna och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna informeras omgående om beslutet. |
| --- | --- |

d)

Beslutet vänder sig såväl personligen till organisatörerna som till allmänheten. Det meddelas organisatörerna och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna informeras omgående om beslutet.

| e) | Beslutet kan prövas av Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska ombudsmannen enligt relevanta bestämmelser i EU-rätten. Detta gäller på motsvarande sätt om kommissionen underlåter att fatta ett sådant beslut. |
| --- | --- |

e)

Beslutet kan prövas av Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska ombudsmannen enligt relevanta bestämmelser i EU-rätten. Detta gäller på motsvarande sätt om kommissionen underlåter att fatta ett sådant beslut.

| f) | Kommissionen för på sin webbplats en allmänt tillgänglig förteckning över alla medborgarinitiativ som med framgång anmälts. |
| --- | --- |

f)

Kommissionen för på sin webbplats en allmänt tillgänglig förteckning över alla medborgarinitiativ som med framgång anmälts.

| g) | Organisatörerna av ett medborgarinitiativ kan när som helst dra tillbaka initiativet i fråga. Det anses då inte vara anmält och stryks ur kommissionens ovannämnda förteckning. |
| --- | --- |

g)

Organisatörerna av ett medborgarinitiativ kan när som helst dra tillbaka initiativet i fråga. Det anses då inte vara anmält och stryks ur kommissionens ovannämnda förteckning.

| 6. | Den andra fasen i medborgarinitiativet omfattar insamlingen av enskilda stödförklaringar för det med framgång anmälda medborgarinitiativet och medlemsstaternas officiella bekräftelse av resultatet av insamlingen av enskilda stödförklaringar. Denna fas kännetecknas av följande:






  a) | Medlemsstaterna tillhandahåller ett effektivt förfarande både för insamling av bestämmelseenliga stödförklaringar för ett medborgarinitiativ och för officiell bekräftelse av resultatet av denna insamling. |
| --- | --- | --- |

6.

Den andra fasen i medborgarinitiativet omfattar insamlingen av enskilda stödförklaringar för det med framgång anmälda medborgarinitiativet och medlemsstaternas officiella bekräftelse av resultatet av insamlingen av enskilda stödförklaringar. Denna fas kännetecknas av följande:

a)

Medlemsstaterna tillhandahåller ett effektivt förfarande både för insamling av bestämmelseenliga stödförklaringar för ett medborgarinitiativ och för officiell bekräftelse av resultatet av denna insamling.

| b) | En stödförklaring betraktas som bestämmelseenlig när den har avgetts inom fristen för insamling av stödförklaringar under beaktande av den ifrågavarande medlemsstatens relevanta rättsföreskrifter och EU-rätten. Fristen för insamling av stödförklaringar uppgår till ett år. Den börjar den första dagen i den tredje månaden efter beslutet om anmälan av medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

b)

En stödförklaring betraktas som bestämmelseenlig när den har avgetts inom fristen för insamling av stödförklaringar under beaktande av den ifrågavarande medlemsstatens relevanta rättsföreskrifter och EU-rätten. Fristen för insamling av stödförklaringar uppgår till ett år. Den börjar den första dagen i den tredje månaden efter beslutet om anmälan av medborgarinitiativet.

| c) | Varje stödförklaring måste bekräftas individuellt, i regel genom personlig underskrift (skriftligen eller i förekommande fall även elektroniskt). Av förklaringen måste åtminstone den stödjande personens namn, födelsedatum, hemadress och medborgarskap framgå. Om personen har flera medborgarskap anges bara ett, som väljs fritt.
  De personrelaterade uppgifterna omfattas av dataskyddet, som medborgarinitiativets organisatörer ansvarar för. |
| --- | --- |

c)

Varje stödförklaring måste bekräftas individuellt, i regel genom personlig underskrift (skriftligen eller i förekommande fall även elektroniskt). Av förklaringen måste åtminstone den stödjande personens namn, födelsedatum, hemadress och medborgarskap framgå. Om personen har flera medborgarskap anges bara ett, som väljs fritt.

De personrelaterade uppgifterna omfattas av dataskyddet, som medborgarinitiativets organisatörer ansvarar för.

| d) | Stödförklaringen för ett medborgarinitiativ får bara avges en gång. Varje stödförklaring innehåller en särskild edsförsäkran där den stödjande personen intygar att den inte redan tidigare har avgett sitt stöd för samma medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

d)

Stödförklaringen för ett medborgarinitiativ får bara avges en gång. Varje stödförklaring innehåller en särskild edsförsäkran där den stödjande personen intygar att den inte redan tidigare har avgett sitt stöd för samma medborgarinitiativ.

| e) | Varje stödförklaring kan återkallas fram till dess att fristen för insamling av stödförklaringar löper ut. Det ursprungligen avgivna stödet anses därmed inte ha uttalats från början. Varje stödjande person ska informeras om detta av organisatörerna. Varje stödförklaring måste innehålla en särskild förklaring där den stödjande personen intygar att den har fått denna information. |
| --- | --- |

e)

Varje stödförklaring kan återkallas fram till dess att fristen för insamling av stödförklaringar löper ut. Det ursprungligen avgivna stödet anses därmed inte ha uttalats från början. Varje stödjande person ska informeras om detta av organisatörerna. Varje stödförklaring måste innehålla en särskild förklaring där den stödjande personen intygar att den har fått denna information.

| f) | Varje stödjande person får av organisatörerna en kopia av sin stödförklaring, inklusive en kopia av sin edsförsäkran och sin förklaring om att ha informerats om möjligheten till återkallande. |
| --- | --- |

f)

Varje stödjande person får av organisatörerna en kopia av sin stödförklaring, inklusive en kopia av sin edsförsäkran och sin förklaring om att ha informerats om möjligheten till återkallande.

| g) | Inom två månader efter det att medlemsstaterna har verifierat uppgifterna i stödförklaringarna utfärdar de åt medborgarinitiativets organisatörer en officiell bekräftelse av antalet bestämmelseenliga stödförklaringar uppdelade efter de stödjande personernas medborgarskap. De ser genom lämpliga åtgärder till att varje stödförklaring bekräftas bara en gång av en av medlemsstaterna, och att flera medlemsstater eller olika organ i en och samma medlemsstat under inga omständigheter bekräftar en stödförklaring flera gånger.
  De personrelaterade uppgifterna omfattas av dataskyddet, som de berörda myndigheterna i medlemsstaterna ansvarar för. |
| --- | --- |

g)

Inom två månader efter det att medlemsstaterna har verifierat uppgifterna i stödförklaringarna utfärdar de åt medborgarinitiativets organisatörer en officiell bekräftelse av antalet bestämmelseenliga stödförklaringar uppdelade efter de stödjande personernas medborgarskap. De ser genom lämpliga åtgärder till att varje stödförklaring bekräftas bara en gång av en av medlemsstaterna, och att flera medlemsstater eller olika organ i en och samma medlemsstat under inga omständigheter bekräftar en stödförklaring flera gånger.

De personrelaterade uppgifterna omfattas av dataskyddet, som de berörda myndigheterna i medlemsstaterna ansvarar för.

| 7. | Den tredje fasen i medborgarinitiativet börjar med att organisatörerna lämnar in medborgarinitiativet till kommissionen och slutar med kommissionens formella beslut om resultatet av inlämnandet av medborgarinitiativet. Denna fas kännetecknas av följande:






  a) | Ett medborgarinitiativ kräver att organisatörerna lämnar in det hos kommissionen på vederbörligt sätt. I samband med inlämnandet lämnas även medlemsstaternas bekräftelse av antalet stödförklaringar in. |
| --- | --- | --- |

7.

Den tredje fasen i medborgarinitiativet börjar med att organisatörerna lämnar in medborgarinitiativet till kommissionen och slutar med kommissionens formella beslut om resultatet av inlämnandet av medborgarinitiativet. Denna fas kännetecknas av följande:

a)

Ett medborgarinitiativ kräver att organisatörerna lämnar in det hos kommissionen på vederbörligt sätt. I samband med inlämnandet lämnas även medlemsstaternas bekräftelse av antalet stödförklaringar in.

| b) | Kommissionen prövar huruvida det anmälda medborgarinitiativet kan anses vara representativt. Ett medborgarinitiativ anses vara representativt






  — | om det stöds av minst en miljon unionsmedborgare, |
| --- | --- | --- |

b)

Kommissionen prövar huruvida det anmälda medborgarinitiativet kan anses vara representativt. Ett medborgarinitiativ anses vara representativt

—

om det stöds av minst en miljon unionsmedborgare,

| — | om det inbegriper medborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

om det inbegriper medborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna,

| — | om antalet medborgare från varje medlemsstat representerar minst 1/500 av befolkningen i respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

—

om antalet medborgare från varje medlemsstat representerar minst 1/500 av befolkningen i respektive medlemsstat.

| c) | Inom två månader efter inlämnandet av medborgarinitiativet avger kommissionen ett beslut om resultatet av inlämnandet. I detta beslut ingår ett uttalande om huruvida medborgarinitiativet anses vara representativt. Inlämnandet får vägras endast på rättsliga grunder och under inga omständigheter på grund av politiska överväganden. |
| --- | --- |

c)

Inom två månader efter inlämnandet av medborgarinitiativet avger kommissionen ett beslut om resultatet av inlämnandet. I detta beslut ingår ett uttalande om huruvida medborgarinitiativet anses vara representativt. Inlämnandet får vägras endast på rättsliga grunder och under inga omständigheter på grund av politiska överväganden.

| d) | Beslutet vänder sig såväl personligen till organisatörerna som till allmänheten. Det meddelas organisatörerna och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna informeras omgående om beslutet. |
| --- | --- |

d)

Beslutet vänder sig såväl personligen till organisatörerna som till allmänheten. Det meddelas organisatörerna och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna informeras omgående om beslutet.

| e) | Beslutet kan prövas av Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska ombudsmannen enligt relevanta bestämmelser i EU-rätten. Detta gäller på motsvarande sätt om kommissionen underlåter att fatta ett sådant beslut. |
| --- | --- |

e)

Beslutet kan prövas av Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska ombudsmannen enligt relevanta bestämmelser i EU-rätten. Detta gäller på motsvarande sätt om kommissionen underlåter att fatta ett sådant beslut.

| f) | Kommissionen för på sin webbplats en allmänt tillgänglig förteckning över alla medborgarinitiativ som med framgång lämnats in. |
| --- | --- |

f)

Kommissionen för på sin webbplats en allmänt tillgänglig förteckning över alla medborgarinitiativ som med framgång lämnats in.

| 8. | Den fjärde fasen i medborgarinitiativet börjar med kommissionens ingående genomgång av ärendet i medborgarinitiativet och slutar med kommissionens formella ställningstagande avseende medborgarinitiativets begäran om att kommissionen ska lägga fram ett lagstiftningsförslag. Denna fas kännetecknas av följande:






  a) | Ett med framgång inlämnat medborgarinitiativ förpliktigar kommissionen att behandla medborgarinitiativets ärende vad innehållet beträffar. |
| --- | --- | --- |

8.

Den fjärde fasen i medborgarinitiativet börjar med kommissionens ingående genomgång av ärendet i medborgarinitiativet och slutar med kommissionens formella ställningstagande avseende medborgarinitiativets begäran om att kommissionen ska lägga fram ett lagstiftningsförslag. Denna fas kännetecknas av följande:

a)

Ett med framgång inlämnat medborgarinitiativ förpliktigar kommissionen att behandla medborgarinitiativets ärende vad innehållet beträffar.

| b) | För detta syfte bjuder kommissionen in medborgarinitiativets organisatörer till en utfrågning och ger dem tillfälle att utförligt presentera medborgarinitiativets ärende. |
| --- | --- |

b)

För detta syfte bjuder kommissionen in medborgarinitiativets organisatörer till en utfrågning och ger dem tillfälle att utförligt presentera medborgarinitiativets ärende.

| c) | Kommissionen fattar beslut om medborgarinitiativets begäran inom tre månader. Om den inte har för avsikt att lägga fram något förslag meddelar den parlamentet och organisatörerna skälen till det. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen fattar beslut om medborgarinitiativets begäran inom tre månader. Om den inte har för avsikt att lägga fram något förslag meddelar den parlamentet och organisatörerna skälen till det.

| d) | Beslutet vänder sig såväl personligen till organisatörerna som till allmänheten. Det meddelas organisatörerna och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna informeras omgående om beslutet. |
| --- | --- |

d)

Beslutet vänder sig såväl personligen till organisatörerna som till allmänheten. Det meddelas organisatörerna och offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna informeras omgående om beslutet.

| e) | Om kommissionen underlåter att fatta beslut om begäran i medborgarinitiativet kan detta prövas av Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska ombudsmannen enligt relevanta bestämmelser i EU-rätten. |
| --- | --- |

e)

Om kommissionen underlåter att fatta beslut om begäran i medborgarinitiativet kan detta prövas av Europeiska gemenskapernas domstol och Europeiska ombudsmannen enligt relevanta bestämmelser i EU-rätten.

Öppenhetsprincipen

| 9. | Organisatörerna av ett med framgång anmält medborgarinitiativ är skyldiga att efter avslutat förfarande och inom en lämplig tidsfrist för kommissionen lägga fram en rapport om initiativets finansiering (öppenhetsrapport), inklusive källorna. Rapporten granskas av kommissionen och offentliggörs tillsammans med ett yttrande. |
| --- | --- |

9.

Organisatörerna av ett med framgång anmält medborgarinitiativ är skyldiga att efter avslutat förfarande och inom en lämplig tidsfrist för kommissionen lägga fram en rapport om initiativets finansiering (öppenhetsrapport), inklusive källorna. Rapporten granskas av kommissionen och offentliggörs tillsammans med ett yttrande.

| 10. | I regel ska kommissionen befatta sig med de innehållsmässiga aspekterna av ett medborgarinitiativ först när en öppenhetsrapport lagts fram på vederbörligt sätt. |
| --- | --- |

10.

I regel ska kommissionen befatta sig med de innehållsmässiga aspekterna av ett medborgarinitiativ först när en öppenhetsrapport lagts fram på vederbörligt sätt.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/106

---

Torsdag 7 maj 2009Kommissionens förslag till förordning om Reach, beträffande bilaga XVII

P6_TA(2009)0390

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om kommissionens förslag till förordning (EG) nr .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), beträffande bilaga XVII

2010/C 212 E/15

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (1), och framför allt artikel 131,

med beaktande av rådets direktiv 83/477/EEG av den 19 september 1983 om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för asbest i arbetet (andra särdirektivet enligt artikel 8 i direktiv 80/1107/EEG) (2),

med beaktande av rådets direktiv 96/59/EG av den 16 september 1996 om bortskaffande av polyklorerade bifenyler och polyklorerade terfenyler (PCB/PCT) (3),

med beaktande av kommissionens förslag till förordning (EG) nr .../... om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), beträffande bilaga XVII (”kommissionens förslag till förordning”),

med beaktande av yttrandet från den kommitté som avses i artikel 133 i förordning (EG) nr 1907/2006,

med beaktande av artikel 5a.3b i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (4),

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förordning (EG) nr 1907/2006 upphäver och ersätter från och med den 1 juni 2009 rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar). |
| --- | --- |

A.

Förordning (EG) nr 1907/2006 upphäver och ersätter från och med den 1 juni 2009 rådets direktiv 76/769/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om begränsning av användning och utsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen och preparat (beredningar).

| B. | Bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006, i dess lydelse enligt bilagan till kommissionens förslag till förordning, är avsedd att ersätta bilaga I till direktiv 76/769/EEG, i vilken det fastställs begränsningar för vissa farliga ämnen och preparat (beredningar). |
| --- | --- |

B.

Bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006, i dess lydelse enligt bilagan till kommissionens förslag till förordning, är avsedd att ersätta bilaga I till direktiv 76/769/EEG, i vilken det fastställs begränsningar för vissa farliga ämnen och preparat (beredningar).

| C. | I artikel 67 i förordning (EG) nr 1907/2006 föreskrivs det att ämnen, blandningar eller varor får tillverkas, släppas ut på marknaden eller användas endast om de uppfyller de villkor som gäller för dem i eventuella begränsningar som ålagts dem i bilaga XVII. |
| --- | --- |

C.

I artikel 67 i förordning (EG) nr 1907/2006 föreskrivs det att ämnen, blandningar eller varor får tillverkas, släppas ut på marknaden eller användas endast om de uppfyller de villkor som gäller för dem i eventuella begränsningar som ålagts dem i bilaga XVII.

| D. | Avsikten med punkt 2.6 i bilagan till kommissionens förslag till förordning är att utvidga det nuvarande förbudet mot utsläppande på marknaden och användning av asbestfibrer och produkter som innehåller sådana fibrer till att också omfatta tillverkning av sådana fibrer samt av varor som innehåller asbestfibrer. |
| --- | --- |

D.

Avsikten med punkt 2.6 i bilagan till kommissionens förslag till förordning är att utvidga det nuvarande förbudet mot utsläppande på marknaden och användning av asbestfibrer och produkter som innehåller sådana fibrer till att också omfatta tillverkning av sådana fibrer samt av varor som innehåller asbestfibrer.

| E. | I punkt 2.6 i bilagan till kommissionens förslag till förordning finns det fortfarande undantag från totalförbudet mot asbestfibrer, nämligen för






  — | varor som innehåller asbestfibrer och redan installerats eller varit i bruk före den 1 januari 2005 under särskilda betingelser som garanterar en hög nivå av skydd för människors hälsa, och |
| --- | --- | --- |

E.

I punkt 2.6 i bilagan till kommissionens förslag till förordning finns det fortfarande undantag från totalförbudet mot asbestfibrer, nämligen för

—

varor som innehåller asbestfibrer och redan installerats eller varit i bruk före den 1 januari 2005 under särskilda betingelser som garanterar en hög nivå av skydd för människors hälsa, och

| — | för diafragmer som ingår i befintliga elektrolysanläggningar och innehåller krysolit. |
| --- | --- |

—

för diafragmer som ingår i befintliga elektrolysanläggningar och innehåller krysolit.

| F. | Ingen ny asbest får släppas ut på gemenskapens marknad, med undantag för diafragmer för elektrolys. Gemenskapen har särskild arbetarskyddslagstiftning för personer som arbetar med utrivning av asbest, men det finns tyvärr ingen gemenskapslagstiftning om sanering av varor som innehåller asbest, utan här har lagstiftningsarbetet överlåtits åt medlemsstaterna. |
| --- | --- |

F.

Ingen ny asbest får släppas ut på gemenskapens marknad, med undantag för diafragmer för elektrolys. Gemenskapen har särskild arbetarskyddslagstiftning för personer som arbetar med utrivning av asbest, men det finns tyvärr ingen gemenskapslagstiftning om sanering av varor som innehåller asbest, utan här har lagstiftningsarbetet överlåtits åt medlemsstaterna.

| G. | Fortfarande insjuknar många efter att ha exponerats för asbestfibrer. |
| --- | --- |

G.

Fortfarande insjuknar många efter att ha exponerats för asbestfibrer.

| H. | I direktiv 96/59/EG har medlemsstaterna ålagts sanera eller bortskaffa utrustning som innehåller PCB och/eller bortskaffa förbrukat PCB, för att ämnet totalt ska elimineras och gemenskapen borde vidta liknande åtgärder med asbestfibrer. |
| --- | --- |

H.

I direktiv 96/59/EG har medlemsstaterna ålagts sanera eller bortskaffa utrustning som innehåller PCB och/eller bortskaffa förbrukat PCB, för att ämnet totalt ska elimineras och gemenskapen borde vidta liknande åtgärder med asbestfibrer.

| I. | Gemenskapslagstiftningen omfattar sex asbestmineral, nämligen krokidolit, amosit, antofyllit, aktinolit, tremolit och krysotil, men ännu inte asbestformiga mineral såsom richterit och winchit fastän de skulle kunna anses som precis lika farliga som tremolit, amosit eller krokidolit och skulle kunna användas på liknande sätt i isoleringsmaterial. |
| --- | --- |

I.

Gemenskapslagstiftningen omfattar sex asbestmineral, nämligen krokidolit, amosit, antofyllit, aktinolit, tremolit och krysotil, men ännu inte asbestformiga mineral såsom richterit och winchit fastän de skulle kunna anses som precis lika farliga som tremolit, amosit eller krokidolit och skulle kunna användas på liknande sätt i isoleringsmaterial.

| J. | Efter det att kommissionen tagit emot rapporterna från de medlemsstater som begagnar sig av undantaget för diafragmer kommer kommissionen att se över det här undantaget och anmoda kemikaliemyndigheten att i enlighet med artikel 69 i förordning (EG) nr 1907/2006 utarbeta ett dokument avsett att förbjuda utsläppande på marknaden av och användning av diafragmer som innehåller krysolit. |
| --- | --- |

J.

Efter det att kommissionen tagit emot rapporterna från de medlemsstater som begagnar sig av undantaget för diafragmer kommer kommissionen att se över det här undantaget och anmoda kemikaliemyndigheten att i enlighet med artikel 69 i förordning (EG) nr 1907/2006 utarbeta ett dokument avsett att förbjuda utsläppande på marknaden av och användning av diafragmer som innehåller krysolit.

| K. | Vissa berörda parter hävdar att undantaget måste upphöra att gälla redan nu, eftersom det redan finns utbytbar teknik (membraner utan asbest), som numera används av de flesta europeiska kemikalietillverkarna. |
| --- | --- |

K.

Vissa berörda parter hävdar att undantaget måste upphöra att gälla redan nu, eftersom det redan finns utbytbar teknik (membraner utan asbest), som numera används av de flesta europeiska kemikalietillverkarna.

| L. | Det effektivaste hälsoskyddet vore utan vidare ett totalförbud mot att fibrer från krysotilasbest och produkter som innehåller sådana fibrer används. |
| --- | --- |

L.

Det effektivaste hälsoskyddet vore utan vidare ett totalförbud mot att fibrer från krysotilasbest och produkter som innehåller sådana fibrer används.

| M. | Inom de flesta återstående användningsområdena för krysotilasbest finns det numera ersättningsmöjligheter eller alternativ, som inte klassats som cancerframkallande och anses mindre farliga. |
| --- | --- |

M.

Inom de flesta återstående användningsområdena för krysotilasbest finns det numera ersättningsmöjligheter eller alternativ, som inte klassats som cancerframkallande och anses mindre farliga.

| N. | Vid den översyn av undantaget för diafragmer av krysotilasbest, vilken gjorts i enlighet med direktiv 76/769/EEG (5), har konsekvenserna för både ekonomin och hälsan undersökts och beaktats i det differentierade synsätt som kommissionen intagit vid utformningen av kommissionens förslag till förordning, vilket har understötts av en stor majoritet bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

N.

Vid den översyn av undantaget för diafragmer av krysotilasbest, vilken gjorts i enlighet med direktiv 76/769/EEG (5), har konsekvenserna för både ekonomin och hälsan undersökts och beaktats i det differentierade synsätt som kommissionen intagit vid utformningen av kommissionens förslag till förordning, vilket har understötts av en stor majoritet bland medlemsstaterna.

| 1. | Europaparlamentet avstår från att motsätta sig antagandet av kommissionens förslag till förordning mot bakgrund av






  — | det synsätt som återspeglas i kommissionens förslag till förordning och som går ut på att asbestfibrer ska frångås på medellång sikt, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet avstår från att motsätta sig antagandet av kommissionens förslag till förordning mot bakgrund av

—

det synsätt som återspeglas i kommissionens förslag till förordning och som går ut på att asbestfibrer ska frångås på medellång sikt,

| — | den översyn av undantaget för diafragmer av krysotilasbest, vilken gjorts i enlighet med direktiv 1999/77/EG, och |
| --- | --- |

—

den översyn av undantaget för diafragmer av krysotilasbest, vilken gjorts i enlighet med direktiv 1999/77/EG, och

| — | kommissionens yttrande i samband med att kommissionens förslag till förordning (EG) nr 1907/2006 antogs i Reach-medlemsstaternas kommitté den 20 februari 2008. |
| --- | --- |

—

kommissionens yttrande i samband med att kommissionens förslag till förordning (EG) nr 1907/2006 antogs i Reach-medlemsstaternas kommitté den 20 februari 2008.

| 2. | Europaparlamentet noterar översynen av undantaget för diafragmer av krysotilasbest och betonar att det går bra att driva högspänningsanläggningar med ersättande material och att vissa anläggningar av det här slaget i EU byggts om. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar översynen av undantaget för diafragmer av krysotilasbest och betonar att det går bra att driva högspänningsanläggningar med ersättande material och att vissa anläggningar av det här slaget i EU byggts om.

| 3. | Europaparlamentet understryker att fyra medlemsstater för närvarande fortfarande använder diafragmer av asbest i lågspänningsanläggningar, för vilka det inte finns att tillgå något ersättande material, trots att de berörda företagen genomfört ett omfattande forskningsprogram. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att fyra medlemsstater för närvarande fortfarande använder diafragmer av asbest i lågspänningsanläggningar, för vilka det inte finns att tillgå något ersättande material, trots att de berörda företagen genomfört ett omfattande forskningsprogram.

| 4. | Europaparlamentet betonar att man vid översynen av undantaget för diafragmer av krysotilasbest kommit fram till att risken för att arbetstagare exponeras blir aktuell endast i samband med att diafragmerna måste bytas ut (de har en användningstid på uppemot tio år), eftersom elektrolyscellerna är hermetiskt förslutna medan driften pågår för att inte klorgas ska komma ut, och från industrihåll rapporteras det att gränsvärdena för arbetstagarnas exponering för krysotil oinskränkt följs. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att man vid översynen av undantaget för diafragmer av krysotilasbest kommit fram till att risken för att arbetstagare exponeras blir aktuell endast i samband med att diafragmerna måste bytas ut (de har en användningstid på uppemot tio år), eftersom elektrolyscellerna är hermetiskt förslutna medan driften pågår för att inte klorgas ska komma ut, och från industrihåll rapporteras det att gränsvärdena för arbetstagarnas exponering för krysotil oinskränkt följs.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att direktiv 83/477/EEG strikt genomförs. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att se till att direktiv 83/477/EEG strikt genomförs.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att det i dagens läge inte gått att fastställa en europeisk förteckning över varor som är undantagna från förbudet i enlighet med punkt 2.6 i bilagan till förslaget till kommissionens förordning om ändring av bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att det i dagens läge inte gått att fastställa en europeisk förteckning över varor som är undantagna från förbudet i enlighet med punkt 2.6 i bilagan till förslaget till kommissionens förordning om ändring av bilaga XVII till förordning (EG) nr 1907/2006.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en sådan förteckning omedelbart efter det att den fått meddelande om de relevanta nationella åtgärderna, senast den 1 januari 2012. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en sådan förteckning omedelbart efter det att den fått meddelande om de relevanta nationella åtgärderna, senast den 1 januari 2012.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att senast vid utgången av 2009 lägga fram ett lagstiftningsförslag om bortskaffande av asbestfibrer under kontrollerade former samt om sanering eller bortskaffande av utrustning som innehåller asbestfibrer, för att dessa fibrer totalt ska elimineras. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att senast vid utgången av 2009 lägga fram ett lagstiftningsförslag om bortskaffande av asbestfibrer under kontrollerade former samt om sanering eller bortskaffande av utrustning som innehåller asbestfibrer, för att dessa fibrer totalt ska elimineras.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar ytterligare med kraft kommissionen att senast 2015 fastställa en strategi för totalförbud mot asbest i alla former och all användning av asbestfibrer, där det också ska ingå lämpliga krav på exporten, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006 om transport av avfall och med hänsyn tagen till närhetsprincipen, i den form den fastställts i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall, eftersom asbesten fortfarande svarar för ett avsevärt antal sjukdomsfall till följd av exponering för asbestfibrer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar ytterligare med kraft kommissionen att senast 2015 fastställa en strategi för totalförbud mot asbest i alla former och all användning av asbestfibrer, där det också ska ingå lämpliga krav på exporten, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av den 14 juni 2006 om transport av avfall och med hänsyn tagen till närhetsprincipen, i den form den fastställts i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall, eftersom asbesten fortfarande svarar för ett avsevärt antal sjukdomsfall till följd av exponering för asbestfibrer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet avlägga rapport till parlamentet om genomförandet av kommissionens förslag till förordning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet avlägga rapport till parlamentet om genomförandet av kommissionens förslag till förordning.

| 11. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(2)  EGT L 263, 24.9.1983, s. 25.

(3)  EGT L 243, 24.9.1996, s. 31.

(4)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

(5)  http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/markrestr/index_en.htm

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/109 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/109

---

Torsdag 7 maj 2009Iran: Fallet Roxana Saberi

P6_TA(2009)0391

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om Iran och fallet Roxana Saberi

2010/C 212 E/16

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, särskilt resolutionerna om mänskliga rättigheter,

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 63/191 av den 18 december 2008 om situationen avseende de mänskliga rättigheterna i den islamiska republiken Iran,

med beaktande av rapporten av den 1 oktober 2008 från FN:s generalsekreterare om situationen avseende de mänskliga rättigheterna i den islamiska republiken Iran,

med beaktande av uttalandet av den 10 april 2009 från EU:s ordförandeskap om utvecklingen i fallet Roxana Saberi och den förklaring som ordförandeskapet gjorde den 20 april 2009 på EU:s vägnar om domen mot Roxana Saberi,

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, i vilka Iran är part,

med beaktande av artikel 115.5, och av följande skäl:

| A. | Den 18 april 2009 dömde den iranska revolutionsdomstolen den amerikansk-iranska journalisten Roxana Saberi till åtta års fängelse för spioneri. Roxana Saberi arbetade för ett antal organisationer såsom ABC radio, BBC, South African Broadcasting Corporation och den nordamerikanska radion NPR. |
| --- | --- |

A.

Den 18 april 2009 dömde den iranska revolutionsdomstolen den amerikansk-iranska journalisten Roxana Saberi till åtta års fängelse för spioneri. Roxana Saberi arbetade för ett antal organisationer såsom ABC radio, BBC, South African Broadcasting Corporation och den nordamerikanska radion NPR.

| B. | Under fem veckor fick Roxana Saberi inte träffa någon advokat och rättegången mot henne har inte varit rättvis och öppen. |
| --- | --- |

B.

Under fem veckor fick Roxana Saberi inte träffa någon advokat och rättegången mot henne har inte varit rättvis och öppen.

| C. | Roxana Saberis advokat har överklagat domen mot henne eftersom hon förklarar sig oskyldig på alla åtalspunkter som hon ställs inför. |
| --- | --- |

C.

Roxana Saberis advokat har överklagat domen mot henne eftersom hon förklarar sig oskyldig på alla åtalspunkter som hon ställs inför.

| D. | Efter att ha inlett en hungerstrejk fördes Roxana Saberi den 1 maj 2009 till Evin-fängelsets sjukvårdsavdelning och hennes tillstånd uppgavs vara mycket dåligt. |
| --- | --- |

D.

Efter att ha inlett en hungerstrejk fördes Roxana Saberi den 1 maj 2009 till Evin-fängelsets sjukvårdsavdelning och hennes tillstånd uppgavs vara mycket dåligt.

| E. | Journalisten Maryam Malek, verksam i en kampanj som försöker samla in en miljon underskrifter till stöd för jämlikhet, blev den 25 april 2009 gripen, i likhet med flera andra medverkande i kampanjen dessförinnan. Hennes familj kan inte betala den borgenssumma på 200 miljoner rial (över 10 000 EUR) som krävs för att hon ska släppas fri. |
| --- | --- |

E.

Journalisten Maryam Malek, verksam i en kampanj som försöker samla in en miljon underskrifter till stöd för jämlikhet, blev den 25 april 2009 gripen, i likhet med flera andra medverkande i kampanjen dessförinnan. Hennes familj kan inte betala den borgenssumma på 200 miljoner rial (över 10 000 EUR) som krävs för att hon ska släppas fri.

| F. | Den 1 maj 2009, den internationella arbetardagen, slog säkerhetsstyrkor och poliser till på olika platser i Iran för att med våld kväsa fredliga demonstrationer som organiserats av tio oberoende arbetarorganisationer. Över 100 personer uppges ha gripits. |
| --- | --- |

F.

Den 1 maj 2009, den internationella arbetardagen, slog säkerhetsstyrkor och poliser till på olika platser i Iran för att med våld kväsa fredliga demonstrationer som organiserats av tio oberoende arbetarorganisationer. Över 100 personer uppges ha gripits.

| G. | Den 1 maj 2009 lät de iranska myndigheterna avrätta Delara Darabi i Rasht-fängelset, trots att Irans högsta justitieråd den 19 april 2009 hade beordrat ett tvåmånaders uppskov. Hon är inte den första som avrättats i år efter att ha dömts mot sitt nekande för ett brott hon påstås ha begått när hon ännu inte fyllt 18 år. |
| --- | --- |

G.

Den 1 maj 2009 lät de iranska myndigheterna avrätta Delara Darabi i Rasht-fängelset, trots att Irans högsta justitieråd den 19 april 2009 hade beordrat ett tvåmånaders uppskov. Hon är inte den första som avrättats i år efter att ha dömts mot sitt nekande för ett brott hon påstås ha begått när hon ännu inte fyllt 18 år.

| H. | Den allmänna människorättssituationen i Iran har sedan 2005 fortsatt att försämras på alla områden och i alla avseenden, särskilt när det gäller utövandet av medborgerliga och politiska rättigheter, trots att Iran har lovat att främja och skydda de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna i enlighet med de olika internationella instrumenten på detta område. |
| --- | --- |

H.

Den allmänna människorättssituationen i Iran har sedan 2005 fortsatt att försämras på alla områden och i alla avseenden, särskilt när det gäller utövandet av medborgerliga och politiska rättigheter, trots att Iran har lovat att främja och skydda de grundläggande mänskliga fri- och rättigheterna i enlighet med de olika internationella instrumenten på detta område.

| 1. | Europaparlamentet fördömer den ogrundade dom som den iranska revolutionsdomstolen avkunnade den 18 april 2009 mot Roxana Saberi. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer den ogrundade dom som den iranska revolutionsdomstolen avkunnade den 18 april 2009 mot Roxana Saberi.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Roxana Saberis försämrade hälsotillstånd. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Roxana Saberis försämrade hälsotillstånd.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft appellationsdomstolen att vid förhandlingen den 12 maj 2009 omedelbart och ovillkorligen släppa Roxana Saberi, eftersom rättegången mot henne hölls bakom lyckta dörrar och utan vederbörliga rättsliga förfaranden enligt internationella standarder, och att återkalla alla anklagelsepunkter mot henne. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft appellationsdomstolen att vid förhandlingen den 12 maj 2009 omedelbart och ovillkorligen släppa Roxana Saberi, eftersom rättegången mot henne hölls bakom lyckta dörrar och utan vederbörliga rättsliga förfaranden enligt internationella standarder, och att återkalla alla anklagelsepunkter mot henne.

| 4. | Europaparlamentet är chockerat över Dilara Darabis orättvisa rättegång och avrättning, och ser med bestörtning på att man fortsätter att avrätta ungdomsbrottslingar i strid med internationell rätt och trots försäkringar från de iranska myndigheternas sida om att Iran har upphört med denna omänskliga praxis. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att efterleva sina åtaganden att upphöra med avrättningar av ungdomsbrottslingar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är chockerat över Dilara Darabis orättvisa rättegång och avrättning, och ser med bestörtning på att man fortsätter att avrätta ungdomsbrottslingar i strid med internationell rätt och trots försäkringar från de iranska myndigheternas sida om att Iran har upphört med denna omänskliga praxis. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att efterleva sina åtaganden att upphöra med avrättningar av ungdomsbrottslingar.

| 5. | Europaparlamentet fördömer systemet med borgenssummor som de iranska myndigheterna använder i ett försök att stoppa alla offentliga uttalanden av kritiska medborgare eller fredliga reformrörelser begär att Maryam Malek omedelbart ska friges. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet fördömer systemet med borgenssummor som de iranska myndigheterna använder i ett försök att stoppa alla offentliga uttalanden av kritiska medborgare eller fredliga reformrörelser begär att Maryam Malek omedelbart ska friges.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att flera personer, inbegripet Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar och Ghaleb Hosseini, som verkat för arbetstagarnas rättigheter har fängslats endast på grund av sin kamp för rättvisa arbetsförhållanden. Parlamentet upprepar sin begäran om att de omedelbart måste friges. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om att flera personer, inbegripet Mansour Osanloo, Ebrahim Maddadi, Farzad Kamangar och Ghaleb Hosseini, som verkat för arbetstagarnas rättigheter har fängslats endast på grund av sin kamp för rättvisa arbetsförhållanden. Parlamentet upprepar sin begäran om att de omedelbart måste friges.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att efterleva alla internationella instrument avseende mänskliga rättigheter som ratificerats av Iran, i synnerhet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, vilka båda garanterar rätten till en rättvis rättegång. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på att myndigheterna i Islamiska Republiken Iran utan dröjsmål avskaffar förfarandet som innebär stening. Parlamentet fördömer med kraft avrättningen genom stening av Vali Azad nyligen och uttrycker stora farhågor över de planerade avrättningarna av Mohammad Ali Navid Khamami och Ashraf Kalhori. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att efterleva alla internationella instrument avseende mänskliga rättigheter som ratificerats av Iran, i synnerhet den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, vilka båda garanterar rätten till en rättvis rättegång. Parlamentet insisterar i detta sammanhang på att myndigheterna i Islamiska Republiken Iran utan dröjsmål avskaffar förfarandet som innebär stening. Parlamentet fördömer med kraft avrättningen genom stening av Vali Azad nyligen och uttrycker stora farhågor över de planerade avrättningarna av Mohammad Ali Navid Khamami och Ashraf Kalhori.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap och medlemsstaternas diplomatiska representationer i Iran att skyndsamt vidta samordnade åtgärder avseende samtliga nämnda fall. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar rådets ordförandeskap och medlemsstaternas diplomatiska representationer i Iran att skyndsamt vidta samordnade åtgärder avseende samtliga nämnda fall.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet och kommissionen att fortsätta sin granskning av människorättssituationen i Iran och överlämna en omfattande rapport i detta ämne till parlamentet under första halvåret 2009. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin begäran till rådet och kommissionen att fortsätta sin granskning av människorättssituationen i Iran och överlämna en omfattande rapport i detta ämne till parlamentet under första halvåret 2009.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Irans högsta justitieråd samt Islamiska republiken Irans regering och parlament. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Irans högsta justitieråd samt Islamiska republiken Irans regering och parlament.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/111 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/111

---

Torsdag 7 maj 2009Madagaskar

P6_TA(2009)0392

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om situationen i Madagaskar

2010/C 212 E/17

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av ordförandeskapets uttalanden på EU:s vägnar den 17 och 20 mars 2009,

med beaktande av de senaste månadernas militärkupper i Mauretanien och Guinea-Conakry och världssamfundets efterföljande sanktioner,

med beaktande av det inledande rådgivande mötet för den internationella kontaktgruppen för Madagaskar, som hölls i Addis Abeba den 30 april 2009,

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter två månaders bittra strider genomfördes den 17 mars 2009 en militärstödd statskupp i Madagaskar av Andry Rajoelina, före detta borgmästare i landets huvudstad (Antananarivo). |
| --- | --- |

A.

Efter två månaders bittra strider genomfördes den 17 mars 2009 en militärstödd statskupp i Madagaskar av Andry Rajoelina, före detta borgmästare i landets huvudstad (Antananarivo).

| B. | En självutnämnd hög myndighet med Andry Rajoelina som ordförande upplöste nationalförsamlingen och senaten, och efter påtryckningar från kuppmakarna tvingades den demokratiskt valde presidenten Marc Ravalomanana att lämna Madagaskar. |
| --- | --- |

B.

En självutnämnd hög myndighet med Andry Rajoelina som ordförande upplöste nationalförsamlingen och senaten, och efter påtryckningar från kuppmakarna tvingades den demokratiskt valde presidenten Marc Ravalomanana att lämna Madagaskar.

| C. | Andry Rajoelina, som i december 2007 valts till borgmästare i huvudstaden Antananarivo, tvingades bort av den förra regeringen i februari 2009. |
| --- | --- |

C.

Andry Rajoelina, som i december 2007 valts till borgmästare i huvudstaden Antananarivo, tvingades bort av den förra regeringen i februari 2009.

| D. | Det allmänna missnöjet förvärrades av den förra regeringens plan att arrendera ut minst en miljon hektar mark i de södra delarna av landet till ett koreanskt företag som skulle bedriva intensivt jordbruk. |
| --- | --- |

D.

Det allmänna missnöjet förvärrades av den förra regeringens plan att arrendera ut minst en miljon hektar mark i de södra delarna av landet till ett koreanskt företag som skulle bedriva intensivt jordbruk.

| E. | Det författningsvidriga regeringsskiftet är ännu ett allvarligt bakslag för den pågående demokratiseringsprocessen på den afrikanska kontinenten och stärker oron för att gisslet med statskupper åter ska blossa upp i Afrika, något som bland annat togs upp vid det tolfte ordinarie sammanträdet i Afrikanska unionens församling i Addis Abeba den 1-4 februari 2009. |
| --- | --- |

E.

Det författningsvidriga regeringsskiftet är ännu ett allvarligt bakslag för den pågående demokratiseringsprocessen på den afrikanska kontinenten och stärker oron för att gisslet med statskupper åter ska blossa upp i Afrika, något som bland annat togs upp vid det tolfte ordinarie sammanträdet i Afrikanska unionens församling i Addis Abeba den 1-4 februari 2009.

| F. | Premiärministern Manandafy Rakotonirina, utsedd av den valde presidenten, och ytterligare en regeringsmedlem har gripits på godtyckliga grunder. |
| --- | --- |

F.

Premiärministern Manandafy Rakotonirina, utsedd av den valde presidenten, och ytterligare en regeringsmedlem har gripits på godtyckliga grunder.

| G. | FN:s säkerhetsråd och de internationella organisationer som Madagaskar är medlem i erkänner inte denna de facto-regim och begär att det författningsenliga styret ska återupprättas. |
| --- | --- |

G.

FN:s säkerhetsråd och de internationella organisationer som Madagaskar är medlem i erkänner inte denna de facto-regim och begär att det författningsenliga styret ska återupprättas.

| H. | Madagaskar har uteslutits ur de regionala sammanslutningar – Afrikanska unionen (AU) och Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) – som landet tillhör, liksom ur den internationella organisationen för franskspråkiga länder och Interparlamentariska unionen. EU, Förenta staterna, Norge och Frankrike har fördömt åsidosättandet av rättsstatsprincipen och den konstitutionella ordningen till följd av statskuppen och har ställt in biståndet. |
| --- | --- |

H.

Madagaskar har uteslutits ur de regionala sammanslutningar – Afrikanska unionen (AU) och Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) – som landet tillhör, liksom ur den internationella organisationen för franskspråkiga länder och Interparlamentariska unionen. EU, Förenta staterna, Norge och Frankrike har fördömt åsidosättandet av rättsstatsprincipen och den konstitutionella ordningen till följd av statskuppen och har ställt in biståndet.

| I. | Som ett led i dialogen mellan Afrika och EU gick AU:s och EU:s trojkor vid sitt tolfte ministermöte i Luxemburg den 28 april 2009 ut med uppmaningen att nationella val bör hållas inom kort och att den konstitutionella ordningen ska återupprättas. |
| --- | --- |

I.

Som ett led i dialogen mellan Afrika och EU gick AU:s och EU:s trojkor vid sitt tolfte ministermöte i Luxemburg den 28 april 2009 ut med uppmaningen att nationella val bör hållas inom kort och att den konstitutionella ordningen ska återupprättas.

| J. | Fredliga demonstrationer med tiotusentals människor har pågått i huvudstaden alltsedan Andry Rajoelina tillträdde som faktiskt statsöverhuvud men har slagits ned med våld av madagaskiska militärstyrkor. |
| --- | --- |

J.

Fredliga demonstrationer med tiotusentals människor har pågått i huvudstaden alltsedan Andry Rajoelina tillträdde som faktiskt statsöverhuvud men har slagits ned med våld av madagaskiska militärstyrkor.

| K. | Ett återupprättande av den konstitutionella ordningen bör grundas på följande mål och principer: en tydlig tidtabell för fria, rättvisa och öppna val, involvering av alla politiska och sociala aktörer i landet, inbegripet president Marc Ravalomanana och andra framstående personer, främjande av samförstånd mellan Madagaskars partier, respekt för Madagaskars konstitution samt efterlevnad av relevanta AU-instrument och Madagaskars internationella åtaganden. |
| --- | --- |

K.

Ett återupprättande av den konstitutionella ordningen bör grundas på följande mål och principer: en tydlig tidtabell för fria, rättvisa och öppna val, involvering av alla politiska och sociala aktörer i landet, inbegripet president Marc Ravalomanana och andra framstående personer, främjande av samförstånd mellan Madagaskars partier, respekt för Madagaskars konstitution samt efterlevnad av relevanta AU-instrument och Madagaskars internationella åtaganden.

| L. | Vid det ovannämnda inledande rådgivande mötet för den internationella kontaktgruppen för Madagaskar, närvarade företrädare för FN, AU och EU samt för flera regionala organisationer och länder. Syftet var att samordna det internationella samfundets insatser för att främja ett snabbt återupprättande av den konstitutionella ordningen i Madagaskar. |
| --- | --- |

L.

Vid det ovannämnda inledande rådgivande mötet för den internationella kontaktgruppen för Madagaskar, närvarade företrädare för FN, AU och EU samt för flera regionala organisationer och länder. Syftet var att samordna det internationella samfundets insatser för att främja ett snabbt återupprättande av den konstitutionella ordningen i Madagaskar.

| M. | FN har vädjat om 35,7 miljoner USD i humanitärt bistånd till landet med tanke på den förväntade livsmedelsbristen senare i år till följd av det sönderfall som det politiska dödläget orsakat. |
| --- | --- |

M.

FN har vädjat om 35,7 miljoner USD i humanitärt bistånd till landet med tanke på den förväntade livsmedelsbristen senare i år till följd av det sönderfall som det politiska dödläget orsakat.

| N. | Majoriteten av befolkningen lever på mindre än 1 USD om dagen och har små inkomster. Detta begränsar möjligheterna för de flesta hushåll att få tillgång till mat, vatten, renhållning, hälso- och sjukvård och utbildning. |
| --- | --- |

N.

Majoriteten av befolkningen lever på mindre än 1 USD om dagen och har små inkomster. Detta begränsar möjligheterna för de flesta hushåll att få tillgång till mat, vatten, renhållning, hälso- och sjukvård och utbildning.

| O. | Landet har tre år i rad lidit av torka, dåliga skördar, skenande livsmedelspriser och konstant osäker livsmedelsförsörjning och dessutom drabbats av cykloner. |
| --- | --- |

O.

Landet har tre år i rad lidit av torka, dåliga skördar, skenande livsmedelspriser och konstant osäker livsmedelsförsörjning och dessutom drabbats av cykloner.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftigt statskuppen liksom alla försök att gripa makten med odemokratiska medel. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet fördömer kraftigt statskuppen liksom alla försök att gripa makten med odemokratiska medel.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar till ett omedelbart återupprättande av den rättsliga och konstitutionella ordningen i landet och uppmanar med kraft Madagaskars partier att fullt ut efterleva bestämmelserna i landets konstitution när man försöker lösa krisen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar till ett omedelbart återupprättande av den rättsliga och konstitutionella ordningen i landet och uppmanar med kraft Madagaskars partier att fullt ut efterleva bestämmelserna i landets konstitution när man försöker lösa krisen.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att nationalförsamlingen och senaten upplösts och begär att de snarast återinsätts. Parlamentet kräver att parlamentsledamöternas mandat och immunitet måste respekteras fram till dess att nya demokratiska val har hållits. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att nationalförsamlingen och senaten upplösts och begär att de snarast återinsätts. Parlamentet kräver att parlamentsledamöternas mandat och immunitet måste respekteras fram till dess att nya demokratiska val har hållits.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att öka insatserna för att få ett slut på det politiska våldet i Madagaskar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att öka insatserna för att få ett slut på det politiska våldet i Madagaskar.

| 5. | Europaparlamentet anser att stabilitet, välstånd och demokratiska friheter kan garanteras endast genom en konsensusinriktad och inkluderande dialog som tar upp huvudorsakerna till landets många ekonomiska, sociala, politiska och miljömässiga problem, accepteras av alla partier och mynnar ut i en direkt rådfrågning av det madagaskiska folket. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att stabilitet, välstånd och demokratiska friheter kan garanteras endast genom en konsensusinriktad och inkluderande dialog som tar upp huvudorsakerna till landets många ekonomiska, sociala, politiska och miljömässiga problem, accepteras av alla partier och mynnar ut i en direkt rådfrågning av det madagaskiska folket.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar alla politiska aktörer att sätta en god samhällsstyrning och fattigdomsbekämpning överst på dagordningen i syfte att bättra välståndsfördelningen och levnadsstandarden bland befolkningen genom att införa en förnuftig politik för hållbar utveckling som omfattar hälso- och sjukvård, utbildning och skapande av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar alla politiska aktörer att sätta en god samhällsstyrning och fattigdomsbekämpning överst på dagordningen i syfte att bättra välståndsfördelningen och levnadsstandarden bland befolkningen genom att införa en förnuftig politik för hållbar utveckling som omfattar hälso- och sjukvård, utbildning och skapande av arbetstillfällen.

| 7. | Europaparlamentet stöder de regionala organisationernas åtgärder och AU:s beslut att inrätta en operativ gren av den internationella kontaktgruppen för Madagaskar i Antananarivo, under ledning av AU-kommissionens ordförandes särskilda sändebud Ablassé Ouedraogo. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder de regionala organisationernas åtgärder och AU:s beslut att inrätta en operativ gren av den internationella kontaktgruppen för Madagaskar i Antananarivo, under ledning av AU-kommissionens ordförandes särskilda sändebud Ablassé Ouedraogo.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar AU:s särskilda sändebud för Madagaskar att i samarbete med det internationella samfundets representanter i Antananarivo och mot bakgrund av de redan påbörjade AU- och FN-ledda diskussionerna ta kontakt med alla Madagaskars partier i syfte att nå en överenskommelse med dessa om hur man snabbt ska kunna återupprätta den konstitutionella ordningen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar AU:s särskilda sändebud för Madagaskar att i samarbete med det internationella samfundets representanter i Antananarivo och mot bakgrund av de redan påbörjade AU- och FN-ledda diskussionerna ta kontakt med alla Madagaskars partier i syfte att nå en överenskommelse med dessa om hur man snabbt ska kunna återupprätta den konstitutionella ordningen.

| 9. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot den allt sämre humanitära situationen i landet, som har förvärrats av den nuvarande politiska utvecklingen, och uppmanar med kraft det internationella samfundet och framför allt EU att öka det internationella biståndet för att lindra lidandet för Madagaskars folk. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot den allt sämre humanitära situationen i landet, som har förvärrats av den nuvarande politiska utvecklingen, och uppmanar med kraft det internationella samfundet och framför allt EU att öka det internationella biståndet för att lindra lidandet för Madagaskars folk.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Republiken Madagaskars legitima myndigheter, den höga övergångsmyndigheten, FN:s generalsekreterare, AU, SADC, Europeiska kommissionens kontor för humanitärt bistånd, FN:s centrala beredskapsfond och FN:s kontor för samordning av humanitära frågor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna, Republiken Madagaskars legitima myndigheter, den höga övergångsmyndigheten, FN:s generalsekreterare, AU, SADC, Europeiska kommissionens kontor för humanitärt bistånd, FN:s centrala beredskapsfond och FN:s kontor för samordning av humanitära frågor.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/113

---

Torsdag 7 maj 2009Venezuela: Fallet Manuel Rosales

P6_TA(2009)0393

Europaparlamentets resolution av den 7 maj 2009 om fallet med Manuel Rosales i Venezuela

2010/C 212 E/18

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen i Venezuela, särskilt resolutionerna av den 24 maj 2007 om stängningen av TV-kanalen ”Radio Caracas Televisión” i Venezuela (1) och av den 23 oktober 2008 om den politiska brännmärkningen i Venezuela (2),

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det råder en spänd politisk situation i Venezuela, där man den senaste tiden har sett ett oroväckande maktmissbruk i form av trakasserier, hot, skrämselmetoder samt politisk förföljelse och straffbeläggning av oppositionen, de demokratiskt valda borgmästarna och guvernörerna, studentrörelsen och journalister, som förverkligas genom en ändring av de demokratiska spelreglerna, en fullständig avsaknad av oberoende från de olika statsmyndigheterna och en bristande respekt för lagarna och konstitutionen för Bolivarianska republiken Venezuela. |
| --- | --- |

A.

Det råder en spänd politisk situation i Venezuela, där man den senaste tiden har sett ett oroväckande maktmissbruk i form av trakasserier, hot, skrämselmetoder samt politisk förföljelse och straffbeläggning av oppositionen, de demokratiskt valda borgmästarna och guvernörerna, studentrörelsen och journalister, som förverkligas genom en ändring av de demokratiska spelreglerna, en fullständig avsaknad av oberoende från de olika statsmyndigheterna och en bristande respekt för lagarna och konstitutionen för Bolivarianska republiken Venezuela.

| B. | Den forna presidentkandidaten, före detta guvernören i delstaten Zulia och numera demokratiskt valde borgmästaren i staden Maracaibo, Manuel Rosales, är en oppositionsledare som president Hugo Chávez vid flera tillfällen offentligt har hotat att sätta i fängelse, vilket slutligen ledde till att ett rättsligt förfarande inleddes på grundval av en polisanmälan från 2004 om en påstådd obalans i tillgångarna i inkomstdeklarationen vid den tidpunkt då han var guvernör i Zulia. Detta fall tycks vara ett tydligt fall av politisk förföljelse, eftersom man inte följer ett korrekt rättsligt förfarande eller ger tillräckliga rättsliga garantier, och eftersom det redan på förhand fanns en klart politisk fällande dom. |
| --- | --- |

B.

Den forna presidentkandidaten, före detta guvernören i delstaten Zulia och numera demokratiskt valde borgmästaren i staden Maracaibo, Manuel Rosales, är en oppositionsledare som president Hugo Chávez vid flera tillfällen offentligt har hotat att sätta i fängelse, vilket slutligen ledde till att ett rättsligt förfarande inleddes på grundval av en polisanmälan från 2004 om en påstådd obalans i tillgångarna i inkomstdeklarationen vid den tidpunkt då han var guvernör i Zulia. Detta fall tycks vara ett tydligt fall av politisk förföljelse, eftersom man inte följer ett korrekt rättsligt förfarande eller ger tillräckliga rättsliga garantier, och eftersom det redan på förhand fanns en klart politisk fällande dom.

| C. | Manuel Rosales har till följd av den politiska förföljelse han utsatts för sökt politisk asyl i grannlandet Peru, vilket har beviljats av de peruanska myndigheterna med hänsyn till de politiska och humanitära omständigheterna kring fallet. Detta har lett till att Venezuela omedelbart kallat hem sin ambassadör i Peru. |
| --- | --- |

C.

Manuel Rosales har till följd av den politiska förföljelse han utsatts för sökt politisk asyl i grannlandet Peru, vilket har beviljats av de peruanska myndigheterna med hänsyn till de politiska och humanitära omständigheterna kring fallet. Detta har lett till att Venezuela omedelbart kallat hem sin ambassadör i Peru.

| D. | Dessa anklagelser mot oppositionsledaren har ett klart politiskt motiv. Dessutom kontrollerar statsmakten till stor del domstolsväsendet, och regeringen i Venezuela planerar att vidta nya åtgärder som kommer att begränsa domstolsväsendets oberoende. Därför kan man knappast förvänta sig en rättvis prövning i Venezuela. |
| --- | --- |

D.

Dessa anklagelser mot oppositionsledaren har ett klart politiskt motiv. Dessutom kontrollerar statsmakten till stor del domstolsväsendet, och regeringen i Venezuela planerar att vidta nya åtgärder som kommer att begränsa domstolsväsendets oberoende. Därför kan man knappast förvänta sig en rättvis prövning i Venezuela.

| E. | Den 2 april 2009 greps under pistolhot den pensionerade generalen Raúl Isaías Baduel, som tills nyligen var försvarsminister under president Chávez och sedermera anhängare av oppositionen, av agenter från den militära underrättelsetjänsten. Han anklagas nu för att ha förskingrat medel från försvarsmakten under sitt ämbete som försvarsminister. |
| --- | --- |

E.

Den 2 april 2009 greps under pistolhot den pensionerade generalen Raúl Isaías Baduel, som tills nyligen var försvarsminister under president Chávez och sedermera anhängare av oppositionen, av agenter från den militära underrättelsetjänsten. Han anklagas nu för att ha förskingrat medel från försvarsmakten under sitt ämbete som försvarsminister.

| F. | Oppositionsledaren och borgmästaren i Caracas, Antonio Ledezma, som valdes demokratiskt den 23 november 2008, har inte kunnat utföra sina uppgifter som borgmästare eftersom lokalerna för stadsledningen i Palacio de Gobierno olagligt har ockuperats av bolivarianska grupper och inrikesministeriet i Venezuela ännu inte har gjort något för att utrymma dem. President Chávez har nyligen låtit godkänna en lag som direkt påverkar borgmästarens befogenheter eftersom presidenten fritt får utse en överordnad till chef för Caracas regionala regering som borgmästaren av Caracas ska lyda under. Detta innebär att han fråntas praktiskt taget alla sina befogenheter, inbegripet förvaltningen av de offentliga finanserna, utarbetandet och genomförandet av utvecklingsplanerna, liksom ledningen över organen i den decentraliserade förvaltningen av huvudstaden. |
| --- | --- |

F.

Oppositionsledaren och borgmästaren i Caracas, Antonio Ledezma, som valdes demokratiskt den 23 november 2008, har inte kunnat utföra sina uppgifter som borgmästare eftersom lokalerna för stadsledningen i Palacio de Gobierno olagligt har ockuperats av bolivarianska grupper och inrikesministeriet i Venezuela ännu inte har gjort något för att utrymma dem. President Chávez har nyligen låtit godkänna en lag som direkt påverkar borgmästarens befogenheter eftersom presidenten fritt får utse en överordnad till chef för Caracas regionala regering som borgmästaren av Caracas ska lyda under. Detta innebär att han fråntas praktiskt taget alla sina befogenheter, inbegripet förvaltningen av de offentliga finanserna, utarbetandet och genomförandet av utvecklingsplanerna, liksom ledningen över organen i den decentraliserade förvaltningen av huvudstaden.

| G. | Borgmästaren av Caracas har förutom att ha förlorat praktiskt taget alla sina befogenheter utsatts för en hård kampanj av förföljelse, hot, förolämpningar och skrämselmetoder som landets president direkt uppviglat till. |
| --- | --- |

G.

Borgmästaren av Caracas har förutom att ha förlorat praktiskt taget alla sina befogenheter utsatts för en hård kampanj av förföljelse, hot, förolämpningar och skrämselmetoder som landets president direkt uppviglat till.

| H. | I mars 2009 inleddes på order av presidenten en militärockupation av flera hamnar och flygplatser, de flesta i regioner som styrs av oppositionen, till följd av en lag som återgav förvaltningen av dessa anläggningar till den venezuelanska statsmakten. Med denna åtgärd siktar man in sig på att begränsa finanserna och strypa de ekonomiska resurserna för de politiska motståndarna. Enligt artikel 164-10 i konstitutionen för Bolivarianska republiken Venezuela tillhör förvaltningen av hamnar, flygplatser, vägar och motorvägar delstaternas exklusiva befogenheter, i samordning med centralmakten, men i inget fall tillhör den centralmaktens exklusiva befogenheter. |
| --- | --- |

H.

I mars 2009 inleddes på order av presidenten en militärockupation av flera hamnar och flygplatser, de flesta i regioner som styrs av oppositionen, till följd av en lag som återgav förvaltningen av dessa anläggningar till den venezuelanska statsmakten. Med denna åtgärd siktar man in sig på att begränsa finanserna och strypa de ekonomiska resurserna för de politiska motståndarna. Enligt artikel 164-10 i konstitutionen för Bolivarianska republiken Venezuela tillhör förvaltningen av hamnar, flygplatser, vägar och motorvägar delstaternas exklusiva befogenheter, i samordning med centralmakten, men i inget fall tillhör den centralmaktens exklusiva befogenheter.

| I. | I en politisk dom utan motstycke, som nyligen avkunnades av domaren Marjori Calderón, som är hustru till en högt uppsatt person i det socialistiska partiet PSUV, dömdes poliskommissarierna Ivan Simonovis, Lázaro Forero och Henry Vivas, liksom åtta tjänstemän vid storstadspolisen, utan ett enda trovärdigt bevis, till trettio års fängelse, det högsta straffet enligt Venezuelas brottsbalk. Dessa personer hade suttit skyddshäktade i mer än fem år i polislokaler som saknade dagsljus. Domen ingick i vad som visade sig vara det längsta målet i Venezuelas historia, ett mål fullt av oegentligheter och där man inte respekterade de åtalades mest grundläggande processuella rättigheter. Dessutom har de flesta av de 19 brott som begicks den 11 april 2002, för tre av vilka de åtalade nu har dömts utan några som helst bevis, förblivit ostraffade, trots många vittnesmål, tv-bilder och dokumenterade bevis som styrker ansvaret hos de bolivarianska pistolmän som tydligt kunde identifieras. |
| --- | --- |

I.

I en politisk dom utan motstycke, som nyligen avkunnades av domaren Marjori Calderón, som är hustru till en högt uppsatt person i det socialistiska partiet PSUV, dömdes poliskommissarierna Ivan Simonovis, Lázaro Forero och Henry Vivas, liksom åtta tjänstemän vid storstadspolisen, utan ett enda trovärdigt bevis, till trettio års fängelse, det högsta straffet enligt Venezuelas brottsbalk. Dessa personer hade suttit skyddshäktade i mer än fem år i polislokaler som saknade dagsljus. Domen ingick i vad som visade sig vara det längsta målet i Venezuelas historia, ett mål fullt av oegentligheter och där man inte respekterade de åtalades mest grundläggande processuella rättigheter. Dessutom har de flesta av de 19 brott som begicks den 11 april 2002, för tre av vilka de åtalade nu har dömts utan några som helst bevis, förblivit ostraffade, trots många vittnesmål, tv-bilder och dokumenterade bevis som styrker ansvaret hos de bolivarianska pistolmän som tydligt kunde identifieras.

| J. | Venezuelas president har vid flera olika tillfällen gjort kränkande och förolämpande uttalanden om ett stort antal utländska ledare, men när han har fått ta emot kritik i sitt eget land har han reagerat genom att beordra en omedelbar utvisning av alla utlänningar som vågat kritisera honom, inbegripet en våldsam utvisning av en ledamot av detta parlament. |
| --- | --- |

J.

Venezuelas president har vid flera olika tillfällen gjort kränkande och förolämpande uttalanden om ett stort antal utländska ledare, men när han har fått ta emot kritik i sitt eget land har han reagerat genom att beordra en omedelbar utvisning av alla utlänningar som vågat kritisera honom, inbegripet en våldsam utvisning av en ledamot av detta parlament.

| K. | President Chávez tvingade igenom en andra folkomröstning i februari 2009 för att godkänna obegränsade omval av presidenten på obestämd tid och av samtliga valda offentliga ämbeten, trots att han förlorade folkomröstningen om en reform av konstitutionen som innehöll detta ärende i december 2007, vilket bryter mot den venezuelanska konstitutionen som inte tillåter att samma reformförslag läggs fram under en och samma mandatperiod i nationalförsamlingen. |
| --- | --- |

K.

President Chávez tvingade igenom en andra folkomröstning i februari 2009 för att godkänna obegränsade omval av presidenten på obestämd tid och av samtliga valda offentliga ämbeten, trots att han förlorade folkomröstningen om en reform av konstitutionen som innehöll detta ärende i december 2007, vilket bryter mot den venezuelanska konstitutionen som inte tillåter att samma reformförslag läggs fram under en och samma mandatperiod i nationalförsamlingen.

| L. | Venezuelas myndigheter ansåg det inte önskvärt med närvaron av en officiell delegation från Europaparlamentet, som hade planerat ett besök till landet under den första veckan i mars 2009, ett besök som skulle ha ägt rum efter att orättfärdigt ha skjutits upp flera gånger av de venezuelanska myndigheterna. |
| --- | --- |

L.

Venezuelas myndigheter ansåg det inte önskvärt med närvaron av en officiell delegation från Europaparlamentet, som hade planerat ett besök till landet under den första veckan i mars 2009, ett besök som skulle ha ägt rum efter att orättfärdigt ha skjutits upp flera gånger av de venezuelanska myndigheterna.

| 1. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över det försämrade läget och demokratins tillstånd i Venezuela, som på allvar riskerar att kollapsa till följd av maktkoncentration och den ökande despotism som landets president utövar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över det försämrade läget och demokratins tillstånd i Venezuela, som på allvar riskerar att kollapsa till följd av maktkoncentration och den ökande despotism som landets president utövar.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med alla personer som utsätts för politisk förföljelse i Venezuela, en förföljelse som i dagsläget symboliseras av Manuel Rosales. Parlamentet välkomnar den peruanska regeringens beslut att bevilja Manuel Rosales politisk asyl. Parlamentet förkastar med kraft användningen av hot, våld, maktmissbruk och förolämpningar samt utnyttjandet av rättsväsendet som ett politiskt vapen i syfte att skrämma och undanröja motståndare. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med alla personer som utsätts för politisk förföljelse i Venezuela, en förföljelse som i dagsläget symboliseras av Manuel Rosales. Parlamentet välkomnar den peruanska regeringens beslut att bevilja Manuel Rosales politisk asyl. Parlamentet förkastar med kraft användningen av hot, våld, maktmissbruk och förolämpningar samt utnyttjandet av rättsväsendet som ett politiskt vapen i syfte att skrämma och undanröja motståndare.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att det för att få utöva makt i en demokrati, utöver den obestridliga legitimitet som bygger på valresultatet, enligt Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) interamerikanska demokratiska stadga även krävs legitimitet i utövandet, vilket förutsätter att maktutövningen bygger på respekt för fastställda spelregler, gällande författning och lagar samt rättsstatsprincipen som en garanti för ett fullständigt demokratiskt system. Dessutom krävs det att maktutövningen sker med respekt för politiska motståndare som agerar med fredliga och demokratiska medel, särskilt om dessa har valts och erhållit sitt mandat genom allmänna val. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att det för att få utöva makt i en demokrati, utöver den obestridliga legitimitet som bygger på valresultatet, enligt Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) interamerikanska demokratiska stadga även krävs legitimitet i utövandet, vilket förutsätter att maktutövningen bygger på respekt för fastställda spelregler, gällande författning och lagar samt rättsstatsprincipen som en garanti för ett fullständigt demokratiskt system. Dessutom krävs det att maktutövningen sker med respekt för politiska motståndare som agerar med fredliga och demokratiska medel, särskilt om dessa har valts och erhållit sitt mandat genom allmänna val.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft landets myndigheter, särskilt landets president, att låta dialog, respekt för rättsstatsprincipen och de konstitutionella ramarna samt tolerans gentemot politiska motståndare styra det politiska handlandet, så att de olika politiska alternativ som det venezuelanska folket har givit sitt stöd till i val får ett adekvat utrymme och representeras adekvat i det politiska livet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft landets myndigheter, särskilt landets president, att låta dialog, respekt för rättsstatsprincipen och de konstitutionella ramarna samt tolerans gentemot politiska motståndare styra det politiska handlandet, så att de olika politiska alternativ som det venezuelanska folket har givit sitt stöd till i val får ett adekvat utrymme och representeras adekvat i det politiska livet.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Venezuelas regering att följa de internationella avtal som landet har undertecknat och ratificerat, inbegripet den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna, särskilt bestämmelserna om politiska rättigheter som fastställs i artikel 23.1, och i artiklarna 2 och 25 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Venezuelas regering att följa de internationella avtal som landet har undertecknat och ratificerat, inbegripet den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna, särskilt bestämmelserna om politiska rättigheter som fastställs i artikel 23.1, och i artiklarna 2 och 25 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare, den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika, Mercosurs parlament samt till Bolivarianska republiken Venezuelas regering och nationalförsamling. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Amerikanska samarbetsorganisationens generalsekreterare, den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika, Mercosurs parlament samt till Bolivarianska republiken Venezuelas regering och nationalförsamling.

---

(1)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 484.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2008)0525.

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/116

---

Torsdag 7 maj 2009Utveckling av ett EU-område för straffrättskipning

P6_TA(2009)0386

Europaparlamentets rekommendation till rådet av den 7 maj 2009 om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (2009/2012(INI))

2010/C 212 E/19

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

med beaktande av förslaget till rekommendation till rådet från Panayiotis Demetriou, för PPE-DE-gruppen om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning (B6-0335/2008),

med beaktande av artiklarna 6, 29, 31.1 c, 34.2 a och 34.2 b i EU-fördraget, Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 47, 48, 49 och 50, och den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, särskilt artiklarna 5, 6, 7 och 13,

med beaktande av kommissionens grönbok av den 19 februari 2003 om rättssäkerhetsgarantier för misstänkta och tilltalade i brottmål i Europeiska unionen (KOM(2003)0075) och kommissionens grönbok av den 26 april 2006 om oskuldspresumtion (KOM(2006)0174), kommissionens förslag till rådets rambeslut om vissa rättssäkerhetsgarantier i brottmål i Europeiska unionen (KOM(2004)0328) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 12 april 2005 i samband därmed (1),

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 9 mars 2004 om fängslade personers rättigheter i Europeiska unionen (2),

med beaktande av rådets rambeslut 2008/909/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på brottmålsdomar avseende frihetsstraff eller frihetsberövande åtgärder i syfte att verkställa dessa domar i Europeiska unionen (3) samt parlamentets ståndpunkt av den 2 september 2008 i samband därmed (4),

med beaktande av rapporten från Europeiska kommissionen för effektivisering av rättsväsendet (CEPEJ) vid Europarådet med titeln ”European judicial systems: Efficiency of justice” från 2008,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 februari 2008 om inrättande av ett forum för diskussion om EU:s politik och praxis på rättsområdet (KOM(2008)0038),

med beaktande av slutsatserna från rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) den 27-28 november 2008 om inrättande av ett nätverk för lagstiftningssamarbete mellan Europeiska unionens medlemsstaters justitieministerier,

med beaktande av Republiken Frankrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om inrättande av ett europeiskt nätverk för rättslig utbildning (5), parlamentets ståndpunkt av den 24 september 2002 i samband därmed (6), kommissionens meddelande av den 29 juni 2006 om rättslig utbildning i Europeiska unionen (KOM(2006)0356) och resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om utbildning av domare, åklagare och övrig personal inom domstolsväsendet i Europeiska unionen (7),

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2008 om de nationella domarnas roll i det europeiska rättssystemet (8) för att främja utformandet av en genuin rättskultur för EU,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 oktober 2007 om Eurojusts och det europeiska rättsliga nätverkets roll i bekämpningen av organiserad brottslighet och terrorism i EU (KOM(2007)0644), den konsoliderade versionen av rådets beslut 2002/187/RIF om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (5347/2009), rådets beslut 2008/976/RIF av den 16 december 2008 om det europeiska rättsliga nätverket (9) samt parlamentets ståndpunkt av den 2 september 2008 i samband därmed (10),

med beaktande av rådets rambeslut 2008/978/RIF av den 18 december 2008 om ett europeiskt bevisupptagningsbeslut avseende föremål, handlingar eller uppgifter som ska företes i brottmål (11) samt parlamentets ståndpunkt av den 21 oktober 2008 i samband därmed (12),

med beaktande av undersökningen ”Analysis of the future of mutual recognition in criminal matters in the European Union” (13) [analys av framtiden för ömsesidigt erkännande inom straffrätten i EU] som nyligen publicerades av Université Libre de Bruxelles,

med beaktande av rådets rambeslut om tillämpning mellan Europeiska unionens medlemsstater av principen om ömsesidigt erkännande på beslut om övervakningsåtgärder som ett alternativ till tillfälligt frihetsberövande (17506/2008),

med beaktande av utvärderingsrapporten om tillämpningen av rådets rambeslut 2002/584/RIF om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna (14),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 november 2008 som behandlar beslagtagande av kriminella organisationers tillgångar och egendom (KOM(2008)0766),

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 maj 2008 med titeln ”Mot en europeisk strategi för e-juridik” (KOM(2008)0329), rådets slutsatser om en strategi för e-juridik, Europaparlamentets resolution av den 18 december 2008 med rekommendationer till kommissionen om e-juridik (15) liksom Europaparlamentets ståndpunkt av den 9 oktober 2008 om förslaget till rådets beslut om inrättande av Europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (ECRIS) i enlighet med artikel 11 i rambeslut 2008/.../RIF (16) samt rådets slutsatser om en rapport om de framsteg som gjorts under det franska ordförandeskapet när det gäller e-juridik, som antogs vid rådets möte (rättsliga och inrikes frågor) den 27–28 november 2008,

med beaktande av Europaparlamentets tidigare rekommendationer (17) till rådet,

med beaktande av Lissabonfördraget, särskilt kapitel 4, artiklarna 82–86 (straffrättsligt samarbete) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av behovet att fastställa det bästa sättet att utveckla ett EU-område för straffrättskipning,

med beaktande av utarbetandet av det kommande Stockholmsprogrammet,

med beaktande av behovet av en ökad dialog om dessa frågor med de nationella parlamenten, civilsamhället och de rättsliga myndigheterna,

med beaktande av artiklarna 114.3 och 94 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0262/2009), och av följande skäl:

| A. | Rättskipningen faller inom medlemsstaternas nationella behörighetsområde. |
| --- | --- |

A.

Rättskipningen faller inom medlemsstaternas nationella behörighetsområde.

| B. | Mot bakgrund av Lissabonfördraget bör det betonas att, med detta i kraft, EU:s behörighet inom området straffrättsligt samarbete skulle utökas och att det skulle innebära tillämpning av lagstiftningsförfarandet genom medbeslutande inom detta område genom avskaffande av pelarsystemet. |
| --- | --- |

B.

Mot bakgrund av Lissabonfördraget bör det betonas att, med detta i kraft, EU:s behörighet inom området straffrättsligt samarbete skulle utökas och att det skulle innebära tillämpning av lagstiftningsförfarandet genom medbeslutande inom detta område genom avskaffande av pelarsystemet.

| C. | I Haagprogrammet, liksom i Tammerforsprogrammet, prioriteras upprättandet av ett EU-område för rättvisa. Där betonades också att rättvisan skulle stärkas genom ökat förtroende och större ömsesidigt förtroende, genomförande av programmet om ömsesidigt erkännande, utarbetande av likvärdiga standarder för rättssäkerhetsgarantier i brottmål, tillnärmning av lagstiftningen – för att undvika att brottslingar drar nytta av skillnader mellan rättsliga system och för att säkerställa att medborgarna skyddas oavsett var de befinner sig inom EU – och för att främja utvecklingen av Eurojust. |
| --- | --- |

C.

I Haagprogrammet, liksom i Tammerforsprogrammet, prioriteras upprättandet av ett EU-område för rättvisa. Där betonades också att rättvisan skulle stärkas genom ökat förtroende och större ömsesidigt förtroende, genomförande av programmet om ömsesidigt erkännande, utarbetande av likvärdiga standarder för rättssäkerhetsgarantier i brottmål, tillnärmning av lagstiftningen – för att undvika att brottslingar drar nytta av skillnader mellan rättsliga system och för att säkerställa att medborgarna skyddas oavsett var de befinner sig inom EU – och för att främja utvecklingen av Eurojust.

| D. | Enligt kommissionens rapport av den 2 juli 2008 om genomförandet av Haagprogrammet 2007 (KOM(2008)0373) har resultaten inom det straffrättsliga samarbetet varit ganska ringa, med politiska blockeringar och fördröjningar som återspeglas i det minskade antalet antagna instrument, medan en tillfredsställande utveckling har noterats inom andra områden, såsom samarbete i civila frågor, gränsförvaltning, laglig och olaglig migration samt asylpolitik. |
| --- | --- |

D.

Enligt kommissionens rapport av den 2 juli 2008 om genomförandet av Haagprogrammet 2007 (KOM(2008)0373) har resultaten inom det straffrättsliga samarbetet varit ganska ringa, med politiska blockeringar och fördröjningar som återspeglas i det minskade antalet antagna instrument, medan en tillfredsställande utveckling har noterats inom andra områden, såsom samarbete i civila frågor, gränsförvaltning, laglig och olaglig migration samt asylpolitik.

| E. | Brottmål har relevanta och talrika konsekvenser i termer av de grundläggande friheterna för både brottsoffer, misstänkta och tilltalade. |
| --- | --- |

E.

Brottmål har relevanta och talrika konsekvenser i termer av de grundläggande friheterna för både brottsoffer, misstänkta och tilltalade.

| F. | Skyddandet av rättigheter såsom rätten till en rättvis rättegång, oskuldspresumtion, rätten till försvar, rätten för brottsoffer, ”ne bis in idem-principen” och ett processrättsligt minimiskydd vid frihetsberövande före rättegång har den främsta betydelsen vid brottmål. |
| --- | --- |

F.

Skyddandet av rättigheter såsom rätten till en rättvis rättegång, oskuldspresumtion, rätten till försvar, rätten för brottsoffer, ”ne bis in idem-principen” och ett processrättsligt minimiskydd vid frihetsberövande före rättegång har den främsta betydelsen vid brottmål.

| G. | Det dagliga straffrättsliga samarbetet grundar sig fortfarande på instrument för ömsesidigt bistånd såsom konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål från 2000 och Europarådets konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål från 1959. |
| --- | --- |

G.

Det dagliga straffrättsliga samarbetet grundar sig fortfarande på instrument för ömsesidigt bistånd såsom konventionen om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål från 2000 och Europarådets konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål från 1959.

| H. | Inom ramen för den europeiska rättens syften och principer, innebär principen om ömsesidigt erkännande att ett beslut, när det har meddelats av en behörig rättslig myndighet i en medlemsstat, träder i kraft direkt och utan inskränkningar inom hela unionens territorium, och medlemsstaternas rättsliga myndigheter inom det område där beslutet kan verkställas ska medverka i genomdrivandet av beslutet som om det varit ett beslut från en behörig myndighet i denna medlemsstat, om inte det instrument där det genomförs begränsar dess genomförande. |
| --- | --- |

H.

Inom ramen för den europeiska rättens syften och principer, innebär principen om ömsesidigt erkännande att ett beslut, när det har meddelats av en behörig rättslig myndighet i en medlemsstat, träder i kraft direkt och utan inskränkningar inom hela unionens territorium, och medlemsstaternas rättsliga myndigheter inom det område där beslutet kan verkställas ska medverka i genomdrivandet av beslutet som om det varit ett beslut från en behörig myndighet i denna medlemsstat, om inte det instrument där det genomförs begränsar dess genomförande.

| I. | Genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande, som utgör grundvalen för det rättsliga samarbetet sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors, har långt ifrån uppnåtts på ett tillfredsställande sätt och måste åtföljas av enhetliga förfarande- och rättssäkerhetsgarantier. |
| --- | --- |

I.

Genomförandet av principen om ömsesidigt erkännande, som utgör grundvalen för det rättsliga samarbetet sedan Europeiska rådets möte i Tammerfors, har långt ifrån uppnåtts på ett tillfredsställande sätt och måste åtföljas av enhetliga förfarande- och rättssäkerhetsgarantier.

| J. | Där den genomförs, såsom är fallet med den europeiska arresteringsordern, har principen om ömsesidigt erkännande visat sig vara effektiv och gett ett stort mervärde för det rättsliga samarbetet inom EU. |
| --- | --- |

J.

Där den genomförs, såsom är fallet med den europeiska arresteringsordern, har principen om ömsesidigt erkännande visat sig vara effektiv och gett ett stort mervärde för det rättsliga samarbetet inom EU.

| K. | För att vara helt effektiv är principen om ömsesidigt erkännande i stor utsträckning beroende av inrättandet av en gemensam europeisk rättskultur som grundar sig på ömsesidigt förtroende, gemensamma principer, samarbete och en viss grad av samordning – till exempel, i definitionen av vissa brott och i påföljderna – och ett genuint skydd av de grundläggande rättigheterna särskilt när det gäller rättssäkerhetsgarantier, miniminormer för förhållanden och översyn i samband med förvar, fångars rättigheter och tillgängliga prövningsmekanismer för individer. |
| --- | --- |

K.

För att vara helt effektiv är principen om ömsesidigt erkännande i stor utsträckning beroende av inrättandet av en gemensam europeisk rättskultur som grundar sig på ömsesidigt förtroende, gemensamma principer, samarbete och en viss grad av samordning – till exempel, i definitionen av vissa brott och i påföljderna – och ett genuint skydd av de grundläggande rättigheterna särskilt när det gäller rättssäkerhetsgarantier, miniminormer för förhållanden och översyn i samband med förvar, fångars rättigheter och tillgängliga prövningsmekanismer för individer.

| L. | Rättslig utbildning för domare, åklagare, försvarsadvokater och andra som medverkar i rättskipningen spelar en nyckelroll för det ömsesidiga förtroendet och i utvecklingen av en gemensam europeisk rättskultur. Samtidigt främjas den rätta balansen mellan åklagarsidans och försvarets intressen och kontinuitet och ett effektivt försvar vid gränsöverskridande mål säkras. |
| --- | --- |

L.

Rättslig utbildning för domare, åklagare, försvarsadvokater och andra som medverkar i rättskipningen spelar en nyckelroll för det ömsesidiga förtroendet och i utvecklingen av en gemensam europeisk rättskultur. Samtidigt främjas den rätta balansen mellan åklagarsidans och försvarets intressen och kontinuitet och ett effektivt försvar vid gränsöverskridande mål säkras.

| M. | Många framsteg har gjorts inom den rättsliga utbildningen, särskilt tack vare bidraget från det europeiska nätverket för rättslig utbildning och dess verksamhet. |
| --- | --- |

M.

Många framsteg har gjorts inom den rättsliga utbildningen, särskilt tack vare bidraget från det europeiska nätverket för rättslig utbildning och dess verksamhet.

| N. | Trots de viktiga resultat som hittills uppnåtts, har nätverkets roll varit begränsad på grund av begränsningar beträffande organisationsstrukturen och bristen på tillräckliga resurser. |
| --- | --- |

N.

Trots de viktiga resultat som hittills uppnåtts, har nätverkets roll varit begränsad på grund av begränsningar beträffande organisationsstrukturen och bristen på tillräckliga resurser.

| O. | På grund av den ovannämnda situationen ges rättsliga myndigheter för närvarande inte de utbildningsverktyg som de behöver för att korrekt tillämpa EU-lagstiftningen. Bara en mycket liten del av rättsväsendet har tillgång till EU-inriktad rättslig utbildning. |
| --- | --- |

O.

På grund av den ovannämnda situationen ges rättsliga myndigheter för närvarande inte de utbildningsverktyg som de behöver för att korrekt tillämpa EU-lagstiftningen. Bara en mycket liten del av rättsväsendet har tillgång till EU-inriktad rättslig utbildning.

| P. | De framtida åtgärderna för att utveckla EU-området för straffrättskipning behöver grundas på en öppen, korrekt och kontinuerlig övervakning av genomförandet av EU:s politik och rättsliga instrument samt vilken kvalitet och effektivitet som medlemsstaterna uppvisar på ett rättsligt plan. |
| --- | --- |

P.

De framtida åtgärderna för att utveckla EU-området för straffrättskipning behöver grundas på en öppen, korrekt och kontinuerlig övervakning av genomförandet av EU:s politik och rättsliga instrument samt vilken kvalitet och effektivitet som medlemsstaterna uppvisar på ett rättsligt plan.

| Q. | För närvarande finns det inom EU ingen övergripande, konstant och tydlig tillsyn av EU:s politik inom det straffrättsliga området, och inte heller av rättskipningens kvalitet och effektivitet. |
| --- | --- |

Q.

För närvarande finns det inom EU ingen övergripande, konstant och tydlig tillsyn av EU:s politik inom det straffrättsliga området, och inte heller av rättskipningens kvalitet och effektivitet.

| R. | En sådan utvärdering skulle vara grundläggande för EU-beslutsfattare i färd med att ta fram de lämpligaste rättsliga åtgärderna samtidigt som de söker främja medlemsstaternas ömsesidiga förtroende för varandras rättsliga system. |
| --- | --- |

R.

En sådan utvärdering skulle vara grundläggande för EU-beslutsfattare i färd med att ta fram de lämpligaste rättsliga åtgärderna samtidigt som de söker främja medlemsstaternas ömsesidiga förtroende för varandras rättsliga system.

| S. | Detta utvärderingssystemet bör ta hänsyn till befintliga utvärderingssystem utan att man dubblerar insatser och resultat, och parlamentet bör ges en aktiv roll. |
| --- | --- |

S.

Detta utvärderingssystemet bör ta hänsyn till befintliga utvärderingssystem utan att man dubblerar insatser och resultat, och parlamentet bör ges en aktiv roll.

| T. | Det nyligen inrättade forumet för diskussion om EU:s politik och praxis på rättsområdet skulle kunna ge ett viktigt bidrag vid förhandsbedömningen av EU:s lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

T.

Det nyligen inrättade forumet för diskussion om EU:s politik och praxis på rättsområdet skulle kunna ge ett viktigt bidrag vid förhandsbedömningen av EU:s lagstiftningsinitiativ.

| U. | För att säkra enhetlighet och konsekvens i EU:s åtgärder, och samtidigt skydda grundläggande mänskliga rättigheter, bör offentliga samråd med lämpliga förfaranden, inbegripet konsekvensbedömningar, hållas innan förslag och initiativ för antagande av EU:s lagstiftningsinstrument framläggs av kommissionen eller medlemsstaterna. |
| --- | --- |

U.

För att säkra enhetlighet och konsekvens i EU:s åtgärder, och samtidigt skydda grundläggande mänskliga rättigheter, bör offentliga samråd med lämpliga förfaranden, inbegripet konsekvensbedömningar, hållas innan förslag och initiativ för antagande av EU:s lagstiftningsinstrument framläggs av kommissionen eller medlemsstaterna.

| V. | Ett konstant utbyte av information, praxis och erfarenheter mellan rättsliga myndigheter i medlemsstaterna utgör ett grundläggande bidrag till utvecklingen av en miljö som bygger på ömsesidigt förtroende, såsom de påfallande resultat som har uppnåtts med utbytesprogrammet för rättsliga myndigheter visar. |
| --- | --- |

V.

Ett konstant utbyte av information, praxis och erfarenheter mellan rättsliga myndigheter i medlemsstaterna utgör ett grundläggande bidrag till utvecklingen av en miljö som bygger på ömsesidigt förtroende, såsom de påfallande resultat som har uppnåtts med utbytesprogrammet för rättsliga myndigheter visar.

| W. | Ett generellt uppgiftsskyddssystem som är tillfredsställande saknas fortfarande inom det straffrättsliga samarbetet, och i avsaknad av ett sådant behöver de registrerades rättigheter noga regleras för varje enskilt rättsligt instrument. |
| --- | --- |

W.

Ett generellt uppgiftsskyddssystem som är tillfredsställande saknas fortfarande inom det straffrättsliga samarbetet, och i avsaknad av ett sådant behöver de registrerades rättigheter noga regleras för varje enskilt rättsligt instrument.

| X. | För att vara effektivt måste ett EU-område för straffrättskipning kunna dra nytta av ny teknik, med respekt för de grundläggande rättigheterna, och använda Internetverktyg vid genomförandet av EU:s politik samt i spridningen av och diskussionen om information och förslag. |
| --- | --- |

X.

För att vara effektivt måste ett EU-område för straffrättskipning kunna dra nytta av ny teknik, med respekt för de grundläggande rättigheterna, och använda Internetverktyg vid genomförandet av EU:s politik samt i spridningen av och diskussionen om information och förslag.

| Y. | Det nationella rättsväsendets roll blir alltmer relevant i kampen mot gränsöverskridande brottslighet och samtidigt i skyddet av grundläggande rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

Y.

Det nationella rättsväsendets roll blir alltmer relevant i kampen mot gränsöverskridande brottslighet och samtidigt i skyddet av grundläggande rättigheter och friheter.

| Z. | Samordningsorgan som Eurojust har visat sig ge ett verkligt mervärde. Deras åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet har utvecklats på ett markant sätt trots att deras befogenheter fortfarande är alltför begränsade. Vissa medlemsstater har visat sig vara motvilliga att lämna ut information i detta sammanhang. |
| --- | --- |

Z.

Samordningsorgan som Eurojust har visat sig ge ett verkligt mervärde. Deras åtgärder mot gränsöverskridande brottslighet har utvecklats på ett markant sätt trots att deras befogenheter fortfarande är alltför begränsade. Vissa medlemsstater har visat sig vara motvilliga att lämna ut information i detta sammanhang.

| AA. | Samordningen av försvarsadvokater är bristfällig och bör beaktas i form av en stödorganisation som backas upp på EU nivå. |
| --- | --- |

AA.

Samordningen av försvarsadvokater är bristfällig och bör beaktas i form av en stödorganisation som backas upp på EU nivå.

| AB. | Maffia och organiserad brottslighet i allmänhet har blivit ett gränsöverskridande fenomen som har ett socialt, kulturellt, ekonomiskt och politiskt inflytande på medlemsstater och grannländer, och som också behöver bekämpas på social nivå, i samarbete med civilsamhället och demokratiska institutioner. |
| --- | --- |

AB.

Maffia och organiserad brottslighet i allmänhet har blivit ett gränsöverskridande fenomen som har ett socialt, kulturellt, ekonomiskt och politiskt inflytande på medlemsstater och grannländer, och som också behöver bekämpas på social nivå, i samarbete med civilsamhället och demokratiska institutioner.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:






  a) | Ett EU-område för straffrättskipning måste baseras på respekt för de grundläggande rättigheterna. Rådet uppmanas därför att återuppta arbetet med att skydda de grundläggande rättigheterna och att särskilt, utan dröjsmål, anta






  — | ett ambitiöst rättsligt instrument om rättssäkerhetsgarantier i brottmål – grundat på principen om oskuldspresumtion – såsom rätten till ”rättighetsinformation”, rätten till rättshjälp, vid behov rätten till gratis rättshjälp både före och under rättegången, rätten att lägga fram bevis, rätten att informeras på ett språk som den misstänkte/tilltalade kan förstå om anklagelsernas karaktär och/eller motiv och/eller om anledningarna till misstanke, rätten att få tillgång till alla relevanta handlingar på ett språk som den misstänkte/den tilltalade förstår samt rätten till en tolk, rätten att höras och rätten till försvar, skydd av misstänkta/tilltalade som inte kan förstå eller följa förfarandena, miniminormer för häktning, villkor och skydd för minderåriga misstänkta/tilltalade samt effektiva och tillgängliga prövningsmekanismer för individer, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till rådet:

a)

Ett EU-område för straffrättskipning måste baseras på respekt för de grundläggande rättigheterna. Rådet uppmanas därför att återuppta arbetet med att skydda de grundläggande rättigheterna och att särskilt, utan dröjsmål, anta

—

ett ambitiöst rättsligt instrument om rättssäkerhetsgarantier i brottmål – grundat på principen om oskuldspresumtion – såsom rätten till ”rättighetsinformation”, rätten till rättshjälp, vid behov rätten till gratis rättshjälp både före och under rättegången, rätten att lägga fram bevis, rätten att informeras på ett språk som den misstänkte/tilltalade kan förstå om anklagelsernas karaktär och/eller motiv och/eller om anledningarna till misstanke, rätten att få tillgång till alla relevanta handlingar på ett språk som den misstänkte/den tilltalade förstår samt rätten till en tolk, rätten att höras och rätten till försvar, skydd av misstänkta/tilltalade som inte kan förstå eller följa förfarandena, miniminormer för häktning, villkor och skydd för minderåriga misstänkta/tilltalade samt effektiva och tillgängliga prövningsmekanismer för individer,

| — | en övergripande rättslig ram som ger brottsoffer bästa möjliga skydd, bland annat adekvat ersättning och skydd av vittnen, särskilt i fråga om mål som gäller organiserad brottslighet, |
| --- | --- |

—

en övergripande rättslig ram som ger brottsoffer bästa möjliga skydd, bland annat adekvat ersättning och skydd av vittnen, särskilt i fråga om mål som gäller organiserad brottslighet,

| — | ett rättsligt instrument om bevisens tillåtlighet i brottmål, |
| --- | --- |

—

ett rättsligt instrument om bevisens tillåtlighet i brottmål,

| — | åtgärder för att fastställa miniminormer för förhållandena i fängelser och häkten samt gemensamma rättigheter för fångar inom EU, inbegripet, bland annat, rätten till kommunikation och konsulärt stöd, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att fastställa miniminormer för förhållandena i fängelser och häkten samt gemensamma rättigheter för fångar inom EU, inbegripet, bland annat, rätten till kommunikation och konsulärt stöd,

| — | vidta åtgärder för att agera genom ledning och stöd till civilsamhället och institutioner i deras strävan att bekämpa maffia och vidta åtgärder med sikte på att anta ett rättsligt instrument för beslagtagande av internationella kriminella organisationers finansiella tillgångar och egendom och för användning av dessa för sociala syften. |
| --- | --- |

—

vidta åtgärder för att agera genom ledning och stöd till civilsamhället och institutioner i deras strävan att bekämpa maffia och vidta åtgärder med sikte på att anta ett rättsligt instrument för beslagtagande av internationella kriminella organisationers finansiella tillgångar och egendom och för användning av dessa för sociala syften.

| b) | Principen om ömsesidigt erkännande är grundvalen för det straffrättsliga samarbetet. Rådet uppmanas därför att så snabbt som möjligt anta de EU-rättsliga instrument som fortfarande behövs för att denna princip ska genomföras fullt ut, samt att säkra utvecklingen av likvärdiga standarder för rättssäkerhetsgarantier och en tillnärmning av minimiregler när det gäller aspekter av det rättsliga förfarandet. |
| --- | --- |

b)

Principen om ömsesidigt erkännande är grundvalen för det straffrättsliga samarbetet. Rådet uppmanas därför att så snabbt som möjligt anta de EU-rättsliga instrument som fortfarande behövs för att denna princip ska genomföras fullt ut, samt att säkra utvecklingen av likvärdiga standarder för rättssäkerhetsgarantier och en tillnärmning av minimiregler när det gäller aspekter av det rättsliga förfarandet.

| c) | Rådet uppmanas att tillsammans med medlemsstaterna effektivt genomföra principen om ömsesidigt erkännande inom det straffrättsliga området och att ägna tillräcklig uppmärksamhet åt svårigheterna och resultaten vid genomförandet och vid den dagliga tillämpningen av den europeiska arresteringsordern, och se till att medlemsstaterna i sin tillämpning av denna princip respekterar grundläggande rättigheter och allmänna rättsliga principer enligt artikel 6 i EU fördraget. |
| --- | --- |

c)

Rådet uppmanas att tillsammans med medlemsstaterna effektivt genomföra principen om ömsesidigt erkännande inom det straffrättsliga området och att ägna tillräcklig uppmärksamhet åt svårigheterna och resultaten vid genomförandet och vid den dagliga tillämpningen av den europeiska arresteringsordern, och se till att medlemsstaterna i sin tillämpning av denna princip respekterar grundläggande rättigheter och allmänna rättsliga principer enligt artikel 6 i EU fördraget.

| d) | Rådet uppmanas att uppmana medlemsstaterna att tillämpa proportionalitetsprincipen vid tillämpning av rambeslutet om den europeiska arresteringsordern samt att uppmärksamma andra rättsliga instrument, exempelvis förhör genom videokonferens, som med lämpliga skyddsåtgärder kan vara lämpade i specifika fall. |
| --- | --- |

d)

Rådet uppmanas att uppmana medlemsstaterna att tillämpa proportionalitetsprincipen vid tillämpning av rambeslutet om den europeiska arresteringsordern samt att uppmärksamma andra rättsliga instrument, exempelvis förhör genom videokonferens, som med lämpliga skyddsåtgärder kan vara lämpade i specifika fall.

| e) | Rådet uppmanas att i samarbete med parlamentet granska den aktuella situationen för det straffrättsliga samarbetet inom EU, och beakta både brister och framsteg. |
| --- | --- |

e)

Rådet uppmanas att i samarbete med parlamentet granska den aktuella situationen för det straffrättsliga samarbetet inom EU, och beakta både brister och framsteg.

| f) | Rådet uppmanas att tillsammans med kommissionen och parlamentet inrätta en expertgrupp (jurister) med uppdrag att genomföra en studie över likheterna och skillnaderna mellan medlemsstaternas straffrättssystem och att presentera förslag om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning som skapar balans mellan behoven att fullfölja brottmål på ett effektivt sätt och att skydda de individuella rättigheterna. |
| --- | --- |

f)

Rådet uppmanas att tillsammans med kommissionen och parlamentet inrätta en expertgrupp (jurister) med uppdrag att genomföra en studie över likheterna och skillnaderna mellan medlemsstaternas straffrättssystem och att presentera förslag om utvecklingen av ett EU-område för straffrättskipning som skapar balans mellan behoven att fullfölja brottmål på ett effektivt sätt och att skydda de individuella rättigheterna.

| g) | Rådet uppmanas att tillsammans med kommissionen och parlamentet – i samarbete med relevant utskott vid Europarådet såsom CEPEJ, och med befintliga europeiska nätverk som verkar inom straffrättsfrågor – fastställa ett objektivt, opartiskt, överskådligt, omfattande, övergripande, horisontellt och kontinuerligt tillsyns- och utvärderingssystem för rättsskipningens kvalitet, effektivitet, integritet och rättvisa, med hänsyn även tagen till medlemsstaternas praktiska genomförande av den rättspraxis som EG-domstolen och Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna fastställt, som efterliknar systemet för inbördes utvärdering och som kan leverera tillförlitliga rapporter åtminstone en gång per år. Särskilt bör man med detta utvärderingssystem






  — | inrätta ett utvärderingsnätverk som innefattar såväl en politisk nivå som en teknisk nivå, |
| --- | --- | --- |

g)

Rådet uppmanas att tillsammans med kommissionen och parlamentet – i samarbete med relevant utskott vid Europarådet såsom CEPEJ, och med befintliga europeiska nätverk som verkar inom straffrättsfrågor – fastställa ett objektivt, opartiskt, överskådligt, omfattande, övergripande, horisontellt och kontinuerligt tillsyns- och utvärderingssystem för rättsskipningens kvalitet, effektivitet, integritet och rättvisa, med hänsyn även tagen till medlemsstaternas praktiska genomförande av den rättspraxis som EG-domstolen och Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna fastställt, som efterliknar systemet för inbördes utvärdering och som kan leverera tillförlitliga rapporter åtminstone en gång per år. Särskilt bör man med detta utvärderingssystem

—

inrätta ett utvärderingsnätverk som innefattar såväl en politisk nivå som en teknisk nivå,

| — | på grundval av en översyn av befintliga utvärderingssystem fastställa prioriteringar, omfattning, kriterier och metoder, och komma ihåg att utvärderingen inte bör vara teoretisk, utan att den snarare bör bedöma det inflytande som EU:s politik har på plats och på den dagliga rättskipningen samt på rättskipningens kvalitet, effektivitet, integritet och rättvisa, med hänsyn även tagen till medlemsstaternas praktiska genomförande av den rättspraxis som EG-domstolen och Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna fastställt, |
| --- | --- |

—

på grundval av en översyn av befintliga utvärderingssystem fastställa prioriteringar, omfattning, kriterier och metoder, och komma ihåg att utvärderingen inte bör vara teoretisk, utan att den snarare bör bedöma det inflytande som EU:s politik har på plats och på den dagliga rättskipningen samt på rättskipningens kvalitet, effektivitet, integritet och rättvisa, med hänsyn även tagen till medlemsstaternas praktiska genomförande av den rättspraxis som EG-domstolen och Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna fastställt,

| — | undvika dubblering med och främja synergieffekter mellan befintliga utvärderingssystem, |
| --- | --- |

—

undvika dubblering med och främja synergieffekter mellan befintliga utvärderingssystem,

| — | använda en kombinerad strategi som består av både statistisk och rättslig information och av bedömningar på plats av tillämpningen av EU-instrumenten, |
| --- | --- |

—

använda en kombinerad strategi som består av både statistisk och rättslig information och av bedömningar på plats av tillämpningen av EU-instrumenten,

| — | samla in jämförbara uppgifter och i möjligaste mån se över redan befintliga uppgifter, |
| --- | --- |

—

samla in jämförbara uppgifter och i möjligaste mån se över redan befintliga uppgifter,

| — | engagera parlamentet på både politisk och teknisk nivå i utvärderingssystemet. |
| --- | --- |

—

engagera parlamentet på både politisk och teknisk nivå i utvärderingssystemet.

| h) | Rådet uppmanas att tillsammans med kommissionen och parlamentet granska den aktuella situationen för den rättsliga utbildningen inom EU, dess svagheter och behov. Rådet uppmanas även att vidta omedelbara åtgärder – som inte innebär onödigt dubbelarbete – för att främja utformandet av en genuin rättskultur för EU genom inrättandet av en europeisk juridisk skola för domare, åklagare, försvarsadvokater och andra personer verksamma inom rättsväsendet, som skulle






  — | inrättas med utgångspunkt i det europeiska nätverket för rättslig utbildning, för att på sikt utvecklas till en solid och lämpligt utformad EU-institution med kopplingar till befintliga organ inom vilket en dominerande roll skulle ges nationella juridiska skolor
  ,
  juridiska nätverk och andra organisationer, exempelvis Europeiska rättsakademin och organisationer för rätten till försvar, med kommissionens medverkan, |
| --- | --- | --- |

h)

Rådet uppmanas att tillsammans med kommissionen och parlamentet granska den aktuella situationen för den rättsliga utbildningen inom EU, dess svagheter och behov. Rådet uppmanas även att vidta omedelbara åtgärder – som inte innebär onödigt dubbelarbete – för att främja utformandet av en genuin rättskultur för EU genom inrättandet av en europeisk juridisk skola för domare, åklagare, försvarsadvokater och andra personer verksamma inom rättsväsendet, som skulle

—

inrättas med utgångspunkt i det europeiska nätverket för rättslig utbildning, för att på sikt utvecklas till en solid och lämpligt utformad EU-institution med kopplingar till befintliga organ inom vilket en dominerande roll skulle ges nationella juridiska skolor
  ,
  juridiska nätverk och andra organisationer, exempelvis Europeiska rättsakademin och organisationer för rätten till försvar, med kommissionens medverkan,

| — | hantera och ytterligare utveckla utbytesprogrammet för rättsliga myndigheter, |
| --- | --- |

—

hantera och ytterligare utveckla utbytesprogrammet för rättsliga myndigheter,

| — | fastställa gemensamma läroplaner för juridisk utbildning som ser till att framhäva den europeiska dimensionen i den omfattning som de olika juridikområdena kräver, |
| --- | --- |

—

fastställa gemensamma läroplaner för juridisk utbildning som ser till att framhäva den europeiska dimensionen i den omfattning som de olika juridikområdena kräver,

| — | erbjuda, på frivillig grund, både inledande utbildning och fortbildning för europeiska domare, åklagare och försvarsadvokater, |
| --- | --- |

—

erbjuda, på frivillig grund, både inledande utbildning och fortbildning för europeiska domare, åklagare och försvarsadvokater,

| — | förbättra språkkunskaperna hos personal vid rättsliga myndigheter, advokater och andra berörda parter, |
| --- | --- |

—

förbättra språkkunskaperna hos personal vid rättsliga myndigheter, advokater och andra berörda parter,

| — | erbjuda sådan utbildning även till kandidatländer och andra länder med vilka EU har ingått samarbets- och partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

—

erbjuda sådan utbildning även till kandidatländer och andra länder med vilka EU har ingått samarbets- och partnerskapsavtal.

| i) | Rådet uppmanas att uppmana medlemsstaterna att fullt ut och snarast möjligt genomföra rådets beslut om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF (5613/2008) (18) och att uppmuntra nationella myndigheter att låta Eurojust delta i ett tidigt skede av samarbetsförfarandena, och övervinna den motvilja mot att lämna ut information och att helt samarbeta fullt ut som uppvisats på nationell nivå, och tillsammans med kommissionen och Eurojust till fullo involvera parlamentet i kommande åtgärder som syftar till ett korrekt genomförande av beslutet om Eurojust. |
| --- | --- |

i)

Rådet uppmanas att uppmana medlemsstaterna att fullt ut och snarast möjligt genomföra rådets beslut om förstärkning av Eurojust och om ändring av beslut 2002/187/RIF (5613/2008) (18) och att uppmuntra nationella myndigheter att låta Eurojust delta i ett tidigt skede av samarbetsförfarandena, och övervinna den motvilja mot att lämna ut information och att helt samarbeta fullt ut som uppvisats på nationell nivå, och tillsammans med kommissionen och Eurojust till fullo involvera parlamentet i kommande åtgärder som syftar till ett korrekt genomförande av beslutet om Eurojust.

| j) | Rådet uppmanas att inrätta en genomförandeplan för ovannämnda beslut, särskilt när det gäller Eurojusts befogenheter att






  — | lösa behörighetskonflikter, |
| --- | --- | --- |

j)

Rådet uppmanas att inrätta en genomförandeplan för ovannämnda beslut, särskilt när det gäller Eurojusts befogenheter att

—

lösa behörighetskonflikter,

| — | genomföra undersökningar eller väcka åtal. |
| --- | --- |

—

genomföra undersökningar eller väcka åtal.

| k) | Rådet uppmanas att vidta åtgärder när det gäller det årliga offentliggörandet av en omfattande rapport om brott inom EU som konsoliderar rapporter som gäller specifika områden, såsom Octa (utvärdering av hotet från den organiserade brottsligheten), Eurojusts årsrapport etc. |
| --- | --- |

k)

Rådet uppmanas att vidta åtgärder när det gäller det årliga offentliggörandet av en omfattande rapport om brott inom EU som konsoliderar rapporter som gäller specifika områden, såsom Octa (utvärdering av hotet från den organiserade brottsligheten), Eurojusts årsrapport etc.

| l) | Rådet uppmanas att uppmana medlemsstaterna att fortsätta arbetet med initiativet från Republiken Tjeckien, Republiken Polen, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige om ett förslag till rådets rambeslut om förebyggande och lösning av jurisdiktionstvister i straffrättsliga förfaranden (5208/2009) som respekterar den misstänktes/tilltalades rätt att informeras om och delta i alla led i förfarandet, samt att återigen höra parlamentet med utgångspunkt i de framsteg som rådet uppnår i sina förhandlingar. |
| --- | --- |

l)

Rådet uppmanas att uppmana medlemsstaterna att fortsätta arbetet med initiativet från Republiken Tjeckien, Republiken Polen, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien och Konungariket Sverige om ett förslag till rådets rambeslut om förebyggande och lösning av jurisdiktionstvister i straffrättsliga förfaranden (5208/2009) som respekterar den misstänktes/tilltalades rätt att informeras om och delta i alla led i förfarandet, samt att återigen höra parlamentet med utgångspunkt i de framsteg som rådet uppnår i sina förhandlingar.

| m) | Rådet uppmanas att i tillräcklig grad uppmärksamma den nya teknikens fördelar när det gäller att uppfylla högt ställda krav på allmän säkerhet och att till fullo utnyttja den potential som Internet har för att sprida information och stärka rollen för det nybildade rättsforumet, att främja utvecklingen av nya inlärningsmetoder (e-lärande), och att samla in uppgifter och dela dessa liksom att stärka och uppdatera befintliga databaser såsom tullens databaser, vilka är avgörande faktorer i kampen mot smuggling och människohandel, samtidigt som man garanterar respekt för grundläggande rättigheter, bland dem, inte minst, en hög skyddsnivå för individers integritet när det gäller hantering av personuppgifter inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

m)

Rådet uppmanas att i tillräcklig grad uppmärksamma den nya teknikens fördelar när det gäller att uppfylla högt ställda krav på allmän säkerhet och att till fullo utnyttja den potential som Internet har för att sprida information och stärka rollen för det nybildade rättsforumet, att främja utvecklingen av nya inlärningsmetoder (e-lärande), och att samla in uppgifter och dela dessa liksom att stärka och uppdatera befintliga databaser såsom tullens databaser, vilka är avgörande faktorer i kampen mot smuggling och människohandel, samtidigt som man garanterar respekt för grundläggande rättigheter, bland dem, inte minst, en hög skyddsnivå för individers integritet när det gäller hantering av personuppgifter inom ramen för polissamarbete och straffrättsligt samarbete.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen.

---

(1)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 159.

(2)  EGT C 102 E, 28.4.2004, s. 154.

(3)  EUT L 327, 5.12.2008, s. 27.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0381.

(5)  EGT C 18, 19.1.2001, s. 9.

(6)  EGT C 273 E, 14.11.2003, s. 99.

(7)  EUT C 299, 22.11.2008, s. 1.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2008)0352.

(9)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 130.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2008)0384 och P6_TA(2008)0380.

(11)  EUT L 350, 30.12.2008, s. 72.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2008)0486.

(13)  Gisèle Vernimmen-Van Tiggelen och Laura Surano, Institute for European Studies, Université Libre de Bruxelles ECLAN – European Criminal Law Academic Network.

(14)  KOM(2006)0008 samt rådets handlingar 8409/2008, 10330/1/2008, 7024/1/2008, 7301/2/2008, 9617/2/2008, 9927/2/2008, 13416/2/2008, 13416/2/2008, 15691/2/2008 och 17220/1/2008.

(15)  Antagna texter, P6_TA(2008)0637.

(16)  Antagna texter, P6_TA(2008)0465.

(17)  Europaparlamentets rekommendation till rådet och Europeiska rådet av den 14 oktober 2004 om framtiden för området med frihet, säkerhet och rättvisa samt villkoren för stärkande av dess legitimitet och effektivitet (EUT C 166 E, 7.7.2005, s. 58) samt Europaparlamentets rekommendation av den 22 februari 2005 till rådet om kvaliteten på rättskipning i brottmål och harmonisering av straffrättslig lagstiftning i medlemsstaterna (EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 109).

(18)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Tirsdag 5 maj 2009

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/123 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/123

---

Tirsdag 5 maj 2009Special Olympics-tävlingarna i Europeiska unionen

P6_TA(2009)0347

Europaparlamentets förklaring om stöd till Special Olympics-tävlingarna i Europeiska unionen

2010/C 212 E/20

Europaparlamentet avger denna förklaring,

med beaktande av artikel 116 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Organisationen Special Olympics Europe erbjuder sportrelaterade och sociala möjligheter för förståndshandikappade vuxna och barn. |
| --- | --- |

A.

Organisationen Special Olympics Europe erbjuder sportrelaterade och sociala möjligheter för förståndshandikappade vuxna och barn.

| B. | Program inom ramen för Special Olympics-tävlingarna utarbetas i varje medlemsstat, och dessa program berör en halv miljon idrottare. |
| --- | --- |

B.

Program inom ramen för Special Olympics-tävlingarna utarbetas i varje medlemsstat, och dessa program berör en halv miljon idrottare.

| C. | Special Olympics-tävlingarna förverkligar dagligen EU:s politik genom att på ett gränsöverskridande sätt främja idrott och frivilligverksamhet, genom att bekämpa stereotypa bilder av handikapp via folkhälsofrämjande åtgärder samt genom att inkludera marginaliserade människor i sociala aktiviteter. |
| --- | --- |

C.

Special Olympics-tävlingarna förverkligar dagligen EU:s politik genom att på ett gränsöverskridande sätt främja idrott och frivilligverksamhet, genom att bekämpa stereotypa bilder av handikapp via folkhälsofrämjande åtgärder samt genom att inkludera marginaliserade människor i sociala aktiviteter.

| D. | Special Olympics Europe kommer inom en nära framtid att stå värd för två tävlingar. 2010 anordnas de europeiska Special Olympics-sommartävlingarna i Warszawa (Polen), och 2011 hålls de världsomspännande Special Olympics-sommartävlingarna i Aten (Grekland). |
| --- | --- |

D.

Special Olympics Europe kommer inom en nära framtid att stå värd för två tävlingar. 2010 anordnas de europeiska Special Olympics-sommartävlingarna i Warszawa (Polen), och 2011 hålls de världsomspännande Special Olympics-sommartävlingarna i Aten (Grekland).

| E. | 2003 stödde EU ekonomiskt de världsomspännande Special Olympics-sommartävlingarna i Irland. |
| --- | --- |

E.

2003 stödde EU ekonomiskt de världsomspännande Special Olympics-sommartävlingarna i Irland.

| 1. | Europaparlamentet anser att tjänster på lokal, nationell och internationell nivå i anslutning till Special Olympics-tävlingarna kräver betydande ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att tjänster på lokal, nationell och internationell nivå i anslutning till Special Olympics-tävlingarna kräver betydande ekonomiska resurser.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att organisationen Special Olympics Europe har anhållit om ekonomiskt stöd från kommissionen för att finansiera de europeiska sommartävlingarna i Warszawa 2010 och de världsomspännande sommartävlingarna i Aten 2011. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att organisationen Special Olympics Europe har anhållit om ekonomiskt stöd från kommissionen för att finansiera de europeiska sommartävlingarna i Warszawa 2010 och de världsomspännande sommartävlingarna i Aten 2011.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att idrottare, deras familjer och det övriga samhället kommer att dra nytta av att dessa tävlingar hålls i Europa. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att idrottare, deras familjer och det övriga samhället kommer att dra nytta av att dessa tävlingar hålls i Europa.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja tävlingarna i Warszawa 2010 och i Aten 2011. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja tävlingarna i Warszawa 2010 och i Aten 2011.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna förklaring tillsammans med namnen på undertecknarna till rådet, kommissionen och medlemsstaternas parlament.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tirsdag 5 maj 2009

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/124

---

Tirsdag 5 maj 2009Begäran om fastställelse av Aldo Patriciellos immunitet

P6_TA(2009)0337

Europaparlamentets beslut av den 5 maj 2009 om begäran om fastställelse av Aldo Patriciellos immunitet och privilegier (2009/2021(IMM))

2010/C 212 E/21

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av Aldo Patriciellos begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av ett pågående rättsligt förfarande som drivs av åklagarmyndigheten vid domstolen i Isernia, tillkännagiven i kammaren den 9 mars 2009,

med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986 och 21 oktober 2008 (1),

med beaktande av artikel 6.3 och artikel 7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0286/2009).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att fastställa Aldo Patriciellos immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att fastställa Aldo Patriciellos immunitet och privilegier.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till lämpliga myndigheter i Republiken Italien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till lämpliga myndigheter i Republiken Italien.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier (REG 1964, s. 383; svensk specialutgåva, volym 1, s. 203), mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl. (REG 1986, s. 2 391; svensk specialutgåva, volym 8, s. 703) och de förenade målen C-200/07 och C-201/07, Alfonso Luigi Marra mot Eduardo De Gregorio och Antonio Clemente, ännu inte offentliggjorda i Rättsfallssamlingen från Europeiska gemenskapernas domstol och förstainstansrätt.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/125 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/125

---

Tirsdag 5 maj 2009Begäran om fastställelse av Umberto Bossis immunitet

P6_TA(2009)0338

Europaparlamentets beslut av den 5 maj 2009 om begäran om fastställelse av Umberto Bossis immunitet och privilegier (2009/2020(IMM))

2010/C 212 E/22

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av Umberto Bossis begäran om fastställelse av hans immunitet, med anledning av ett pågående rättsligt förfarande som drivs av åklagarmyndigheten vid domstolen i Verbania, daterad den 19 februari 2009 och tillkännagiven i kammaren den 9 mars 2009,

med beaktande av artiklarna 9 och 10 i protokollet av den 8 april 1965 om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986 och 21 oktober 2008 (1),

med beaktande av artikel 6.3 och artikel 7 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0269/2009).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att fastställa Umberto Bossis immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att fastställa Umberto Bossis immunitet och privilegier.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till lämpliga myndigheter i Republiken Italien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till lämpliga myndigheter i Republiken Italien.

---

(1)  Mål 101/63, Albert Wagner mot Jean Fohrmann och Antoine Krier, REG 1964, s. 383 (svensk specialutgåva, volym 1, s. 203), mål 149/85, Roger Wybot mot Edgar Faure m.fl., REG 1986, s. 2391 (svensk specialutgåva, volym 8, s. 703) och förenade målen C-200/07 och C-201/07, Alfonso Luigi Marra mot Eduardo De Gregorio och Antonio Clemente, ännu inte offentliggjorda i Rättsfallssamlingen från Europeiska gemenskapernas domstol och förstainstansrätt.

---

Onsdag 6 maj 2009

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/126 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/126

---

Onsdag 6 maj 2009Utskottens befogenheter

P6_TA(2009)0348

Europaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om de ständiga utskottens befogenheter

2010/C 212 E/23

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av talmanskonferensens förslag, och

med beaktande av artikel 174 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att tillsätta följande ständiga utskott:






  I. | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att tillsätta följande ständiga utskott:

I.

Utskottet för utrikesfrågor

| II. | Utskottet för utveckling |
| --- | --- |

II.

Utskottet för utveckling

| III. | Utskottet för internationell handel |
| --- | --- |

III.

Utskottet för internationell handel

| IV. | Budgetutskottet |
| --- | --- |

IV.

Budgetutskottet

| V. | Budgetkontrollutskottet |
| --- | --- |

V.

Budgetkontrollutskottet

| VI. | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| --- | --- |

VI.

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

| VII. | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| --- | --- |

VII.

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

| VIII. | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| --- | --- |

VIII.

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

| IX. | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| --- | --- |

IX.

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

| X. | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| --- | --- |

X.

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

| XI. | Utskottet för transport och turism |
| --- | --- |

XI.

Utskottet för transport och turism

| XII. | Utskottet för regional utveckling |
| --- | --- |

XII.

Utskottet för regional utveckling

| XIII. | Utskottet för jordbruk och landsbygdsutveckling |
| --- | --- |

XIII.

Utskottet för jordbruk och landsbygdsutveckling

| XIV. | Fiskeriutskottet |
| --- | --- |

XIV.

Fiskeriutskottet

| XV. | Utskottet för kultur och utbildning |
| --- | --- |

XV.

Utskottet för kultur och utbildning

| XVI. | Utskottet för rättsliga frågor |
| --- | --- |

XVI.

Utskottet för rättsliga frågor

| XVII. | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| --- | --- |

XVII.

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

| XVIII. | Utskottet för konstitutionella frågor |
| --- | --- |

XVIII.

Utskottet för konstitutionella frågor

| XIX. | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| --- | --- |

XIX.

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

| XX. | Utskottet för framställningar |
| --- | --- |

XX.

Utskottet för framställningar

| 2. | Europaparlamentet beslutar att ersätta bilaga VI i arbetsordningen med följande:

  Onsdag 6 maj 2009”BILAGA VI
  Ständiga utskotts behörighetsområden


  I.
     
  Utskottet för utrikesfrågor


  Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:






  1. | Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Utskottet biträds i detta sammanhang av ett underutskott för säkerhet och försvar. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att ersätta bilaga VI i arbetsordningen med följande:

Onsdag 6 maj 2009”BILAGA VI

Ständiga utskotts behörighetsområden

I.
     
  Utskottet för utrikesfrågor

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

1.

Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP). Utskottet biträds i detta sammanhang av ett underutskott för säkerhet och försvar.

| 2. | Förbindelser med andra EU-institutioner, organ, FN och andra internationella organisationer och interparlamentariska församlingar när det gäller frågor som hör till utskottets behörighetsområde. |
| --- | --- |

2.

Förbindelser med andra EU-institutioner, organ, FN och andra internationella organisationer och interparlamentariska församlingar när det gäller frågor som hör till utskottets behörighetsområde.

| 3. | Fördjupning av de politiska förbindelserna med tredje land, särskilt länderna i unionens omedelbara närhet, med hjälp av omfattande samarbets- och stödprogram eller internationella avtal, till exempel associerings- och partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

3.

Fördjupning av de politiska förbindelserna med tredje land, särskilt länderna i unionens omedelbara närhet, med hjälp av omfattande samarbets- och stödprogram eller internationella avtal, till exempel associerings- och partnerskapsavtal.

| 4. | Inledande, genomförande och avslutande av förhandlingar om europeiska staters anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.

Inledande, genomförande och avslutande av förhandlingar om europeiska staters anslutning till Europeiska unionen.

| 5. | Mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter och främjandet av demokratiska värden i tredje land. Utskottet biträds i detta sammanhang av ett underutskott för mänskliga rättigheter. Utan att det påverkar tillämpningen av relevanta bestämmelser ska ledamöter från andra utskott och organ med ansvar på detta område inbjudas att delta i underutskottets sammanträden. |
| --- | --- |

5.

Mänskliga rättigheter, skydd av minoriteter och främjandet av demokratiska värden i tredje land. Utskottet biträds i detta sammanhang av ett underutskott för mänskliga rättigheter. Utan att det påverkar tillämpningen av relevanta bestämmelser ska ledamöter från andra utskott och organ med ansvar på detta område inbjudas att delta i underutskottets sammanträden.

Utskottet ska samordna arbetet i de gemensamma parlamentariska kommittéerna, de parlamentariska samarbetskommittéerna och de interparlamentariska delegationerna samt i de ad hoc-delegationer och valövervakningsdelegationer som faller inom dess behörighetsområde.

II.
     
  Utskottet för utveckling

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Främjande, tillämpning och övervakning av unionens politik för utvecklingssamarbete, särskilt följande:






  a) | Politisk dialog med utvecklingsländerna, bilateralt och i berörda internationella organisationer och interparlamentariska forum. |
| --- | --- | --- |

1.

Främjande, tillämpning och övervakning av unionens politik för utvecklingssamarbete, särskilt följande:

a)

Politisk dialog med utvecklingsländerna, bilateralt och i berörda internationella organisationer och interparlamentariska forum.

| b) | Bistånd till och samarbetsavtal med utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

b)

Bistånd till och samarbetsavtal med utvecklingsländerna.

| c) | Främjande av demokratiska värden, god förvaltningssed och mänskliga rättigheter i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

c)

Främjande av demokratiska värden, god förvaltningssed och mänskliga rättigheter i utvecklingsländerna.

| 2. | Partnerskapsavtal inom ramen för AVS-EU och förbindelser med relevanta organ. |
| --- | --- |

2.

Partnerskapsavtal inom ramen för AVS-EU och förbindelser med relevanta organ.

| 3. | Parlamentets medverkan i valövervakningsuppdrag, när så är lämpligt i samarbete med andra berörda utskott och delegationer. |
| --- | --- |

3.

Parlamentets medverkan i valövervakningsuppdrag, när så är lämpligt i samarbete med andra berörda utskott och delegationer.

Utskottet ska samordna arbetet i de interparlamentariska delegationer och de ad hoc-delegationer som hör till utskottets behörighetsområde.

III.
     
  Utskottet för internationell handel

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

Inrättandet och genomförandet av unionens gemensamma handelspolitik och unionens externa ekonomiska förbindelser, särskilt inom följande områden:

| 1. | Finansiella, ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med tredje land och regionala organisationer. |
| --- | --- |

1.

Finansiella, ekonomiska och handelsmässiga förbindelser med tredje land och regionala organisationer.

| 2. | Åtgärder beträffande teknisk harmonisering och standardisering på områden som omfattas av instrument inom folkrätten. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder beträffande teknisk harmonisering och standardisering på områden som omfattas av instrument inom folkrätten.

| 3. | Förbindelser med berörda internationella organisationer och med organisationer som främjar regional och handelsmässig integration utanför unionen. |
| --- | --- |

3.

Förbindelser med berörda internationella organisationer och med organisationer som främjar regional och handelsmässig integration utanför unionen.

| 4. | Förbindelser med Världshandelsorganisationen (WTO), inbegripet dess parlamentariska dimension. |
| --- | --- |

4.

Förbindelser med Världshandelsorganisationen (WTO), inbegripet dess parlamentariska dimension.

Utskottet ska hålla kontakt med berörda interparlamentariska delegationer och ad hoc-delegationer när det gäller de ekonomiska och handelsmässiga aspekterna av förbindelserna med tredje land.

IV.
     
  Budgetutskottet

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Den fleråriga finansieringsramen för unionens inkomster och utgifter samt unionens system med egna medel. |
| --- | --- |

1.

Den fleråriga finansieringsramen för unionens inkomster och utgifter samt unionens system med egna medel.

| 2. | Parlamentets budgetbefogenheter, det vill säga unionens budget samt förhandling om och genomförande av interinstitutionella avtal på detta område. |
| --- | --- |

2.

Parlamentets budgetbefogenheter, det vill säga unionens budget samt förhandling om och genomförande av interinstitutionella avtal på detta område.

| 3. | Parlamentets budgetberäkning i enlighet med det förfarande som fastställs i arbetsordningen. |
| --- | --- |

3.

Parlamentets budgetberäkning i enlighet med det förfarande som fastställs i arbetsordningen.

| 4. | Budgeten för de decentraliserade organen. |
| --- | --- |

4.

Budgeten för de decentraliserade organen.

| 5. | Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet. |
| --- | --- |

5.

Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet.

| 6. | Europeiska utvecklingsfondens budgetering. Utskottet får dock inte inkräkta på behörighetsområdet för det utskott som ansvarar för AVS-EG-partnerskapsavtalet. |
| --- | --- |

6.

Europeiska utvecklingsfondens budgetering. Utskottet får dock inte inkräkta på behörighetsområdet för det utskott som ansvarar för AVS-EG-partnerskapsavtalet.

| 7. | Alla gemenskapsakters budgetmässiga följder och deras förenlighet med den fleråriga finansieringsramen. Utskottet får dock inte inkräkta på berörda utskotts behörighetsområden. |
| --- | --- |

7.

Alla gemenskapsakters budgetmässiga följder och deras förenlighet med den fleråriga finansieringsramen. Utskottet får dock inte inkräkta på berörda utskotts behörighetsområden.

| 8. | Bevakning och utvärdering av genomförandet av den aktuella budgeten, oavsett vad som anges i artikel 72.1, anslagsöverföringar, förfaranden i anslutning till tjänsteförteckningar, administrativa anslag och yttranden över projekt som gäller byggnader med avsevärda ekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

8.

Bevakning och utvärdering av genomförandet av den aktuella budgeten, oavsett vad som anges i artikel 72.1, anslagsöverföringar, förfaranden i anslutning till tjänsteförteckningar, administrativa anslag och yttranden över projekt som gäller byggnader med avsevärda ekonomiska konsekvenser.

| 9. | Budgetförordningen, med undantag av frågor som rör budgetgenomförande, budgetförvaltning och budgetkontroll. |
| --- | --- |

9.

Budgetförordningen, med undantag av frågor som rör budgetgenomförande, budgetförvaltning och budgetkontroll.

V.
     
  Budgetkontrollutskottet

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Kontroll av genomförandet av unionens och Europeiska utvecklingsfondens budget samt beslut om ansvarsfrihet som ska fattas av parlamentet, inklusive det interna förfarandet för ansvarsfrihet och alla andra åtgärder som följer av dessa beslut eller deras genomförande. |
| --- | --- |

1.

Kontroll av genomförandet av unionens och Europeiska utvecklingsfondens budget samt beslut om ansvarsfrihet som ska fattas av parlamentet, inklusive det interna förfarandet för ansvarsfrihet och alla andra åtgärder som följer av dessa beslut eller deras genomförande.

| 2. | Avslutande av räkenskaperna, framläggande av räkenskaperna och revision av räkenskaper och balansräkningar för Europeiska unionen, dess institutioner och alla organ som finansieras av Europeiska unionen, inbegripet uppförandet av de avsatta medel som ska överföras samt reglerandet av konton. |
| --- | --- |

2.

Avslutande av räkenskaperna, framläggande av räkenskaperna och revision av räkenskaper och balansräkningar för Europeiska unionen, dess institutioner och alla organ som finansieras av Europeiska unionen, inbegripet uppförandet av de avsatta medel som ska överföras samt reglerandet av konton.

| 3. | Kontroll av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet. |
| --- | --- |

3.

Kontroll av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet.

| 4. | Kontroll av kostnadseffektiviteten av gemenskapens olika finansieringsåtgärder vid genomförandet av unionens olika politikområden. |
| --- | --- |

4.

Kontroll av kostnadseffektiviteten av gemenskapens olika finansieringsåtgärder vid genomförandet av unionens olika politikområden.

| 5. | Granskning av bedrägerier och oegentligheter vid genomförandet av unionens budget, åtgärder i syfte att förebygga och åtala sådana fall och ett allmänt tillvaratagande av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

5.

Granskning av bedrägerier och oegentligheter vid genomförandet av unionens budget, åtgärder i syfte att förebygga och åtala sådana fall och ett allmänt tillvaratagande av unionens ekonomiska intressen.

| 6. | Förbindelser med revisionsrätten, utnämning av dess ledamöter och granskning av dess rapporter. |
| --- | --- |

6.

Förbindelser med revisionsrätten, utnämning av dess ledamöter och granskning av dess rapporter.

| 7. | Budgetförordningen, när det gäller frågor som rör budgetgenomförande, budgetförvaltning och budgetkontroll. |
| --- | --- |

7.

Budgetförordningen, när det gäller frågor som rör budgetgenomförande, budgetförvaltning och budgetkontroll.

VI.
     
  Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Unionens ekonomiska politik och penningpolitik, Ekonomiska och monetära unionens funktion och det europeiska valuta- och finanssystemet (inbegripet förbindelserna med berörda institutioner och organisationer). |
| --- | --- |

1.

Unionens ekonomiska politik och penningpolitik, Ekonomiska och monetära unionens funktion och det europeiska valuta- och finanssystemet (inbegripet förbindelserna med berörda institutioner och organisationer).

| 2. | Den fria rörligheten för kapital och betalningar (gränsöverskridande betalningar, enhetligt betalningsområde, betalningsbalans, kapitalrörelser och in- och utlåningspolitik, kontroll av kapitalrörelser som har sitt ursprung i tredje land, åtgärder i syfte att främja unionens kapitalutförsel). |
| --- | --- |

2.

Den fria rörligheten för kapital och betalningar (gränsöverskridande betalningar, enhetligt betalningsområde, betalningsbalans, kapitalrörelser och in- och utlåningspolitik, kontroll av kapitalrörelser som har sitt ursprung i tredje land, åtgärder i syfte att främja unionens kapitalutförsel).

| 3. | Internationella valuta- och finanssystemet (inklusive förbindelserna med finansiella och monetära institutioner och organisationer). |
| --- | --- |

3.

Internationella valuta- och finanssystemet (inklusive förbindelserna med finansiella och monetära institutioner och organisationer).

| 4. | Bestämmelserna om konkurrens och statligt eller offentligt stöd. |
| --- | --- |

4.

Bestämmelserna om konkurrens och statligt eller offentligt stöd.

| 5. | Skattebestämmelser. |
| --- | --- |

5.

Skattebestämmelser.

| 6. | Reglering och övervakning av finansiella tjänster, institutioner och marknader, inklusive finansiell rapportering, revision, bokföringsbestämmelser, bolagsförvaltning och andra bolagsrättsliga frågor som särskilt rör finansiella tjänster. |
| --- | --- |

6.

Reglering och övervakning av finansiella tjänster, institutioner och marknader, inklusive finansiell rapportering, revision, bokföringsbestämmelser, bolagsförvaltning och andra bolagsrättsliga frågor som särskilt rör finansiella tjänster.

VII.
     
  Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Sysselsättningspolitik och alla aspekter av socialpolitik, exempelvis arbetsvillkor, social trygghet och socialt skydd. |
| --- | --- |

1.

Sysselsättningspolitik och alla aspekter av socialpolitik, exempelvis arbetsvillkor, social trygghet och socialt skydd.

| 2. | Åtgärder beträffande arbetsmiljö. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder beträffande arbetsmiljö.

| 3. | Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

3.

Europeiska socialfonden.

| 4. | Yrkesutbildningspolitik, inklusive yrkeskvalifikationer. |
| --- | --- |

4.

Yrkesutbildningspolitik, inklusive yrkeskvalifikationer.

| 5. | Fri rörlighet för arbetstagare och pensionärer. |
| --- | --- |

5.

Fri rörlighet för arbetstagare och pensionärer.

| 6. | Dialogen mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

6.

Dialogen mellan arbetsmarknadens parter.

| 7. | Alla former av diskriminering på arbetsplatsen och arbetsmarknaden, med undantag av könsdiskriminering. |
| --- | --- |

7.

Alla former av diskriminering på arbetsplatsen och arbetsmarknaden, med undantag av könsdiskriminering.

| 8. | Förbindelser med följande organ:






  — | Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) |
| --- | --- | --- |

8.

Förbindelser med följande organ:

—

Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop)

| — | Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor |
| --- | --- |

—

Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor

| — | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen |
| --- | --- |

—

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

| — | Europeiska arbetsmiljöbyrån |
| --- | --- |

—

Europeiska arbetsmiljöbyrån

Förbindelser med andra berörda EU-organ och internationella organisationer.

VIII.
     
  Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Miljöpolitik och miljöskyddsåtgärder, särskilt inom följande områden:






  a) | Luft-, jord- och vattenföroreningar, avfallshantering och återvinning, farliga ämnen och beredningar, bullernivåer, klimatförändring och skydd av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- | --- |

1.

Miljöpolitik och miljöskyddsåtgärder, särskilt inom följande områden:

a)

Luft-, jord- och vattenföroreningar, avfallshantering och återvinning, farliga ämnen och beredningar, bullernivåer, klimatförändring och skydd av den biologiska mångfalden.

| b) | En hållbar utveckling. |
| --- | --- |

b)

En hållbar utveckling.

| c) | Internationella och regionala åtgärder och avtal i syfte att skydda miljön. |
| --- | --- |

c)

Internationella och regionala åtgärder och avtal i syfte att skydda miljön.

| d) | Återställande av miljöskador. |
| --- | --- |

d)

Återställande av miljöskador.

| e) | Civilskydd. |
| --- | --- |

e)

Civilskydd.

| f) | Europeiska miljöbyrån. |
| --- | --- |

f)

Europeiska miljöbyrån.

| g) | Europeiska kemikaliemyndigheten. |
| --- | --- |

g)

Europeiska kemikaliemyndigheten.

| 2. | Folkhälsa, särskilt inom följande områden:






  a) | Program för särskilda åtgärder på folkhälsoområdet. |
| --- | --- | --- |

2.

Folkhälsa, särskilt inom följande områden:

a)

Program för särskilda åtgärder på folkhälsoområdet.

| b) | Läkemedel och kosmetika. |
| --- | --- |

b)

Läkemedel och kosmetika.

| c) | Hälsoaspekter av bioterrorism. |
| --- | --- |

c)

Hälsoaspekter av bioterrorism.

| d) | Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar. |
| --- | --- |

d)

Europeiska läkemedelsmyndigheten och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

| 3. | Livsmedelssäkerhet, särskilt inom följande områden:






  a) | Märkning av livsmedel och livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- | --- |

3.

Livsmedelssäkerhet, särskilt inom följande områden:

a)

Märkning av livsmedel och livsmedelssäkerhet.

| b) | Veterinärlagstiftning som avser skydd mot hälsorisker för människor, kontroll av livsmedelsprodukter och system för livsmedelsproduktion med avseende på folkhälsan. |
| --- | --- |

b)

Veterinärlagstiftning som avser skydd mot hälsorisker för människor, kontroll av livsmedelsprodukter och system för livsmedelsproduktion med avseende på folkhälsan.

| c) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor. |
| --- | --- |

c)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och Kontoret för livsmedels- och veterinärfrågor.

IX.
     
  Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Unionens industripolitik och tillämpning av ny teknik, inbegripet åtgärder som rör små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.

Unionens industripolitik och tillämpning av ny teknik, inbegripet åtgärder som rör små och medelstora företag.

| 2. | Unionens forskningspolitik, inbegripet spridning och utnyttjande av forskningsresultat. |
| --- | --- |

2.

Unionens forskningspolitik, inbegripet spridning och utnyttjande av forskningsresultat.

| 3. | Rymdpolitik. |
| --- | --- |

3.

Rymdpolitik.

| 4. | Verksamhet vid det gemensamma forskningscentrumet och centralbyrån för åtgärder inom kärnfysikområdet liksom JET, ITER och andra projekt inom samma område. |
| --- | --- |

4.

Verksamhet vid det gemensamma forskningscentrumet och centralbyrån för åtgärder inom kärnfysikområdet liksom JET, ITER och andra projekt inom samma område.

| 5. | Gemenskapsåtgärder som rör energipolitik i allmänhet, säkerhet när det gäller energiförsörjning och energieffektivitet, inbegripet upprättande och utveckling av transeuropeiska nät för infrastruktur inom energisektorn. |
| --- | --- |

5.

Gemenskapsåtgärder som rör energipolitik i allmänhet, säkerhet när det gäller energiförsörjning och energieffektivitet, inbegripet upprättande och utveckling av transeuropeiska nät för infrastruktur inom energisektorn.

| 6. | Euratomfördraget och Euratoms försörjningsbyrå, kärnsäkerhet, avveckling och avfallshantering inom kärnkraftsområdet. |
| --- | --- |

6.

Euratomfördraget och Euratoms försörjningsbyrå, kärnsäkerhet, avveckling och avfallshantering inom kärnkraftsområdet.

| 7. | Informationssamhället och informationsteknik, inbegripet upprättande och utveckling av transeuropeiska nät för infrastruktur inom telekommunikationssektorn. |
| --- | --- |

7.

Informationssamhället och informationsteknik, inbegripet upprättande och utveckling av transeuropeiska nät för infrastruktur inom telekommunikationssektorn.

X.
     
  Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Samordning på gemenskapsnivå av nationell lagstiftning när det gäller den inre marknaden och tullunionen, särskilt inom följande områden:






  a) | Den fria rörligheten för varor, inbegripet harmonisering av tekniska standarder. |
| --- | --- | --- |

1.

Samordning på gemenskapsnivå av nationell lagstiftning när det gäller den inre marknaden och tullunionen, särskilt inom följande områden:

a)

Den fria rörligheten för varor, inbegripet harmonisering av tekniska standarder.

| b) | Etableringsrätten. |
| --- | --- |

b)

Etableringsrätten.

| c) | Det fria tillhandahållandet av tjänster, med undantag av finanssektorn och postsektorn. |
| --- | --- |

c)

Det fria tillhandahållandet av tjänster, med undantag av finanssektorn och postsektorn.

| 2. | Åtgärder som syftar till att identifiera och undanröja potentiella hinder för att den inre marknaden ska fungera. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder som syftar till att identifiera och undanröja potentiella hinder för att den inre marknaden ska fungera.

| 3. | Främjande och skydd av konsumenternas ekonomiska intressen, med undantag av frågor som rör folkhälsa och livsmedelssäkerhet, när det gäller upprättandet av den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.

Främjande och skydd av konsumenternas ekonomiska intressen, med undantag av frågor som rör folkhälsa och livsmedelssäkerhet, när det gäller upprättandet av den inre marknaden.

XI.
     
  Utskottet för transport och turism

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Utveckling av en gemensam politik för transporter på järnväg, landsväg och inre vattenväg samt sjöfart och luftfart, särskilt inom följande områden:






  a) | Gemensamma regler för transporter inom Europeiska unionen. |
| --- | --- | --- |

1.

Utveckling av en gemensam politik för transporter på järnväg, landsväg och inre vattenväg samt sjöfart och luftfart, särskilt inom följande områden:

a)

Gemensamma regler för transporter inom Europeiska unionen.

| b) | Upprättande och utveckling av transeuropeiska nät för transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

b)

Upprättande och utveckling av transeuropeiska nät för transportinfrastruktur.

| c) | Tillhandahållande av transporttjänster och förbindelser på området transporter med tredje land. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av transporttjänster och förbindelser på området transporter med tredje land.

| d) | Transportsäkerhet. |
| --- | --- |

d)

Transportsäkerhet.

| e) | Förbindelser med internationella transportorganisationer. |
| --- | --- |

e)

Förbindelser med internationella transportorganisationer.

| 2. | Posttjänster. |
| --- | --- |

2.

Posttjänster.

| 3. | Turism. |
| --- | --- |

3.

Turism.

XII.
     
  Utskottet för regional utveckling

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

Regionalpolitik och sammanhållningspolitik, särskilt inom följande områden:

| a) | Europeiska fonden för regional utveckling, Sammanhållningsfonden och andra instrument för Europeiska gemenskapens regionalpolitik. |
| --- | --- |

a)

Europeiska fonden för regional utveckling, Sammanhållningsfonden och andra instrument för Europeiska gemenskapens regionalpolitik.

| b) | Bedömning av hur övrig EU-politik påverkar den ekonomiska och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

b)

Bedömning av hur övrig EU-politik påverkar den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

| c) | Samordning av unionens strukturinstrument. |
| --- | --- |

c)

Samordning av unionens strukturinstrument.

| d) | De yttersta randområdena och öregionerna samt gränsöverskridande och interregionalt samarbete. |
| --- | --- |

d)

De yttersta randområdena och öregionerna samt gränsöverskridande och interregionalt samarbete.

| e) | Förbindelser med Regionkommittén, organisationer för interregionalt samarbete och med lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

e)

Förbindelser med Regionkommittén, organisationer för interregionalt samarbete och med lokala och regionala myndigheter.

XIII.
     
  Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Genomförande och utveckling av den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

1.

Genomförande och utveckling av den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 2. | Landsbygdens utveckling, inbegripet verksamhet som bedrivs med hjälp av relevanta finansiella instrument. |
| --- | --- |

2.

Landsbygdens utveckling, inbegripet verksamhet som bedrivs med hjälp av relevanta finansiella instrument.

| 3. | Lagstiftning om






  a) | veterinärmedicinska frågor och växtskyddsfrågor samt djurfoder, förutsatt att åtgärderna inte syftar till att skydda mot risker för människans hälsa, |
| --- | --- | --- |

3.

Lagstiftning om

a)

veterinärmedicinska frågor och växtskyddsfrågor samt djurfoder, förutsatt att åtgärderna inte syftar till att skydda mot risker för människans hälsa,

| b) | djuruppfödning och djurskydd. |
| --- | --- |

b)

djuruppfödning och djurskydd.

| 4. | Förbättring av kvaliteten på jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

4.

Förbättring av kvaliteten på jordbruksprodukter.

| 5. | Tillgång på jordbruksråvaror. |
| --- | --- |

5.

Tillgång på jordbruksråvaror.

| 6. | Gemenskapens växtsortsmyndighet. |
| --- | --- |

6.

Gemenskapens växtsortsmyndighet.

| 7. | Skogsbruk. |
| --- | --- |

7.

Skogsbruk.

XIV.
     
  Fiskeriutskottet

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Den gemensamma fiskeripolitiken, dess utveckling och förvaltning. |
| --- | --- |

1.

Den gemensamma fiskeripolitiken, dess utveckling och förvaltning.

| 2. | Bevarande av fiskbestånden. |
| --- | --- |

2.

Bevarande av fiskbestånden.

| 3. | Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

3.

Den gemensamma organisationen av marknaden för fiskeriprodukter.

| 4. | Strukturpolitik inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna, inbegripet de finansiella instrumenten för utveckling av fisket. |
| --- | --- |

4.

Strukturpolitik inom fiskeri- och vattenbrukssektorerna, inbegripet de finansiella instrumenten för utveckling av fisket.

| 5. | Internationella fiskeriavtal. |
| --- | --- |

5.

Internationella fiskeriavtal.

XV.
     
  Utskottet för kultur och utbildning

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Europeiska unionens kulturella aspekter, framför allt






  a) | förbättring av kunskaperna om och spridning av kultur, |
| --- | --- | --- |

1.

Europeiska unionens kulturella aspekter, framför allt

a)

förbättring av kunskaperna om och spridning av kultur,

| b) | skydd och främjande av kulturell och språklig mångfald, |
| --- | --- |

b)

skydd och främjande av kulturell och språklig mångfald,

| c) | bevarande och skydd av kulturarvet, kulturutbyte och konstnärligt skapande. |
| --- | --- |

c)

bevarande och skydd av kulturarvet, kulturutbyte och konstnärligt skapande.

| 2. | Unionens utbildningspolitik, inbegripet det europeiska området för högre utbildning, främjande av systemet med Europaskolor och livslångt lärande. |
| --- | --- |

2.

Unionens utbildningspolitik, inbegripet det europeiska området för högre utbildning, främjande av systemet med Europaskolor och livslångt lärande.

| 3. | Audiovisuell politik och informationssamhällets kultur- och utbildningsaspekter. |
| --- | --- |

3.

Audiovisuell politik och informationssamhällets kultur- och utbildningsaspekter.

| 4. | Ungdomspolitik och utveckling av en politik för idrott och fritid. |
| --- | --- |

4.

Ungdomspolitik och utveckling av en politik för idrott och fritid.

| 5. | Informations- och mediepolitik. |
| --- | --- |

5.

Informations- och mediepolitik.

| 6. | Samarbete med tredje land på kultur- och utbildningsområdena och förbindelser med berörda internationella organisationer och institutioner. |
| --- | --- |

6.

Samarbete med tredje land på kultur- och utbildningsområdena och förbindelser med berörda internationella organisationer och institutioner.

XVI.
     
  Utskottet för rättsliga frågor

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Tolkning och tillämpning av EU-rätten, unionens rättsakters överensstämmelse med primärrätten, särskilt valet av rättslig grund för rättsakterna och respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

1.

Tolkning och tillämpning av EU-rätten, unionens rättsakters överensstämmelse med primärrätten, särskilt valet av rättslig grund för rättsakterna och respekten för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 2. | Tolkning och tillämpning av folkrätten, i den utsträckning Europeiska unionen berörs. |
| --- | --- |

2.

Tolkning och tillämpning av folkrätten, i den utsträckning Europeiska unionen berörs.

| 3. | Förenkling av gemenskapsrätten, särskilt förslag till officiell kodifiering av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

3.

Förenkling av gemenskapsrätten, särskilt förslag till officiell kodifiering av gemenskapslagstiftningen.

| 4. | Rättsligt skydd för parlamentets rättigheter och befogenheter, särskilt vid parlamentets deltagande i processer inför domstolen och förstainstansrätten. |
| --- | --- |

4.

Rättsligt skydd för parlamentets rättigheter och befogenheter, särskilt vid parlamentets deltagande i processer inför domstolen och förstainstansrätten.

| 5. | Gemenskapsrättsakter som påverkar medlemsstaternas rättsordning, särskilt inom följande områden:






  a) | Civilrätt och handelsrätt. |
| --- | --- | --- |

5.

Gemenskapsrättsakter som påverkar medlemsstaternas rättsordning, särskilt inom följande områden:

a)

Civilrätt och handelsrätt.

| b) | Bolagsrätt. |
| --- | --- |

b)

Bolagsrätt.

| c) | Immaterialrätt. |
| --- | --- |

c)

Immaterialrätt.

| d) | Processrätt. |
| --- | --- |

d)

Processrätt.

| 6. | Åtgärder när det gäller rättsligt samarbete och förvaltningssamarbete i civilrättsliga frågor. |
| --- | --- |

6.

Åtgärder när det gäller rättsligt samarbete och förvaltningssamarbete i civilrättsliga frågor.

| 7. | Miljöansvar och sanktioner vid miljöbrott. |
| --- | --- |

7.

Miljöansvar och sanktioner vid miljöbrott.

| 8. | Etiska frågor i samband med ny teknik vid tillämpning av förfarandet med associerade utskott med berörda utskott. |
| --- | --- |

8.

Etiska frågor i samband med ny teknik vid tillämpning av förfarandet med associerade utskott med berörda utskott.

| 9. | Ledamotsstadgan och tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas personal. |
| --- | --- |

9.

Ledamotsstadgan och tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas personal.

| 10. | Privilegier och immunitet samt granskning av bevis för nyvalda ledamöter. |
| --- | --- |

10.

Privilegier och immunitet samt granskning av bevis för nyvalda ledamöter.

| 11. | Domstolens organisation och ställning. |
| --- | --- |

11.

Domstolens organisation och ställning.

| 12. | Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller). |
| --- | --- |

12.

Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller).

XVII.
     
  Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Skyddet inom unionens territorium av de medborgarliga rättigheter, de mänskliga rättigheter och de grundläggande rättigheter, inklusive skydd av minoriteter, som slås fast i fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.

Skyddet inom unionens territorium av de medborgarliga rättigheter, de mänskliga rättigheter och de grundläggande rättigheter, inklusive skydd av minoriteter, som slås fast i fördragen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 2. | Åtgärder som krävs för att bekämpa alla former av diskriminering, med undantag av diskriminering på grund av kön eller diskriminering på arbetsplatsen och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Åtgärder som krävs för att bekämpa alla former av diskriminering, med undantag av diskriminering på grund av kön eller diskriminering på arbetsplatsen och på arbetsmarknaden.

| 3. | Lagstiftning om öppenhet och skydd för enskilda när det gäller behandling av personuppgifter. |
| --- | --- |

3.

Lagstiftning om öppenhet och skydd för enskilda när det gäller behandling av personuppgifter.

| 4. | Förverkligande och fördjupning av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt följande:






  a) | Åtgärder när det gäller personers inresa och rörlighet, asyl- och migrationsfrågor. |
| --- | --- | --- |

4.

Förverkligande och fördjupning av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, särskilt följande:

a)

Åtgärder när det gäller personers inresa och rörlighet, asyl- och migrationsfrågor.

| b) | Åtgärder som rör en integrerad förvaltning av de yttre gränserna. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som rör en integrerad förvaltning av de yttre gränserna.

| c) | Åtgärder när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder när det gäller polissamarbete och straffrättsligt samarbete.

| 5. | Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, Europol, Eurojust och Cepol och andra organ och kontor inom samma område. |
| --- | --- |

5.

Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk och Europeiska centrumet för övervakning av rasism och främlingsfientlighet, Europol, Eurojust och Cepol och andra organ och kontor inom samma område.

| 6. | Fastslående av en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter principer som är gemensamma för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

Fastslående av en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter principer som är gemensamma för medlemsstaterna.

XVIII.
     
  Utskottet för konstitutionella frågor

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Institutionella aspekter av den europeiska integrationen, särskilt i samband med förberedande och genomförande av konvent och regeringskonferenser. |
| --- | --- |

1.

Institutionella aspekter av den europeiska integrationen, särskilt i samband med förberedande och genomförande av konvent och regeringskonferenser.

| 2. | Genomförande av EU-fördraget och utvärdering av hur det fungerar. |
| --- | --- |

2.

Genomförande av EU-fördraget och utvärdering av hur det fungerar.

| 3. | De institutionella konsekvenserna av unionens utvidgningsförhandlingar. |
| --- | --- |

3.

De institutionella konsekvenserna av unionens utvidgningsförhandlingar.

| 4. | Interinstitutionella förbindelser, inbegripet granskning av interinstitutionella avtal, som avses i artikel 120.2 i arbetsordningen, innan de godkänns av parlamentet. |
| --- | --- |

4.

Interinstitutionella förbindelser, inbegripet granskning av interinstitutionella avtal, som avses i artikel 120.2 i arbetsordningen, innan de godkänns av parlamentet.

| 5. | Enhetlig valordning. |
| --- | --- |

5.

Enhetlig valordning.

| 6. | Europeiska politiska partier. Utskottet får dock inte inkräkta på presidiets behörighetsområde. |
| --- | --- |

6.

Europeiska politiska partier. Utskottet får dock inte inkräkta på presidiets behörighetsområde.

| 7. | Fastslående av att det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter principer som är gemensamma för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

Fastslående av att det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt och ihållande åsidosätter principer som är gemensamma för medlemsstaterna.

| 8. | Tolkning och tillämpning av arbetsordningen och förslag till ändring av denna. |
| --- | --- |

8.

Tolkning och tillämpning av arbetsordningen och förslag till ändring av denna.

XIX.
     
  Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Fastställande, främjande och skydd av kvinnors rättigheter i unionen och gemenskapsåtgärder i samband med detta. |
| --- | --- |

1.

Fastställande, främjande och skydd av kvinnors rättigheter i unionen och gemenskapsåtgärder i samband med detta.

| 2. | Främjande av kvinnors rättigheter i tredje land. |
| --- | --- |

2.

Främjande av kvinnors rättigheter i tredje land.

| 3. | Politik för lika möjligheter, inbegripet lika möjlighet för kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

3.

Politik för lika möjligheter, inbegripet lika möjlighet för kvinnor och män på arbetsmarknaden och lika behandling av kvinnor och män på arbetsplatsen.

| 4. | Undanröjande av alla former av könsdiskriminering. |
| --- | --- |

4.

Undanröjande av alla former av könsdiskriminering.

| 5. | Genomförande och vidareutveckling av jämställdhetsperspektivet i alla sektorer (’gender mainstreaming’). |
| --- | --- |

5.

Genomförande och vidareutveckling av jämställdhetsperspektivet i alla sektorer (’gender mainstreaming’).

| 6. | Uppföljning och genomförande av internationella avtal och konventioner om kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

6.

Uppföljning och genomförande av internationella avtal och konventioner om kvinnors rättigheter.

| 7. | Informationspolitik med avseende på kvinnor. |
| --- | --- |

7.

Informationspolitik med avseende på kvinnor.

XX.
     
  Utskottet för framställningar

Utskottet är behörigt i frågor som rör följande områden:

| 1. | Framställningar. |
| --- | --- |

1.

Framställningar.

| 2. | Förbindelser med Europeiska ombudsmannen.” |
| --- | --- |

2.

Förbindelser med Europeiska ombudsmannen.”

| 3. | Europaparlamentet beslutar att detta beslut träder i kraft den första dagen i den första sammanträdesperioden i parlamentets sjunde valperiod. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beslutar att detta beslut träder i kraft den första dagen i den första sammanträdesperioden i parlamentets sjunde valperiod.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/136 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/136

---

Onsdag 6 maj 2009Interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar

P6_TA(2009)0349

Europaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om antalet interparlamentariska delegationer, delegationer till de gemensamma parlamentarikerkommittéerna, delegationer till de parlamentariska samarbetskommittéerna och multilaterala parlamentariska församlingar

2010/C 212 E/24

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

med beaktande av artiklarna 188 och 190 i arbetsordningen,

med beaktande av associerings- och samarbetsavtalen och de andra avtal som EU ingått med tredje land,

med beaktande av sin vilja att stärka den parlamentariska demokratin genom en kontinuerlig interparlamentarisk dialog.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att antalet delegationer och deras regionala fördelning ska vara följande:

  a)   Europa, Västra Balkan och Turkiet

  Delegationerna till






  — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Kroatien |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att antalet delegationer och deras regionala fördelning ska vara följande:

a)   Europa, Västra Balkan och Turkiet

Delegationerna till

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Kroatien

| — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–F.d. jugoslaviska republiken Makedonien |
| --- | --- |

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| — | den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Turkiet |
| --- | --- |

—

den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Turkiet

Delegationen för förbindelserna med Schweiz, Island och Norge och till den gemensamma parlamentarikerkommittén för Europeiska ekonomiska området (EEA)

Delegationen för förbindelserna med Albanien, Bosnien-Hercegovina, Serbien, Montenegro och Kosovo

b)   Ryssland, staterna i det östliga partnerskapet, Centralasien och Mongoliet

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ukraina

Delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Moldavien

Delegationen för förbindelserna med Vitryssland

Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU-Armenien, EU–Azerbajdzjan och EU–Georgien

Delegationen till de parlamentariska samarbetskommittéerna EU–Kazakstan, EU–Kirgizistan och EU–Uzbekistan samt förbindelserna med Tadzjikistan, Turkmenistan och Mongoliet

c)   Maghrebländerna, Mashrekländerna, Israel och Palestina

Delegationerna för förbindelserna med

| — | Israel |
| --- | --- |

—

Israel

| — | palestinska lagstiftande rådet |
| --- | --- |

—

palestinska lagstiftande rådet

| — | Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen |
| --- | --- |

—

Maghrebländerna och Arabiska Maghrebunionen

| — | Mashrekländerna |
| --- | --- |

—

Mashrekländerna

d)   Arabiska halvön, Irak och Iran

Delegationerna för förbindelserna med

| — | Arabiska halvön |
| --- | --- |

—

Arabiska halvön

| — | Irak |
| --- | --- |

—

Irak

| — | Iran |
| --- | --- |

—

Iran

e)   Nord- och Sydamerika

Delegationerna för förbindelserna med

| — | Förenta staterna |
| --- | --- |

—

Förenta staterna

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | länderna i Centralamerika |
| --- | --- |

—

länderna i Centralamerika

| — | länderna i Andinska gemenskapen |
| --- | --- |

—

länderna i Andinska gemenskapen

| — | Mercosur |
| --- | --- |

—

Mercosur

Delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Mexiko

Delegationen till den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Chile

f)   Asien/Stillahavsområdet

Delegationerna för förbindelserna med

| — | Japan |
| --- | --- |

—

Japan

| — | Folkrepubliken Kina |
| --- | --- |

—

Folkrepubliken Kina

| — | Indien |
| --- | --- |

—

Indien

| — | Afghanistan |
| --- | --- |

—

Afghanistan

| — | länderna i Sydasien |
| --- | --- |

—

länderna i Sydasien

| — | länderna i Sydostasien och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) |
| --- | --- |

—

länderna i Sydostasien och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean)

| — | Koreahalvön |
| --- | --- |

—

Koreahalvön

| — | Australien och Nya Zeeland |
| --- | --- |

—

Australien och Nya Zeeland

g)   Afrika

Delegationerna för förbindelserna med

| — | Sydafrika |
| --- | --- |

—

Sydafrika

| — | Panafrikanska parlamentet |
| --- | --- |

—

Panafrikanska parlamentet

h)   Multilaterala församlingar

Delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen

Delegationen till den parlamentariska församlingen EU–Medelhavsområdet

Delegationen till den parlamentariska församlingen EU–Latinamerika

Delegationen till den parlamentariska församlingen Euronest

Delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling

(som kommer att bestå av ledamöter i underutskottet för försvars- och säkerhetspolitik).

| 2. | a. | Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i parlamentarikerkommittéerna för de ekonomiska partnerskapsavtalen uteslutande ska utses bland ledamöterna i utskottet för internationell handel och utskottet för utveckling – för att säkerställa utskottet för internationell handels ledande roll som ansvarigt utskott – och att de aktivt bör samordna sitt arbete med AVS-EU gemensamma parlamentariska församling. |
| --- | --- | --- |

2.

a.

Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i parlamentarikerkommittéerna för de ekonomiska partnerskapsavtalen uteslutande ska utses bland ledamöterna i utskottet för internationell handel och utskottet för utveckling – för att säkerställa utskottet för internationell handels ledande roll som ansvarigt utskott – och att de aktivt bör samordna sitt arbete med AVS-EU gemensamma parlamentariska församling.

| b. | Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet, den parlamentariska församlingen för EU–Latinamerika och den parlamentariska församlingen Euronest uteslutande ska utses bland ledamöterna i de bilaterala eller underregionala delegationerna för varje församling. |
| --- | --- |

b.

Europaparlamentet beslutar att ledamöterna i den parlamentariska församlingen för EU-Medelhavsområdet, den parlamentariska församlingen för EU–Latinamerika och den parlamentariska församlingen Euronest uteslutande ska utses bland ledamöterna i de bilaterala eller underregionala delegationerna för varje församling.

| 3. | Europaparlamentet påminner om talmanskonferensens beslut att inrätta den parlamentariska församlingen Euronest för att associera Europaparlamentet till Ukrainas, Moldaviens, Vitrysslands, Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens parlament. Parlamentet beslutar när det gäller Vitryssland att talmanskonferensen kommer att lämna förslag i fråga om Vitrysslands representation i den parlamentariska församlingen Euronest. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om talmanskonferensens beslut att inrätta den parlamentariska församlingen Euronest för att associera Europaparlamentet till Ukrainas, Moldaviens, Vitrysslands, Armeniens, Azerbajdzjans och Georgiens parlament. Parlamentet beslutar när det gäller Vitryssland att talmanskonferensen kommer att lämna förslag i fråga om Vitrysslands representation i den parlamentariska församlingen Euronest.

| 4. | Europaparlamentet beslutar att delegationsordförandekonferensen bör utarbeta ett förslag till årlig tidsplan som ska godkännas av talmanskonferensen efter samråd med utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel, men att talmanskonferensen ändå kan besluta om ytterligare sammanträden med anledning av politiska händelser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beslutar att delegationsordförandekonferensen bör utarbeta ett förslag till årlig tidsplan som ska godkännas av talmanskonferensen efter samråd med utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel, men att talmanskonferensen ändå kan besluta om ytterligare sammanträden med anledning av politiska händelser.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna i samtliga typer av delegationer ska utse ett antal ständiga suppleanter som inte får överskrida det antal ordinarie ledamöter som de representerar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beslutar att de politiska grupperna och de grupplösa ledamöterna i samtliga typer av delegationer ska utse ett antal ständiga suppleanter som inte får överskrida det antal ordinarie ledamöter som de representerar.

| 6. | Europaparlamentet beslutar att utöka samarbetet och samrådet med de utskott som berörs av delegationernas arbete genom att anordna gemensamma sammanträden mellan dessa organ på parlamentets ordinarie arbetsorter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beslutar att utöka samarbetet och samrådet med de utskott som berörs av delegationernas arbete genom att anordna gemensamma sammanträden mellan dessa organ på parlamentets ordinarie arbetsorter.

| 7. | Europaparlamentet kommer att sträva efter att en eller två föredragande/ordförande från utskotten även ska delta praktiskt i delegationernas, de parlamentariska samarbetskommittéernas, de gemensamma parlamentarikerkommittéernas och de multilaterala parlamentariska församlingarnas arbete och beslutar att talmannen på gemensam begäran av ordförandena i den berörda delegationen och det berörda utskottet ska godkänna sådana uppdrag. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kommer att sträva efter att en eller två föredragande/ordförande från utskotten även ska delta praktiskt i delegationernas, de parlamentariska samarbetskommittéernas, de gemensamma parlamentarikerkommittéernas och de multilaterala parlamentariska församlingarnas arbete och beslutar att talmannen på gemensam begäran av ordförandena i den berörda delegationen och det berörda utskottet ska godkänna sådana uppdrag.

| 8. | Europaparlamentet beslutar att detta beslut träder i kraft vid den första sammanträdesperioden i parlamentets sjunde valperiod. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beslutar att detta beslut träder i kraft vid den första sammanträdesperioden i parlamentets sjunde valperiod.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/140 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/140

---

Onsdag 6 maj 2009Förfarandet för framställningar (ändring av avdelning VIII i arbetsordningen)

P6_TA(2009)0353

Europaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om översyn av bestämmelserna i arbetsordningen om förfarandet för framställningar (2006/2209(REG))

2010/C 212 E/25

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av talmannens skrivelse av den 20 juli 2006,

med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A6-0027/2009).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod, med undantag för ändringen av artikel 193a (ny), som träder i kraft den första dagen efter att den tillämpliga bestämmelsen i fördraget trätt i kraft. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att ändringarna träder i kraft den första dagen under nästa sammanträdesperiod, med undantag för ändringen av artikel 193a (ny), som träder i kraft den första dagen efter att den tillämpliga bestämmelsen i fördraget trätt i kraft.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE LYDELSE | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 191 – punkt 2a (ny) |
| | 2a. | Om en framställning undertecknats av flera fysiska eller juridiska personer ska undertecknarna utse en företrädare och ställföreträdande företrädare som ska betraktas som framställarna i enlighet med denna avdelning.



  Om ingen företrädare har utsetts ska den första undertecknaren, eller en annan lämplig person, betraktas som framställaren. |

NUVARANDE LYDELSE

ÄNDRING

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191 – punkt 2a (ny)

2a.

Om ingen företrädare har utsetts ska den första undertecknaren, eller en annan lämplig person, betraktas som framställaren.

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191 – punkt 2b (ny)

| 2b. | Var och en av framställarna kan när som helst dra tillbaka sitt stöd för framställningen.



  Om samtliga framställare dragit tillbaka sitt stöd ska framställningen förlora sin giltighet. |
| --- | --- |

2b.

Om samtliga framställare dragit tillbaka sitt stöd ska framställningen förlora sin giltighet.

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191 – punkt 3

| 3. | Framställningar ska vara avfattade på ett av Europeiska unionens officiella språk. |
| --- | --- |

3.

Framställningar ska vara avfattade på ett av Europeiska unionens officiella språk.

| 3. | Framställningar ska vara avfattade på ett av Europeiska unionens officiella språk. |
| --- | --- |

3.

Framställningar ska vara avfattade på ett av Europeiska unionens officiella språk.

Framställningar som är avfattade på ett annat språk ska endast behandlas om framställaren bifogar en översättning
  eller en sammanfattning
  av innehållet på ett
  av Europeiska unionens officiella
  språk.
  Översättningen eller sammanfattningen ska utgöra parlamentets arbetsunderlag.
  Parlamentets korrespondens med framställaren ska ske på det officiella språk som översättningen
  eller sammanfattningen
  avfattats på.

Framställningar som är avfattade på ett annat språk ska endast behandlas om framställaren bifogar en översättning av innehållet på ett
  officiellt
  språk. Parlamentets korrespondens med framställaren ska ske på det officiella språk som översättningen avfattats på.

Presidiet kan besluta att framställningar och korrespondens med framställare får avfattas på andra språk som används i en medlemsstat.

Ändring 4

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191 – punkt 5

| 5. | Framställningar som upptagits i registret, ska av talmannen hänvisas till behörigt utskott, som
  ska bedöma huruvida de faller inom Europeiska unionens verksamhetsområde
  . |
| --- | --- |

5.

Framställningar som upptagits i registret, ska av talmannen hänvisas till behörigt utskott, som
  ska bedöma huruvida de faller inom Europeiska unionens verksamhetsområde
  .

| 5. | Framställningar som upptagits i registret, ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott, som
  först ska fastställa huruvida framställningen är tillåtlig i enlighet med artikel 194 i EG-fördraget eller inte
  .


  Om det ansvariga utskottet inte kan enas ska framställningen förklaras tillåtlig om minst en fjärdedel av utskottsledamöterna så begär. |
| --- | --- |

5.

Framställningar som upptagits i registret, ska av talmannen hänvisas till ansvarigt utskott, som
  först ska fastställa huruvida framställningen är tillåtlig i enlighet med artikel 194 i EG-fördraget eller inte
  .

Om det ansvariga utskottet inte kan enas ska framställningen förklaras tillåtlig om minst en fjärdedel av utskottsledamöterna så begär.

Ändring 5

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191 – punkt 6

| 6. | Framställningar som ett utskott förklarar otillåtliga
  ,
  ska läggas till handlingarna
  .
  Framställaren ska underrättas om beslutet och skälen till detta. |
| --- | --- |

6.

Framställningar som ett utskott förklarar otillåtliga
  ,
  ska läggas till handlingarna
  .
  Framställaren ska underrättas om beslutet och skälen till detta.

| 6. | Framställningar som ett utskott förklarar otillåtliga ska läggas till handlingarna. Framställaren ska underrättas om beslutet och skälen till detta.
  I den mån det är möjligt får alternativa möjligheter till att får saken prövad rekommenderas. |
| --- | --- |

6.

Framställningar som ett utskott förklarar otillåtliga ska läggas till handlingarna. Framställaren ska underrättas om beslutet och skälen till detta.
  I den mån det är möjligt får alternativa möjligheter till att får saken prövad rekommenderas.

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191 – punkt 7

| 7. | Det ansvariga utskottet kan i sådana fall föreslå framställaren att vända sig till behörig myndighet i den berörda medlemsstaten eller till behörig myndighet i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

7.

utgår

Ändring 7

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191 – punkt 8

| 8. | Såvida inte framställaren begär att sekretess ska gälla vid behandlingen av framställningen, ska den tas upp i ett offentligt register
  . |
| --- | --- |

8.

Såvida inte framställaren begär att sekretess ska gälla vid behandlingen av framställningen, ska den tas upp i ett offentligt register
  .

| 8. | När framställningarna har registrerats ska de som en allmän regel bli offentliga handlingar, och framställarens namn och framställningens innehåll får offentliggöras av parlamentet för att säkerställa insyn
  . |
| --- | --- |

8.

När framställningarna har registrerats ska de som en allmän regel bli offentliga handlingar, och framställarens namn och framställningens innehåll får offentliggöras av parlamentet för att säkerställa insyn
  .

Ändring 8

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191 – punkt 8a (ny)

| 8a. | Trots vad som sägs i punkt 8 får framställaren, för att skydda sin integritet, begära att hans eller hennes namn hemlighålls, och parlamentet ska i sådana fall respektera denna begäran.



  Om framställarens klagomål inte kan undersökas på grund av anonymiteten ska framställaren höras angående vilka ytterligare åtgärder som ska vidtas. |
| --- | --- |

8a.

Om framställarens klagomål inte kan undersökas på grund av anonymiteten ska framställaren höras angående vilka ytterligare åtgärder som ska vidtas.

Ändring 9

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 191 – punkt 8b (ny)

| 8b. | Framställaren får begära att framställningen beläggs med sekretess, och parlamentet ska i sådana fall vidta lämpliga åtgärder för att se till att innehållet inte offentliggörs. Framställaren ska underrättas om vilka exakta villkor som ska gälla för tillämpningen av denna bestämmelse. |
| --- | --- |

8b.

Ändring 10

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 192 – punkt -1 (ny)

| -1. | Tillåtliga framställningar ska behandlas av det ansvariga utskottet inom ramen för dess normala verksamhet, antingen genom diskussion vid ett ordinarie sammanträde eller genom ett skriftligt förfarande. Framställarna kan inbjudas att delta i utskottets sammanträden om deras framställning ska diskuteras och kan också begära att få närvara. Ordföranden ska avgöra om framställarna får ta till orda. |
| --- | --- |

-1.

Ändring 11

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 192 – punkt 1

| 1. | Ansvarigt utskott
  kan besluta att utarbeta ett
  betänkande eller på annat sätt yttra sig över de framställningar som det har förklarat tillåtliga
  . |
| --- | --- |

1.

Ansvarigt utskott
  kan besluta att utarbeta ett
  betänkande eller på annat sätt yttra sig över de framställningar som det har förklarat tillåtliga
  .

| 1. | Utskottet
  kan besluta att utarbeta ett
  initiativbetänkande om en tillåtlig framställning, i enlighet med artikel 45.1, eller att lägga fram ett kortfattat resolutionsförslag för parlamentet, under förutsättning att talmanskonferensen inte har några invändningar. Sådana resolutionsförslag ska tas upp på dagordningen för en sammanträdesperiod som hålls senast åtta veckor efter att de antagits av utskottet. De ska läggas fram för en enda omröstning utan debatt, såvida inte talmanskonferensen undantagsvis beslutar att tillämpa artikel 131a. |
| --- | --- |

1.

Utskottet
  kan besluta att utarbeta ett
  initiativbetänkande om en tillåtlig framställning, i enlighet med artikel 45.1, eller att lägga fram ett kortfattat resolutionsförslag för parlamentet, under förutsättning att talmanskonferensen inte har några invändningar. Sådana resolutionsförslag ska tas upp på dagordningen för en sammanträdesperiod som hålls senast åtta veckor efter att de antagits av utskottet. De ska läggas fram för en enda omröstning utan debatt, såvida inte talmanskonferensen undantagsvis beslutar att tillämpa artikel 131a.

Utskottet kan
  , speciellt vid framställningar som söker ändra gällande lagstiftning,
  begära yttranden från andra utskott
  i enlighet med artikel 46
  .

Utskottet kan
  i enlighet med artikel 46 och bilaga VI
  begära yttranden från andra utskott
  med särskild behörighet för den fråga som behandlas
  .

Ändring 12

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 192 – punkt 2

| 2. | Det ska inrättas ett elektroniskt register i vilket medborgarna kan ge sitt stöd till framställaren genom att med sin egen elektroniska underskrift skriva på en framställning som har förklarats tillåtlig och som har upptagits i registret. |
| --- | --- |

2.

Det ska inrättas ett elektroniskt register i vilket medborgarna kan ge sitt stöd till framställaren genom att med sin egen elektroniska underskrift skriva på en framställning som har förklarats tillåtlig och som har upptagits i registret.

| 2. | Det ska inrättas ett elektroniskt register i vilket medborgarna kan ge
  eller dra tillbaka
  sitt stöd till framställaren genom att med sin egen elektroniska underskrift skriva på en framställning som har förklarats tillåtlig och som har upptagits i registret. |
| --- | --- |

2.

Det ska inrättas ett elektroniskt register i vilket medborgarna kan ge
  eller dra tillbaka
  sitt stöd till framställaren genom att med sin egen elektroniska underskrift skriva på en framställning som har förklarats tillåtlig och som har upptagits i registret.

Ändring 13

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 192 – punkt 3

| 3. | Vid
  prövningen
  av framställningar eller för att utreda sakförhållanden kan utskottet
  höra framställare,
  anordna
  allmänna utfrågningar eller skicka ut ledamöter för att på ort och ställe orientera sig om sakförhållanden
  . |
| --- | --- |

3.

Vid
  prövningen
  av framställningar eller för att utreda sakförhållanden kan utskottet
  höra framställare,
  anordna
  allmänna utfrågningar eller skicka ut ledamöter för att på ort och ställe orientera sig om sakförhållanden
  .

| 3. | I samband med behandlingen
  av framställningar eller för att utreda sakförhållanden
  eller finna lösningar
  kan utskottet anordna
  undersökningsresor till den medlemsstat eller region som framställningen gäller
  .


  Deltagarna ska upprätta en rapport om varje undersökningsresa. Rapporten ska vidarebefordras till talmannen sedan den godkänts av utskottet. |
| --- | --- |

3.

I samband med behandlingen
  av framställningar eller för att utreda sakförhållanden
  eller finna lösningar
  kan utskottet anordna
  undersökningsresor till den medlemsstat eller region som framställningen gäller
  .

Deltagarna ska upprätta en rapport om varje undersökningsresa. Rapporten ska vidarebefordras till talmannen sedan den godkänts av utskottet.

Ändring 14

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 192 – punkt 4

| 4. | Som ett led i förberedandet av sitt yttrande kan
  utskottet uppmana kommissionen att
  inkomma med handlingar, lämna
  upplysningar
  och ge utskottet tillgång till dess tjänster
  . |
| --- | --- |

4.

Som ett led i förberedandet av sitt yttrande kan
  utskottet uppmana kommissionen att
  inkomma med handlingar, lämna
  upplysningar
  och ge utskottet tillgång till dess tjänster
  .

| 4. | Utskottet
  kan
  uppmana kommissionen att
  bistå utskottet, särskilt med närmare uppgifter om tillämpningen av eller respekten för gemenskapsrätten, liksom med
  upplysningar
  av alla slag och handlingar som rör frågan för framställningen
  .
  Kommissionens företrädare ska uppmanas att delta i utskottets sammanträden. |
| --- | --- |

4.

Utskottet
  kan
  uppmana kommissionen att
  bistå utskottet, särskilt med närmare uppgifter om tillämpningen av eller respekten för gemenskapsrätten, liksom med
  upplysningar
  av alla slag och handlingar som rör frågan för framställningen
  .
  Kommissionens företrädare ska uppmanas att delta i utskottets sammanträden.

Ändring 15

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 192 – punkt 5

| 5. | Utskottet kan
  eventuellt förelägga parlamentet resolutionsförslag om framställningar som det har behandlat
  . |
| --- | --- |

5.

Utskottet kan
  eventuellt förelägga parlamentet resolutionsförslag om framställningar som det har behandlat
  .

| 5. | Utskottet kan
  uppmana talmannen att vidarebefordra utskottets yttrande eller rekommendation till kommissionen, rådet eller till den berörda myndigheten i medlemsstaten, med begäran om åtgärd eller svar
  . |
| --- | --- |

5.

Utskottet kan
  uppmana talmannen att vidarebefordra utskottets yttrande eller rekommendation till kommissionen, rådet eller till den berörda myndigheten i medlemsstaten, med begäran om åtgärd eller svar
  .

Utskottet kan även uppmana talmannen att vidarebefordra utskottets yttrande till kommissionen eller rådet.

Ändring 16

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 192 – punkt 7

| 7. | Talmannen
  ska underrätta
  framställarna
  om
  fattade
  beslut och skälen till
  dessa
  . |
| --- | --- |

7.

Talmannen
  ska underrätta
  framställarna
  om
  fattade
  beslut och skälen till
  dessa
  .

| 7. | Framställaren
  ska
  underrättas
  om
  det
  beslut
  som utskottet fattat
  och skälen till
  detta beslut
  .


  När behandlingen av en tillåtlig framställning har slutförts ska ärendet betraktas som avslutat och framställaren underrättas. |
| --- | --- |

7.

Framställaren
  ska
  underrättas
  om
  det
  beslut
  som utskottet fattat
  och skälen till
  detta beslut
  .

När behandlingen av en tillåtlig framställning har slutförts ska ärendet betraktas som avslutat och framställaren underrättas.

Ändring 17

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 193a (ny)

Artikel 193a

Medborgarinitiativ

När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i EU-fördraget ska utskottet för framställningar kontrollera om detta kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/145 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/145

---

Onsdag 6 maj 2009Allmän översyn av arbetsordningen

P6_TA(2009)0359

Europaparlamentets beslut av den 6 maj 2009 om en allmän översyn av Europaparlamentets arbetsordning (2007/2124(REG))

2010/C 212 E/26

Europaparlamentet fattar detta beslut

med beaktande av artiklarna 201 och 202 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0273/2009).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

| 2. | Europaparlamentet beslutar att införa uppförandekoden för förhandlingar i medbeslutandeärenden i arbetsordningen som bilaga XVIe, i enlighet med talmanskonferensens beslut av den 18 september 2008. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beslutar att införa uppförandekoden för förhandlingar i medbeslutandeärenden i arbetsordningen som bilaga XVIe, i enlighet med talmanskonferensens beslut av den 18 september 2008.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att ändringarna träder i kraft den första dagen under parlamentets sjunde valperiod. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beslutar att ändringarna träder i kraft den första dagen under parlamentets sjunde valperiod.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

| NUVARANDE TEXT | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Europaparlamentets arbetsordning


  Artikel 9 – punkt 1 – stycke 1 |
| 1. | Parlamentet
  kan
  fastställa regler om öppenhet i fråga om ledamöternas ekonomiska intressen, vilka fogas som bilaga till arbetsordningen. |

NUVARANDE TEXT

ÄNDRING

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 9 – punkt 1 – stycke 1

1.

Parlamentet
  kan
  fastställa regler om öppenhet i fråga om ledamöternas ekonomiska intressen, vilka fogas som bilaga till arbetsordningen.

| 1. | Parlamentet
  ska
  fastställa regler om öppenhet i fråga om ledamöternas ekonomiska intressen, vilka fogas som bilaga till arbetsordningen. |
| --- | --- |

1.

Parlamentet
  ska
  fastställa regler om öppenhet i fråga om ledamöternas ekonomiska intressen, vilka fogas som bilaga till arbetsordningen.

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a

Observatörer

| 1. | Om ett fördrag om en stats anslutning till Europeiska unionen har undertecknats kan talmannen, efter att talmanskonferensen gett sitt godkännande, uppmana anslutningsstatens parlament att bland sina egna ledamöter utse observatörer som till antalet motsvarar den aktuella statens framtida platser i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Observatörer ska delta i parlamentets överläggningar i avvaktan på anslutningsfördragets ikraftträdande och ha rätt att uttala sig i utskott och politiska grupper. De ska inte ha rösträtt och inte heller vara valbara för ämbeten inom parlamentet. Deras deltagande ska inte ha någon rättslig inverkan på parlamentets överläggningar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dessa observatörer ska i lika stor utsträckning som parlamentsledamöterna ha rätt att använda parlamentets resurser och erhålla ersättning för kostnader som de åsamkas i sin egenskap av observatörer . |
| --- | --- |

3.

Ändring 51

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 11

Äldste ledamoten

Tillfällig ordförande

| 1. | Vid det sammanträde som avses i artikel 127.2 och vid varje annat sammanträde där avsikten är att välja talman och presidium ska den
  äldste närvarande ledamoten
  leda sammanträdet till dess att en talman valts. |
| --- | --- |

1.

Vid det sammanträde som avses i artikel 127.2 och vid varje annat sammanträde där avsikten är att välja talman och presidium ska den
  äldste närvarande ledamoten
  leda sammanträdet till dess att en talman valts.

| 1. | Vid det sammanträde som avses i artikel 127.2 och vid varje annat sammanträde där avsikten är att välja talman och presidium ska den
  avgående talmannen eller, om denne inte är närvarande, en av de avgående vice talmännen – enligt rangordning – eller, om inte någon av dem är närvarande, den ledamot som har haft sitt mandat under längst tid
  leda sammanträdet till dess att en talman valts. |
| --- | --- |

1.

Vid det sammanträde som avses i artikel 127.2 och vid varje annat sammanträde där avsikten är att välja talman och presidium ska den
  avgående talmannen eller, om denne inte är närvarande, en av de avgående vice talmännen – enligt rangordning – eller, om inte någon av dem är närvarande, den ledamot som har haft sitt mandat under längst tid
  leda sammanträdet till dess att en talman valts.

| 2. | Under den äldste ledamotens ledning
  får inga andra frågor behandlas än sådana som rör val av talman eller granskning av bevis om val av ledamöter. |
| --- | --- |

2.

Under den äldste ledamotens ledning
  får inga andra frågor behandlas än sådana som rör val av talman eller granskning av bevis om val av ledamöter.

| 2. | När en ledamot med stöd av punkt 1 tillfälligt leder sammanträdet
  får inga andra frågor behandlas än sådana som rör val av talman eller granskning av bevis om val av ledamöter. |
| --- | --- |

2.

När en ledamot med stöd av punkt 1 tillfälligt leder sammanträdet
  får inga andra frågor behandlas än sådana som rör val av talman eller granskning av bevis om val av ledamöter.

Den äldste ledamoten ska utöva de av talmannens befogenheter som avses i artikel 3.2 andra stycket. Övriga frågor som rör granskning av bevis om val av ledamöter och som tas upp under den ledamotens ledning av sammanträdet ska hänvisas till utskottet med behörighet i frågor som rör valprövning.

Den ledamot som i kraft av punkt 1 tillfälligt leder sammanträdet ska utöva de av talmannens befogenheter som avses i artikel 3.2 andra stycket. Övriga frågor som rör granskning av bevis om val av ledamöter och som tas upp när den ledamoten leder av sammanträdet ska hänvisas till utskottet med ansvar för valprövning.

Ändring 52

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 13

| 1. | Talmannen ska väljas först. Före varje omröstning ska nomineringarna föreläggas
  ålderspresidenten
  ,
  som ska underrätta parlamentet. Har ingen kandidat erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna efter tre valomgångar, begränsas den fjärde valomgången till de två kandidater som i den tredje valomgången erhöll flest antal röster. Vid lika röstetal förklaras den äldste kandidaten vald. |
| --- | --- |

1.

Talmannen ska väljas först. Före varje omröstning ska nomineringarna föreläggas
  ålderspresidenten
  ,
  som ska underrätta parlamentet. Har ingen kandidat erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna efter tre valomgångar, begränsas den fjärde valomgången till de två kandidater som i den tredje valomgången erhöll flest antal röster. Vid lika röstetal förklaras den äldste kandidaten vald.

| 1. | Talmannen ska väljas först. Före varje omröstning ska nomineringarna föreläggas
  den ledamot som med stöd av artikel 11 tillfälligt leder sammanträdet
  ,
  vilken
  ska tillkännage dem i kammaren. Har ingen kandidat erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna efter tre valomgångar, ska den fjärde valomgången begränsas till de två kandidater som i den tredje valomgången erhöll flest antal röster. Vid lika röstetal ska den äldste kandidaten förklaras vald. |
| --- | --- |

1.

Talmannen ska väljas först. Före varje omröstning ska nomineringarna föreläggas
  den ledamot som med stöd av artikel 11 tillfälligt leder sammanträdet
  ,
  vilken
  ska tillkännage dem i kammaren. Har ingen kandidat erhållit absolut majoritet av de avgivna rösterna efter tre valomgångar, ska den fjärde valomgången begränsas till de två kandidater som i den tredje valomgången erhöll flest antal röster. Vid lika röstetal ska den äldste kandidaten förklaras vald.

| 2. | Så snart talmannen är vald ska
  ålderspresidenten
  överlämna ordförandeposten till talmannen. Endast den nyvalde talmannen får hålla ett öppningsanförande. |
| --- | --- |

2.

Så snart talmannen är vald ska
  ålderspresidenten
  överlämna ordförandeposten till talmannen. Endast den nyvalde talmannen får hålla ett öppningsanförande.

| 2. | Så snart talmannen är vald ska
  den ledamot som med stöd av artikel 11 tillfälligt leder sammanträdet
  överlämna ordförandeposten till talmannen. Endast den nyvalde talmannen får hålla ett öppningsanförande. |
| --- | --- |

2.

Så snart talmannen är vald ska
  den ledamot som med stöd av artikel 11 tillfälligt leder sammanträdet
  överlämna ordförandeposten till talmannen. Endast den nyvalde talmannen får hålla ett öppningsanförande.

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 24 - punkt 4a (ny)

| 4a. | Talmanskonferensen ska ansvara för organisationen av strukturerade samråd med det europeiska civila samhället om viktiga ämnen. Detta kan inbegripa anordnande av offentliga debatter som rör frågor av allmänt europeiskt intresse, öppna för intresserade medborgares deltagande. Presidiet ska utse en vice ordförande som ska ansvara för genomförandet av sådana samråd och rapportera till talmanskonferensen. |
| --- | --- |

4a.

Ändring 4

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 28 – punkt 2

| 2. | Varje ledamot kan ställa frågor som rör presidiets, talmanskonferensens eller kvestorernas arbete. Sådana frågor ska inges skriftligen till talmannen och tillsammans med de avgivna svaren offentliggöras
  i
  parlamentets
  bulletin
  inom trettio dagar från det att de ingavs. |
| --- | --- |

2.

Varje ledamot kan ställa frågor som rör presidiets, talmanskonferensens eller kvestorernas arbete. Sådana frågor ska inges skriftligen till talmannen och tillsammans med de avgivna svaren offentliggöras
  i
  parlamentets
  bulletin
  inom trettio dagar från det att de ingavs.

| 2. | Varje ledamot kan ställa frågor som rör presidiets, talmanskonferensens eller kvestorernas arbete. Sådana frågor ska inges skriftligen till talmannen och tillsammans med de avgivna svaren
  meddelas ledamöterna och
  offentliggöras
  på
  parlamentets
  webbplats
  inom 30 dagar från det att de ingavs. |
| --- | --- |

2.

Varje ledamot kan ställa frågor som rör presidiets, talmanskonferensens eller kvestorernas arbete. Sådana frågor ska inges skriftligen till talmannen och tillsammans med de avgivna svaren
  meddelas ledamöterna och
  offentliggöras
  på
  parlamentets
  webbplats
  inom 30 dagar från det att de ingavs.

Ändring 5

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 30a (ny)

Artikel 30a

Tvärpolitiska grupper

| 1. | Enskilda ledamöter får bilda tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper med ledamöter, för att informellt utbyta åsikter om särskilda frågor mellan de olika politiska grupperna genom att locka till sig ledamöter från parlamentets olika utskott, och för att främja kontakten mellan ledamöterna och det civila samhället. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sådana grupper får inte delta i verksamhet som skulle kunna leda till att förväxlingar sker med parlamentets eller dess organs officiella verksamhet. De politiska grupperna kan, under förutsättning att villkoren i de bestämmelser om inrättande av tvärpolitiska grupper eller andra inofficiella grupper som antagits av presidiet är uppfyllda, underlätta dessa gruppers verksamhet genom att förse dem med logistiskt stöd. Sådana grupper ska redogöra för alla externa bidrag i enlighet med bilaga I. |
| --- | --- |

2.

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 36 – punkt 1

| 1. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 40 ska ansvarigt utskott i samband med alla kommissionsförslag och alla övriga handlingar som avser lagstiftning pröva om en rättsakts finansiering är förenlig med
  budgetplanen
  . |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 40 ska ansvarigt utskott i samband med alla kommissionsförslag och alla övriga handlingar som avser lagstiftning pröva om en rättsakts finansiering är förenlig med
  budgetplanen
  .

| 1. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 40 ska det utskott som är ansvarigt för ärendet kontrollera om ett kommissionsförslag och alla övriga handlingar som avser lagstiftning är ekonomiskt förenliga med
  den fleråriga budgetramen
  . |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 40 ska det utskott som är ansvarigt för ärendet kontrollera om ett kommissionsförslag och alla övriga handlingar som avser lagstiftning är ekonomiskt förenliga med
  den fleråriga budgetramen
  .

(Övergripande ändringsförslag: ordet ”budgetplanen” ska genomgående i hela arbetsordningen ersättas med ”den fleråriga budgetramen”.)

Ändring 7

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 39 – punkt 1

| 1. | Parlamentet kan enligt artikel 192 andra stycket i EG-fördraget, uppmana kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om att anta nya eller ändra befintliga rättsakter, genom att anta en resolution på grundval av ett initiativbetänkande från ansvarigt utskott. Resolutionen ska antas av en majoritet av parlamentets samtliga ledamöter. Parlamentet kan samtidigt fastställa en frist för att lägga fram ett sådant förslag. |
| --- | --- |

1.

Parlamentet kan enligt artikel 192 andra stycket i EG-fördraget, uppmana kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om att anta nya eller ändra befintliga rättsakter, genom att anta en resolution på grundval av ett initiativbetänkande från ansvarigt utskott. Resolutionen ska antas av en majoritet av parlamentets samtliga ledamöter. Parlamentet kan samtidigt fastställa en frist för att lägga fram ett sådant förslag.

| 1. | Parlamentet får enligt artikel 192 andra stycket i EG-fördraget, anmoda kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om att anta nya eller ändra befintliga rättsakter, genom att anta en resolution på grundval av det ansvariga utskottets initiativbetänkande. Resolutionen ska antas av en majoritet av parlamentets ledamöter
  vid slutomröstningen
  . Parlamentet kan samtidigt fastställa en frist för framläggandet av ett sådant förslag. |
| --- | --- |

1.

Parlamentet får enligt artikel 192 andra stycket i EG-fördraget, anmoda kommissionen att lägga fram ett lämpligt förslag om att anta nya eller ändra befintliga rättsakter, genom att anta en resolution på grundval av det ansvariga utskottets initiativbetänkande. Resolutionen ska antas av en majoritet av parlamentets ledamöter
  vid slutomröstningen
  . Parlamentet kan samtidigt fastställa en frist för framläggandet av ett sådant förslag.

Ändring 8

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 45 - punkt 2

| 2. | Resolutionsförslag i initiativbetänkanden ska behandlas av parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 131a. Ändringsförslag till dessa texter
  får inte
  behandlas i kammaren
  såvida
  de
  inte
  lagts fram av föredraganden för att beakta ny information
  , men
  alternativa resolutionsförslag får inges i enlighet med artikel 151.4. Denna punkt ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 38a eller 39, eller när betänkandet kan anses vara ett strategiskt betänkande i enlighet med de kriterier som fastställts av talmanskonferensen. |
| --- | --- |

2.

Resolutionsförslag i initiativbetänkanden ska behandlas av parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 131a. Ändringsförslag till dessa texter
  får inte
  behandlas i kammaren
  såvida
  de
  inte
  lagts fram av föredraganden för att beakta ny information
  , men
  alternativa resolutionsförslag får inges i enlighet med artikel 151.4. Denna punkt ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 38a eller 39, eller när betänkandet kan anses vara ett strategiskt betänkande i enlighet med de kriterier som fastställts av talmanskonferensen.

| 2. | Resolutionsförslag i initiativbetänkanden ska behandlas av parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 131a. Ändringsförslag till dessa texter
  ska
  behandlas i kammaren
  endast om
  de lagts fram av föredraganden för att beakta ny information
  eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter.
  Alternativa förslag till resolution får inges
  av de politiska grupperna
  i enlighet med artikel 151.4. Denna punkt ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 38a eller 39, eller när betänkandet kan anses vara ett strategiskt betänkande i enlighet med de kriterier som fastställts av talmanskonferensen. |
| --- | --- |

2.

Resolutionsförslag i initiativbetänkanden ska behandlas av parlamentet i enlighet med det förfarande för kortfattad redogörelse som fastställs i artikel 131a. Ändringsförslag till dessa texter
  ska
  behandlas i kammaren
  endast om
  de lagts fram av föredraganden för att beakta ny information
  eller av minst en tiondel av parlamentets ledamöter.
  Alternativa förslag till resolution får inges
  av de politiska grupperna
  i enlighet med artikel 151.4. Denna punkt ska inte tillämpas när ämnet för betänkandet kan bli föremål för en prioriterad debatt i kammaren, när betänkandet utarbetas i enlighet med den initiativrätt som avses i artiklarna 38a eller 39, eller när betänkandet kan anses vara ett strategiskt betänkande i enlighet med de kriterier som fastställts av talmanskonferensen.

Ändring 9

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 47 – strecksats 3

| — | De ordförande, den föredragande och de föredragande av yttrande som berörs ska
  sträva efter att
  tillsammans fastställa vilka delar av texten som faller inom respektive utskotts exklusiva behörighetsområde och vilka delar av texten som faller inom ett gemensamt behörighetsområde samt komma överens om hur samarbetet dem emellan ska bedrivas. |
| --- | --- |

—

De ordförande, den föredragande och de föredragande av yttrande som berörs ska
  sträva efter att
  tillsammans fastställa vilka delar av texten som faller inom respektive utskotts exklusiva behörighetsområde och vilka delar av texten som faller inom ett gemensamt behörighetsområde samt komma överens om hur samarbetet dem emellan ska bedrivas.

| — | De ordförande, och föredragande som berörs ska tillsammans fastställa vilka delar av texten som hör till respektive utskotts exklusiva ansvarsområde och vilka delar av texten som faller inom ett gemensamt ansvarsområde samt komma överens om hur samarbetet dem emellan ska bedrivas.
  Om det uppstår oenighet om ansvarsområdenas gränser ska frågan, på begäran av ett av de berörda utskotten, läggas fram för talmanskonferensen, som kan besluta i frågan om de olika ansvarsområdena eller besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden ska enligt artikel 47a ska tillämpas. Den andra och den tredje meningen i artikel 179.2 ska gälla i tillämpliga delar. |
| --- | --- |

—

De ordförande, och föredragande som berörs ska tillsammans fastställa vilka delar av texten som hör till respektive utskotts exklusiva ansvarsområde och vilka delar av texten som faller inom ett gemensamt ansvarsområde samt komma överens om hur samarbetet dem emellan ska bedrivas.
  Om det uppstår oenighet om ansvarsområdenas gränser ska frågan, på begäran av ett av de berörda utskotten, läggas fram för talmanskonferensen, som kan besluta i frågan om de olika ansvarsområdena eller besluta att förfarandet med gemensamma utskottssammanträden ska enligt artikel 47a ska tillämpas. Den andra och den tredje meningen i artikel 179.2 ska gälla i tillämpliga delar.

Ändring 10

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 47 – strecksats 4

| — | Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godta ändringsförslag från ett associerat utskott om förslagen rör frågor som
  det ansvariga utskottets ordförande, på grundval av bilaga VI och efter samråd med det associerade utskottets ordförande, anser falla
  inom det associerade utskottets exklusiva behörighetsområde , och som inte strider mot andra delar av betänkandet
  . Det ansvariga utskottets
  ordförande ska ta hänsyn till alla eventuella överenskommelser som uppnåtts i enlighet med den tredje strecksatsen
  . |
| --- | --- |

—

Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godta ändringsförslag från ett associerat utskott om förslagen rör frågor som
  det ansvariga utskottets ordförande, på grundval av bilaga VI och efter samråd med det associerade utskottets ordförande, anser falla
  inom det associerade utskottets exklusiva behörighetsområde , och som inte strider mot andra delar av betänkandet
  . Det ansvariga utskottets
  ordförande ska ta hänsyn till alla eventuella överenskommelser som uppnåtts i enlighet med den tredje strecksatsen
  .

| — | Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godta ändringsförslag från ett associerat utskott om förslagen rör frågor som
  faller
  inom det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde.
  Om ändringsförslag om frågor som hör till
  det ansvariga utskottets
  och ett associerat utskotts gemensamma ansvarsområde avvisas av det ansvariga utskottet får det associerade utskottet lägga fram dessa ändringsförslag direkt för behandling i kammaren
  . |
| --- | --- |

—

Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godta ändringsförslag från ett associerat utskott om förslagen rör frågor som
  faller
  inom det associerade utskottets exklusiva ansvarsområde.
  Om ändringsförslag om frågor som hör till
  det ansvariga utskottets
  och ett associerat utskotts gemensamma ansvarsområde avvisas av det ansvariga utskottet får det associerade utskottet lägga fram dessa ändringsförslag direkt för behandling i kammaren
  .

Ändring 11

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 47a (ny)

Artikel 47a

Förfarande med gemensamma utskottssammanträden

Om villkoren i artiklarna 46.1 och 47 är uppfyllda kan talmanskonferensen, om den är övertygad om att frågan är av större vikt, besluta att ett förfarande med gemensamma utskottssammanträden och en gemensam omröstning ska tillämpas. I sådana fall ska de berörda föredragande utarbeta ett gemensamt förslag till betänkande som ska behandlas och bli föremål för omröstning i de berörda utskotten vid gemensamma sammanträden som hålls inom ramen för de berörda utskottsordförandenas gemensamma ordförandeskap. De berörda utskotten kan inrätta utskottsgemensamma arbetsgrupper som förbereder de gemensamma sammanträdena och omröstningarna.

Ändring 12

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 51 – punkt 2 – stycke 2

Samrådsförfarandet
  är
  avslutat
  om förslaget till lagstiftningsresolution antas. Om parlamentet inte antar lagstiftningsresolutionen, ska förslaget återförvisas till det ansvariga utskottet.

Första behandlingen
  är
  avslutad
  om förslaget till lagstiftningsresolution antas. Om parlamentet inte antar lagstiftningsresolutionen, ska förslaget återförvisas till det ansvariga utskottet.

Ändring 13

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 51 – punkt 3

| 3. | Förslaget, så som det godkänts av parlamentet, och tillhörande resolution ska av talmannen såsom parlamentets yttrande
  översändas till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Förslaget, så som det godkänts av parlamentet, och tillhörande resolution ska av talmannen såsom parlamentets yttrande
  översändas till rådet och kommissionen.

| 3. | Förslaget, så som det godkänts av parlamentet, och tillhörande resolution ska översändas till rådet och kommissionen såsom parlamentets ståndpunkt
  . |
| --- | --- |

3.

Förslaget, så som det godkänts av parlamentet, och tillhörande resolution ska översändas till rådet och kommissionen såsom parlamentets ståndpunkt
  .

(Övergripande ändringsförslag: I alla bestämmelser som rör medbeslutandeförfarandet ska orden ”parlamentets yttrande” genomgående i hela arbetsordningen ersättas med ”parlamentets ståndpunkt”.)

Ändring 14

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 52 – punkt 1

| 1. | Om ett kommissionsförslag inte får en majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen, innan parlamentet röstar om förslaget till lagstiftningsresolution, uppmana kommissionen att dra tillbaka förslaget. |
| --- | --- |

1.

Om ett kommissionsförslag inte får en majoritet av de avgivna rösterna ska talmannen, innan parlamentet röstar om förslaget till lagstiftningsresolution, uppmana kommissionen att dra tillbaka förslaget.

| 1. | Om ett kommissionsförslag inte får en majoritet av de avgivna rösterna
  eller om kammaren antagit ett förslag om förkastande, vilket kan läggas fram av det ansvariga utskottet eller minst 40 ledamöter,
  ska talmannen, innan parlamentet röstar om förslaget till lagstiftningsresolution, uppmana kommissionen att dra tillbaka förslaget. |
| --- | --- |

1.

Om ett kommissionsförslag inte får en majoritet av de avgivna rösterna
  eller om kammaren antagit ett förslag om förkastande, vilket kan läggas fram av det ansvariga utskottet eller minst 40 ledamöter,
  ska talmannen, innan parlamentet röstar om förslaget till lagstiftningsresolution, uppmana kommissionen att dra tillbaka förslaget.

Ändring 15

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 52 – punkt 2

| 2. | Drar kommissionen tillbaka sitt förslag, ska talmannen
  fastslå att samrådsförfarandet är överflödigt
  och underrätta rådet om detta. |
| --- | --- |

2.

Drar kommissionen tillbaka sitt förslag, ska talmannen
  fastslå att samrådsförfarandet är överflödigt
  och underrätta rådet om detta.

| 2. | Om kommissionen drar tillbaka sitt förslag, ska talmannen
  förklara förfarandet avslutat
  och underrätta rådet om detta. |
| --- | --- |

2.

Om kommissionen drar tillbaka sitt förslag, ska talmannen
  förklara förfarandet avslutat
  och underrätta rådet om detta.

Ändring 16

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 52 – punkt 3

| 3. | Drar kommissionen inte tillbaka sitt förslag, ska parlamentet återförvisa frågan till ansvarigt utskott utan att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution. |
| --- | --- |

3.

Drar kommissionen inte tillbaka sitt förslag, ska parlamentet återförvisa frågan till ansvarigt utskott utan att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution.

| 3. | Om kommissionen inte drar tillbaka sitt förslag, ska parlamentet återförvisa frågan till ansvarigt utskott utan att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution
  , såvida inte parlamentet, på förslag av ordföranden eller föredraganden för det ansvariga utskottet, av en politisk grupp eller av minst 40 ledamöter, väljer att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution
  . |
| --- | --- |

3.

Om kommissionen inte drar tillbaka sitt förslag, ska parlamentet återförvisa frågan till ansvarigt utskott utan att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution
  , såvida inte parlamentet, på förslag av ordföranden eller föredraganden för det ansvariga utskottet, av en politisk grupp eller av minst 40 ledamöter, väljer att rösta om förslaget till lagstiftningsresolution
  .

I
  sådana
  fall ska ansvarigt utskott, muntligen eller skriftligen, rapportera till parlamentet före utgången av en av parlamentet fastställd tidsfrist som inte får överstiga två månader.

I fall
  av återförvisning
  ska ansvarigt utskott, muntligen eller skriftligen, rapportera till parlamentet före utgången av en av parlamentet fastställd tidsfrist som inte får överstiga två månader.

Ändring 59

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 65a (ny) (ska införas i kapitel 6: lagstiftningsförfarandet – avslutande)

Artikel 65 a

Interinstitutionella förhandlingar i lagstiftningsförfaranden

| 1. | Förhandlingar med övriga institutioner som syftar till att få till stånd överenskommelser inom ramen för ett lagstiftningsförfarande ska föras i enlighet med uppförandekoden för förhandlingar i medbeslutandeärenden (bilaga XVIe). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Innan det inleder sådana förhandlingar bör det ansvariga utskottet i princip fatta beslut med en majoritet av sina ledamöter och fastsälla ett mandat, riktlinjer eller prioriteringar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Om förhandlingarna leder till en kompromiss med rådet efter det att utskottet har antagit sitt betänkande ska utskottet under alla omständigheter höras på nytt innan omröstning sker i plenum. |
| --- | --- |

3.

Ändring 18

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 66

| 1. | Om rådet i enlighet med artikel 251.2 i EG-fördraget har underrättat parlamentet om att det har godkänt parlamentets
  ändringar, men inte på annat sätt ändrat kommissionens förslag, eller om ingen av institutionerna har ändrat kommissionens förslag,
  ska talmannen tillkännage i kammaren att förslaget är
  slutgiltigt
  antaget. |
| --- | --- |

1.

Om rådet i enlighet med artikel 251.2 i EG-fördraget har underrättat parlamentet om att det har godkänt parlamentets
  ändringar, men inte på annat sätt ändrat kommissionens förslag, eller om ingen av institutionerna har ändrat kommissionens förslag,
  ska talmannen tillkännage i kammaren att förslaget är
  slutgiltigt
  antaget.

Om rådet i enlighet med artikel 251.2 i EG fördraget har underrättat parlamentet om att det har godkänt parlamentets
  ståndpunkt
  ska talmannen
  , sedan slutgranskning har skett i enlighet med artikel 172a,
  tillkännage i kammaren att förslaget är antaget
  i den version som motsvarar parlamentets ståndpunkt
  .

| 2. | Före detta tillkännagivande ska talmannen kontrollera att inga tekniska förändringar av förslaget som rådet gjort påverkar innehållet i förslaget. I tveksamma fall ska talmannen samråda med ansvarigt utskott. Om de ändringar som gjorts anses påverka innehållet, ska talmannen underrätta rådet om att parlamentet kommer att gå vidare med en andra behandling så snart villkoren i artikel 57 har uppfyllts. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Efter tillkännagivandet i punkt 1 ska talmannen tillsammans med rådets ordförande underteckna den föreslagna rättsakten och i enlighet med artikel 68 se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

Ändring 19

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 68 – rubriken

Ändring 20

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 68 – punkt 1

| 1. | Texten till sådana rättsakter som antas av parlamentet och rådet ska undertecknas av talmannen och av generalsekreteraren efter att dessa har kontrollerat att alla förfaranden vederbörligen avslutats. |
| --- | --- |

1.

utgår

Ändring 21

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 68 – punkt 7

| 7. | De rättsakter som avses ovan ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning på initiativ av parlamentets och rådets generalsekreterare. |
| --- | --- |

7.

utgår

Ändring 22

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 68a (ny) (att införas i kapitel 6: lagstiftningsförfarandet – avslutande)

Artikel 68a

Undertecknande av antagna rättsakter

Efter slutgranskning av den text som antagits i enlighet med artikel 172a, och efter det att det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats ska rättsakter som antagits i enlighet med förfarandet i artikel 251 i EG-fördraget undertecknas av talmannen och av generalsekreteraren, och parlamentets och rådets generalsekreterare ska se till att de offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 68

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 80a – punkt 3 – stycke 3

Ändringsförslag till de oförändrade delarna kan
  emellertid
  tillåtas undantagsvis och från fall till fall av ordföranden i det utskottet om han eller hon anser att detta är nödvändigt för att texten ska bli logisk eller för att det finns ett samband med andra tillåtliga ändringsförslag. En skriftlig motivering som rättfärdigar dessa undantag ska upprättas för dessa ändringsförslag
  .

Om
  emellertid
  det ansvariga utskottet i enlighet med punkt 8 i det interinstitutionella avtalet avser att även lägga fram ändringsförslag till de kodifierade delarna av kommissionens förslag, ska det omedelbart meddela rådet och kommissionen sin avsikt, och kommissionen bör före omröstningen i enlighet med artikel 50 meddela utskottet hur den ställer sig till ändringsförslagen och huruvida den avser att dra tillbaka sitt förslag till omarbetning eller inte
  .

Ändring 23

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 83 – punkt 1

| 1. | Om avsikten är att inleda förhandlingar om ingående, förnyande eller ändring av internationella avtal, däribland avtal inom särskilda områden som monetära frågor och handel,
  ska ansvarigt utskott se till att kommissionen utförligt underrättar parlamentet om
  kommissionens rekommendation
  om förhandlingsmandat. Vid behov ska sekretess gälla. |
| --- | --- |

1.

Om avsikten är att inleda förhandlingar om ingående, förnyande eller ändring av internationella avtal, däribland avtal inom särskilda områden som monetära frågor och handel,
  ska ansvarigt utskott se till att kommissionen utförligt underrättar parlamentet om
  kommissionens rekommendation
  om förhandlingsmandat. Vid behov ska sekretess gälla.

| 1. | Om avsikten är att inleda förhandlingar om ingående, förnyande eller ändring av internationella avtal, däribland avtal inom särskilda områden som monetära frågor och handel,
  kan det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett betänkande eller på annat sätt övervaka förfarandet och informera utskottsordförandekonferensen om det beslutet. Om lämpligt kan andra utskott uppmanas att avge yttranden i enlighet med artikel 46.1. Artiklarna 179.2, 47 eller 47a ska tillämpas i lämpliga fall. |
| --- | --- |

1.

Om avsikten är att inleda förhandlingar om ingående, förnyande eller ändring av internationella avtal, däribland avtal inom särskilda områden som monetära frågor och handel,
  kan det ansvariga utskottet besluta att utarbeta ett betänkande eller på annat sätt övervaka förfarandet och informera utskottsordförandekonferensen om det beslutet. Om lämpligt kan andra utskott uppmanas att avge yttranden i enlighet med artikel 46.1. Artiklarna 179.2, 47 eller 47a ska tillämpas i lämpliga fall.

Ordförandena och föredragandena för det ansvariga utskottet och eventuella associerade utskott, ska gemensamt vidta åtgärder för att
  se till att kommissionen utförligt underrättar parlamentet om
  rekommendationerna
  om förhandlingsmandat
  ,
  vid behov
  med beaktande av sekretess, och förser parlamentet med den information som avses i punkterna 3 och 4
  .

Ändring 24

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 83 – punkt 6a (ny)

| 6a. | Före omröstningen om godkännande får ansvarigt utskott, en politisk grupp eller minst en tiondel av ledamöterna föreslå att parlamentet ska inhämta yttrande från domstolen över huruvida ett internationellt avtal är förenligt med fördragen. Om parlamentet godkänner ett sådant förslag ska omröstningen om godkännande skjutas upp till dess att domstolen har avgivit sitt yttrande. |
| --- | --- |

6a.

Ändring 25

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 97 – punkt 3

| 3. | Parlamentet ska inrätta ett register över parlamentets handlingar. Lagstiftningshandlingar och andra handlingar
  som anges i en bilaga till arbetsordningen
  ska göras direkt tillgängliga i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 via parlamentets register. Hänvisningar till andra av parlamentets handlingar ska i största möjliga utsträckning tas med i registret. |
| --- | --- |

3.

Parlamentet ska inrätta ett register över parlamentets handlingar. Lagstiftningshandlingar och andra handlingar
  som anges i en bilaga till arbetsordningen
  ska göras direkt tillgängliga i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 via parlamentets register. Hänvisningar till andra av parlamentets handlingar ska i största möjliga utsträckning tas med i registret.

| 3. | Parlamentet ska inrätta ett register över parlamentets handlingar. Lagstiftningshandlingar och
  vissa
  andra
  kategorier av
  handlingar ska göras direkt tillgängliga i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 via parlamentets register. Hänvisningar till andra av parlamentets handlingar ska i största möjliga utsträckning tas med i registret. |
| --- | --- |

3.

Parlamentet ska inrätta ett register över parlamentets handlingar. Lagstiftningshandlingar och
  vissa
  andra
  kategorier av
  handlingar ska göras direkt tillgängliga i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 via parlamentets register. Hänvisningar till andra av parlamentets handlingar ska i största möjliga utsträckning tas med i registret.

De handlingar som är direkt tillgängliga ska tas upp i en förteckning som ska godkännas av
  parlamentet
  och
  bifogas arbetsordningen som bilaga
  . Detta innebär inte att tillgången till handlingar av typer som inte finns med i förteckningen begränsas.

De handlingar som är direkt tillgängliga ska tas upp i en förteckning som ska godkännas av
  presidiet
  och
  offentliggöras på parlamentets webbplats
  . Detta innebär inte att tillgången till handlingar av typer som inte finns med i förteckningen begränsas.
  Sådana
  handlingar ska tillhandahållas efter skriftlig begäran.

De av parlamentets
  handlingar
  som inte är direkt tillgängliga via registret
  ska tillhandahållas efter skriftlig begäran.

Presidiet kan anta bestämmelser, som är i överensstämmelse med förordning (EG) nr 1049/2001, om hur tillgången praktiskt ska organiseras, och som ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Presidiet kan i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 anta bestämmelser, om hur tillgången praktiskt ska organiseras, och som ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

(Bilaga XV utgår.)

Ändring 26

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 103 – punkt 1

| 1. | Ledamöter av kommissionen, rådet och Europeiska rådet kan när som helst anhålla om talmannens tillstånd att göra ett uttalande.
  Talmannen
  avgör när ett uttalande får göras och huruvida ett sådant uttalande ska följas av en fullständig debatt eller endast 30 minuters frågestund med korta och koncisa frågor från ledamöterna. |
| --- | --- |

1.

Ledamöter av kommissionen, rådet och Europeiska rådet kan när som helst anhålla om talmannens tillstånd att göra ett uttalande.
  Talmannen
  avgör när ett uttalande får göras och huruvida ett sådant uttalande ska följas av en fullständig debatt eller endast 30 minuters frågestund med korta och koncisa frågor från ledamöterna.

| 1. | Ledamöter av kommissionen, rådet och Europeiska rådet kan när som helst anhålla om talmannens tillstånd att göra ett uttalande.
  Efter varje möte i Europeiska rådet ska dess ordförande göra ett uttalande. Parlamentets talman
  avgör när ett uttalande får göras och huruvida ett sådant uttalande ska följas av en fullständig debatt eller endast 30 minuters frågestund med korta och koncisa frågor från ledamöterna. |
| --- | --- |

1.

Ledamöter av kommissionen, rådet och Europeiska rådet kan när som helst anhålla om talmannens tillstånd att göra ett uttalande.
  Efter varje möte i Europeiska rådet ska dess ordförande göra ett uttalande. Parlamentets talman
  avgör när ett uttalande får göras och huruvida ett sådant uttalande ska följas av en fullständig debatt eller endast 30 minuters frågestund med korta och koncisa frågor från ledamöterna.

Ändring 60

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 116 – punkt 1

| 1. | En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som faller inom Europeiska unionens
  verksamhetsområde
  kan inges av upp till fem ledamöter. Skriftliga förklaringar ska tryckas på de officiella språken och delas ut. De ska tillsammans med namnen på undertecknarna finnas i ett register. Detta register ska vara offentligt och ska under sammanträdesperioderna placeras utanför ingången till plenisalen, medan det mellan sammanträdesperioderna ska placeras på en lämplig plats som bestäms av kvestorskollegiet |
| --- | --- |

1.

En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som faller inom Europeiska unionens
  verksamhetsområde
  kan inges av upp till fem ledamöter. Skriftliga förklaringar ska tryckas på de officiella språken och delas ut. De ska tillsammans med namnen på undertecknarna finnas i ett register. Detta register ska vara offentligt och ska under sammanträdesperioderna placeras utanför ingången till plenisalen, medan det mellan sammanträdesperioderna ska placeras på en lämplig plats som bestäms av kvestorskollegiet

| 1. | En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som faller inom Europeiska unionens
  behörighetsområde, och som inte gäller frågor som är föremål för pågående lagstiftningsarbete,
  kan inges av upp till fem ledamöter.
  Godkännande ska ges av talmannen från fall till fall.
  Skriftliga förklaringar ska tryckas på de officiella språken och delas ut. De ska tillsammans med namnen på undertecknarna finnas i ett register. Detta register ska vara offentligt och ska under sammanträdesperioderna placeras utanför ingången till plenisalen, medan det mellan sammanträdesperioderna ska placeras på en lämplig plats som bestäms av kvestorskollegiet. |
| --- | --- |

1.

En skriftlig förklaring på högst 200 ord om ett ämne som faller inom Europeiska unionens
  behörighetsområde, och som inte gäller frågor som är föremål för pågående lagstiftningsarbete,
  kan inges av upp till fem ledamöter.
  Godkännande ska ges av talmannen från fall till fall.
  Skriftliga förklaringar ska tryckas på de officiella språken och delas ut. De ska tillsammans med namnen på undertecknarna finnas i ett register. Detta register ska vara offentligt och ska under sammanträdesperioderna placeras utanför ingången till plenisalen, medan det mellan sammanträdesperioderna ska placeras på en lämplig plats som bestäms av kvestorskollegiet.

Ändring 27

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 116 – punkt 3

| 3. | När en majoritet av parlamentets samtliga ledamöter har undertecknat en förklaring ska talmannen underrätta parlamentet om detta
  och
  i protokollet offentliggöra namnen på undertecknarna. |
| --- | --- |

3.

När en majoritet av parlamentets samtliga ledamöter har undertecknat en förklaring ska talmannen underrätta parlamentet om detta
  och
  i protokollet offentliggöra namnen på undertecknarna.

| 3. | När en majoritet av parlamentets ledamöter har undertecknat en förklaring ska talmannen underrätta parlamentet om detta
  ,
  i protokollet offentliggöra namnen på undertecknarna
  samt offentliggöra förklaringen som en antagen text
  . |
| --- | --- |

3.

När en majoritet av parlamentets ledamöter har undertecknat en förklaring ska talmannen underrätta parlamentet om detta
  ,
  i protokollet offentliggöra namnen på undertecknarna
  samt offentliggöra förklaringen som en antagen text
  .

Ändring 28

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 116 – punkt 4

| 4
  . | En sådan förklaring ska efter sammanträdesperioden översändas till de institutioner som anges i förklaringen
  , tillsammans med namnen på undertecknarna.
  Förklaringen ska ingå i protokollet från det sammanträde där förklaringen tillkännagavs. När förklaringen på detta sätt har offentliggjorts är förfarandet avslutat. |
| --- | --- |

4
  .

En sådan förklaring ska efter sammanträdesperioden översändas till de institutioner som anges i förklaringen
  , tillsammans med namnen på undertecknarna.
  Förklaringen ska ingå i protokollet från det sammanträde där förklaringen tillkännagavs. När förklaringen på detta sätt har offentliggjorts är förfarandet avslutat.

| 4. | Förfarandet avslutas i och med att förklaringen
  , tillsammans med namnen på undertecknarna
  , vid sammanträdesperiodens slut översänds till mottagarna
  . |
| --- | --- |

4.

Förfarandet avslutas i och med att förklaringen
  , tillsammans med namnen på undertecknarna
  , vid sammanträdesperiodens slut översänds till mottagarna
  .

Ändring 29

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 131 a

På begäran av föredraganden eller på förslag från talmanskonferensen får parlamentet också besluta att en fråga som inte behöver tas upp i en omfattande debatt ska behandlas genom att föredraganden gör en kortfattad redogörelse i kammaren. I så fall ska kommissionen ha möjlighet att
  uttala sig, och ledamöterna ska ha rätt att reagera genom att lägga fram en ytterligare skriftlig förklaring i enlighet med artikel 142.7
  .

På begäran av föredraganden eller på förslag från talmanskonferensen får parlamentet också besluta att en fråga som inte behöver tas upp i en fullständig debatt ska behandlas genom att föredraganden gör en kortfattad redogörelse i kammaren. I så fall ska kommissionen ha möjlighet att
  svara, varefter en debatt på högst tio minuter ska följa under vilken talmannen kan ge ordet till ledamöter som begärt ordet, varvid talartiden inte får överskrida en minut
  .

Ändring 30 och 66

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 142

Fördelning av talartid

Fördelning av talartid
  samt talarlista

| 1. | Talmanskonferensen kan föreslå parlamentet att talartid fördelas för en bestämd debatt. Parlamentet ska utan debatt fatta beslut om ett sådant förslag. |
| --- | --- |

1.

Talmanskonferensen kan föreslå parlamentet att talartid fördelas för en bestämd debatt. Parlamentet ska utan debatt fatta beslut om ett sådant förslag.

| 1. | Talmanskonferensen kan föreslå parlamentet att talartid fördelas för en bestämd debatt. Parlamentet ska utan debatt fatta beslut om ett sådant förslag. |
| --- | --- |

1.

Talmanskonferensen kan föreslå parlamentet att talartid fördelas för en bestämd debatt. Parlamentet ska utan debatt fatta beslut om ett sådant förslag.

| 1a. | Ingen ledamot har rätt att yttra sig om inte talmannen tilldelat ledamoten ordet. Ledamöterna ska tala från sina platser och rikta sig till talmannen. Om en talare avviker från ämnet ska talmannen återkalla talaren till ordningen. |
| --- | --- |

1a.

| 1b. | Talmannen får för den första delen av en debatt fastställa en talarlista med en eller flera omgångar talare från varje politisk grupp som önskar yttra sig – vilket ska ske i turordning efter gruppernas storlek – samt en grupplös ledamot. |
| --- | --- |

1b.

| 2. | Talartiden ska fördelas i enlighet med följande kriterier: |
| --- | --- |

2.

Talartiden ska fördelas i enlighet med följande kriterier:

| 2. | Talartiden
  för denna del av debatten
  ska fördelas i enlighet med följande kriterier: |
| --- | --- |

2.

Talartiden
  för denna del av debatten
  ska fördelas i enlighet med följande kriterier:

| (a) | En första del av talartiden ska fördelas lika mellan alla politiska grupper. |
| --- | --- |

(a)

En första del av talartiden ska fördelas lika mellan alla politiska grupper.

| (a) | En första del av talartiden ska fördelas lika mellan alla politiska grupper. |
| --- | --- |

(a)

En första del av talartiden ska fördelas lika mellan alla politiska grupper.

| (b) | En andra del ska fördelas mellan de politiska grupperna i proportion till deras sammanlagda antal ledamöter. |
| --- | --- |

(b)

En andra del ska fördelas mellan de politiska grupperna i proportion till deras sammanlagda antal ledamöter.

| (b) | En andra del ska fördelas mellan de politiska grupperna i proportion till deras sammanlagda antal ledamöter. |
| --- | --- |

(b)

En andra del ska fördelas mellan de politiska grupperna i proportion till deras sammanlagda antal ledamöter.

| (c) | De grupplösa ledamöterna ska tilldelas en sammanlagd talartid som baseras på de delar som respektive politisk grupp tilldelas enligt a och b ovan. |
| --- | --- |

(c)

De grupplösa ledamöterna ska tilldelas en sammanlagd talartid som baseras på de delar som respektive politisk grupp tilldelas enligt a och b ovan.

| (c) | De grupplösa ledamöterna ska tilldelas en sammanlagd talartid som baseras på de delar som respektive politisk grupp tilldelas enligt a och b. |
| --- | --- |

(c)

De grupplösa ledamöterna ska tilldelas en sammanlagd talartid som baseras på de delar som respektive politisk grupp tilldelas enligt a och b.

| 3. | Avsätts en gemensam talartid för flera punkter på föredragningslistan, ska de politiska grupperna underrätta talmannen om hur stor del av talartiden som de avser att använda för varje enskild punkt. Talmannen ska se till att dessa talartider respekteras. |
| --- | --- |

3.

Avsätts en gemensam talartid för flera punkter på föredragningslistan, ska de politiska grupperna underrätta talmannen om hur stor del av talartiden som de avser att använda för varje enskild punkt. Talmannen ska se till att dessa talartider respekteras.

| 3. | Avsätts en gemensam talartid för flera punkter på föredragningslistan, ska de politiska grupperna underrätta talmannen om hur stor del av talartiden som de avser att använda för varje enskild punkt. Talmannen ska se till att dessa talartider respekteras. |
| --- | --- |

3.

Avsätts en gemensam talartid för flera punkter på föredragningslistan, ska de politiska grupperna underrätta talmannen om hur stor del av talartiden som de avser att använda för varje enskild punkt. Talmannen ska se till att dessa talartider respekteras.

| 3a. | Den resterande debattiden ska inte fördelas i förväg. I stället ska talmannen i regel ge ledamöter ordet i högst en minut. Talmannen ska så långt möjligt se till att talare från olika politiska åsiktsriktningar och från olika medlemsstater får ordet i turordning. |
| --- | --- |

3a.

| 3b. | På begäran kan företräde ges åt ordföranden eller föredraganden i det ansvariga utskottet och åt gruppordförande som önskar tala på gruppens vägnar, eller åt talare som ersätter dessa. |
| --- | --- |

3b.

| 3c. | Talmannen får ge ordet till ledamöter som genom att hålla upp ett blått kort visar att de vill ställa en fråga på högst en halv minut till en annan ledamot under dennes anförande, om talaren godtar detta och talmannen anser att detta inte kommer att störa debatten. |
| --- | --- |

3c.

| 4. | Talartiden för inlägg om sammanträdesprotokollen, procedurfrågor, ändringar till det slutgiltiga förslaget till föredragningslista eller till föredragningslistan får inte överstiga en minut. |
| --- | --- |

4.

Talartiden för inlägg om sammanträdesprotokollen, procedurfrågor, ändringar till det slutgiltiga förslaget till föredragningslista eller till föredragningslistan får inte överstiga en minut.

| 4. | Talartiden för inlägg om sammanträdesprotokollen, arbetsordningen, ändringar till det slutgiltiga förslaget till föredragningslista eller till föredragningslistan får inte överstiga en minut. |
| --- | --- |

4.

Talartiden för inlägg om sammanträdesprotokollen, arbetsordningen, ändringar till det slutgiltiga förslaget till föredragningslista eller till föredragningslistan får inte överstiga en minut.

| 4a. | Utan att det påverkar talmannens övriga disciplinära befogenheter kan talmannen från det fullständiga förhandlingsreferatet avföra anföranden och inlägg från ledamöter som inte tilldelats ordet eller som överskridit den tilldelade talartiden. |
| --- | --- |

4a.

| 5. | Kommissionen och rådet ska som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden. Kommissionen, rådet och föredraganden får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen och rådet ska som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden. Kommissionen, rådet och föredraganden får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från Europaparlamentets ledamöter.

| 5. | Kommissionen och rådet ska som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden. Kommissionen, rådet och föredraganden får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från ledamöterna. |
| --- | --- |

5.

Kommissionen och rådet ska som regel ha rätt att yttra sig i en debatt om ett betänkande direkt efter det att betänkandet har lagts fram av föredraganden. Kommissionen, rådet och föredraganden får höras igen, särskilt för att bemöta uttalanden från ledamöterna.

| 6. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 197 i EG-fördraget ska talmannen försöka komma överens med kommissionen och rådet om en lämplig fördelning av talartiden för dessa institutioner. |
| --- | --- |

6.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 197 i EG-fördraget ska talmannen försöka komma överens med kommissionen och rådet om en lämplig fördelning av talartiden för dessa institutioner.

| 6. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 197 i EG-fördraget ska talmannen försöka komma överens med kommissionen och rådet om en lämplig fördelning av talartiden för dessa institutioner. |
| --- | --- |

6.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 197 i EG-fördraget ska talmannen försöka komma överens med kommissionen och rådet om en lämplig fördelning av talartiden för dessa institutioner.

| 7. | Ledamöter som inte yttrat sig under en debatt kan, högst en gång per sammanträdesperiod, lämna in en skriftlig förklaring på högst 200 ord som ska bifogas protokollet från debatten. |
| --- | --- |

7.

Ledamöter som inte yttrat sig under en debatt kan, högst en gång per sammanträdesperiod, lämna in en skriftlig förklaring på högst 200 ord som ska bifogas protokollet från debatten.

| 7. | Ledamöter som inte yttrat sig under en debatt får, högst en gång per sammanträdesperiod, lämna in en skriftlig förklaring på högst 200 ord som ska bifogas protokollet från debatten. |
| --- | --- |

7.

Ledamöter som inte yttrat sig under en debatt får, högst en gång per sammanträdesperiod, lämna in en skriftlig förklaring på högst 200 ord som ska bifogas protokollet från debatten.

(Artiklarna 141 och 143 utgår.)

Ändring 32

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 150 – punkt 6 – stycke 2a (nytt)

När färre än 100 ledamöter är närvarande kan kammaren inte fatta ett sådant beslut om minst en tiondel av de närvarande ledamöterna motsätter sig detta.

Ändring 33

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 156

Om
  flera
  än 50 ändringsförslag har ingetts till ett betänkande för behandling i plenum får talmannen, efter samråd med utskottsordföranden, uppmana det ansvariga utskottet att hålla ett sammanträde för att behandla
  ändringsförslagen
  . Endast ändringsförslag som då stöds av minst en tiondel av utskottets ledamöter ska tas upp till omröstning i plenum.

Om
  mer
  än 50 ändringsförslag
  och krav på särskild eller delad omröstning
  har ingetts till ett betänkande för behandling i plenum får talmannen, efter samråd med utskottsordföranden, uppmana det ansvariga utskottet att hålla ett sammanträde för att behandla
  dessa ändringsförslag eller krav
  . Endast ändringsförslag
  och krav på särskild eller delad omröstning
  som då stöds av minst en tiondel av utskottets ledamöter ska tas upp till omröstning i plenum.

Ändring 34

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 157 – punkt 1

| 1. | En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära delad omröstning om ett textavsnitt som ska gå till omröstning innehåller två eller flera bestämmelser, syftar på två eller flera punkter eller kan indelas i två eller flera delar som
  var och en
  har en egen
  logisk
  betydelse
  eller
  ett eget normativt värde. |
| --- | --- |

1.

En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära delad omröstning om ett textavsnitt som ska gå till omröstning innehåller två eller flera bestämmelser, syftar på två eller flera punkter eller kan indelas i två eller flera delar som
  var och en
  har en egen
  logisk
  betydelse
  eller
  ett eget normativt värde.

| 1. | En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära delad omröstning om ett textavsnitt som ska gå till omröstning innehåller två eller flera bestämmelser, syftar på två eller flera punkter eller kan indelas i två eller flera delar som har en egen betydelse
  och/eller
  ett eget normativt värde. |
| --- | --- |

1.

En politisk grupp eller minst 40 ledamöter kan begära delad omröstning om ett textavsnitt som ska gå till omröstning innehåller två eller flera bestämmelser, syftar på två eller flera punkter eller kan indelas i två eller flera delar som har en egen betydelse
  och/eller
  ett eget normativt värde.

Ändring 35

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 159a (ny)

Artikel 159a

Slutomröstning

När omröstning sker om lagstiftningsförslag, oavsett om det rör sig om en enstaka omröstning och/eller om en slutomröstning, ska parlamentet använda omröstning med namnupprop med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet.

Ändring 36

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 160 – punkt 1

| 1. | Utöver de fall som anges i
  artiklarna 99.4 och 100.5
  , ska omröstning med namnupprop förrättas om detta skriftligen begärs av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist. |
| --- | --- |

1.

Utöver de fall som anges i
  artiklarna 99.4 och 100.5
  , ska omröstning med namnupprop förrättas om detta skriftligen begärs av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist.

| 1. | Utöver de fall som anges i
  artiklarna 99.4, 100.5 och 159a
  , ska omröstning med namnupprop förrättas om detta skriftligen begärs av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist. |
| --- | --- |

1.

Utöver de fall som anges i
  artiklarna 99.4, 100.5 och 159a
  , ska omröstning med namnupprop förrättas om detta skriftligen begärs av en politisk grupp eller minst 40 ledamöter kvällen före omröstningen, såvida inte talmannen fastställer en ny tidsfrist.

Ändring 37

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 160 – punkt 2 – stycke 1

| 2. | Namnuppropet
  ska
  ske i bokstavsordning och börja med namnet på en ledamot som tas fram genom lottdragning. Talmannen ska rösta sist. |
| --- | --- |

2.

Namnuppropet
  ska
  ske i bokstavsordning och börja med namnet på en ledamot som tas fram genom lottdragning. Talmannen ska rösta sist.

| 2. | Omröstningen med namnupprop ska genomföras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet. Om det senare av tekniska orsaker inte kan användas ska
  namnuppropet ske i bokstavsordning och börja med namnet på en ledamot som tas fram genom lottdragning. Talmannen ska rösta sist. |
| --- | --- |

2.

Omröstningen med namnupprop ska genomföras med hjälp av det elektroniska omröstningssystemet. Om det senare av tekniska orsaker inte kan användas ska
  namnuppropet ske i bokstavsordning och börja med namnet på en ledamot som tas fram genom lottdragning. Talmannen ska rösta sist.

Ändring 38

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 162 – punkt 4 – stycke 1

| 4. | Två till
  sex
  genom lottdragning framtagna ledamöter ska räkna de röster som avges i en sluten omröstning. |
| --- | --- |

4.

Två till
  sex
  genom lottdragning framtagna ledamöter ska räkna de röster som avges i en sluten omröstning.

| 4. | Två till
  åtta
  genom lottdragning framtagna ledamöter ska räkna de röster som avges i en sluten omröstning
  , förutom vid elektronisk omröstning
  . |
| --- | --- |

4.

Två till
  åtta
  genom lottdragning framtagna ledamöter ska räkna de röster som avges i en sluten omröstning
  , förutom vid elektronisk omröstning
  .

Ändring 39

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 172

| 1. | Protokollet från varje sammanträde,
  innehållande
  parlamentets beslut och namnen på talarna, ska delas ut minst en halvtimme före inledningen av det därpå följande sammanträdets eftermiddagsblock. |
| --- | --- |

1.

Protokollet från varje sammanträde,
  innehållande
  parlamentets beslut och namnen på talarna, ska delas ut minst en halvtimme före inledningen av det därpå följande sammanträdets eftermiddagsblock.

| 1. | Protokollet från varje sammanträde,
  med uppgifter om
  parlamentets
  förfaranden och
  beslut och namnen på talarna, ska delas ut minst en halvtimme före inledningen av det därpå följande sammanträdets eftermiddagsblock. |
| --- | --- |

1.

Protokollet från varje sammanträde,
  med uppgifter om
  parlamentets
  förfaranden och
  beslut och namnen på talarna, ska delas ut minst en halvtimme före inledningen av det därpå följande sammanträdets eftermiddagsblock.

Som ”beslut” avses i samband med ett lagstiftningsförfarande även alla av parlamentet antagna ändringsförslag, även om kommissionsförslaget eller rådets gemensamma ståndpunkt till slut förkastas eller avvisas i enlighet med artikel 52.1 respektive artikel 61.3.

Som ”beslut” avses i samband med ett lagstiftningsförfarande även alla av parlamentet antagna ändringsförslag, även om kommissionsförslaget eller rådets gemensamma ståndpunkt till slut förkastas eller avvisas i enlighet med artikel 52.1 respektive artikel 61.3.

De texter som parlamentet antagit ska delas ut separat. När de texter som avser lagstiftning som parlament antagit omfattar ändringar, ska de offentliggöras i en konsoliderad version.

| 2. | Vid inledningen av varje sammanträdes eftermiddagsblock ska talmannen förelägga kammaren protokollet från föregående sammanträde för justering. |
| --- | --- |

2.

Vid inledningen av varje sammanträdes eftermiddagsblock ska talmannen förelägga kammaren protokollet från föregående sammanträde för justering.

| 2. | Vid inledningen av varje sammanträdes eftermiddagsblock ska talmannen förelägga kammaren protokollet från föregående sammanträde för justering. |
| --- | --- |

2.

Vid inledningen av varje sammanträdes eftermiddagsblock ska talmannen förelägga kammaren protokollet från föregående sammanträde för justering.

| 3. | Framförs invändningar mot protokollet ska kammaren avgöra huruvida de föreslagna ändringarna ska beaktas. Ingen ledamot får yttra sig
  om protokollet
  i mer än en minut. |
| --- | --- |

3.

Framförs invändningar mot protokollet ska kammaren avgöra huruvida de föreslagna ändringarna ska beaktas. Ingen ledamot får yttra sig
  om protokollet
  i mer än en minut.

| 3. | Om invändningar framförs mot protokollet ska kammaren avgöra huruvida de föreslagna ändringarna ska beaktas. Ingen ledamot får yttra sig
  i frågan
  i mer än en minut. |
| --- | --- |

3.

Om invändningar framförs mot protokollet ska kammaren avgöra huruvida de föreslagna ändringarna ska beaktas. Ingen ledamot får yttra sig
  i frågan
  i mer än en minut.

| 4. | Protokollet ska undertecknas av talmannen och generalsekreteraren och förvaras i parlamentets arkiv. Det ska
  inom en månad
  offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Protokollet ska undertecknas av talmannen och generalsekreteraren och förvaras i parlamentets arkiv. Det ska
  inom en månad
  offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| 4. | Protokollet ska undertecknas av talmannen och generalsekreteraren och förvaras i parlamentets arkiv. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Protokollet ska undertecknas av talmannen och generalsekreteraren och förvaras i parlamentets arkiv. Det ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Ändring 40

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 172a (ny)

Artikel 172a

Antagna texter

| 1. | Texter som parlamentet antagit ska offentliggöras omedelbart efter omröstningen. De ska föreläggas kammaren tillsammans med det relevanta sammanträdesprotokollet och förvaras i parlamentets arkiv. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Texter som parlamentet antagit ska genomgå en juridisk och språklig slutgranskning under ansvar av talmannen. När sådana texter antas efter en överenskommelse mellan parlamentet och rådet ska slutgranskningen göras av de båda institutionerna, som ska verka i nära samarbete och gemensamt samförstånd. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Förfarandet i artikel 204a ska tillämpas när det, för att säkra textens enhetlighet och kvalitet i enlighet med parlamentets vilja, krävs anpassningar som inte bara handlar om rättelser av tryckfel eller rättelser som krävs för att samtliga språkversioner ska ges en enhetlig utformning, bli språkligt korrekta och terminologiskt konsekventa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De texter som parlamentet antagit enligt förfarandet i artikel 251 i EG-fördraget ska utformas som konsoliderade texter. I fall där överenskommelser med rådet inte låg till grund för parlamentets omröstning ska eventuella ändringar som antagits markeras i den konsoliderade texten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Efter slutgranskningen ska de antagna texterna undertecknas av talmannen och av generalsekreteraren och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

5.

Ändring 41

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 175

Tillsättning av
  tillfälliga
  utskott

Tillsättning av
  särskilda
  utskott

Parlamentet kan när som helst på förslag från talmanskonferensen tillsätta
  tillfälliga
  utskott, vars behörighetsområden, sammansättning och mandatperioder ska fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas. Mandatperioden får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den.

Parlamentet kan när som helst på förslag från talmanskonferensen tillsätta
  särskilda
  utskott, vars ansvarsområden, sammansättning och mandatperioder ska fastställas vid samma tidpunkt som beslut om deras tillsättning fattas. Mandatperioden får vara högst tolv månader, såvida inte parlamentet vid denna periods utgång förlänger den.

Eftersom tillfälliga utskotts ansvarsområden, sammansättning och mandatperioder fastställs vid samma tidpunkt som dessa utskott tillsätts, kan parlamentet inte vid en senare tidpunkt besluta att ändra behörighetsområdena genom att begränsa eller utvidga dessa.

Eftersom särskilda utskotts ansvarsområden, sammansättning och mandatperioder fastställs vid samma tidpunkt som dessa utskott tillsätts, kan parlamentet inte vid en senare tidpunkt besluta att ändra ansvarsområdena genom att begränsa eller utvidga dessa.

Ändring 42

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 177 – punkt 1 – tolkningen (ny)

Vid upprätthållandet av det storleksmässiga förhållandet mellan de politiska grupperna ska närmaste lämpliga heltal användas. Om en grupp beslutar att inte ha några platser i ett visst utskott ska platserna i fråga förbli vakanta och utskottet minska i storlek i motsvarande omfattning. De politiska grupperna får inte utbyta platser sinsemellan.

Ändring 43

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 179 – punkt 2

| 2. | Om ett ständigt utskott förklarar sig obehörigt att behandla ett ärende, eller om en behörighetstvist uppstår mellan två eller flera ständiga utskott, ska frågan om behörighet hänskjutas till talmanskonferensen senast fyra arbetsveckor efter det att ärendets hänvisning till utskott har tillkännagivits i kammaren.
  Utskottsordförandekonferensen ska underrättas, vilken kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen.
  Talmanskonferensen ska fatta beslut
  senast
  sex
  arbetsveckor efter det att ärendet hänskjutits till konferensen
  .
  Annars ska ärendet tas upp till beslut på föredragningslistan för påföljande sammanträdesperiod
  . |
| --- | --- |

2.

Om ett ständigt utskott förklarar sig obehörigt att behandla ett ärende, eller om en behörighetstvist uppstår mellan två eller flera ständiga utskott, ska frågan om behörighet hänskjutas till talmanskonferensen senast fyra arbetsveckor efter det att ärendets hänvisning till utskott har tillkännagivits i kammaren.
  Utskottsordförandekonferensen ska underrättas, vilken kan utfärda rekommendationer till talmanskonferensen.
  Talmanskonferensen ska fatta beslut
  senast
  sex
  arbetsveckor efter det att ärendet hänskjutits till konferensen
  .
  Annars ska ärendet tas upp till beslut på föredragningslistan för påföljande sammanträdesperiod
  .

| 2. | Om ett ständigt utskott förklarar att ett ärende inte hör till dess ansvarsområde, eller om en behörighetstvist uppstår mellan två eller flera ständiga utskott, ska ansvarsfrågan hänskjutas till talmanskonferensen senast fyra arbetsveckor efter det att ärendets hänvisning till utskott har tillkännagivits i kammaren. Talmanskonferensen ska fatta beslut
  inom
  sex
  veckor på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från dess ordförande
  .
  Om talmanskonferensen inte har fattat ett beslut inom denna frist ska rekommendationen anses vara godkänd
  . |
| --- | --- |

2.

Om ett ständigt utskott förklarar att ett ärende inte hör till dess ansvarsområde, eller om en behörighetstvist uppstår mellan två eller flera ständiga utskott, ska ansvarsfrågan hänskjutas till talmanskonferensen senast fyra arbetsveckor efter det att ärendets hänvisning till utskott har tillkännagivits i kammaren. Talmanskonferensen ska fatta beslut
  inom
  sex
  veckor på grundval av en rekommendation från utskottsordförandekonferensen, eller, om ingen sådan rekommendation föreligger, från dess ordförande
  .
  Om talmanskonferensen inte har fattat ett beslut inom denna frist ska rekommendationen anses vara godkänd
  .

Ändring 44

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 179 – punkt 2 – tolkning (nytt)

Utskottsordförandena kan ingå avtal med andra utskottsordförande angående fördelningen av ett ärende till ett visst utskott, om nödvändigt efter att tillstånd har erhållits att inleda ett förfarande med associerade utskott i enlighet med artikel 47.

Ändring 45

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 182a (ny)

Artikel 182a

Utskottssamordnare och skuggföredragande

| 1. | De politiska grupperna får utse en av sina medlemmar till samordnare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Utskottssamordnarna ska vid behov kallas samman av sina utskottsordföranden för att förbereda beslut som utskottet ska fatta, särskilt beslut om förfarande och om utnämning av föredragande. Utskottet får delegera ansvaret att fatta vissa beslut till samordnarna, dock inte ansvaret att fatta beslut om antagande av betänkanden, yttranden eller ändringsförslag. Vice ordförandena får inbjudas att delta som rådgivare i utskottssamordnarnas möten. Samordnarna ska sträva efter att komma överens. Om de inte kan komma överens får de fatta beslut endast med en majoritet som klart och tydligt representerar en stor majoritet i utskottet, under beaktande av antalet ledamöter i respektive grupp. |
| --- | --- |

2.

| 3. | De politiska grupperna får för varje betänkande utse en skuggföredragande som ska följa utvecklingen beträffande betänkandet och utverka kompromisser inom utskottet på gruppens vägnar. Deras namn ska tillkännages för ordföranden. Utskottet får på förslag av samordnarna särskilt besluta att inbegripa skuggföredragandena i arbetet med att nå överenskommelser med rådet i medbeslutandeförfaranden. |
| --- | --- |

3.

Ändring 46

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 184

Protokoll från varje utskottssammanträde ska delas ut till utskottets samtliga ledamöter och föreläggas utskottet för justering
  vid det därpå följande sammanträdet
  .

Protokoll från varje utskottssammanträde ska delas ut till utskottets samtliga ledamöter och föreläggas utskottet för justering.

Ändring 47

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 186

Artiklarna 11, 12, 13, 16, 17, 140, 141, 143.1, 146, 148, 150-153, 155, 157.1, 158, 159, 161, 162, 164-167, 170 och 171 ska i tillämpliga delar gälla även utskottssammanträden.

Artiklarna 11, 12, 13, 16, 17,
  34–41,
  140, 141, 143.1, 146, 148, 150-153, 155, 157.1, 158, 159, 161, 162, 164-167, 170 och 171 ska i tillämpliga delar gälla även utskottssammanträden.

Ändring 48

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 188 – punkt 6a (ny)

| 6a. | När en punkt på föredragningslistan rör delegationens ansvarsområde ska ordföranden för delegationen ges en möjlighet att höras av ett utskott. Detsamma ska gälla för utskottets ordförande eller föredragande vid en delegations sammanträden. |
| --- | --- |

6a.

Ändring 49

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 192 – punkt 1a (ny)

| 1a. | När betänkandet särskilt rör tillämpningen eller tolkningen av EU:s lagstiftning, eller föreslagna ändringar till befintlig lagstiftning, ska utskottet med ansvar för ärendet associeras i enlighet med artikel 46.1 och artikel 47 första och den andra strecksatsen. Det ansvariga utskottet ska utan omröstning godkänna förslag som gäller delar av resolutionsförslaget och som mottagits från utskottet med ansvar för ärendet, avseende tillämpningen eller tolkningen av EU:s lagstiftning eller ändringar till befintlig lagstiftning. Om det ansvariga utskottet inte godkänner förslagen kan det associerade utskottet lägga fram dem direkt för parlamentet. |
| --- | --- |

1a.

Ändring 50

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 204 – led ca (nytt)

| ca) | Riktlinjer och uppförandekoder som antagits av parlamentets ansvariga organ (bilagorna XVIa, XVIb och XVIe). |
| --- | --- |

ca)

Riktlinjer och uppförandekoder som antagits av parlamentets ansvariga organ (bilagorna XVIa, XVIb och XVIe).

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tirsdag 5 maj 2009

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/162 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/162

---

Tirsdag 5 maj 2009Ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna när det gäller handelsnormer för fjäderfäkött *

P6_TA(2009)0336

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1234/2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna, vad gäller handelsnormerna för fjäderfäkött (KOM(2008)0336 – C6-0247/2008 – 2008/0108(CNS))

2010/C 212 E/27

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0336),

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0247/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0223/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 5 |
| (5) | I definitionen av fjäderfäkött hänvisas endast till kylbehandling och detta är en alltför snäv definition som inte tar hänsyn till den tekniska utvecklingen. Definitionen bör därför anpassas. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 5

(5)

I definitionen av fjäderfäkött hänvisas endast till kylbehandling och detta är en alltför snäv definition som inte tar hänsyn till den tekniska utvecklingen. Definitionen bör därför anpassas.

utgår

Ändring 2

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 6a (nytt)

| (6a) | Obligatoriskt angivande av köttets ursprung gör det möjligt för konsumenterna att göra ett välunderbyggt val. |
| --- | --- |

(6a)

Obligatoriskt angivande av köttets ursprung gör det möjligt för konsumenterna att göra ett välunderbyggt val.

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 6b (nytt)

| (6b) | För att erbjuda konsumenterna bästa möjliga information ska det vara obligatoriskt att ange datum för slakten vid all märkning av fjäderfäprodukter. |
| --- | --- |

(6b)

För att erbjuda konsumenterna bästa möjliga information ska det vara obligatoriskt att ange datum för slakten vid all märkning av fjäderfäprodukter.

Ändring 4

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan – led 2

Förordning (EG) nr 1234/2007

Bilaga XIV – del B – del II – led 1

| 1. | ”Fjäderfäkött”:
  ätliga delar av fjäderfän enligt KN-nummer 0105
  . |
| --- | --- |

1.

”Fjäderfäkött”:
  ätliga delar av fjäderfän enligt KN-nummer 0105
  .

| 1. | ”Fjäderfäkött”:
  fjäderfäkött som är lämpligt som livsmedel och som inte har genomgått någon annan behandling än kylbehandling
  . |
| --- | --- |

1.

”Fjäderfäkött”:
  fjäderfäkött som är lämpligt som livsmedel och som inte har genomgått någon annan behandling än kylbehandling
  .

Ändring 5

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan – led 2

Förordning (EG) nr 1234/2007

Bilaga XIV – del B – del II – led 2

| 2. | ”Färskt fjäderfäkött”: fjäderfäkött som förvaras vid en temperatur som inte vid något tillfälle får understiga - 2°C eller överstiga + 4°C och som inte har styvnat på grund av kylningsprocessen.
  Dock får medlemsstaterna fastställa avvikande temperaturkrav för en kort tidsperiod för styckning och lagring av
  färskt fjäderfäkött som
  äger rum hos detaljhandlare eller i lokaler i anslutning till försäljningsställen, och där styckningen och lagringen uteslutande sker på platsen för direkt försäljning till konsumenten
  . |
| --- | --- |

2.

”Färskt fjäderfäkött”: fjäderfäkött som förvaras vid en temperatur som inte vid något tillfälle får understiga - 2°C eller överstiga + 4°C och som inte har styvnat på grund av kylningsprocessen.
  Dock får medlemsstaterna fastställa avvikande temperaturkrav för en kort tidsperiod för styckning och lagring av
  färskt fjäderfäkött som
  äger rum hos detaljhandlare eller i lokaler i anslutning till försäljningsställen, och där styckningen och lagringen uteslutande sker på platsen för direkt försäljning till konsumenten
  .

| 2. | ”Färskt fjäderfäkött”: fjäderfäkött som förvaras vid en temperatur som inte vid något tillfälle får understiga - 2°C eller överstiga + 4°C och som inte har styvnat på grund av kylningsprocessen. Färskt fjäderfäkött som
  är avsett att ingå i köttberedningar får dock kylas så att det styvnar vid temperaturer som understiger 2°C under en kort tidsperiod
  .
  Det bör vara obligatoriskt att ange slaktdatumet på alla fjäderfäprodukter. |
| --- | --- |

2.

”Färskt fjäderfäkött”: fjäderfäkött som förvaras vid en temperatur som inte vid något tillfälle får understiga - 2°C eller överstiga + 4°C och som inte har styvnat på grund av kylningsprocessen. Färskt fjäderfäkött som
  är avsett att ingå i köttberedningar får dock kylas så att det styvnar vid temperaturer som understiger 2°C under en kort tidsperiod
  .
  Det bör vara obligatoriskt att ange slaktdatumet på alla fjäderfäprodukter.

Ändring 6

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan – led 3a (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Bilaga XIV – del B – del IIIa (ny)

| 3a. | Följande del ska läggas till:



  ”IIIa.
     
  Obligatoriska uppgifter i märkningen




  Livsmedlets namn i märkningen av en produkt baserad på fjäderfäkött ska innehålla en uppgift om










  a) | alla tillagda ingredienser av annat animaliskt ursprung än resten av köttet och |
| --- | --- | --- |

3a.

”IIIa.
     
  Obligatoriska uppgifter i märkningen

Livsmedlets namn i märkningen av en produkt baserad på fjäderfäkött ska innehålla en uppgift om

a)

alla tillagda ingredienser av annat animaliskt ursprung än resten av köttet och

| b) | all tillsats av vatten som utgör mer än 5 procent av produktens vikt.” |
| --- | --- |

b)

all tillsats av vatten som utgör mer än 5 procent av produktens vikt.”

Ändring 7

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan – led 3b (nytt)

Förordning (EG) nr 1234/2007

Bilaga XIV – del B – del IIIb (ny)

| 3b. | Följande del ska läggas till:



  ”IIIb.
     
  Prisangivelse




  Livsmedlets kilopris ska grunda sig enbart på den avrunna nettovikten.” |
| --- | --- |

3b.

”IIIb.
     
  Prisangivelse

Livsmedlets kilopris ska grunda sig enbart på den avrunna nettovikten.”

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/165 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/165

---

Tirsdag 5 maj 2009Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

P6_TA(2009)0339

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009 – 2009/2033(ACI))

2010/C 212 E/28

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0150 – C6-0115/2009),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EFJG-förordningen),

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A6-0266/2009), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat nödvändiga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som har drabbats av effekterna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren och för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat nödvändiga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge ytterligare stöd till arbetstagare som har drabbats av effekterna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren och för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden.

| B. | Europeiska unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med tillbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med tillbörlig hänsyn till bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| C. | Spanien har begärt stöd med anledning av uppsägningarna inom fordonssektorn i de autonoma regionerna Kastilien-Léon och Aragonien (3) och har uppfyllt villkoren för stödberättigande i EFJG-förordningen. |
| --- | --- |

C.

Spanien har begärt stöd med anledning av uppsägningarna inom fordonssektorn i de autonoma regionerna Kastilien-Léon och Aragonien (3) och har uppfyllt villkoren för stödberättigande i EFJG-förordningen.

| D. | Enligt artikel 8.1 i EFJG-förordningen får upp till 0,35 procent av det årliga anslaget användas för att finansiera de åtgärder för övervakning, information, administrativt och tekniskt stöd, revision, kontroll och utvärdering som krävs för att genomföra EFJG -förordningen. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 8.1 i EFJG-förordningen får upp till 0,35 procent av det årliga anslaget användas för att finansiera de åtgärder för övervakning, information, administrativt och tekniskt stöd, revision, kontroll och utvärdering som krävs för att genomföra EFJG -förordningen.

| E. | På grundval av denna artikel föreslog kommissionen att fonden skulle utnyttjas för att upprätta en webbplats med information om EFJG-fonden på samtliga EU-språk, samt publikationer, audiovisuella aktiviteter och ett nätverk för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna (4), vilket ligger helt i linje med Europaparlamentets strävan att öka medborgarnas medvetenhet om EU:s åtgärder. |
| --- | --- |

E.

På grundval av denna artikel föreslog kommissionen att fonden skulle utnyttjas för att upprätta en webbplats med information om EFJG-fonden på samtliga EU-språk, samt publikationer, audiovisuella aktiviteter och ett nätverk för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna (4), vilket ligger helt i linje med Europaparlamentets strävan att öka medborgarnas medvetenhet om EU:s åtgärder.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar de institutioner som är delaktiga i besluts- och genomförandeprocessen att vidta nödvändiga åtgärder för att påskynda utnyttjandet av fonden. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar de institutioner som är delaktiga i besluts- och genomförandeprocessen att vidta nödvändiga åtgärder för att påskynda utnyttjandet av fonden.

| 2. | Europaparlamentet erinrar om att Europeiska unionen bör använda alla tillgängliga medel för att hantera konsekvenserna av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet noterar i detta avseende att fonden kan spela en avgörande roll för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda att återanpassas på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erinrar om att Europeiska unionen bör använda alla tillgängliga medel för att hantera konsekvenserna av den globala ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet noterar i detta avseende att fonden kan spela en avgörande roll för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda att återanpassas på arbetsmarknaden.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att ge Europeiska unionens medborgare tillgång till en öppen, användarvänlig och aktuell webbplats. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att ge Europeiska unionens medborgare tillgång till en öppen, användarvänlig och aktuell webbplats.

| 4. | Europaparlamentet betonar att utnyttjandet av EFJG-fonden i åtagandebemyndiganden inte får äventyra finansieringen av Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att utnyttjandet av EFJG-fonden i åtagandebemyndiganden inte får äventyra finansieringen av Europeiska socialfonden.

| 5. | Europaparlamentet godkänner beslutet i bilagan till denna resolution. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet godkänner beslutet i bilagan till denna resolution.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna detta beslut tillsammans med rådets ordförande och att se till att beslutet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna detta beslut tillsammans med rådets ordförande och att se till att beslutet offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, inklusive bilagan, till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGF/2008/004 ES/Kastilien-León och Aragonien.

(4)  SEK(2008)2986.

---

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om att utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), särskilt punkt 28,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2), särskilt artikel 12.3,

med beaktande av kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) inrättades för att ge ytterligare stöd till personer som blivit arbetslösa till följd av effekterna av genomgripande strukturförändringar i de globala handelsmönstren och i syfte att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad ”fonden”) inrättades för att ge ytterligare stöd till personer som blivit arbetslösa till följd av effekterna av genomgripande strukturförändringar i de globala handelsmönstren och i syfte att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden.

| (2) | Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom den årliga ramen på 500 miljoner EUR. |
| --- | --- |

(2)

Det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 gör det möjligt att utnyttja medel från fonden inom den årliga ramen på 500 miljoner EUR.

| (3) | Spanien lämnade den 29 december 2008 in en ansökan om att utnyttja fonden till följd av uppsägningar inom motorfordonssektorn. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006 och kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 694 300 EUR ska tas i anspråk. |
| --- | --- |

(3)

Spanien lämnade den 29 december 2008 in en ansökan om att utnyttja fonden till följd av uppsägningar inom motorfordonssektorn. Ansökan uppfyller villkoren för fastställande av det ekonomiska stödet i artikel 10 i förordning (EG) nr 1927/2006 och kommissionen föreslår därför att ett belopp på 2 694 300 EUR ska tas i anspråk.

| (4) | Kommissionen föreslår dessutom att ett belopp på 690 000 EUR ur fonden ska tas i anspråk för tekniskt bistånd i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1927/2006. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen föreslår dessutom att ett belopp på 690 000 EUR ur fonden ska tas i anspråk för tekniskt bistånd i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1927/2006.

| (5) | Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd i det fall som anges i den ansökan som lämnats in av Spanien och för att tillmötesgå behovet av tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

(5)

Fonden bör därför utnyttjas för att ge ekonomiskt stöd i det fall som anges i den ansökan som lämnats in av Spanien och för att tillmötesgå behovet av tekniskt bistånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I Europeiska unionens allmänna budget för 2009 ska Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter utnyttjas till beloppet 3 384 300 EUR i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Strasbourg den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/168 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/168

---

Tirsdag 5 maj 2009Återvinning av bensinångor vid tankning av motorfordon ***I

P6_TA(2009)0341

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av personbilar på bensinstationer (KOM(2008)0812 – C6-0470/2008 – 2008/0229(COD))

2010/C 212 E/29

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0812),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 175 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0470/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0208/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tirsdag 5 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0229

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om återvinning av bensinångor steg II, vid tankning av motorfordon på bensinstationer

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2009/126/EG.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/169

---

Tirsdag 5 maj 2009Handel med sälprodukter ***I

P6_TA(2009)0342

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om handel med sälprodukter (KOM(2008)0469 – C6-0295/2008 – 2008/0160(COD))

2010/C 212 E/30

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0469),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 95 och 133 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0295/2008),

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsgrunden,

med beaktande av sin skriftliga förklaring om förbud mot sälprodukter i Europeiska unionen (1),

med beaktande av de utfästelser som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 24 april 2009 om att det ändrade förslaget ska godkännas i enlighet med artikel 251.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 51 och 35 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0118/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 306 E, 15.12.2006, s. 194.

---

Tirsdag 5 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0160

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om handel med sälprodukter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 1007/2009.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/170 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/170

---

Tirsdag 5 maj 2009Skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål ***I

P6_TA(2009)0343

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (KOM(2008)0543 – C6-0391/2008 – 2008/0211(COD))

2010/C 212 E/31

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0543),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0391/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0240/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tirsdag 5 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0211

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande║ (1),

med beaktande av regionkommitténs yttrande,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Djurskyddet är ett viktigt område för gemenskapen och är inskrivet i protokollet om djurskydd och djurens välfärd som fogats till fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Djurskyddet är ett viktigt område för gemenskapen och är inskrivet i protokollet om djurskydd och djurens välfärd som fogats till fördraget.

| (2) | Den 23 mars 1998 antog rådet beslut 1999/575/EG om att gemenskapen skall ingå den europeiska konventionen om skydd av ryggradsdjur som används för försöks- och annat vetenskapligt ändamål (3). Genom att bli part i konventionen erkände gemenskapen på internationell nivå betydelsen av skydd och välbefinnande för djur som används för vetenskapliga ändamål. |
| --- | --- |

(2)

Den 23 mars 1998 antog rådet beslut 1999/575/EG om att gemenskapen skall ingå den europeiska konventionen om skydd av ryggradsdjur som används för försöks- och annat vetenskapligt ändamål (3). Genom att bli part i konventionen erkände gemenskapen på internationell nivå betydelsen av skydd och välbefinnande för djur som används för vetenskapliga ändamål.

| (3) | Den 24 november 1986 antog rådet direktiv 86/609/EEG (4) om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål. Sedan det direktivet antogs har nya skillnader uppstått mellan medlemsstaterna. Vissa medlemsstater har antagit nationella genomförandeåtgärder som ger ett starkt skydd för djur som används för vetenskapliga ändamål, medan andra medlemsstater bara tillämpar minimikraven i direktiv 86/609/EEG. Därför bör det här direktivet ange mer detaljerade bestämmelser för att minska skillnaderna och säkerställa ║ en väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

(3)

Den 24 november 1986 antog rådet direktiv 86/609/EEG (4) om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål. Sedan det direktivet antogs har nya skillnader uppstått mellan medlemsstaterna. Vissa medlemsstater har antagit nationella genomförandeåtgärder som ger ett starkt skydd för djur som används för vetenskapliga ändamål, medan andra medlemsstater bara tillämpar minimikraven i direktiv 86/609/EEG. Därför bör det här direktivet ange mer detaljerade bestämmelser för att minska skillnaderna och säkerställa ║ en väl fungerande inre marknad.

| (4) | I sitt betänkande av ║ den 5 december ║ 2002 om direktiv 86/609/EEG uppmanade Europaparlamentet kommissionen att lägga fram förslag om en översyn av det direktivet med striktare och tydligare bestämmelser på djurförsöksområdet. |
| --- | --- |

(4)

I sitt betänkande av ║ den 5 december ║ 2002 om direktiv 86/609/EEG uppmanade Europaparlamentet kommissionen att lägga fram förslag om en översyn av det direktivet med striktare och tydligare bestämmelser på djurförsöksområdet.

| (5) | Nya forskningsresultat är nu tillgängliga om faktorer som påverkar djurens välbefinnande, samt om djurens förmåga att uppleva och ge uttryck för smärta, lidande, ångest eller bestående men. Det är därför nödvändigt att förbättra välfärden för djur som används i vetenskapliga försök genom att skärpa minimikraven för skydd av sådana djur i linje med de senaste forskningsrönen. |
| --- | --- |

(5)

Nya forskningsresultat är nu tillgängliga om faktorer som påverkar djurens välbefinnande, samt om djurens förmåga att uppleva och ge uttryck för smärta, lidande, ångest eller bestående men. Det är därför nödvändigt att förbättra välfärden för djur som används i vetenskapliga försök genom att skärpa minimikraven för skydd av sådana djur i linje med de senaste forskningsrönen.

| (6) | Det är
  önskvärt
  att inkludera vissa ryggradslösa djur i detta direktiv,
  i de fall som
  det finns vetenskapliga belägg för dessa arters potentiella förmåga att uppleva smärta, lidande, ångest eller bestående men. |
| --- | --- |

(6)

Det är
  önskvärt
  att inkludera vissa ryggradslösa djur i detta direktiv,
  i de fall som
  det finns vetenskapliga belägg för dessa arters potentiella förmåga att uppleva smärta, lidande, ångest eller bestående men.

| (7) | Detta direktiv bör också omfatta embryon och foster av ryggradsdjur
  i de fall som
  det finns vetenskapliga belägg för att de under sista tredjedelen av fosterutvecklingen löper en ökad risk att uppleva smärta, lidande och ångest, vilket också kan påverka deras senare utveckling negativt. Forskningen har också kunnat visa att försök med foster eller embryon
  från däggdjur
  i ett tidigt utvecklingsskede kan resultera i smärta, lidande, ångest eller bestående men, om dessa skulle tillåtas leva längre tid än de första två tredjedelarna av sin utveckling. |
| --- | --- |

(7)

Detta direktiv bör också omfatta embryon och foster av ryggradsdjur
  i de fall som
  det finns vetenskapliga belägg för att de under sista tredjedelen av fosterutvecklingen löper en ökad risk att uppleva smärta, lidande och ångest, vilket också kan påverka deras senare utveckling negativt. Forskningen har också kunnat visa att försök med foster eller embryon
  från däggdjur
  i ett tidigt utvecklingsskede kan resultera i smärta, lidande, ångest eller bestående men, om dessa skulle tillåtas leva längre tid än de första två tredjedelarna av sin utveckling.

| (8) | Inom vetenskapens nuvarande gränser
  är det fortfarande nödvändigt att använda levande djur för att skydda människors och djurs hälsa och miljön.
  Detta direktiv är dock ett viktigt steg för att uppnå målet att ersätta försök på levande djur i vetenskapliga syften så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det. Syftet med detta direktiv är därför att underlätta och främja användningen av alternativa metoder och garantera en hög skyddsnivå för de djur som används i försöken. Detta direktiv bör regelbundet ses över med avseende på utvecklingen av vetenskapliga och djurskyddande åtgärder. |
| --- | --- |

(8)

Inom vetenskapens nuvarande gränser
  är det fortfarande nödvändigt att använda levande djur för att skydda människors och djurs hälsa och miljön.
  Detta direktiv är dock ett viktigt steg för att uppnå målet att ersätta försök på levande djur i vetenskapliga syften så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det. Syftet med detta direktiv är därför att underlätta och främja användningen av alternativa metoder och garantera en hög skyddsnivå för de djur som används i försöken. Detta direktiv bör regelbundet ses över med avseende på utvecklingen av vetenskapliga och djurskyddande åtgärder.

| (9) | Mot bakgrund av vetenskaplig utveckling förblir användningen av djurförsök en viktig metod för att säkra en mycket hög standard när det gäller forskning på området för folkhälsan. |
| --- | --- |

(9)

Mot bakgrund av vetenskaplig utveckling förblir användningen av djurförsök en viktig metod för att säkra en mycket hög standard när det gäller forskning på området för folkhälsan.

| (10) | Skötsel och användning av levande djur för vetenskapliga ändamål styrs av internationella principer för ersättning, begränsning och förbättring. För att se till att det sätt på vilket djuren föds upp, sköts och används i olika försök i gemenskapen överensstämmer med andra internationella och nationella normer utanför gemenskapen bör ersättning, begränsning och förbättring beaktas systematiskt när detta direktiv genomförs.
  Kommissionen bör säkerställa en hög nivå av insyn när det gäller användningen av djur och rapporteringen till allmänheten om genomförandet av djurskyddsåtgärder och framstegen mot målet att ersätta djurförsök med andra metoder. |
| --- | --- |

(10)

Skötsel och användning av levande djur för vetenskapliga ändamål styrs av internationella principer för ersättning, begränsning och förbättring. För att se till att det sätt på vilket djuren föds upp, sköts och används i olika försök i gemenskapen överensstämmer med andra internationella och nationella normer utanför gemenskapen bör ersättning, begränsning och förbättring beaktas systematiskt när detta direktiv genomförs.
  Kommissionen bör säkerställa en hög nivå av insyn när det gäller användningen av djur och rapporteringen till allmänheten om genomförandet av djurskyddsåtgärder och framstegen mot målet att ersätta djurförsök med andra metoder.

| (11) | Djuren har ett egenvärde, som måste respekteras. Allmänheten ser också användningen av djur i olika försök som en etisk fråga. Därför bör djuren alltid behandlas som kännande varelser och deras användning i vetenskapliga försök bör begränsas till områden som för forskningen
  och de grundläggande kunskaperna
  framåt
  , eftersom detta
  i slutändan
  kan gagna t.ex.
  människors eller djurs hälsa eller miljön.
  Användningen av djur i vetenskapliga försök bör därför endast övervägas i de fall där alternativa metoder utan djurförsök inte är tillgängliga.
  Användningen av djur för vetenskapliga försök inom andra områden som omfattas av gemenskapens behörighet bör förbjudas. |
| --- | --- |

(11)

Djuren har ett egenvärde, som måste respekteras. Allmänheten ser också användningen av djur i olika försök som en etisk fråga. Därför bör djuren alltid behandlas som kännande varelser och deras användning i vetenskapliga försök bör begränsas till områden som för forskningen
  och de grundläggande kunskaperna
  framåt
  , eftersom detta
  i slutändan
  kan gagna t.ex.
  människors eller djurs hälsa eller miljön.
  Användningen av djur i vetenskapliga försök bör därför endast övervägas i de fall där alternativa metoder utan djurförsök inte är tillgängliga.
  Användningen av djur för vetenskapliga försök inom andra områden som omfattas av gemenskapens behörighet bör förbjudas.

| (12) | Principerna ersättning, begränsning och förbättring bör tillämpas genom en strikt prioritering av kravet att använda alternativa metoder. Om ingen alternativ metod erkänns i gemenskapslagstiftningen kan antalet djur minskas genom att man använder andra metoder som är rimliga och praktiskt tillgängliga, och genom att man tillämpar försöksstrategier såsom in vitro-försök och andra metoder som skulle begränsa och förbättra användningen av djur. |
| --- | --- |

(12)

Principerna ersättning, begränsning och förbättring bör tillämpas genom en strikt prioritering av kravet att använda alternativa metoder. Om ingen alternativ metod erkänns i gemenskapslagstiftningen kan antalet djur minskas genom att man använder andra metoder som är rimliga och praktiskt tillgängliga, och genom att man tillämpar försöksstrategier såsom in vitro-försök och andra metoder som skulle begränsa och förbättra användningen av djur.

| (13) | I enlighet med målen i kommissionens meddelande av den 23 januari 2006 om gemenskapens handlingsplan för djurskydd och djurs välbefinnande 2006-2010 bör kommissionen sträva efter att internationellt främja skyddet av djur som används för vetenskapliga ändamål och särskilt sträva efter att främja ersättning, begränsning och förbättring av djurförsök via Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE), samt genom att verka för att djurskyddsstandarder läggs till de kriterier som ska bedömas för att fastställa efterlevnad av principerna för god laboratoriesed. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med målen i kommissionens meddelande av den 23 januari 2006 om gemenskapens handlingsplan för djurskydd och djurs välbefinnande 2006-2010 bör kommissionen sträva efter att internationellt främja skyddet av djur som används för vetenskapliga ändamål och särskilt sträva efter att främja ersättning, begränsning och förbättring av djurförsök via Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE), samt genom att verka för att djurskyddsstandarder läggs till de kriterier som ska bedömas för att fastställa efterlevnad av principerna för god laboratoriesed.

| (14) | Valet av metoder och de arter som bör användas får direkt betydelse för såväl antalet djur som används som deras välfärd. Valet av metoder bör därför garantera att man väljer den metod som kan ge de bästa resultaten och som orsakar ett minimum av smärta, lidande och ångest. Sådana utvalda metoder bör utnyttja minsta möjliga antal djur som kan ge ▐pålitliga resultat och man bör välja de arter som har lägst grad av neurofysiologisk känslighet och som är optimala för en extrapolering av resultaten till målarten. |
| --- | --- |

(14)

Valet av metoder och de arter som bör användas får direkt betydelse för såväl antalet djur som används som deras välfärd. Valet av metoder bör därför garantera att man väljer den metod som kan ge de bästa resultaten och som orsakar ett minimum av smärta, lidande och ångest. Sådana utvalda metoder bör utnyttja minsta möjliga antal djur som kan ge ▐pålitliga resultat och man bör välja de arter som har lägst grad av neurofysiologisk känslighet och som är optimala för en extrapolering av resultaten till målarten.

| (15) | Man bör i möjligaste mån undvika metoder där djurens död används som resultatmått. Detta på grund av det svåra lidande som av den annalkande döden innebär. Om möjligt bör detta ersättas av mer humana resultatmått där man tillämpar kliniska tecken som fastställer den nära förestående döden och som gör det möjligt att avliva djuret med en human metod utan ytterligare lidande. |
| --- | --- |

(15)

Man bör i möjligaste mån undvika metoder där djurens död används som resultatmått. Detta på grund av det svåra lidande som av den annalkande döden innebär. Om möjligt bör detta ersättas av mer humana resultatmått där man tillämpar kliniska tecken som fastställer den nära förestående döden och som gör det möjligt att avliva djuret med en human metod utan ytterligare lidande.

| (16) | Användning av olämpliga metoder för att avliva djur kan orsaka djuret betydande smärta, ångest och lidande. Kompetensnivån hos den person som utför denna operation är lika viktig. Djur bör därför enbart avlivas av en
  utbildad och
  godkänd person med humana metoder som anses lämpliga för arten. |
| --- | --- |

(16)

Användning av olämpliga metoder för att avliva djur kan orsaka djuret betydande smärta, ångest och lidande. Kompetensnivån hos den person som utför denna operation är lika viktig. Djur bör därför enbart avlivas av en
  utbildad och
  godkänd person med humana metoder som anses lämpliga för arten.

| (17) | Det är nödvändigt att se till att användningen av djur i försök inte utgör en risk för den biologiska mångfalden. Därför bör användningen av utrotningshotade arter i försök begränsas till ett strikt minimum för att täcka viktiga biomedicinska skäl samt forskning som syftar till ett bevarande av de arterna. |
| --- | --- |

(17)

Det är nödvändigt att se till att användningen av djur i försök inte utgör en risk för den biologiska mångfalden. Därför bör användningen av utrotningshotade arter i försök begränsas till ett strikt minimum för att täcka viktiga biomedicinska skäl samt forskning som syftar till ett bevarande av de arterna.

| (18) | På forskningens nuvarande ståndpunkt är det fortfarande nödvändigt att använda icke-mänskliga primater i olika vetenskapliga försök i den biomedicinska forskningen. På grund av deras genetiska likhet med människor och deras högt utvecklade sociala färdigheter medför användningen av icke-mänskliga primater i vetenskapliga försök särskilda etiska och praktiska problem när det gäller att uppfylla deras beteendemässiga, miljömässiga och sociala behov i en laboratoriemiljö. Användningen av icke-mänskliga primater är dessutom något som uppmärksammas mycket av allmänheten. Användning av icke-mänskliga primater bör därför vara tillåten endast inom viktiga biomedicinska områden för människors bästa där det ännu inte finns några ersättningsalternativ ▐, eller om användningens syfte är att bevara primatarten i fråga. Grundforskning inom vissa biomedicinska områden kan ge viktiga nya kunskaper som
  i ett framtida skede får
  betydelse för många livshotande och funktionsnedsättande tillstånd hos människor. ▐ |
| --- | --- |

(18)

På forskningens nuvarande ståndpunkt är det fortfarande nödvändigt att använda icke-mänskliga primater i olika vetenskapliga försök i den biomedicinska forskningen. På grund av deras genetiska likhet med människor och deras högt utvecklade sociala färdigheter medför användningen av icke-mänskliga primater i vetenskapliga försök särskilda etiska och praktiska problem när det gäller att uppfylla deras beteendemässiga, miljömässiga och sociala behov i en laboratoriemiljö. Användningen av icke-mänskliga primater är dessutom något som uppmärksammas mycket av allmänheten. Användning av icke-mänskliga primater bör därför vara tillåten endast inom viktiga biomedicinska områden för människors bästa där det ännu inte finns några ersättningsalternativ ▐, eller om användningens syfte är att bevara primatarten i fråga. Grundforskning inom vissa biomedicinska områden kan ge viktiga nya kunskaper som
  i ett framtida skede får
  betydelse för många livshotande och funktionsnedsättande tillstånd hos människor. ▐

| (19) | Användning av människoapor, som är de arter som står närmast människan och som har de mest avancerade sociala och beteendemässiga färdigheterna, bör endast vara tillåten i forskning som syftar till att bevara dessa arter och i situationer där användningen är motiverad i samband med ett livshotande, funktionsnedsättande tillstånd hos människor och där ingen annan art eller alternativ metod är tillräcklig för att uppfylla försökets syfte. En medlemsstat som hävdar ett sådant behov bör lämna den information som behövs för att kommissionen ska kunna fatta ett beslut. |
| --- | --- |

(19)

Användning av människoapor, som är de arter som står närmast människan och som har de mest avancerade sociala och beteendemässiga färdigheterna, bör endast vara tillåten i forskning som syftar till att bevara dessa arter och i situationer där användningen är motiverad i samband med ett livshotande, funktionsnedsättande tillstånd hos människor och där ingen annan art eller alternativ metod är tillräcklig för att uppfylla försökets syfte. En medlemsstat som hävdar ett sådant behov bör lämna den information som behövs för att kommissionen ska kunna fatta ett beslut.

| (20) | ▐För att gradvis avsluta infångandet av djur från naturen i uppfödningssyfte bör man så snart som möjligt
  genomföra en omfattande vetenskaplig undersökning av möjligheten att
  endast
  använda sådana
  djur som
  kommer från självförsörjande kolonier
  . Anläggningar som uppföder och levererar icke-mänskliga primater bör därför ha utarbetat en strategi som stöder och underlättar ett gradvis uppfyllande av detta mål. |
| --- | --- |

(20)

▐För att gradvis avsluta infångandet av djur från naturen i uppfödningssyfte bör man så snart som möjligt
  genomföra en omfattande vetenskaplig undersökning av möjligheten att
  endast
  använda sådana
  djur som
  kommer från självförsörjande kolonier
  . Anläggningar som uppföder och levererar icke-mänskliga primater bör därför ha utarbetat en strategi som stöder och underlättar ett gradvis uppfyllande av detta mål.

| (21) | Det finns ett behov av att vissa arter av ryggradsdjur som används i försök föds upp särskilt för användning i försök, så att deras genetiska, biologiska och beteendemässiga bakgrund är välkänd för personerna som utför försöken. Sådan kunskap både ökar resultatens vetenskapliga kvalitet och pålitlighet och minskar variationen, vilket i slutändan leder till färre försök och minskad användning av djur. Av djurskydds- och naturvårdsskäl bör dessutom användningen av djur som tas från naturen begränsas till enbart sådana fall där försökens syfte inte kan uppnås med användning av djur som fötts upp särskilt för att användas i försök. |
| --- | --- |

(21)

Det finns ett behov av att vissa arter av ryggradsdjur som används i försök föds upp särskilt för användning i försök, så att deras genetiska, biologiska och beteendemässiga bakgrund är välkänd för personerna som utför försöken. Sådan kunskap både ökar resultatens vetenskapliga kvalitet och pålitlighet och minskar variationen, vilket i slutändan leder till färre försök och minskad användning av djur. Av djurskydds- och naturvårdsskäl bör dessutom användningen av djur som tas från naturen begränsas till enbart sådana fall där försökens syfte inte kan uppnås med användning av djur som fötts upp särskilt för att användas i försök.

| (22) | Herrelösa och förvildade tamdjur bör inte användas i försök eftersom deras bakgrund är okänd, och då infångande och placering i anläggningar skapar ökad ångest hos sådana djur. |
| --- | --- |

(22)

Herrelösa och förvildade tamdjur bör inte användas i försök eftersom deras bakgrund är okänd, och då infångande och placering i anläggningar skapar ökad ångest hos sådana djur.

| (23) | För att öka insynen, underlätta ett godkännande av projektet och erbjuda redskap för efterlevandekontroll bör en rangordning av försöken göras utifrån uppskattade grader av smärta, lidande, ångest eller bestående men som djuren utsätts för. ▐ |
| --- | --- |

(23)

För att öka insynen, underlätta ett godkännande av projektet och erbjuda redskap för efterlevandekontroll bör en rangordning av försöken göras utifrån uppskattade grader av smärta, lidande, ångest eller bestående men som djuren utsätts för. ▐

| (24) | Ur etisk synvinkel bör det finnas en övre gräns för den nivå av smärta, lidande eller ångest som djuren får utsättas för i vetenskapliga försök. I det syftet bör det
  i regel inte
  vara
  tillåtet
  att genomföra försök som leder till allvarligt lidande eller allvarlig smärta eller ångest och som kan förmodas bli långvariga. Vid framtagningen av ett gemensamt rapporteringsformat bör man vid den etiska bedömningen ta hänsyn till den faktiska påfrestning som ett djur har upplevt i stället för den som förutsägs i den etiska bedömningen. |
| --- | --- |

(24)

Ur etisk synvinkel bör det finnas en övre gräns för den nivå av smärta, lidande eller ångest som djuren får utsättas för i vetenskapliga försök. I det syftet bör det
  i regel inte
  vara
  tillåtet
  att genomföra försök som leder till allvarligt lidande eller allvarlig smärta eller ångest och som kan förmodas bli långvariga. Vid framtagningen av ett gemensamt rapporteringsformat bör man vid den etiska bedömningen ta hänsyn till den faktiska påfrestning som ett djur har upplevt i stället för den som förutsägs i den etiska bedömningen.

| (25) | Antalet djur som används i försök kan begränsas genom att försök görs på samma djur flera gånger, om detta inte försvårar uppnåendet av det vetenskapliga målet eller resulterar i dålig välfärd för djuren. Återanvändning av djur bör emellertid bedömas utifrån en minimering av eventuella negativa effekter på deras välfärd, med hänsyn tagen till det enskilda djurets hela livscykel. Som ett resultat av denna potentiella konflikt bör återanvändning av djur bedömas från fall till fall och enbart begränsas till försök där
  det är etiskt motiverat med
  smärta, lidande eller ångest
  av kumulativ art
  . |
| --- | --- |

(25)

Antalet djur som används i försök kan begränsas genom att försök görs på samma djur flera gånger, om detta inte försvårar uppnåendet av det vetenskapliga målet eller resulterar i dålig välfärd för djuren. Återanvändning av djur bör emellertid bedömas utifrån en minimering av eventuella negativa effekter på deras välfärd, med hänsyn tagen till det enskilda djurets hela livscykel. Som ett resultat av denna potentiella konflikt bör återanvändning av djur bedömas från fall till fall och enbart begränsas till försök där
  det är etiskt motiverat med
  smärta, lidande eller ångest
  av kumulativ art
  .

| (26) | Efter
  ett godkänt försök
  bör det lämpligaste beslutet fattas vad gäller djurets framtid med hänsyn till djurets välbefinnande och möjliga miljörisker. Djur vilkas välbefinnande skulle äventyras bör avlivas på ett humant sätt. I vissa fall bör djur släppas fria. Djur som hundar och katter bör i vissa fall tillåtas få nya hem i familjer, eftersom allmänheten har ett starkt engagemang för dessa djurs öde. Om anläggningarna skulle tillåta att djuren utplaceras i hem är det viktigt att det finns ett system som ger dessa djur lämpligt sällskap för att
  främja
  att placeringen i det nya hemmet blir en framgång samt för att undvika onödigt lidande för djuren och garantera den allmänna säkerheten. |
| --- | --- |

(26)

Efter
  ett godkänt försök
  bör det lämpligaste beslutet fattas vad gäller djurets framtid med hänsyn till djurets välbefinnande och möjliga miljörisker. Djur vilkas välbefinnande skulle äventyras bör avlivas på ett humant sätt. I vissa fall bör djur släppas fria. Djur som hundar och katter bör i vissa fall tillåtas få nya hem i familjer, eftersom allmänheten har ett starkt engagemang för dessa djurs öde. Om anläggningarna skulle tillåta att djuren utplaceras i hem är det viktigt att det finns ett system som ger dessa djur lämpligt sällskap för att
  främja
  att placeringen i det nya hemmet blir en framgång samt för att undvika onödigt lidande för djuren och garantera den allmänna säkerheten.

| (27) | Vävnader och organ från djur används för att utveckla in vitro-metoder. För att tillämpa begränsningsprincipen
  är det önskvärt att
  medlemsstaterna
  inför
  program för gemensamt utnyttjande av organ och vävnader från djur som avlivas med humana metoder. |
| --- | --- |

(27)

Vävnader och organ från djur används för att utveckla in vitro-metoder. För att tillämpa begränsningsprincipen
  är det önskvärt att
  medlemsstaterna
  inför
  program för gemensamt utnyttjande av organ och vävnader från djur som avlivas med humana metoder.

| (28) | Välfärden för de djur som används i försök är mycket beroende av kvalitet och yrkeskompetens hos den personal som övervakar försöken, samt hos de personer som utför försöken eller övervakar de personer som står för den dagliga skötseln av djuren. För att garantera en lämplig kompetensnivå för de personer som hanterar djuren och som deltar i djurförsök bör de aktiviteterna enbart utföras
  i sådana anläggningar och
  av
  sådana
  personer som godkänts av behöriga myndigheter. Huvudinriktningen bör vara att erhålla och bibehålla en lämplig kompetensnivå. En sådan kompetensnivå bör styrkas innan personerna godkänns eller deras godkännande förnyas.
  Godkännanden från en behörig myndighet och bevis på att relevant utbildning har genomgåtts med godkänt resultat bör erkännas ömsesidigt av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

(28)

Välfärden för de djur som används i försök är mycket beroende av kvalitet och yrkeskompetens hos den personal som övervakar försöken, samt hos de personer som utför försöken eller övervakar de personer som står för den dagliga skötseln av djuren. För att garantera en lämplig kompetensnivå för de personer som hanterar djuren och som deltar i djurförsök bör de aktiviteterna enbart utföras
  i sådana anläggningar och
  av
  sådana
  personer som godkänts av behöriga myndigheter. Huvudinriktningen bör vara att erhålla och bibehålla en lämplig kompetensnivå. En sådan kompetensnivå bör styrkas innan personerna godkänns eller deras godkännande förnyas.
  Godkännanden från en behörig myndighet och bevis på att relevant utbildning har genomgåtts med godkänt resultat bör erkännas ömsesidigt av samtliga medlemsstater.

| (29) | Anläggningar bör ha lämpliga installationer och lämplig utrustning på plats för att uppfylla kraven på hållande av de djurarter det gäller och för att göra det möjligt att utföra försöken effektivt och med minsta möjliga lidande
  både
  för
  de djur som direkt berörs och för övriga djur i deras närhet
  . Anläggningarna bör bedriva verksamhet enbart om de godkänts av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(29)

Anläggningar bör ha lämpliga installationer och lämplig utrustning på plats för att uppfylla kraven på hållande av de djurarter det gäller och för att göra det möjligt att utföra försöken effektivt och med minsta möjliga lidande
  både
  för
  de djur som direkt berörs och för övriga djur i deras närhet
  . Anläggningarna bör bedriva verksamhet enbart om de godkänts av behöriga myndigheter.

| (30) | För att garantera en löpande övervakning av djurskyddskraven bör lämplig veterinärvård ständigt finnas tillgänglig och någon av de anställda bör ha ansvaret för djurens skötsel och välfärd på varje anläggning. |
| --- | --- |

(30)

För att garantera en löpande övervakning av djurskyddskraven bör lämplig veterinärvård ständigt finnas tillgänglig och någon av de anställda bör ha ansvaret för djurens skötsel och välfärd på varje anläggning.

| (31) | Djurskyddet bör ha högsta prioritet i samband med förvaring, uppfödning och användning av djur. Varje anläggning bör därför ha ett ▐permanent etiskt granskningsorgan med primär uppgift att fokusera på den etiska diskussionen inom anläggningen, främja ett klimat präglat av omsorg och tillhandahålla verktyg för praktisk tillämpning och snabbt genomförande av de senaste tekniska och vetenskapliga rönen i samband med principerna ersättning, begränsning och förbättring så att djurens livserfarenhet kan förbättras. Det permanenta etiska granskningsorganets beslut bör dokumenteras korrekt och vara öppna för granskning i samband med inspektioner. |
| --- | --- |

(31)

Djurskyddet bör ha högsta prioritet i samband med förvaring, uppfödning och användning av djur. Varje anläggning bör därför ha ett ▐permanent etiskt granskningsorgan med primär uppgift att fokusera på den etiska diskussionen inom anläggningen, främja ett klimat präglat av omsorg och tillhandahålla verktyg för praktisk tillämpning och snabbt genomförande av de senaste tekniska och vetenskapliga rönen i samband med principerna ersättning, begränsning och förbättring så att djurens livserfarenhet kan förbättras. Det permanenta etiska granskningsorganets beslut bör dokumenteras korrekt och vara öppna för granskning i samband med inspektioner.

| (32) | För att de behöriga myndigheterna ska kunna övervaka efterlevnaden av detta direktiv bör sådana anläggningar
  om möjligt
  föra korrekta journaler över antalet djur, deras ursprung och öde. |
| --- | --- |

(32)

För att de behöriga myndigheterna ska kunna övervaka efterlevnaden av detta direktiv bör sådana anläggningar
  om möjligt
  föra korrekta journaler över antalet djur, deras ursprung och öde.

| (33) | För icke-mänskliga primater med välutvecklade sociala färdigheter
  samt för hundar och katter
  bör det finnas en individuell levnadsbeskrivning från födelsen och genom hela livet så att skötsel, hållande och behandling utformas på ett sätt som uppfyller deras individuella behov och egenskaper. |
| --- | --- |

(33)

För icke-mänskliga primater med välutvecklade sociala färdigheter
  samt för hundar och katter
  bör det finnas en individuell levnadsbeskrivning från födelsen och genom hela livet så att skötsel, hållande och behandling utformas på ett sätt som uppfyller deras individuella behov och egenskaper.

| (34) | Djurens hållande och skötsel bör baseras på varje arts specifika behov och egenskaper. |
| --- | --- |

(34)

Djurens hållande och skötsel bör baseras på varje arts specifika behov och egenskaper.

| (35) | Den 15 juni 2006 antog det fjärde multilaterala samrådet med parterna till den europeiska konventionen om skydd av ryggradsdjur som används för försöks- och annat vetenskapligt ändamål en ändrad bilaga A med riktlinjer för hållande och skötsel av försöksdjur. De riktlinjerna upptogs i kommissionens rekommendation 2007/526/EG av den 18 juni 2007 om riktlinjer för hållande och skötsel av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål (5). |
| --- | --- |

(35)

Den 15 juni 2006 antog det fjärde multilaterala samrådet med parterna till den europeiska konventionen om skydd av ryggradsdjur som används för försöks- och annat vetenskapligt ändamål en ändrad bilaga A med riktlinjer för hållande och skötsel av försöksdjur. De riktlinjerna upptogs i kommissionens rekommendation 2007/526/EG av den 18 juni 2007 om riktlinjer för hållande och skötsel av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål (5).

| (36) | Det finns skillnader mellan de olika medlemsstaternas krav på hållande och skötsel av djur. Detta bidrar till en snedvridning av den inre marknaden. Några av dessa krav återspeglar inte heller de senaste kunskaperna om de hur förhållanden som råder under hållande och skötsel påverkar såväl djurens välbefinnande som försökens vetenskapliga resultat. Det är därför nödvändigt att fastställa minimikrav för hållande och skötsel i detta direktiv
  som alltid anpassas efter utvecklingen med utgångspunkt från nya vetenskapliga belägg
  . |
| --- | --- |

(36)

Det finns skillnader mellan de olika medlemsstaternas krav på hållande och skötsel av djur. Detta bidrar till en snedvridning av den inre marknaden. Några av dessa krav återspeglar inte heller de senaste kunskaperna om de hur förhållanden som råder under hållande och skötsel påverkar såväl djurens välbefinnande som försökens vetenskapliga resultat. Det är därför nödvändigt att fastställa minimikrav för hållande och skötsel i detta direktiv
  som alltid anpassas efter utvecklingen med utgångspunkt från nya vetenskapliga belägg
  .

| (37) | För att övervaka efterlevnaden av detta direktiv bör medlemsstaterna göra minst en kontroll varje år i varje anläggning. För att säkerställa allmänhetens förtroende och främja öppenhet bör minst en kontroll ║ vara oanmäld. Program för gemensamma kontroller av medlemsstaterna bör upprättas för att främja en miljö där man sprider god praxis och expertkunskaper. |
| --- | --- |

(37)

För att övervaka efterlevnaden av detta direktiv bör medlemsstaterna göra minst en kontroll varje år i varje anläggning. För att säkerställa allmänhetens förtroende och främja öppenhet bör minst en kontroll ║ vara oanmäld. Program för gemensamma kontroller av medlemsstaterna bör upprättas för att främja en miljö där man sprider god praxis och expertkunskaper.

| (38) | För att hjälpa medlemsstaterna genomföra detta direktiv och på grundval av resultaten i rapporterna om utförandet av de nationella kontrollerna bör kommissionen, i förekommande fall, göra kontroller av de nationella inspektionssystemen. Medlemsstaterna bör korrigera alla brister som anges i resultaten från dessa kontroller. |
| --- | --- |

(38)

För att hjälpa medlemsstaterna genomföra detta direktiv och på grundval av resultaten i rapporterna om utförandet av de nationella kontrollerna bör kommissionen, i förekommande fall, göra kontroller av de nationella inspektionssystemen. Medlemsstaterna bör korrigera alla brister som anges i resultaten från dessa kontroller.

| (39) | En heltäckande etisk värdering av projekt som använder djur, och som utgör kärnan i projektgodkännandet, bör se till att principerna ersättning, begränsning och förbättring tillämpas i de projekten. |
| --- | --- |

(39)

En heltäckande etisk värdering av projekt som använder djur, och som utgör kärnan i projektgodkännandet, bör se till att principerna ersättning, begränsning och förbättring tillämpas i de projekten.

| (40) | Det är också mycket viktigt att ur såväl moralisk som vetenskaplig synpunkt se till att all användning av djur utvärderas noggrant med avseende på ▐värde, användbarhet och relevans
  i vetenskapligt hänseende
  för den aktuella användningen. Den förväntade skadan för djuren bör balanseras mot projektets förväntade vinster. Därför bör en oberoende etisk bedömning
  , oberoende av försöksledarna,
  göras som ett led i förfarandet för godkännande av projekt som omfattar användningen av levande djur. En effektivt tillämpad etisk bedömning bör också innefatta en bedömning av möjligheten att använda nya vetenskapliga försöksmetoder i takt med att sådana utvecklas. |
| --- | --- |

(40)

Det är också mycket viktigt att ur såväl moralisk som vetenskaplig synpunkt se till att all användning av djur utvärderas noggrant med avseende på ▐värde, användbarhet och relevans
  i vetenskapligt hänseende
  för den aktuella användningen. Den förväntade skadan för djuren bör balanseras mot projektets förväntade vinster. Därför bör en oberoende etisk bedömning
  , oberoende av försöksledarna,
  göras som ett led i förfarandet för godkännande av projekt som omfattar användningen av levande djur. En effektivt tillämpad etisk bedömning bör också innefatta en bedömning av möjligheten att använda nya vetenskapliga försöksmetoder i takt med att sådana utvecklas.

| (41) | I vissa fall och på grund av projektets natur, typen av arter som används och sannolikheten för att man ska uppnå projektets önskade resultat kan det vara nödvändigt att genomföra en utvärdering i efterhand. Eftersom projekten kan variera kraftigt med avseende på komplexitet, längd och fördröjning innan man erhåller resultat, är det nödvändigt att sådana aspekter beaktas fullt ut när man fattar beslut om hur en utvärdering i efterhand bör utföras. |
| --- | --- |

(41)

I vissa fall och på grund av projektets natur, typen av arter som används och sannolikheten för att man ska uppnå projektets önskade resultat kan det vara nödvändigt att genomföra en utvärdering i efterhand. Eftersom projekten kan variera kraftigt med avseende på komplexitet, längd och fördröjning innan man erhåller resultat, är det nödvändigt att sådana aspekter beaktas fullt ut när man fattar beslut om hur en utvärdering i efterhand bör utföras.

| (42) | För att hålla allmänheten informerad är det viktigt att objektiv information om projekt som använder levande djur blir offentligt tillgänglig. Sådan information bör vara utformad så den inte kränker äganderätten eller avslöjar hemlig information. Därför bör de anläggningar som använder djur lämna
  kvalitativa och/eller kvantitativa uppgifter om användningen av levande djur till den behöriga myndigheten
  och se till att
  uppgifterna
  blir offentligt tillgängliga. |
| --- | --- |

(42)

För att hålla allmänheten informerad är det viktigt att objektiv information om projekt som använder levande djur blir offentligt tillgänglig. Sådan information bör vara utformad så den inte kränker äganderätten eller avslöjar hemlig information. Därför bör de anläggningar som använder djur lämna
  kvalitativa och/eller kvantitativa uppgifter om användningen av levande djur till den behöriga myndigheten
  och se till att
  uppgifterna
  blir offentligt tillgängliga.

| (43) | För att hantera riskerna för människors och djurs hälsa och miljön föreskriver gemenskapens lagstiftning att ämnen och produkter inte får marknadsföras innan lämpliga uppgifter om säkerhet och effektivitet har skickats in. Några av de kraven kan endast uppfyllas genom att man använder djurförsök. Sådana försök kallas nedan ”lagstadgade tester”. Det är nödvändigt att införa speciella åtgärder för att öka användandet av alternativa strategier och eliminera onödiga dubbleringar av lagstadgade tester. I det syftet bör medlemsstaterna erkänna giltigheten hos testresultat som framtagits med hjälp av de testmetoder som anges i gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

(43)

För att hantera riskerna för människors och djurs hälsa och miljön föreskriver gemenskapens lagstiftning att ämnen och produkter inte får marknadsföras innan lämpliga uppgifter om säkerhet och effektivitet har skickats in. Några av de kraven kan endast uppfyllas genom att man använder djurförsök. Sådana försök kallas nedan ”lagstadgade tester”. Det är nödvändigt att införa speciella åtgärder för att öka användandet av alternativa strategier och eliminera onödiga dubbleringar av lagstadgade tester. I det syftet bör medlemsstaterna erkänna giltigheten hos testresultat som framtagits med hjälp av de testmetoder som anges i gemenskapsrätten.

| (44) | För att minska onödig administrativ arbetsbelastning och öka konkurrenskraften för gemenskapens forskning och näringsliv, bör det vara möjligt att godkänna flera olika lagstadgade tester i ett gruppgodkännande, under förutsättning att dessa försök inte undantas från en etisk utvärdering. |
| --- | --- |

(44)

För att minska onödig administrativ arbetsbelastning och öka konkurrenskraften för gemenskapens forskning och näringsliv, bör det vara möjligt att godkänna flera olika lagstadgade tester i ett gruppgodkännande, under förutsättning att dessa försök inte undantas från en etisk utvärdering.

| (45) | För att säkerställa en effektiv granskning av ansökningarna om godkännande och öka konkurrenskraften för gemenskapens forskning och näringsliv, bör en tidsgräns bestämmas för de behöriga myndigheternas möjligheter att granska projektförslag och fatta beslut om godkännande av de projekten. För att inte äventyra den etiska utvärderingens kvalitet kan det krävas ytterligare tid för mer komplexa projektförslag på grund av antalet berörda discipliner och det föreslagna projektets nya egenskaper och mer komplexa tekniker. Förlängning av tidsfristerna för etisk utvärdering bör emellertid förbli ett undantag. |
| --- | --- |

(45)

För att säkerställa en effektiv granskning av ansökningarna om godkännande och öka konkurrenskraften för gemenskapens forskning och näringsliv, bör en tidsgräns bestämmas för de behöriga myndigheternas möjligheter att granska projektförslag och fatta beslut om godkännande av de projekten. För att inte äventyra den etiska utvärderingens kvalitet kan det krävas ytterligare tid för mer komplexa projektförslag på grund av antalet berörda discipliner och det föreslagna projektets nya egenskaper och mer komplexa tekniker. Förlängning av tidsfristerna för etisk utvärdering bör emellertid förbli ett undantag.

| (46) | Tillgången på alternativa metoder är starkt beroende av framsteg inom forskningen kring utveckling av alternativ. Gemenskapen har via ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling ökat sin finansiering av projekt som syftar till att ersätta, begränsa och förbättra användningen av djur i försök. För att öka konkurrenskraften för gemenskapens forskning och näringsliv bör därför kommissionen och medlemsstaterna bidra till utveckling och utvärdering av alternativa strategier. |
| --- | --- |

(46)

Tillgången på alternativa metoder är starkt beroende av framsteg inom forskningen kring utveckling av alternativ. Gemenskapen har via ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling ökat sin finansiering av projekt som syftar till att ersätta, begränsa och förbättra användningen av djur i försök. För att öka konkurrenskraften för gemenskapens forskning och näringsliv bör därför kommissionen och medlemsstaterna bidra till utveckling och utvärdering av alternativa strategier.

| (47) | Europeiska centret för bestämning av alternativa metoder har inrättats inom kommissionens gemensamma forskningscenter och samordnar utvärderingen av alternativa strategier i gemenskapen. Det finns emellertid ett ökande behov av att utveckla nya metoder som sedan kan utvärderas. För att skapa de nödvändiga mekanismerna på medlemsstatsnivå bör ett referenslaboratorium för utvärdering av alternativa metoder utses av varje medlemsstat. Medlemsstaterna bör utse referenslaboratorier som ackrediteras i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/10/EG av den 11 februari 2004 om harmonisering av lagar och andra författningar om tillämpningen av principerna för god laboratoriesed och kontrollen av tillämpningen vid prov med kemiska ämnen (6) för att kunna garantera en enhetlig och jämförbar kvalitet för resultaten.
  Dessutom bör ansvarsområdet för Europeiska centret för bestämning av alternativa metoder utökas till att omfatta samordning och främjande av utvecklingen och användningen av alternativ till djurförsök. |
| --- | --- |

(47)

Europeiska centret för bestämning av alternativa metoder har inrättats inom kommissionens gemensamma forskningscenter och samordnar utvärderingen av alternativa strategier i gemenskapen. Det finns emellertid ett ökande behov av att utveckla nya metoder som sedan kan utvärderas. För att skapa de nödvändiga mekanismerna på medlemsstatsnivå bör ett referenslaboratorium för utvärdering av alternativa metoder utses av varje medlemsstat. Medlemsstaterna bör utse referenslaboratorier som ackrediteras i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/10/EG av den 11 februari 2004 om harmonisering av lagar och andra författningar om tillämpningen av principerna för god laboratoriesed och kontrollen av tillämpningen vid prov med kemiska ämnen (6) för att kunna garantera en enhetlig och jämförbar kvalitet för resultaten.
  Dessutom bör ansvarsområdet för Europeiska centret för bestämning av alternativa metoder utökas till att omfatta samordning och främjande av utvecklingen och användningen av alternativ till djurförsök.

| (48) | Det finns ett behov av att säkra att medlemsstaterna har en enhetlig ansats i sina strategier för etisk bedömning och etisk granskning. Medlemsstaterna bör inrätta nationella kommittéer för djurskydd och etik som kan ge råd till de behöriga myndigheterna och till anläggningarnas permanenta etiska granskningsorgan för att främja principerna ersättning, begränsning och förbättring. Därför bör nätverket av nationella kommittéer för djurskydd och etik spela en roll i utbytet av bästa praxis på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

(48)

Det finns ett behov av att säkra att medlemsstaterna har en enhetlig ansats i sina strategier för etisk bedömning och etisk granskning. Medlemsstaterna bör inrätta nationella kommittéer för djurskydd och etik som kan ge råd till de behöriga myndigheterna och till anläggningarnas permanenta etiska granskningsorgan för att främja principerna ersättning, begränsning och förbättring. Därför bör nätverket av nationella kommittéer för djurskydd och etik spela en roll i utbytet av bästa praxis på gemenskapsnivå.

| (49) | Den biomedicinska forskningen kan göra snabba tekniska och vetenskapliga framsteg, och även kunskaperna om de faktorer som påverkar djurskyddet kan växa snabbt. Det är därför nödvändigt att det finns en möjlighet att se över detta direktiv. Vid en sådan översyn
  , grundad på resultaten från vetenskapliga arbeten som sakkunniggranskats,
  bör man undersöka möjligheterna att ersätta användningen av djur, och framför allt icke-mänskliga primater, om möjligt som en prioriterad fråga, med hänsyn till forskningens framsteg. |
| --- | --- |

(49)

Den biomedicinska forskningen kan göra snabba tekniska och vetenskapliga framsteg, och även kunskaperna om de faktorer som påverkar djurskyddet kan växa snabbt. Det är därför nödvändigt att det finns en möjlighet att se över detta direktiv. Vid en sådan översyn
  , grundad på resultaten från vetenskapliga arbeten som sakkunniggranskats,
  bör man undersöka möjligheterna att ersätta användningen av djur, och framför allt icke-mänskliga primater, om möjligt som en prioriterad fråga, med hänsyn till forskningens framsteg.

| (50) | De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(50)

De åtgärder som krävs för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

| (51) | Framför allt bör kommissionen få befogenheter att fastställa kriterier för klassificering av försök och för att anpassa bilagorna II–IX till de vetenskapliga och tekniska framstegen. Eftersom dessa åtgärder är allmänna till sitt syfte och utformade för att ändra icke-väsentliga delar i detta direktiv, bland annat genom att ersätta det med nya icke-väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som anges i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(51)

Framför allt bör kommissionen få befogenheter att fastställa kriterier för klassificering av försök och för att anpassa bilagorna II–IX till de vetenskapliga och tekniska framstegen. Eftersom dessa åtgärder är allmänna till sitt syfte och utformade för att ändra icke-väsentliga delar i detta direktiv, bland annat genom att ersätta det med nya icke-väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll som anges i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (52) | Medlemsstaterna bör fastställa regler för påföljder som bör gälla för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de tillämpas. Påföljderna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(52)

Medlemsstaterna bör fastställa regler för påföljder som bör gälla för överträdelser av bestämmelserna i detta direktiv och se till att de tillämpas. Påföljderna bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (53) | Direktiv 86/609/EEG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(53)

Direktiv 86/609/EEG bör därför upphävas.

| (54) | Fördelarna för djurskyddet av att godkänna projekt i efterhand och de därmed sammanhängande administrativa kostnaderna kan endast motiveras för pågående långsiktiga projekt. Därför är det nödvändigt att för pågående kortsiktiga och medellångsiktiga projekt inkludera övergångsåtgärder för att undgå behovet av retroaktivt projektgodkännande som endast har begränsade fördelar. |
| --- | --- |

(54)

Fördelarna för djurskyddet av att godkänna projekt i efterhand och de därmed sammanhängande administrativa kostnaderna kan endast motiveras för pågående långsiktiga projekt. Därför är det nödvändigt att för pågående kortsiktiga och medellångsiktiga projekt inkludera övergångsåtgärder för att undgå behovet av retroaktivt projektgodkännande som endast har begränsade fördelar.

| (55) | Eftersom målen med detta direktiv, nämligen harmonisering av lagstiftningen om användning av djur för vetenskapliga ändamål, inte i tillräcklig grad kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av deras omfattning och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen anta bestämmelser i enlighet med subsidiaritetsprincipen som anges i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen som anges i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som krävs för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(55)

Eftersom målen med detta direktiv, nämligen harmonisering av lagstiftningen om användning av djur för vetenskapliga ändamål, inte i tillräcklig grad kan uppnås av medlemsstaterna och därför, på grund av deras omfattning och effekter, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen anta bestämmelser i enlighet med subsidiaritetsprincipen som anges i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen som anges i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som krävs för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

I detta direktiv fastställs åtgärder för skydd av djur som används eller är avsedda att användas för vetenskapliga ändamål.

Direktivet innehåller därför regler om följande:

| (1) | Ersättning och begränsning av användningen av djur i försök och förbättring av uppfödning, hållande, skötsel och användning av djur i försök. |
| --- | --- |

(1)

Ersättning och begränsning av användningen av djur i försök och förbättring av uppfödning, hållande, skötsel och användning av djur i försök.

| (2) | Ursprung, uppfödning, märkning, skötsel och hållande av djur. |
| --- | --- |

(2)

Ursprung, uppfödning, märkning, skötsel och hållande av djur.

| (3) | Funktion för anläggningar som uppföder, levererar eller använder djur. |
| --- | --- |

(3)

Funktion för anläggningar som uppföder, levererar eller använder djur.

| (4) | Utvärdering och godkännande av projekt som innebär att djur används i försök. |
| --- | --- |

(4)

Utvärdering och godkännande av projekt som innebär att djur används i försök.

Artikel 2

Tillämpningsområde

1.   Detta direktiv gäller
  hållande av
  djur
  som
  används i eller är avsedda att användas i försök, eller om de uppföds särskilt för att deras organ eller vävnader ska användas för vetenskapliga ändamål
  , och ska omfatta all användning av djur i försök som kan förmodas orsaka dem smärta, lidande, ångest eller bestående men
  .

Om det uppstår
  smärta, lidande, ångest eller bestående men
  ska elimineringen av dessa tillstånd
  genom en framgångsrik användning av bedövning, smärtlindring eller andra metoder ▐inte utesluta användningen av djur i djurförsök från att omfattas av detta direktiv.

2.   Detta direktiv gäller för följande djur:

| a) | Levande ryggradsdjur (andra än människor), inklusive fritt levande larver och embryon eller foster
  från däggdjur
  från och med den sista tredjedelen av deras normala utveckling. |
| --- | --- |

a)

Levande ryggradsdjur (andra än människor), inklusive fritt levande larver och embryon eller foster
  från däggdjur
  från och med den sista tredjedelen av deras normala utveckling.

| b) | Levande ryggradslösa djur ▐av de arter
  som tillhör de ordningar
  som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

b)

Levande ryggradslösa djur ▐av de arter
  som tillhör de ordningar
  som anges i bilaga I.

3.   Detta direktiv gäller för djur som används i försök, som befinner sig i ett tidigare utvecklingsstadium än det som avses i punkt 2 a, om djuret ska tillåtas levas efter det stadiet och det är sannolikt att det kommer att uppleva smärta, lidande, ångest eller få bestående men efter det att det uppnått det stadiet i sin utveckling.

4.   
  Förutom allmänna kontroller av uppfödningsanläggningarna gäller
  detta direktiv ▐inte följande:

| a) | Rutiner och försök av icke-experimentell art inom jordbruk eller klinisk veterinärmedicin. |
| --- | --- |

a)

Rutiner och försök av icke-experimentell art inom jordbruk eller klinisk veterinärmedicin.

| b) | Åtgärder som vidtas som ett led i normal djurhållning. |
| --- | --- |

b)

Åtgärder som vidtas som ett led i normal djurhållning.

| c) | Åtgärder som vidtas i syfte att märka ett djur. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder som vidtas i syfte att märka ett djur.

| d) | Metoder
  som inte orsakar smärta, lidande, ångest eller bestående men
  . |
| --- | --- |

d)

Metoder
  som inte orsakar smärta, lidande, ångest eller bestående men
  .

5.   Detta direktiv ska tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av rådets direktiv 76/768/EEG av den 27 juli 1976 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosmetiska produkter (8).

Artikel 3

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

| 1. | “försök”: all användning av djur i experimentsyfte eller andra vetenskapliga syften, med känt eller okänt resultat, som kan
  eller inte kan
  orsaka djuret smärta, lidande, ångest eller bestående men,
  och
  alla handlingsalternativ som har som mål, eller som kan leda till, att det föds ett djur under sådana förhållanden eller att det skapas en ny, genetiskt modifierad djurstam. |
| --- | --- |

1.

“försök”: all användning av djur i experimentsyfte eller andra vetenskapliga syften, med känt eller okänt resultat, som kan
  eller inte kan
  orsaka djuret smärta, lidande, ångest eller bestående men,
  och
  alla handlingsalternativ som har som mål, eller som kan leda till, att det föds ett djur under sådana förhållanden eller att det skapas en ny, genetiskt modifierad djurstam.

| 2. | “projekt”: ett arbetsprogram med angivet vetenskapligt mål som omfattar ett eller flera försök. |
| --- | --- |

2.

“projekt”: ett arbetsprogram med angivet vetenskapligt mål som omfattar ett eller flera försök.

| 3. | “anläggning”: en anläggning, byggnad, grupp av byggnader eller andra lokaler och däri inbegripet ett utrymme som inte är helt slutet eller under tak jämte flyttbara anläggningar. |
| --- | --- |

3.

“anläggning”: en anläggning, byggnad, grupp av byggnader eller andra lokaler och däri inbegripet ett utrymme som inte är helt slutet eller under tak jämte flyttbara anläggningar.

| 4. | “uppfödningsanläggning”: en anläggning där djur föds upp i syfte att användas vid försök eller för att deras vävnader eller organ ska användas i vetenskapligt syfte. |
| --- | --- |

4.

“uppfödningsanläggning”: en anläggning där djur föds upp i syfte att användas vid försök eller för att deras vävnader eller organ ska användas i vetenskapligt syfte.

| 5. | “leveransanläggning”: varje annan anläggning än en uppfödningsanläggning, från vilken djur levereras för att användas vid försök eller för att deras vävnader eller organ ska användas i vetenskapligt syfte. |
| --- | --- |

5.

“leveransanläggning”: varje annan anläggning än en uppfödningsanläggning, från vilken djur levereras för att användas vid försök eller för att deras vävnader eller organ ska användas i vetenskapligt syfte.

| 6. | “användaranläggning”: en anläggning där djur används i försök. |
| --- | --- |

6.

“användaranläggning”: en anläggning där djur används i försök.

| 7. | ”behörig myndighet”: den eller de myndigheter som utsetts av varje medlemsstat för att svara för kontrollen av efterlevnaden av direktivet. |
| --- | --- |

7.

”behörig myndighet”: den eller de myndigheter som utsetts av varje medlemsstat för att svara för kontrollen av efterlevnaden av direktivet.

| 8. | ”etiskt tillvägagångssätt”: det tillvägagångssätt som föregår försöket och som består i att bedöma det vetenskapligt och samhälleligt berättigade i att använda sig av djur med hänsyn till människans skyldighet att respektera djuren som levande och kännande varelser. |
| --- | --- |

8.

”etiskt tillvägagångssätt”: det tillvägagångssätt som föregår försöket och som består i att bedöma det vetenskapligt och samhälleligt berättigade i att använda sig av djur med hänsyn till människans skyldighet att respektera djuren som levande och kännande varelser.

| 9. | ”behörig person”: en person som av en medlemsstat anses vara kvalificerad att utöva den relevanta funktion som beskrivs i detta direktiv. |
| --- | --- |

9.

”behörig person”: en person som av en medlemsstat anses vara kvalificerad att utöva den relevanta funktion som beskrivs i detta direktiv.

| 10. | ”djurhållning”: all verksamhet som krävs för att föda upp och underhålla fenotypiskt normala djur för vetenskapliga eller andra ändamål, vilka emellertid inte själva utgör försök. |
| --- | --- |

10.

”djurhållning”: all verksamhet som krävs för att föda upp och underhålla fenotypiskt normala djur för vetenskapliga eller andra ändamål, vilka emellertid inte själva utgör försök.

| 11. | ”praktik”: all icke-experimentell verksamhet eller all vetenskaplig verksamhet som inte utgör något försök. |
| --- | --- |

11.

”praktik”: all icke-experimentell verksamhet eller all vetenskaplig verksamhet som inte utgör något försök.

| 12. | ”tillräckligt bedövad”: berövad känsel genom någon bedövningsmetod (lokal eller allmän bedövning) som är lika effektiv som de metoder som används enligt god veterinärpraxis. |
| --- | --- |

12.

”tillräckligt bedövad”: berövad känsel genom någon bedövningsmetod (lokal eller allmän bedövning) som är lika effektiv som de metoder som används enligt god veterinärpraxis.

| 13. | ”protokoll”: en serie med försök som utgör ett experiment med ett angivet mål. |
| --- | --- |

13.

”protokoll”: en serie med försök som utgör ett experiment med ett angivet mål.

| 14. | ”reglerat försök”: ett experimentellt eller vetenskapligt försök som kan antas orsaka ett skyddat djur smärta, lidande, ångest eller bestående men. |
| --- | --- |

14.

”reglerat försök”: ett experimentellt eller vetenskapligt försök som kan antas orsaka ett skyddat djur smärta, lidande, ångest eller bestående men.

| 15. | ”återanvändning”: användning av ett djur som redan använts i ett försök i ett nytt försök, när ett annat djur på vilket inga försök tidigare har utförts även kunde ha använts. |
| --- | --- |

15.

”återanvändning”: användning av ett djur som redan använts i ett försök i ett nytt försök, när ett annat djur på vilket inga försök tidigare har utförts även kunde ha använts.

| 16. | ”konfidentiell information”: information som om den offentliggörs utan medgivande skulle kunna skada informationsägarens eller en tredje parts legitima affärsintressen eller andra intressen. |
| --- | --- |

16.

”konfidentiell information”: information som om den offentliggörs utan medgivande skulle kunna skada informationsägarens eller en tredje parts legitima affärsintressen eller andra intressen.

Artikel 4

Ersättning, begränsning och förbättring

1.   Om det finns
  metoder för tester, försök eller annan vetenskaplig verksamhet
  som inte omfattar användning av
  levande
  djur
  , och som ur vetenskaplig synvinkel är tillfredsställande metoder eller teststrategier för att uppnå de avsedda resultaten
  och
  dessa metoder
  kan användas i stället för ett försök ska medlemsstaterna se till att den alternativa metoden används
  , förutsatt att den inte är förbjuden i den berörda medlemsstaten
  .
  Inom ramen för detta direktiv gäller sådana testmetoder inte som alternativ som innebär användning av celler från mänskliga embryon och foster, vilket betyder att medlemsstaterna kan fatta sina egna etiska beslut i fråga om användningen av sådana testmetoder
  .

2.   Medlemsstaterna ska se till att antalet djur som används i projekt minskas till ett minimum utan att projektets syfte äventyras.

3.   Medlemsstaterna ska garantera förbättring av uppfödning, hållande och skötsel, och av de metoder som används i försök samt eliminera eller minska till ett minimum all tänkbar smärta, lidande, ångest eller bestående men för djuren.

4.
     
  Medlemsstaterna ska se till att finansiering tillhandahålls för utbildning och forskning om samt utveckling och tillämpning av vetenskapligt tillfredsställande metoder eller teststrategier som inte innebär användning av djur.

5.
     
  Medlemsstaterna ska se till att syftet i punkt 1 fullföljs av behörig myndighet när godkännandet av projekt prövas.

6.
     
  Medlemsstaterna ska se till att utbildning tillhandahålls för lämpliga personer och institutioner om användningen av vetenskapligt tillfredsställande metoder eller teststrategier som inte innebär användning av djur och främja sådana metoder eller teststrategier.

Artikel 5

Syftet med försöken

Försök får endast genomföras i följande syften:

| 1. | Grundforskning för att öka kunskaperna i biologiska eller beteendevetenskapliga vetenskaper. |
| --- | --- |

1.

Grundforskning för att öka kunskaperna i biologiska eller beteendevetenskapliga vetenskaper.

| 2. | Överbryggande eller tillämpad forskning med någon av följande målsättningar:






  a) | Undvikande, förebyggande, diagnos eller behandling av sjukdom, ohälsa eller annan avvikelse eller deras effekter på människor, djur eller växter. |
| --- | --- | --- |

2.

Överbryggande eller tillämpad forskning med någon av följande målsättningar:

a)

Undvikande, förebyggande, diagnos eller behandling av sjukdom, ohälsa eller annan avvikelse eller deras effekter på människor, djur eller växter.

| b) | Utvärdering, upptäckt, reglering eller modifiering av fysiologiska tillstånd hos människor, djur eller växter. |
| --- | --- |

b)

Utvärdering, upptäckt, reglering eller modifiering av fysiologiska tillstånd hos människor, djur eller växter.

| c) | Förbättring av produktionsvillkoren och välbefinnandet för de djur som föds upp för jordbruksändamål. |
| --- | --- |

c)

Förbättring av produktionsvillkoren och välbefinnandet för de djur som föds upp för jordbruksändamål.

| 3. | Utveckling, tillverkning eller testning av kvalitet, effekt och säkerhet för läkemedel, livsmedel eller foder och andra ämnen eller produkter med någon av de målsättningar som anges i punkt 2. |
| --- | --- |

3.

Utveckling, tillverkning eller testning av kvalitet, effekt och säkerhet för läkemedel, livsmedel eller foder och andra ämnen eller produkter med någon av de målsättningar som anges i punkt 2.

| 4. | Skydd av den naturliga miljön för att bevara människors eller djurs hälsa eller välfärd. |
| --- | --- |

4.

Skydd av den naturliga miljön för att bevara människors eller djurs hälsa eller välfärd.

| 5. | Skydd av människors hälsa med avseende på yrkesmässig eller konsumtionsrelaterad kontakt med kemikalier. |
| --- | --- |

5.

Skydd av människors hälsa med avseende på yrkesmässig eller konsumtionsrelaterad kontakt med kemikalier.

| 6. | Forskning som syftar till artens överlevnad
  samt djurens hälsa och välbefinnande
  . |
| --- | --- |

6.

Forskning som syftar till artens överlevnad
  samt djurens hälsa och välbefinnande
  .

| 7. | Högre utbildning eller vidareutbildning. |
| --- | --- |

7.

Högre utbildning eller vidareutbildning.

| 8. | Rättsmedicinska undersökningar. |
| --- | --- |

8.

Rättsmedicinska undersökningar.

Artikel 6

Humana avlivningsmetoder

1.   Medlemsstaterna ska se till att djuren avlivas i en godkänd anläggning, av en godkänd person och med ett minimum av smärta, lidande och ångest och, när det gäller de arter som ingår i bilaga VI, med användning av
  en av
  de lämpliga humana avlivningsmetoder som anges i den bilagan
  eller en annan metod som vetenskapligt har visat sig vara minst lika human
  .
  Om det finns en mer human avlivningsmetod som är direkt tillänglig får den användas även om den inte ingår i bilaga VI.

Om det gäller ett fältförsök får ett djur emellertid avlivas på en annan plats än på godkänd anläggning.

2.   Behöriga myndigheter får medge undantag från punkt 1 av vetenskapliga skäl om syftet med försöket inte kan uppnås genom att man använder en human metod för avlivning
  eller om det framkommit andra metoder som i högre grad respekterar djurskyddet
  .
  Oberoende av eventuella undantag ska djur avlivas med ett minimum av smärta, lidande och ångest.

3.   Punkt 1 ska inte gälla i nödsituationer då ett djur måste avlivas av djurskyddsskäl.

Medlemsstaterna ska fastställa vilka nödsituationer som avses i första stycket.

Artikel 7

Nationella åtgärder

Detta direktiv får inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa eller anta mer strikta nationella åtgärder i syfte att förbättra skyddet av de djur som används för vetenskapliga försök.

KAPITEL II

BESTÄMMELSER OM ANVÄNDNING AV VISSA DJUR I FÖRSÖK

Artikel 8

Utrotningshotade arter utom icke-mänskliga primater

1.   De utrotningshotade arter som anges i bilaga A till rådets förordning (EG) nr 338/97 (9) får inte användas i försök, med undantag av sådana försök som uppfyller följande villkor:

| a) | Försöket har något av de syften som anges i punkterna 2 a, 3 eller 6 i artikel 5. |
| --- | --- |

a)

Försöket har något av de syften som anges i punkterna 2 a, 3 eller 6 i artikel 5.

| b) | Det finns vetenskapliga skäl till att syftet med försöket inte kan uppnås om man använder andra arter än dem som anges i den bilagan. |
| --- | --- |

b)

Det finns vetenskapliga skäl till att syftet med försöket inte kan uppnås om man använder andra arter än dem som anges i den bilagan.

| c) | De djur som används bör i så lång omfattning som möjligt fötts upp för att användas i försök. |
| --- | --- |

c)

De djur som används bör i så lång omfattning som möjligt fötts upp för att användas i försök.

2.   Denna artikel ska inte tillämpas på någon art av icke-mänskliga primater.

Artikel 9

Icke-mänskliga primater

1.   Icke-mänskliga primater får
  på grund av sin höga neurofysiologiska och kognitiva utvecklingsnivå
  inte användas i försök, med undantag av de försök som uppfyller följande villkor:

| a) | Försöket har något av de syften som anges i artikel 5.1, 5.2 a
  ,
  5.3
  eller 5.6
  . |
| --- | --- |

a)

Försöket har något av de syften som anges i artikel 5.1, 5.2 a
  ,
  5.3
  eller 5.6
  .

| b) | Den sökande ger
  vetenskapliga
  och etiska
  skäl till att syftet med försöket inte kan uppnås om man använder andra arter än icke-mänskliga primater. |
| --- | --- |

b)

Den sökande ger
  vetenskapliga
  och etiska
  skäl till att syftet med försöket inte kan uppnås om man använder andra arter än icke-mänskliga primater.

2.   Trots vad som sägs i punkt 1 får människoapor inte användas i försök, om inte annat följer av skyddsklausulen i artikel 53.

3.
     
  Vartannat år, och första gången den...

   (10)

  , ska kommissionen i samråd med medlemsstaterna genomföra en granskning av användningen av icke-mänskliga primater i försök och offentliggöra resultaten av denna granskning. I granskningen ska effekten av vetandets utveckling på det tekniska och vetenskapliga området och om djurs välfärd undersökas och mål ställas upp för tillämpningen av validerade ersättningsmetoder.

Artikel 10

Djur som tas från naturen

1.   Djur som tas från naturen får inte användas i försök.

2.   Behöriga myndigheter får medge undantag från punkt 1 av vetenskapliga skäl om syftet med försöket inte kan uppnås genom användning av ett djur som har fötts upp för att användas i försök.

Artikel 11

Djur som föds upp för att användas i försök

1.   
  Kommissionen ska genomföra en bedömning av djurskyddet och av möjligheterna att genomföra kraven i andra och tredje stycket den...

   (11)

  .

Medlemsstaterna ska se till att djur av de arter som anges i bilaga II får användas i försök endast om de har fötts upp för att användas i försök.

Om det mot bakgrund av den bedömning som avses i första stycket fastställs att genomförandet är möjligt
  från och med det datum som anges i bilaga III ska medlemsstaterna ▐se till att icke-mänskliga primater får användas i försök endast om de
  kommer från självförsörjande kolonier
  .

2.   Behöriga myndigheter får medge undantag från punkt 1 andra och tredje stycket av
  veterinärmedicinska skäl för att främja djurskyddet eller av
  vetenskapliga skäl.

Artikel 12

Herrelösa och förvildade tamdjur

Herrelösa och förvildade tamdjur får inte användas i försök.

Artikel 13

Användning av döda djur, vävnader och organ från djur för ut bildning och fortbildning

Inom högre utbildning och fortbildning får döda djur, vävnader och organ endast användas när de kommer från djur som avlivats i enlighet med rådets förordning (EG) nr ... /2009 av den... [om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning]

   (12)

  .

KAPITEL III

FÖRSÖK

Artikel 14

Försök

1.   Medlemsstaterna ska se till att försök alltid genomförs i
  sådana anläggningar som definieras i artikel 3
  .

Den behöriga myndigheten får medge undantag från första stycket av vetenskapliga skäl.

2.   Försök får endast utföras inom ramen för ett projekt.

Artikel 15

Metoder som används i försök

1.   Medlemsstaterna ska se till att försök inte utförs om en annan vetenskapligt tillfredsställande metod eller teststrategi för att uppnå de eftersträvade resultaten och som inte innebär användning av djur erkänns i gemenskapslagstiftningen. I frånvaro av en sådan metod får ett försök inte genomföras om en vetenskapligt tillfredsställande metod eller teststrategi för att erhålla de eftersträvade resultaten, inklusive datorstödda metoder, in vitro-metoder och andra metoder, som inte innebär användning av djur, finns praktiskt tillgängliga.

2.   I valet mellan olika försök ska de försök väljas som utnyttjar minst antal djur, omfattar djur med lägst nivå av neurofysiologisk känslighet, orsakar minst smärta, lidande, ångest eller bestående men och som medför störst sannolikhet för att uppnå ett tillfredsställande resultat.

3.   Användning av döden som resultatmått i ett försök ska undvikas i möjligaste mån och ersättas av tidigare och humana resultatmått. Om det är oundvikligt att använda döden som resultatmått ska försöket utformas så att det resulterar i att så få djur som möjligt dör.

Artikel 16

Bedövning

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla försök
  , om så är lämpligt,
  utförs under allmän eller lokal bedövning
  eller med hjälp av andra metoder som kan lindra smärta eller minimera lidande
  .

2.   Genom undantag från punkt 1 får försök utföras utan bedövning på följande villkor:

| a) | Om bedövningen bedöms vara mer traumatisk för djuret än själva försöket. |
| --- | --- |

a)

Om bedövningen bedöms vara mer traumatisk för djuret än själva försöket.

| b) | Om smärtstillande medel används för att förhindra eller lindra eventuellt svår smärta. |
| --- | --- |

b)

Om smärtstillande medel används för att förhindra eller lindra eventuellt svår smärta.

| c) | Om bedövningen är oförenlig med syftet för försöket, såvida inte försöket innebär allvarliga skador som kan orsaka svår smärta. |
| --- | --- |

c)

Om bedövningen är oförenlig med syftet för försöket, såvida inte försöket innebär allvarliga skador som kan orsaka svår smärta.

3.   Om försöket utförs utan bedövning ska smärtlindring eller andra lämpliga metoder användas
  , om det vore en fördel för djuret,
  för att se till att smärta, lidande och ångest som inte kan undvikas blir minimala.

4.   Medlemsstaterna ska se till att djur inte utan ges läkemedel som hindrar dem från eller begränsar deras förmåga att uttrycka smärta, om de inte samtidigt får tillräcklig bedövning eller smärtlindring.

I sådana fall ska en vetenskaplig motivering ges, åtföljd av uppgifter om bedövningen eller smärtlindringen.

5.   Ett djur som kan uppleva ▐smärta när bedövningen väl har avklingat, ska behandlas med preventiva och postoperativa smärtstillande medel eller andra lämpliga smärtstillande metoder, under förutsättning att det är förenligt med försökets syfte. Om behandling med smärtstillande medel inte är möjlig ska djuret omedelbart avlivas med en human metod.

Artikel 17

Klassificering av försökens svårighetsgrad

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla försök klassificeras i kategorierna ”upp till ringa svårighet”, ”måttlig svårighet”
  eller
  ”avsevärd svårighet”
  i enlighet med bilaga IX
  .

2.   Medlemsstaterna ska se till att försök i kategorin ”avsevärd svårighet”
  är vetenskapligt motiverade och etiskt kontrollerade
  om man kan anta att de orsakar smärta, lidande eller ångest
  som inte är endast kortvarig
  .
  Sådana försök ska endast få utföras i undantagsfall och måste föregås av en särskild skade-/nyttoanalys och kontrolleras av den behöriga myndigheten
  .

3.   Försök som utförs under allmän bedövning, i slutet av vilka och utan att djuret har en möjlighet att återfå medvetandet, djuret avlivas med humana metoder, ska klassificeras i kategorin ”terminal”.

4.   Kommissionen ska
  senast den ...

   (13)

  komplettera
  kriterierna för klassificering av försök
  enligt bilaga IX, på grundval av internationella klassificeringar och i enlighet med god praxis som utvecklats inom Europeiska unionen
  .
  Sådana kriterier ska omfatta en övre gräns för svårighetsgrader som innebär att försök på djur är förbjudna om denna gräns överskrids.

Dessa åtgärder, som är utformade för att ändra icke-väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det ska senast den... (14) antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 54.4.

Artikel 18

Återanvändning

1.   Medlemsstaterna ska se till att djur som redan använts i ett försök får användas i ett
  senare
  nytt försök
  som inte är kopplat till det föregående försöket,
  när ett annat djur på vilket inga
  förberedande eller andra
  försök tidigare har utförts ▐kunde ha använts
  i stället
  , enbart om samtliga följande villkor är uppfyllda:

| a) | Det tidigare försöket klassificerades i kategorin ”
  ║ måttlig
  svårighet”. |
| --- | --- |

a)

Det tidigare försöket klassificerades i kategorin ”
  ║ måttlig
  svårighet”.

| b) | Det har visats att djurets allmänna hälsotillstånd och välbefinnande helt har återställts. |
| --- | --- |

b)

Det har visats att djurets allmänna hälsotillstånd och välbefinnande helt har återställts.

| c) | Det nya försöket klassificeras i kategorierna ”
  ║ måttlig
  svårighet” eller ”terminal”.
  Återanvändning av ett djur ska godkännas genom veterinärundersökning. |
| --- | --- |

c)

Det nya försöket klassificeras i kategorierna ”
  ║ måttlig
  svårighet” eller ”terminal”.
  Återanvändning av ett djur ska godkännas genom veterinärundersökning.

2.   Genom undantag från punkt 1 kan den behöriga myndigheten, av vetenskapliga skäl, tillåta återanvändning av ett djur
  om det tidigare försöket som djuret använts i klassificerades i kategorin ”måttlig svårighet”
  och ▐ det nya försöket klassificeras i kategorierna
  ”måttlig svårighet”
  eller ”terminal”.

Artikel 19

Försökets avslutande

1.   Ett försök ska anses ha avslutats när inga ytterligare observationer ska göras för försöket i fråga, eller, när det gäller nya genetiskt modifierade djursorter, när frånvaron av negativa effekter för djuren kan styrkas vetenskapligt.

2.   Efter försöket ska en veterinär eller annan kompetent person besluta om djuret ska hållas vid liv eller avlivas med en human metod.

3.   
  I slutet av ett försök ska
  djuret ║ avlivas med en human metod om det är troligt att det kommer att orsakas varaktig smärta eller varaktigt lidande.

4.   Om ett djur ska hållas vid liv ska skötsel och hållande avpassas efter djurets hälsotillstånd, och det ska stå under uppsikt av veterinär eller annan kompetent person.

Artikel 20

Gemensamt utnyttjande av organ och vävnader

Medlemsstaterna ska
  främja utarbetandet
  av program för gemensamt utnyttjande av organ och vävnader från djur som avlivats med en human metod.

Artikel 21

Djur som frisläpps eller utplaceras i hem

Medlemsstaterna får tillåta att djur som använts eller som varit avsedda att användas i försök släpps fria
  i sin ursprungliga livsmiljö, återlämnas till ett djurhållningssystem som är lämpligt för arten
  eller utplaceras i hem, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Djurets hälsotillstånd medger det. |
| --- | --- |

a)

Djurets hälsotillstånd medger det.

| b) | Det finns inga risker för folkhälsan eller miljön. |
| --- | --- |

b)

Det finns inga risker för folkhälsan eller miljön.

| c) | Största möjliga hänsyn har tagits för att värna om djurets välbefinnande
  , inklusive en bedömning av djurets beteende och dess förmåga att anpassa sig till kraftigt varierande miljöförhållanden
  . |
| --- | --- |

c)

Största möjliga hänsyn har tagits för att värna om djurets välbefinnande
  , inklusive en bedömning av djurets beteende och dess förmåga att anpassa sig till kraftigt varierande miljöförhållanden
  .

| d) | De berörda djuren är inte genetiskt modifierade försöksdjur eller icke-mänskliga primater. |
| --- | --- |

d)

De berörda djuren är inte genetiskt modifierade försöksdjur eller icke-mänskliga primater.

KAPITEL IV

GODKÄNNANDE

Avsnitt 1

Godkännande av personer

Artikel 22

Godkännande av personer

1.   Medlemsstaterna ska se till att personer godkänns av den behöriga myndigheten
  eller delegerad myndighet
  innan de får utföra något av följande:

| a) | Försök på djur, inklusive avlivning av djuren med en human metod. |
| --- | --- |

a)

Försök på djur, inklusive avlivning av djuren med en human metod.

| b) | Övervakning eller utformning av försök och projekt. |
| --- | --- |

b)

Övervakning eller utformning av försök och projekt.

| c) | Övervakning av personer som sköter djuren. |
| --- | --- |

c)

Övervakning av personer som sköter djuren.

2.   Medlemsstaterna ska se till att de personer som avses i punkt 1 har rätt
  veterinärmedicinsk eller vetenskaplig
  utbildning och har
  belägg för
  att de har den kompetens som krävs för godkännande.

Personer som utför de funktioner som avses i punkt 1 b ska ha fått utbildning i en vetenskaplig disciplin som är relevant för det arbete som ska utföras och de ska kunna hantera och sköta den djurart det gäller.

3.   Alla godkännanden av personer ska beviljas för en begränsad tidsperiod, ej överstigande fem år. Medlemsstaterna ska se till att förnyelse av ett godkännande beviljas endast om personen i fråga kunnat
  bevisa
  erforderlig kompetens.
  Medlemsstaterna ska se till att det finns ömsesidigt erkända utbildningskvalifikationer och godkännanden för genomförandet av de avsedda försöken.

4.   Medlemsstaterna ska på grundval av bilaga VII offentliggöra minimikrav för utbildning och krav för att erhålla, underhålla och visa erforderlig kompetens.

Avsnitt 2

Krav för anläggningar

Artikel 23

Godkännande av anläggningar

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla uppfödnings-, leverans- och användaranläggningar är godkända av och registrerade hos behöriga myndigheter.

En anläggning får godkännas endast om den har kontrollerats av den behöriga myndigheten och funnits uppfylla kraven i detta direktiv.

2.   Godkännandet ska specificera typen av anläggning och den person som har ansvaret för anläggningen och för att bestämmelserna i detta direktiv är uppfyllda.

Artikel 24

Återkallande och indragning av godkännande

1.   Om en anläggning inte längre uppfyller kraven som anges i detta direktiv ska den behöriga myndigheten
  ha befogenhet att
  återkalla eller dra in dess godkännande
  eller vidta lämpliga avhjälpande åtgärder respektive kräva att sådana åtgärder vidtas
  .
  Det ska finnas lämpliga förfaranden för tillståndshavare att överklaga sådana beslut.

2.   Medlemsstaterna ska se till att välfärden för de djur som förvaras i anläggningen inte påverkas negativt om ett godkännande återkallas eller dras in.

Artikel 25

Krav på installationer och utrustning

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla uppfödnings-, leverans- eller användaranläggningar har installationer och utrustning som är lämpliga för de hållna djurarterna och för djurförsök om sådana genomförs.

2.   Konstruktion, uppförande och funktionssätt för installationer och utrustning som anges i punkt 1 ska garantera att försök utförs så effektivt som möjligt, ▐ med ett minimalt antal djur och minimal grad av smärta, lidande, ångest eller bestående men.

Artikel 26

Krav på personal i anläggningar

Varje uppfödnings-, leverans- och användaranläggning ska ha tillräckligt många utbildade anställda, vilket minst ska omfatta följande:

| 1. | Personer som har ansvaret på plats för välfärd och skötsel för de djur som uppföds, förvaras eller används i anläggningen och som ska se till att






  a) | den personal som hanterar djuren har tillgång till information om de arter som förvaras på anläggningen, |
| --- | --- | --- |

1.

Personer som har ansvaret på plats för välfärd och skötsel för de djur som uppföds, förvaras eller används i anläggningen och som ska se till att

a)

den personal som hanterar djuren har tillgång till information om de arter som förvaras på anläggningen,

| b) | projekten genomförs i enlighet med projektgodkännandet, |
| --- | --- |

b)

projekten genomförs i enlighet med projektgodkännandet,

| c) | alla försök som innebär att ett djur orsakas onödig grad av ångest, smärta eller lidande avbryts, |
| --- | --- |

c)

alla försök som innebär att ett djur orsakas onödig grad av ångest, smärta eller lidande avbryts,

| d) | lämpliga åtgärder vidtas, registreras och rapporteras till det permanenta etiska granskningsorganet för att rätta till eventuell avvikelse från projektgodkännandets krav. |
| --- | --- |

d)

lämpliga åtgärder vidtas, registreras och rapporteras till det permanenta etiska granskningsorganet för att rätta till eventuell avvikelse från projektgodkännandets krav.

| 2. | En särskilt utsedd veterinär som är expert på försöksdjursmedicin och som ska ha en rådgivande funktion i anslutning till djurens välbefinnande och behandling. |
| --- | --- |

2.

En särskilt utsedd veterinär som är expert på försöksdjursmedicin och som ska ha en rådgivande funktion i anslutning till djurens välbefinnande och behandling.

Utan att den allmänna tillämpningen av punkt 1 påverkas, ska alla uppfödnings-, leverans- och användaranläggningar se till att det hela tiden finns åtminstone en utbildad person på plats för att sörja för djurens välbefinnande.

Artikel 27

Permanent etiskt granskningsorgan

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla uppfödnings-, leverans- och användaranläggningar inrättar ett permanent etiskt granskningsorgan.

2.   Det permanenta etiska granskningsorganet ska
  åtminstone
  bestå av den särskilt utsedde veterinären, personen eller personerna som har ansvar för djurens välfärd och skötsel i anläggningen och, om det gäller en användaranläggning, en forskare
  samt en medlem som är sakkunnig när det gäller tillämpningen av principerna om ersättning, begränsning och förbättring
  .

Artikel 28

Det permanenta etiska granskningsorganets uppgifter

1.   Det permanenta etiska granskningsorganet ska utföra följande uppgifter
  med hänsyn till direktivets syften, särskilt artikel 4
  :

| a) | Ge etiska råd till personalen som hanterar djuren i frågor som gäller djurskydd i samband med deras inskaffande, hållande, skötsel och användning. |
| --- | --- |

a)

Ge etiska råd till personalen som hanterar djuren i frågor som gäller djurskydd i samband med deras inskaffande, hållande, skötsel och användning.

| b) | Ge de anställda vid anläggningen råd om tillämpning av kravet på ersättning, begränsning och förbättring och hålla de anställda informerade om den senaste tekniska och vetenskapliga utvecklingen när det gäller tillämpning av de kraven. |
| --- | --- |

b)

Ge de anställda vid anläggningen råd om tillämpning av kravet på ersättning, begränsning och förbättring och hålla de anställda informerade om den senaste tekniska och vetenskapliga utvecklingen när det gäller tillämpning av de kraven.

| c) | Utarbeta och granska interna operativa rutiner i samband med övervakning, rapportering och uppföljning i anslutning till välfärden för de djur som förvaras eller används på anläggningen. |
| --- | --- |

c)

Utarbeta och granska interna operativa rutiner i samband med övervakning, rapportering och uppföljning i anslutning till välfärden för de djur som förvaras eller används på anläggningen.

| d) | Årligen granska alla projekt
  som klassificeras i kategorin ”avsevärd svårighet” eller i vilka icke-mänskliga primater används, och vart tredje år alla andra projekt
  som pågår i över 12 månader, och därvid framför allt fokusera på






  — | antal, arter och livsstadier för de djur som användes under föregående år, |
| --- | --- | --- |

d)

Årligen granska alla projekt
  som klassificeras i kategorin ”avsevärd svårighet” eller i vilka icke-mänskliga primater används, och vart tredje år alla andra projekt
  som pågår i över 12 månader, och därvid framför allt fokusera på

—

antal, arter och livsstadier för de djur som användes under föregående år,

| — | motiveringen för antal, arter och livsstadier för de djur som behövs för nästföljande år, |
| --- | --- |

—

motiveringen för antal, arter och livsstadier för de djur som behövs för nästföljande år,

| — | projektets vetenskapliga framsteg, |
| --- | --- |

—

projektets vetenskapliga framsteg,

| — | användning av humana metoder för avlivning och hur nya resultat i samband med användning av djur i försök har beaktats. |
| --- | --- |

—

användning av humana metoder för avlivning och hur nya resultat i samband med användning av djur i försök har beaktats.

| e) | Med utgångspunkt från den granskning som avses i led d eller, om det gäller avvikelser från projektgodkännandet, undersöka om projektgodkännandet måste skickas in för ändring eller förnyelse. |
| --- | --- |

e)

Med utgångspunkt från den granskning som avses i led d eller, om det gäller avvikelser från projektgodkännandet, undersöka om projektgodkännandet måste skickas in för ändring eller förnyelse.

| f) | Ge råd om system för att ge djuren ett nytt hem, framför allt i samband med lämplig socialisering av de djur som ska utplaceras. |
| --- | --- |

f)

Ge råd om system för att ge djuren ett nytt hem, framför allt i samband med lämplig socialisering av de djur som ska utplaceras.

2.   Medlemsstaterna ska se till att det förs journaler över de råd som det permanenta etiska granskningsorganet ger till anläggningen och beslut som fattas i anslutning till råden.

Journalerna ska på begäran
  göras tillgängliga för
  den behöriga myndigheten.
  Medlemsstaterna ska ägna särskild uppmärksamhet åt insamlingen, sammanställningen och offentliggörandet av journaler om projekt som klassificeras i kategorin ”avsevärd svårighet” eller i vilka icke-mänskliga primater används, för att tillhandahålla information som kan förbättra djurskyddet och främja principerna om ersättning, begränsning och förbättring.

Artikel 29

Uppfödningsstrategi för icke-mänskliga primater

1.   Medlemsstaterna ska se till att uppfödnings- och leveransanläggningar
  i EU
  för icke-mänskliga primater har en strategi för att öka andelen djur som är avkomma till icke-mänskliga primater som fötts upp i fångenskap.
  Om användningen av icke-mänskliga primater tillåts ska kommissionen och medlemsstaterna vidta alla åtgärder som krävs för att säkerställa lämpliga transportförhållanden.

2.   Anläggningar
  i EU
  som köper in icke-mänskliga primater ska på begäran kunna styrka för den behöriga myndigheten att den anläggning från vilken djuren har köpts har en sådan uppfödningsstrategi.

Artikel 30

System för utplacering av djur i hem

Om medlemsstaterna tillåter att djuren får ett nytt hem i enlighet med artikel 21, ska de uppfödnings-, leverans- och användaranläggningar från vilka djuren ska utplaceras i hem tillämpa en särskild plan för utplaceringen som garanterar socialisering av de djur det gäller.

Artikel 31

Journaler över djur

1.   Medlemsstaterna ska
  om möjligt
  se till att alla uppfödnings-, leverans- och användaranläggningar för journaler över följande:

| a) | Antal och art för de
  ryggradsdjur
  som föds upp, förvärvas, levereras, släpps fria eller utplaceras i nya hem. |
| --- | --- |

a)

Antal och art för de
  ryggradsdjur
  som föds upp, förvärvas, levereras, släpps fria eller utplaceras i nya hem.

| b) | Djurens ursprung, inbegripet om de har fötts upp för att användas i försök. |
| --- | --- |

b)

Djurens ursprung, inbegripet om de har fötts upp för att användas i försök.

| c) | Datum när djuren förvärvades, levererades, släpptes fria eller utplacerades i nya hem. |
| --- | --- |

c)

Datum när djuren förvärvades, levererades, släpptes fria eller utplacerades i nya hem.

| d) | Namn och adress för leveransanläggningen och ankomstdatum. |
| --- | --- |

d)

Namn och adress för leveransanläggningen och ankomstdatum.

| e) | Namn och adress för den
  anläggning
  som tar emot djuren. |
| --- | --- |

e)

Namn och adress för den
  anläggning
  som tar emot djuren.

| f) | Antal och art för djur som har dött eller som har avlivats med humana metoder i anläggningen. |
| --- | --- |

f)

Antal och art för djur som har dött eller som har avlivats med humana metoder i anläggningen.

2.   De journaler som avses i punkt 1 ska bevaras i minst tre år och på begäran uppvisas för den behöriga myndigheten.

Artikel 32

Information om hundar, katter och icke-mänskliga primater

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla uppfödnings-, leverans- och användaranläggningar registrerar följande information om alla hundar, katter och icke-mänskliga primater:

| a) | Identitet. |
| --- | --- |

a)

Identitet.

| b) | Födelseort. |
| --- | --- |

b)

Födelseort.

| c) | Om djuret fötts upp för användning i försök. |
| --- | --- |

c)

Om djuret fötts upp för användning i försök.

| d) | När det gäller icke-mänskliga primater, huruvida det är avkomma till primater som har fötts upp i fångenskap. |
| --- | --- |

d)

När det gäller icke-mänskliga primater, huruvida det är avkomma till primater som har fötts upp i fångenskap.

2.   Det ska finnas en individuell dokumentation som beskriver djurets levnadshistoria för varje
  hund, katt och
  icke-mänsklig primat som följer djuret genom hela dess liv.
  Medlemsstaterna ska se till att direktivet genomförs på ett lämpligt och konsekvent sätt.

Dokumentationen ska upprättas när djuret föds och ska innehålla
  all relevant
  information om reproduktion samt medicinska och sociala förhållanden för det enskilda djuret.

3.   Informationen som avses i punkt 1 ska bevaras i minst tre år efter djurets död och ska på begäran uppvisas för den behöriga myndigheten.

Artikel 33

Märkning

1.   Varje hund, katt och icke-mänsklig primat i uppfödnings-, leverans- eller användaranläggningarna ska, med de undantag som anges i punkt 2, förses med en individuell identitetsmärkning på ett så smärtfritt sätt som möjligt innan djuret avvants.

2.   Om en hund, katt eller icke-mänsklig primat överförs från en anläggning till en annan innan den avvants och det inte är praktiskt genomförbart att märka djuret i förväg, ska den mottagande anläggningen fram till dess att djuret har märkts ha en fullständig dokumentation som framför allt anger djurets mor.

3.   Om en omärkt hund, katt eller icke-mänsklig primat tas in till en anläggning för första gången ska den märkas så snart som möjligt.

4.   Anläggningen ska på begäran från den behöriga myndigheten kunna ange skälen till att djuret inte har märkts.

Artikel 34

Skötsel och hållande

1.   Medlemsstaterna ska, när det gäller skötsel och hållande av djuren, se till att

| a) | alla djur hålls i en lämplig miljö och ges ▐ rörelsefrihet, mat, vatten och skötsel som är lämpliga för deras hälsa och välbefinnande
  och som gör det möjligt för dem att tillfredsställa sina beteendemässiga och fysiska behov
  , |
| --- | --- |

a)

alla djur hålls i en lämplig miljö och ges ▐ rörelsefrihet, mat, vatten och skötsel som är lämpliga för deras hälsa och välbefinnande
  och som gör det möjligt för dem att tillfredsställa sina beteendemässiga och fysiska behov
  ,

| b) | alla begränsningar av djurets förmåga att tillfredsställa sina fysiologiska och beteendemässiga behov begränsas till ett minimum, |
| --- | --- |

b)

alla begränsningar av djurets förmåga att tillfredsställa sina fysiologiska och beteendemässiga behov begränsas till ett minimum,

| c) | miljöförhållandena under vilka djuren uppföds, förvaras eller används kontrolleras dagligen, |
| --- | --- |

c)

miljöförhållandena under vilka djuren uppföds, förvaras eller används kontrolleras dagligen,

| d) | djurets välbefinnande och hälsotillstånd kontrolleras av en kompetent person
  minst en gång per dag
  för att förhindra smärta eller lidande, ångest eller bestående men som kan undvikas, |
| --- | --- |

d)

djurets välbefinnande och hälsotillstånd kontrolleras av en kompetent person
  minst en gång per dag
  för att förhindra smärta eller lidande, ångest eller bestående men som kan undvikas,

| e) | åtgärder vidtas för att alla brister och allt lidande
  som kan undvikas
  ska upptäckas och elimineras så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

e)

åtgärder vidtas för att alla brister och allt lidande
  som kan undvikas
  ska upptäckas och elimineras så snabbt som möjligt.

2.   När det gäller de syften som anges i punkterna 1 a och 1 b ska medlemsstaterna tillämpa de normer för skötsel och hållande som anges i bilaga IV från och med det datum som anges i den bilagan.

3.   Medlemsstaterna får medge undantag från punkt 2 av
  motiverade vetenskapliga eller veterinärmedicinska skäl eller av
  djurskyddsskäl.

4.
     
  I samband med de försök vars syfte anges i artikel 5.2.c får djurarter som är av intresse för jordbruket, förtecknade i bilaga V, hållas under normala djurhållningsförhållanden enligt gällande jordbrukspraxis i medlemsstaterna och tillämpliga bestämmelser.

Avsnitt 3

Inspektioner

Artikel 35

Nationella inspektioner

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla anläggningar för uppfödning, leverans eller användning av djur inspekteras för att se om anläggningarna uppfyller kraven i detta direktiv.

2.   Den behöriga myndigheten ska genomföra inspektioner
  i genomsnitt en gång
  om året
  och anpassa inspektionernas frekvens efter en riskanalys för varje anläggning
  .

Minst en av inspektionerna ska vara oanmäld.

3.   Medlemsstaterna ska se till att inspektionernas frekvens och omfattning motsvarar antalet djur och de arter som förvaras i anläggningen, hur anläggningen tidigare har uppfyllt detta direktiv och, vid användaranläggningar, antalet och typen av projekt som genomförs i dessa anläggningar.
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att inspektionerna inte äventyrar projektens vetenskapliga nytta eller djurens välfärd och att de genomförs under förhållanden som överensstämmer med andra gällande förordningar.

4.   Inspektionsuppgifterna
  , inbegripet detaljerade uppgifter om bristande efterlevnad av kraven i detta direktiv,
  ska bevaras
  av den behöriga myndigheten i varje medlemsstat
  i minst fem år.
  Dessutom ska inspektionsuppgifterna bevaras av den behöriga myndigheten i varje medlemsstat.

5.   Medlemsstaterna ska se till att de har en lämplig infrastruktur med tillräckligt många utbildade inspektörer för att utföra inspektioner.

6.   Medlemsstaterna ska inrätta program som möjliggör för medlemsstaterna att utföra gemensamma inspektioner.

Artikel 36

Kontroll av nationella inspektioner

1.   Kommissionen
  ska
  kontrollera infrastrukturen för nationella inspektioner och deras utförande
  samt att klassificeringarna av svårighetsgrader tillämpas på rätt sätt
  i medlemsstaterna.
  Kommissionen ska i detta syfte upprätta ett system för att i genomsnitt en gång vart tredje år kontrollera varje medlemsstats inspektioner och genomförande av detta direktiv, för att säkerställa enhetlig praxis för användningen och skötseln av djur som används eller är avsedda att användas i vetenskapliga försök.

2.   Den medlemsstat på vars territorium kontrollen utförs ska ge kommissionens experter all den hjälp de behöver för att utföra sina uppgifter. Kommissionen ska informera den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten om resultatet av kontrollen.

3.   Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska vidta de åtgärder som är lämpliga med hänsyn till resultatet av kontrollen.

Avsnitt 4

Projektvillkor

Artikel 37

Godkännande av projekt

1.   Medlemsstaterna ska se till att projekt
  som klassificeras i kategorin ”måttlig svårighet” eller ”avsevärd svårighet” respektive projekt i vilka icke-mänskliga primater används
  inte genomförs utan den behöriga myndighetens förhandsgodkännande.
  Alla andra projekt ska anmälas i förväg till den behöriga myndigheten efter etisk granskning av institutionens permanenta etiska granskningsorgan.

2.   För godkännande krävs att den behöriga myndighetens
  oberoende
  etiska
  och vetenskapliga
  bedömning har gett ett positivt resultat.

Artikel 38

Ansökan om godkännande av projekt

1.   Användaranläggningen
  eller den person som är vetenskapligt ansvarig för projektet
  ska
  om så krävs
  lämna in en ansökan om projektgodkännande. Ansökan ska innehålla följande:

| a) | Projektförslag. |
| --- | --- |

a)

Projektförslag.

| b) | Icke-teknisk projektsammanfattning. |
| --- | --- |

b)

Icke-teknisk projektsammanfattning.

| c) | De uppgifter som anges i bilaga VIII. |
| --- | --- |

c)

De uppgifter som anges i bilaga VIII.

| d) | En vetenskapligt grundad motivering som förklarar varför forskningsprojektet är nödvändigt och etiskt försvarbart, och varför dess syfte inte kan uppnås med andra metoder eller förfaranden. |
| --- | --- |

d)

En vetenskapligt grundad motivering som förklarar varför forskningsprojektet är nödvändigt och etiskt försvarbart, och varför dess syfte inte kan uppnås med andra metoder eller förfaranden.

2.   Medlemsstaterna får göra undantag från kravet i punkt 1 b och tillåta användaranläggningen att lämna in ett reducerat projektförslag endast omfattande den etiska bedömningen och de uppgifter som anges i artikel 43.2, under förutsättning att projektet endast omfattar försök som klassificeras i kategorin ”upp till ringa svårighet” och som inte innebär användning av icke-mänskliga primater.

Artikel 39

Etisk bedömning

1.   Vid den etiska bedömningen ska det prövas om projektet uppfyller följande kriterier:

| a) | Projektet är vetenskapligt motiverat
  , nödvändigt och etiskt försvarbart
  . |
| --- | --- |

a)

Projektet är vetenskapligt motiverat
  , nödvändigt och etiskt försvarbart
  .

| b) | Projektets syften motiverar användning av djur
  och kan inte uppnås med andra metoder eller förfaranden
  . |
| --- | --- |

b)

Projektets syften motiverar användning av djur
  och kan inte uppnås med andra metoder eller förfaranden
  .

| c) | Projektet är utformat för att göra det möjligt att utföra försök på ett så
  djur-
  och miljövänligt sätt som möjligt. |
| --- | --- |

c)

Projektet är utformat för att göra det möjligt att utföra försök på ett så
  djur-
  och miljövänligt sätt som möjligt.

2.   Den etiska bedömningen ska särskilt omfatta följande:

| a) | En bedömning av syftena med projektet och av den vetenskapliga nytta eller det utbildningsvärde som kan förutses. |
| --- | --- |

a)

En bedömning av syftena med projektet och av den vetenskapliga nytta eller det utbildningsvärde som kan förutses.

| b) | En bedömning av hur väl projektet uppfyller kraven på ersättning, begränsning och förbättring. |
| --- | --- |

b)

En bedömning av hur väl projektet uppfyller kraven på ersättning, begränsning och förbättring.

| c) | En bedömning av klassificeringen av försökens svårighetsgrad. |
| --- | --- |

c)

En bedömning av klassificeringen av försökens svårighetsgrad.

| d) | En skade-/nyttoanalys av projektet, för att bedöma huruvida det lidande och den smärta och ångest som djuren upplever, och vid behov de eventuella skadorna på miljön,
  är etiskt försvarbara med tanke på
  de förväntade vetenskapliga framsteg som i slutändan
  kan gynna
  människor, djur eller miljön. |
| --- | --- |

d)

En skade-/nyttoanalys av projektet, för att bedöma huruvida det lidande och den smärta och ångest som djuren upplever, och vid behov de eventuella skadorna på miljön,
  är etiskt försvarbara med tanke på
  de förväntade vetenskapliga framsteg som i slutändan
  kan gynna
  människor, djur eller miljön.

| e) | En bedömning av varje form av vetenskapliga skäl som avses i artiklarna 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 och 18. |
| --- | --- |

e)

En bedömning av varje form av vetenskapliga skäl som avses i artiklarna 6, 8, 9, 10, 11, 14, 16 och 18.

3.   Den behöriga myndighet som gör den etiska bedömningen ska utnyttja
  motsvarande
  sakkunskap särskilt på följande områden:

| a) | De vetenskapliga områden för vilka djuren ska användas. |
| --- | --- |

a)

De vetenskapliga områden för vilka djuren ska användas.

| b) | Utformning av försök, vid behov inklusive statistik. |
| --- | --- |

b)

Utformning av försök, vid behov inklusive statistik.

| c) | Praktisk erfarenhet av veterinärarbete med djur i laboratorium eller, om så är lämpligt, med vilda djur. |
| --- | --- |

c)

Praktisk erfarenhet av veterinärarbete med djur i laboratorium eller, om så är lämpligt, med vilda djur.

| d) | Djurhållning och skötsel av de arter som avses att användas. |
| --- | --- |

d)

Djurhållning och skötsel av de arter som avses att användas.

| e) | Praktisk tillämpning av kraven på ersättning, begränsning och förbättring. |
| --- | --- |

e)

Praktisk tillämpning av kraven på ersättning, begränsning och förbättring.

| f) | Tillämpad etik. |
| --- | --- |

f)

Tillämpad etik.

| g) | Miljövetenskap om så är lämpligt. |
| --- | --- |

g)

Miljövetenskap om så är lämpligt.

4.   Etiska bedömningar ska utföras på ett öppet sätt
  genom involverande av
  oberoende
  experter, samtidigt som immateriella rättigheter och konfidentiell information skyddas och säkerheten för varor och personer garanteras
  .

Artikel 40

Utvärdering i efterhand

1.   
  Den behöriga myndighet som ansvarar för den etiska bedömningen ska
  utifrån den skade-/nyttoanalys som avses i artikel 39.2 d avgöra om ▐projektet
  ska utvärderas
  i efterhand när det har slutförts.

Om en utvärdering i efterhand anses lämpligt ska den etiska bedömningen för det berörda projektet avgöra den frist innan vilken utvärderingen i efterhand måste ha skett.

2.   Utvärderingar i efterhand ska
  fastställa
  följande:

| a) | Om projektet har uppnått sina syften. |
| --- | --- |

a)

Om projektet har uppnått sina syften.

| b) | Skada som orsakas djur, inklusive det antal djur och de djurarter som används och försökens svårighetsgrad. |
| --- | --- |

b)

Skada som orsakas djur, inklusive det antal djur och de djurarter som används och försökens svårighetsgrad.

| c) | Huruvida det finns
  faktorer som kan bidra till ett utökat genomförande av kravet på ersättning, begränsning och förbättring. |
| --- | --- |

c)

Huruvida det finns
  faktorer som kan bidra till ett utökat genomförande av kravet på ersättning, begränsning och förbättring.

3.   Alla projekt som använder icke-mänskliga primater ska utvärderas i efterhand.

4.   
  ▐
  Alla projekt som endast omfattar försök som klassificeras i kategorin ”
  ║ måttlig
  svårighet” undantas från kravet på utvärdering i efterhand.

Artikel 41

Journaler över etiska bedömningar

1.   Anläggningen ska bevara journaler över etiska bedömningar i minst tre år från och med den dag projektgodkännandet löper ut och ska på begäran överlämna dessa journaler till den behöriga myndigheten.

2.   Journaler över etiska bedömningar av projekt som måste utvärderas i efterhand ska emellertid bevaras till dess att utvärderingen i efterhand har slutförts.

Artikel 42

Icke-tekniska projektsammanfattningar

1.   Med förbehåll för skyddet av konfidentiell information
  samt uppgifter om företaget och personalen
  ska den icke-tekniska projektsammanfattningen innehålla följande:

| a) | Information om projektet syften, inklusive sannolikheten att uppnå syftena, potentiella skador samt uppgifter om antal och typ av djur som ska användas. |
| --- | --- |

a)

Information om projektet syften, inklusive sannolikheten att uppnå syftena, potentiella skador samt uppgifter om antal och typ av djur som ska användas.

| b) | Ett bevis på att
  principerna om
  ersättning, begränsning och förbättring
  har följts där det var möjligt
  . |
| --- | --- |

b)

Ett bevis på att
  principerna om
  ersättning, begränsning och förbättring
  har följts där det var möjligt
  .

2.   På grundval av resultatet av den etiska bedömningen ska användaranläggningen i den icke-tekniska sammanfattningen ange om ett projekt ska utvärderas i efterhand och inom vilken frist.

3.   Användaranläggningen ska uppdatera den icke-tekniska projektsammanfattningen med resultatet av utvärderingen i efterhand

4.   Medlemsstaterna ska offentliggöra
  anonyma versioner av
  de icke-tekniska sammanfattningarna för godkända projekt och eventuella uppdateringar av dem.

5.
     
  Med respekt för skyddet av konfidentiell och personlig information ska medlemsstaterna offentliggöra icke-personlig information om överträdelser av detta direktiv, nationella lagar och godkännanden.

Artikel 43

Beviljande av projektgodkännande

1.   Projektgodkännandet ska endast omfatta de försök som har varit föremål för en etisk bedömning och den svårighetsgrad som tilldelats dessa försök.

2.   Projektgodkännandet ska identifiera

| a) | de personer på anläggningen som har det övergripande ansvaret för genomförandet av projektet, |
| --- | --- |

a)

de personer på anläggningen som har det övergripande ansvaret för genomförandet av projektet,

| b) | den användaranläggning där projektet ska genomföras, |
| --- | --- |

b)

den användaranläggning där projektet ska genomföras,

| c) | vid fältstudier den användaranläggning som är ansvarig för projektet, |
| --- | --- |

c)

vid fältstudier den användaranläggning som är ansvarig för projektet,

| d) | minst en person med särskilda kunskaper om de arter som ska användas. |
| --- | --- |

d)

minst en person med särskilda kunskaper om de arter som ska användas.

3.   Projektgodkännandet ska beviljas för en tid av högst
  fem år
  .

4.   Medlemsstaterna får godkänna flera projekt om dessa är lagstadgade
  , eller om standardförfaranden används som tidigare lett till en positiv etisk bedömning
  .

5.   Användaranläggningar ska bevara alla projektgodkännanden i minst tre år från och med den dag då godkännandet löper ut och ska på begäran överlämna dessa uppgifter till den behöriga myndigheten.

Artikel 44

Ändring, förnyelse och indragning av projektgodkännande

1.   Den behöriga myndigheten får på användaranläggningens
  eller den projektansvariges
  begäran ändra eller förnya projektgodkännandet.

2.   För varje ändring eller förnyelse av projektgodkännandet krävs det en ny etisk ▐bedömning.

3.
     
  Ändringar av försök som klassificeras i kategorin ”ringa svårighet” eller ”måttlig svårighet” som inte ökar försökets svårighetsgrad får genomföras av det permanenta etiska granskningsorganet men måste meddelas den behöriga myndigheten inom en vecka efter en sådan ändring.

4.   Den behöriga myndigheten kan dra in projektgodkännandet om projektet inte genomförs i enlighet med godkännandet
  och skulle kunna medföra en försämring av djurskyddsnormerna
  .

5.   Om ett projektgodkännande dras in får detta inte ha negativ inverkan på välfärden för de djur som används eller är avsedda att användas i projektet.

6.   Medlemsstaterna ska fastställa och offentliggöra detaljerade villkor för att ändra och förnya projektgodkännanden.

Artikel 45

Beslut om godkännande

║ Medlemsstaterna ska se till att beslutet att godkänna ett projekt meddelas användaranläggningen senast 30 dagar efter det att ansökan lämnades in. Om en medlemsstat inte fattar ett beslut inom denna period ska den anses ha meddelat godkännande om projektet i fråga endast omfattar försök som klassificeras i kategorin ”upp till ringa svårighet” och icke-mänskliga primater inte används. I alla andra fall ska det inte anses att godkännande har meddelats.

▐

KAPITEL V

UNDVIKANDE AV DUBBLERING OCH ALTERNATIVA METODER

Artikel 46

Onödig dubblering av försök

1.   Varje medlemsstat ska
  från en annan medlemsstat
  godta uppgifter som ▐är framtagna ▐genom försök som erkänns av
  eller som utförs i enlighet med
  gemenskapslagstiftningen ▐.

║

2.
     
  Med förbehåll för skyddet av konfidentiell information ska medlemsstaterna säkerställa ett utbyte av uppgifter som tas fram genom försök, inbegripet sådana försök som utförts i Europeiska unionen innan direktivet trädde i kraft. En person som önskar stödja sig på uppgifter som innehas av en annan person ska i förekommande fall bidra till att täcka de faktiska kostnaderna för att framställa dessa uppgifter.

3.
     
  En person som avser att utföra ett försök ska innan ansökan om projektgodkännande lämnas in vidta alla rimliga åtgärder för att ta reda på om uppgifter som är relevanta för det föreslagna projektet redan finns och, om så är fallet, skaffa sig tillgång till dessa uppgifter (samt bidra till att täcka kostnaderna för dem), och medlemsstaterna ska på motsvarande sätt kontrollera om sådana uppgifter finns innan de godkänner ett projekt.

4.
     
  Medlemsstaterna ska inte godkänna ett försök om en person inte har vidtagit rimliga åtgärder för att uppfylla kraven i punkt 3.

5.
     
  Om det finns relevanta uppgifter som är relativt lättillgängliga ska medlemsstaterna endast godkänna ett projekt om detta är nödvändigt för att skydda allmänheten.

Artikel 47

Alternativa metoder

Kommissionen och medlemsstaterna ska
  finansiellt och på andra sätt
  bidra till utveckling och
  vid behov vetenskaplig
  validering av alternativa metoder som
  är avsedda att
  ge
  jämförbar
  information som den som fås vid djurförsök men som inte omfattar användning av djur eller som använder sig av färre djur eller som innebär mindre smärtsamma försök, och de ska vidta alla övriga åtgärder som de anser lämpliga för att uppmuntra forskning på detta område.
  Det är lämpligt att upprätta stora biobanker för veterinärmedicin för att främja principerna om ersättning, begränsning och förbättring och använda överskottsvävnad från kliniska försök.

Artikel 48

Europeiska centret för bestämning av alternativa metoder

Ansvarsområdet för Europeiska centret för bestämning av alternativa metoder ska utökas till att omfatta samordning och främjande av utvecklingen och användningen av alternativ till djurförsök, inbegripet tillämpad forskning, biomedicinsk grundforskning och veterinärmedicinsk forskning samt lagstadgade tester. I detta syfte ska centret utföra följande uppgifter:

| a) | Samordna den forskningsverksamhet som de nationella referenslaboratorierna för alternativa metoder som avses i artikel 49 bedriver för att främja utvecklingen av alternativ till djurförsök. |
| --- | --- |

a)

Samordna den forskningsverksamhet som de nationella referenslaboratorierna för alternativa metoder som avses i artikel 49 bedriver för att främja utvecklingen av alternativ till djurförsök.

| b) | Bedriva forskning för att främja utvecklingen av alternativ till djurförsök. |
| --- | --- |

b)

Bedriva forskning för att främja utvecklingen av alternativ till djurförsök.

| c) | Bevilja forskningsuppdrag på områden som sannolikt bidrar till information som kommer att underlätta ersättningen, begränsningen och förbättringen av djurförsök. |
| --- | --- |

c)

Bevilja forskningsuppdrag på områden som sannolikt bidrar till information som kommer att underlätta ersättningen, begränsningen och förbättringen av djurförsök.

| d) | Efter samråd med berörda intressenter utarbeta och genomföra strategier för att ersätta, begränsa och förbättra djurförsök. |
| --- | --- |

d)

Efter samråd med berörda intressenter utarbeta och genomföra strategier för att ersätta, begränsa och förbättra djurförsök.

| e) | Tillgängliggöra information om alternativ till djurförsök genom regelbunden rapportering till allmänheten, intressenter och till medlemsstaternas myndigheter. |
| --- | --- |

e)

Tillgängliggöra information om alternativ till djurförsök genom regelbunden rapportering till allmänheten, intressenter och till medlemsstaternas myndigheter.

| f) | Tillhandahålla databanker för att underlätta utbytet av relevant information, däribland information om tillgängliga alternativa metoder och information som forskare bidragit med frivilligt och som annars inte skulle offentliggöras, men som kan förhindra en dubblering av djurförsök som inte varit framgångsrika. |
| --- | --- |

f)

Tillhandahålla databanker för att underlätta utbytet av relevant information, däribland information om tillgängliga alternativa metoder och information som forskare bidragit med frivilligt och som annars inte skulle offentliggöras, men som kan förhindra en dubblering av djurförsök som inte varit framgångsrika.

| g) | Samordna förhandsvaliderings- och valideringsundersökningar som genomförs av de nationella referenslaboratorierna för alternativa metoder i enlighet med artikel 49 i detta direktiv. |
| --- | --- |

g)

Samordna förhandsvaliderings- och valideringsundersökningar som genomförs av de nationella referenslaboratorierna för alternativa metoder i enlighet med artikel 49 i detta direktiv.

| h) | Vid behov genomföra validerings- och förhandsvalideringsundersökningar. |
| --- | --- |

h)

Vid behov genomföra validerings- och förhandsvalideringsundersökningar.

| i) | Efter samråd med berörda tillsynsmyndigheter och intressenter utarbeta och genomföra strategier för att ersätta, begränsa och förbättra djurförsök i samband med lagstadgade tester. |
| --- | --- |

i)

Efter samråd med berörda tillsynsmyndigheter och intressenter utarbeta och genomföra strategier för att ersätta, begränsa och förbättra djurförsök i samband med lagstadgade tester.

| j) | Underlätta det vetenskapliga och rättsliga godkännandet av alternativ till djurförsök i samband med lagstadgade tester. |
| --- | --- |

j)

Underlätta det vetenskapliga och rättsliga godkännandet av alternativ till djurförsök i samband med lagstadgade tester.

| k) | Informera de berörda tillsynsmyndigheterna när förhandsvaliderings- och valideringsundersökningar inleds och när alternativa testmetoder har erhållit vetenskapligt och rättsligt godkännande samt göra denna information tillgänglig för allmänheten och intressenter genom särskilda webbplatser. |
| --- | --- |

k)

Informera de berörda tillsynsmyndigheterna när förhandsvaliderings- och valideringsundersökningar inleds och när alternativa testmetoder har erhållit vetenskapligt och rättsligt godkännande samt göra denna information tillgänglig för allmänheten och intressenter genom särskilda webbplatser.

Artikel 49

Nationella referenslaboratorier för alternativa metoder

1.   Varje medlemsstat ska senast den ...
   (15),
  utnämna ett center med ansvar för att stödja utvecklingen,
  valideringen
  och främjandet
  av
  alternativ till djurförsök i samband med lagstadgade tester, och möjligheter att utveckla och främja användningen av alternativ till djurförsök för andra ändamål, såsom grundforskning och tillämpad forskning inom biomedicin och veterinärmedicin
  .

2.   Medlemsstaterna får endast utse sådana laboratorier till nationella referenslaboratorier som är ackrediterade i enlighet med direktiv 2004/10/EG.

3.   De nationella referenslaboratorierna ska uppfylla följande krav:

| a) | De ska ha för arbetet kvalificerad personal med adekvat utbildning i alternativa metoder samt de processer och tekniker för validering som tillämpas inom deras kompetensområde. |
| --- | --- |

a)

De ska ha för arbetet kvalificerad personal med adekvat utbildning i alternativa metoder samt de processer och tekniker för validering som tillämpas inom deras kompetensområde.

| b) | De ska ha den utrustning och de produkter som krävs för att kunna utföra de uppgifter som de anförtros. |
| --- | --- |

b)

De ska ha den utrustning och de produkter som krävs för att kunna utföra de uppgifter som de anförtros.

| c) | De ska ha en lämplig administrativ infrastruktur. |
| --- | --- |

c)

De ska ha en lämplig administrativ infrastruktur.

| d) | De ska se till att deras personal respekterar reglerna om konfidentiell information. |
| --- | --- |

d)

De ska se till att deras personal respekterar reglerna om konfidentiell information.

4.   De nationella referenslaboratorierna ska utföra följande uppgifter:

| a) | Samarbeta med kommissionen inom sitt kompetensområde
  och utföra uppgifter som främjar strategier för ersättning av djurförsök
  . |
| --- | --- |

a)

Samarbeta med kommissionen inom sitt kompetensområde
  och utföra uppgifter som främjar strategier för ersättning av djurförsök
  .

| b) | Vid behov
  delta i förhandsvalidering och validering av alternativa metoder under samordning av kommissionen. |
| --- | --- |

b)

Vid behov
  delta i förhandsvalidering och validering av alternativa metoder under samordning av kommissionen.

| c) | Till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna vidarebefordra den information om alternativa metoders tillgänglighet och tillämpning som de mottar från kommissionen. |
| --- | --- |

c)

Till de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna vidarebefordra den information om alternativa metoders tillgänglighet och tillämpning som de mottar från kommissionen.

| d) | Tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt bistånd till de relevanta myndigheterna
  och användaranläggningar
  i
  och mellan
  medlemsstaterna för att kunna acceptera och tillämpa alternativa metoder. |
| --- | --- |

d)

Tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt bistånd till de relevanta myndigheterna
  och användaranläggningar
  i
  och mellan
  medlemsstaterna för att kunna acceptera och tillämpa alternativa metoder.

| e) | Tillhandahålla utbildning om användning av alternativa metoder till de personer som avses i artikel 22.1 och, om så krävs, till användaranläggningarna
  . |
| --- | --- |

e)

Tillhandahålla utbildning om användning av alternativa metoder till de personer som avses i artikel 22.1 och, om så krävs, till användaranläggningarna
  .

| f) | Informera om utvecklingen av alternativa metoder och informera allmänheten om positiva och negativa resultat. |
| --- | --- |

f)

Informera om utvecklingen av alternativa metoder och informera allmänheten om positiva och negativa resultat.

5.
     
  De nationella referenslaboratorierna ska samarbeta med alla berörda intressenter för att främja målet att ersätta alla djurförsök.

6.   Nationella referenslaboratorier ska anmäla eventuella intressekonflikter vid varje uppdrag som de utför.

7.   Varje medlemsstat ska meddela kommissionen det nationella referenslaboratoriets namn och adress. Kommissionen ska offentliggöra förteckningen över nationella referenslaboratorier.

8.   Efter att ha rådgjort med de nationella referenslaboratorierna ska kommissionen ange prioriteringarna för valideringsundersökningarna och fördela uppgifterna mellan dessa laboratorier för att genomföra dessa undersökningar.

Artikel 50

Nationell kommitté för djurskydd och etik

1.   Varje medlemsstat ska inrätta en nationell kommitté för djurskydd och etik för att ge råd åt de behöriga myndigheterna och anläggningarnas permanenta etiska granskningsorgan i frågor som rör införskaffande, uppfödning, hållande, skötsel och användning av djur i försök och se till att det sker ett utbyte av bästa praxis.

2.   Den nationella kommittén för djurskydd och etik ska utbyta information om hur de permanenta granskningsorganen bedriver sin verksamhet och om etiska bedömningar samt utbyta bästa praxis inom gemenskapen.

KAPITEL VI

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 51

Anpassning av bilagor till tekniska framsteg

Kommissionen får anpassa bilagorna II–IX till tekniska och vetenskapliga framsteg.

Dessa åtgärder, som är avsedda att ändra icke-väsentliga delar i detta direktiv, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 54.4.

Artikel 52

Rapportering

1.   Medlemsstaterna ska senast den ...
   (16) och därefter vart femte år underrätta kommissionen om genomförandet av detta direktiv och särskilt artiklarna 11.1, 27, 29, 35, 39, 40, 42 och 46.

2.   Medlemsstaterna ska samla in och årligen offentliggöra statistisk information om användning av djur i försök, inklusive information om försökens faktiska svårighetsgrad och om ursprung för och arter av icke-mänskliga primater som används i försöken.

Medlemsstaterna ska
  offentliggöra och
  överlämna statistisk information till kommissionen. senast den... (17) och därefter
  med intervall som inte överstiger två år
  .

3.   Kommissionen ska senast den ...
   (18) fastställa ett gemensamt format för att överlämna den information som avses i punkt 2 i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 54.2.

Artikel 53

Skyddsklausul

1.   Om en medlemsstat har välgrundade skäl att anse att en åtgärd är nödvändig för bevarandet av arten eller i samband med ett oväntat utbrott av ett livshotande eller funktionsnedsättande kliniskt tillstånd hos människor, får medlemsstaten godkänna användning av människoapor i försök som har något av de syften som anges i artikel 5.2 a, 5.3 eller 5.6, under förutsättning att försökets syfte inte kan uppfyllas genom användning av andra arter än människoapor eller med alternativa metoder. Hänvisningen till artikel 5.2 a ska dock inte innefatta djur och växter.

2.   Medlemsstaten ska omedelbart underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om detta, ange skälen för sitt beslut och lämna information som styrker de förhållanden som beskrivs i punkt 1 på vilka den provisoriska åtgärden grundas.

3.   Kommissionen ska, inom 60 dagar efter det att den erhåller informationen från medlemsstaten, fatta ett beslut i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 54.2. Beslutet ska innebära antingen

| a) | att den provisoriska åtgärden godkänns för en tidsperiod som anges i beslutet, eller |
| --- | --- |

a)

att den provisoriska åtgärden godkänns för en tidsperiod som anges i beslutet, eller

| b) | att medlemsstaten uppmanas att upphäva den provisoriska åtgärden. |
| --- | --- |

b)

att medlemsstaten uppmanas att upphäva den provisoriska åtgärden.

Artikel 54

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

3.   Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

4.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 55

Kommissionens rapport

1.   Senast den ...
   (19)
  och därefter vart femte år ska kommissionen på grundval av den information som den tar emot från medlemsstaterna i enlighet med artikel 52.1 lämna en rapport om genomförandet av detta direktiv till Europaparlamentet och rådet.

2.   Senast den ...
   (19)
  och därefter vart tredje år ska kommissionen på grundval av den statistiska information som den tar emot från medlemsstaterna i enlighet med artikel 52.2 lämna en sammanfattande rapport om den informationen till Europaparlamentet och rådet.

Artikel 56

Översyn

Kommissionen ska se över detta direktiv senast den ...
   (20) med beaktande av den senaste utvecklingen inom alternativa metoder som inte inbegriper användning av djur och särskilt av icke-mänskliga primater och vid behov föreslå ändringar.

Artikel 57

Tematisk granskning

Kommissionen ska i samråd med medlemsstaterna och alla berörda intressenter vartannat år genomföra en tematisk granskning av hur djur används i djurförsök, med början den...

   (21)

  . I granskningen ska man beakta den tekniska, vetenskapliga och djurskyddsrelaterade utvecklingen, och fastställa mål för genomförandet av validerade ersättningsmetoder.

I den regelbundna granskningen ska kommissionen prioritera åtgärder avsedda att minska och avskaffa försök som orsakar djuren högsta tillåtna nivå av smärta, lidande, ångest eller bestående men, och sådana som inte utförs för att lindra livshotande eller funktionsnedsättande kliniska tillstånd hos människor, med målet att avskaffa alla försök. Kommissionen ska i den regelbundna granskningen beakta utvecklingen av allmänhetens åsikt om användningen av djur i försök.

Artikel 58

Behöriga myndigheter

1.   Varje medlemsstat ska utse en eller flera behöriga myndigheter som ska ansvara för genomförandet av detta direktiv.

Medlemsstaterna får utse andra organ än offentliga myndigheter för genomförandet av detta direktiv. Sådana organ ska betraktas som behöriga myndigheter i enlighet med detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna ska senast den... (22) underrätta kommissionen om de behöriga myndigheternas namn och adresser. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om alla ändringar av de behöriga myndigheternas namn och adresser.

Kommissionen ska offentliggöra förteckningen över behöriga myndigheter.

Artikel 59

Påföljder

Medlemsstaterna ska fastställa regler om påföljder för överträdelser av nationella bestämmelser som antas till följd av detta direktiv och ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att se till att de tillämpas. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska senast den...
   (23) anmäla dessa bestämmelser till kommissionen och ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om senare ändringar av dessa bestämmelser.

Artikel 60

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den...
   (24) anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den...
   (25)
  .

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 61

Upphävande

Direktiv 86/609/EEG ska upphöra att gälla från och med den...
   (26).

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet.

Artikel 62

Övergångsbestämmelser

1.   Medlemsstaterna ska inte tillämpa lagar och andra författningar som antas i enlighet med artiklarna 37–45 på projekt som inleddes före den ...
   (26) och vars varaktighet inte sträcker sig längre än till den ...
   (26).

2.   Projekt som inleddes före ...
   (26) och vars varaktighet inte sträcker sig längre än till den ...
   (26) ska få projektgodkännande senast den ...
   (26)

Artikel 63

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 64

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║ den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 13 maj 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

Yttrande av den 13 maj 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT).

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 5 maj 2009.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 5 maj 2009.

(3)  EGT L 222, 24.8.1999, s. 29.

3

(4)  EGT L 358, 18.12.1986, s. 1. ║.

4

(5)  EUT L 197, 30.7.2007, s. 1.

5

(6)  EUT L 50, 20.2.2004, s. 44.

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. ║.

7

(8)  
  EGT L 262, 27.9.1976, s. 169.

8

EGT L 262, 27.9.1976, s. 169.

(9)  EGT L 61, 3.3.1997, s. 1.

9

(10)  
  Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

10

Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

(11)  
  Fem år efter detta direktivs ikraftträdande.

11

Fem år efter detta direktivs ikraftträdande.

(12)  
  EUT L ...

12

EUT L ...

(13)  
  Tolv månader efter

  detta direktivs ikraftträdande.

13

Tolv månader efter

detta direktivs ikraftträdande

(14)  18 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

14

.

(15)  Ett år efter detta direktivs ikraftträdande.

15

Ett år efter detta direktivs ikraftträdande.

(16)  Inom sex år efter dagen för införlivande.

16

Inom sex år efter dagen för införlivande.

(17)  Tre år efter dagen för införlivande.

17

Tre år efter dagen för införlivande.

(18)  Inom 18 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

18

Inom 18 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

(19)  Sju år efter dagen för införlivande.

19

Sju år efter dagen för införlivande.

(20)  
  Fem år efter detta direktivs ikraftträdande.

20

Fem år

(21)  
  Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

21

Två år efter detta direktivs ikraftträdande.

(22)  Tre månader efter detta direktivs ikraftträdande.

22

Tre månader efter detta direktivs ikraftträdande.

(23)  Den dag som anges i artikel 60.1.

23

Den dag som anges i artikel 60.1.

(24)  18 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

24

18 månader efter detta direktivs ikraftträdande.

(25)  Den 1 januari året efter den dag för införlivande som anges i artikel 60.1 första stycket.

25

Den 1 januari året efter den dag för införlivande som anges i artikel 60.1 första stycket.

(26)  Den dag som anges i artikel 60.1 andra stycket.

26

Den dag som anges i artikel 60.1 andra stycket

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA I

Ryggradslösa
  arter som tillhör de ordningar
  som avses i artikel 2.2 b

▐

| — | Bläckfiskar |
| --- | --- |

—

Bläckfiskar

| — | Tiofotade kräftdjur
  i grupperna Brachyura och Astacidea |
| --- | --- |

—

Tiofotade kräftdjur
  i grupperna Brachyura och Astacidea

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA II

Förteckning över försöksdjur som avses i artikel 11.1 andra stycket

| 1. | Grodor (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens)) |
| --- | --- |

1.

Grodor (Xenopus (laevis, tropicalis), Rana (temporaria, pipiens))

| 2. | Mus (Mus musculus) |
| --- | --- |

2.

Mus (Mus musculus)

| 3. | Råtta (Rattus norvegicus) |
| --- | --- |

3.

Råtta (Rattus norvegicus)

| 4. | Marsvin (Cavia porcellus) |
| --- | --- |

4.

Marsvin (Cavia porcellus)

| 5. | Guldhamster (Mesocricetus auratus) |
| --- | --- |

5.

Guldhamster (Mesocricetus auratus)

| 6. | Kinesisk dvärghamster (Cricetulus griseus) |
| --- | --- |

6.

Kinesisk dvärghamster (Cricetulus griseus)

| 7. | Gerbil (Meriones unguiculatus)
  ▐ |
| --- | --- |

7.

Gerbil (Meriones unguiculatus)

▐

| 8. | Hund (Canis familiaris) |
| --- | --- |

8.

Hund (Canis familiaris)

| 9. | Katt (Felis catus) |
| --- | --- |

9.

Katt (Felis catus)

| 10. | Alla arter av icke-mänskliga primater |
| --- | --- |

10.

Alla arter av icke-mänskliga primater

| 11. | Sebrafisk (Danio danio) |
| --- | --- |

11.

Sebrafisk (Danio danio)

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA III

Förteckning över icke-mänskliga primater och datum som avses i artikel 11.1 tredje stycket

| Art | Datum |
| --- | --- |
| Vitörad silkesapa (Callithrix jacchus) | [det tillämpningsdatum som avses i punkt 1 andra stycket i artikeln om införlivande] |
| Krabbmakak (Macaca fascicularis) | [
  10 år
  efter införlivandet av direktivet] |
| Rhesusapa (Macaca mulatta) | [
  10 år
  efter införlivandet av direktivet] |
| Övriga icke-mänskliga primater | [10 år efter införlivandet av direktivet] |

Art

Datum

Vitörad silkesapa (Callithrix jacchus)

[det tillämpningsdatum som avses i punkt 1 andra stycket i artikeln om införlivande]

Krabbmakak (Macaca fascicularis)

[
  10 år
  efter införlivandet av direktivet]

Rhesusapa (Macaca mulatta)

[
  10 år
  efter införlivandet av direktivet]

Övriga icke-mänskliga primater

[10 år efter införlivandet av direktivet]

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA IV

Normer för skötsel och hållande som avses i artikel 34

DELA:   ALLMÄN DEL

Skötseln och förhållandena för hållande ska anpassas efter det vetenskapliga målet

1.   DEFYSISKA ANLÄGGNINGARNA

Förhållandena för hållandet ska vara anpassade efter det vetenskapliga målet.

1.1.   Funktioner och allmän utformning

| a) | Alla anläggningar ska vara konstruerade så att de ger en lämplig miljö för den art som hålls, med hänsyn till artens fysiologiska och beteendemässiga behov. Anläggningarna ska också vara utformade och skötas så att obehöriga personer inte kan få tillträde och djur förhindras att ta sig in eller ut. |
| --- | --- |

a)

Alla anläggningar ska vara konstruerade så att de ger en lämplig miljö för den art som hålls, med hänsyn till artens fysiologiska och beteendemässiga behov. Anläggningarna ska också vara utformade och skötas så att obehöriga personer inte kan få tillträde och djur förhindras att ta sig in eller ut.

| b) | Anläggningarna ska ha ett aktivt underhållsprogram för att förhindra och åtgärda eventuella brister i byggnader och utrustning. |
| --- | --- |

b)

Anläggningarna ska ha ett aktivt underhållsprogram för att förhindra och åtgärda eventuella brister i byggnader och utrustning.

1.2.   Djurrum

| a) | Anläggningens djurrum ska rengöras regelbundet och effektivt och en tillfredsställande hygienisk standard upprätthållas. |
| --- | --- |

a)

Anläggningens djurrum ska rengöras regelbundet och effektivt och en tillfredsställande hygienisk standard upprätthållas.

| b) | Om djuren har möjlighet att röra sig fritt ska väggar och golv vara klädda med ett tåligt material som motstår det kraftiga slitage som orsakas av djuren själva och av rengöringen. Materialet ska inte vara skadligt för djurens hälsa eller av sådan beskaffenhet att djuren kan ådra sig skador. All utrustning och alla installationer ska förses med extra skydd så att de inte kan skadas av djuren eller själva kan skada djuren. |
| --- | --- |

b)

Om djuren har möjlighet att röra sig fritt ska väggar och golv vara klädda med ett tåligt material som motstår det kraftiga slitage som orsakas av djuren själva och av rengöringen. Materialet ska inte vara skadligt för djurens hälsa eller av sådan beskaffenhet att djuren kan ådra sig skador. All utrustning och alla installationer ska förses med extra skydd så att de inte kan skadas av djuren eller själva kan skada djuren.

| c) | Arter som är inkompatibla, exempelvis rovdjur och bytesdjur, och djur som kräver olika miljöförhållanden, ska inte hållas i samma rum och – om det rör sig om rovdjur och bytesdjur – inte heller inom syn-, lukt- eller hörhåll. |
| --- | --- |

c)

Arter som är inkompatibla, exempelvis rovdjur och bytesdjur, och djur som kräver olika miljöförhållanden, ska inte hållas i samma rum och – om det rör sig om rovdjur och bytesdjur – inte heller inom syn-, lukt- eller hörhåll.

1.3.   Lokaler avsedda för allmänna och speciella försöksmoment

| a) | Alla anläggningar ska ha tillgång till laboratorieutrustning för att utföra enkla diagnostiska prov, obduktioner och insamling av prover som ska genomgå mer omfattande laboratorieundersökningar på annat ställe. |
| --- | --- |

a)

Alla anläggningar ska ha tillgång till laboratorieutrustning för att utföra enkla diagnostiska prov, obduktioner och insamling av prover som ska genomgå mer omfattande laboratorieundersökningar på annat ställe.

| b) | Det ska finnas lokaler där nyligen anskaffade djur kan isoleras till dess att deras hälsotillstånd kan fastställas och potentiella hälsorisker för etablerade djur kan bedömas och minimeras. |
| --- | --- |

b)

Det ska finnas lokaler där nyligen anskaffade djur kan isoleras till dess att deras hälsotillstånd kan fastställas och potentiella hälsorisker för etablerade djur kan bedömas och minimeras.

| c) | Det ska finnas möjlighet att hålla sjuka eller skadade djur avskilt. |
| --- | --- |

c)

Det ska finnas möjlighet att hålla sjuka eller skadade djur avskilt.

1.4.   Serviceutrymmen

| a) | Lagerutrymmen ska utformas, användas och underhållas så att kvaliteten hos foder och strö/bäddmaterial säkras. Dessa utrymmen ska vara skyddade mot skadedjur och insektsangrepp. Andra material som kan bli förorenade eller innebära risker ska förvaras avskilt. |
| --- | --- |

a)

Lagerutrymmen ska utformas, användas och underhållas så att kvaliteten hos foder och strö/bäddmaterial säkras. Dessa utrymmen ska vara skyddade mot skadedjur och insektsangrepp. Andra material som kan bli förorenade eller innebära risker ska förvaras avskilt.

| b) | Rengörings- och diskutrymmen ska vara tillräckligt stora för att rymma de installationer som är nödvändiga för att dekontaminera och rengöra använd utrustning. För att förhindra förorening av nyligen rengjord utrustning ska rengöringsprocessen utformas så att flödena för ren och smutsig utrustning hålls isär. |
| --- | --- |

b)

Rengörings- och diskutrymmen ska vara tillräckligt stora för att rymma de installationer som är nödvändiga för att dekontaminera och rengöra använd utrustning. För att förhindra förorening av nyligen rengjord utrustning ska rengöringsprocessen utformas så att flödena för ren och smutsig utrustning hålls isär.

| c) | Anläggningarna ska kunna förvara och bortskaffa döda djur och djuravfall under hygieniska förhållanden. Anläggningarna ska ha särskilda rutiner för att hantera, lagra och bortskaffa toxiskt, radioaktivt eller smittfarligt avfall. |
| --- | --- |

c)

Anläggningarna ska kunna förvara och bortskaffa döda djur och djuravfall under hygieniska förhållanden. Anläggningarna ska ha särskilda rutiner för att hantera, lagra och bortskaffa toxiskt, radioaktivt eller smittfarligt avfall.

2.   MILJÖ OCH KLIMATREGLERING

2.1.   Ventilation

| a) | Djurrum och djurutrymmen ska ha ventilation för att tillgodose de hållna arternas krav. |
| --- | --- |

a)

Djurrum och djurutrymmen ska ha ventilation för att tillgodose de hållna arternas krav.

| b) | Luften i rummet ska förnyas med täta intervall. |
| --- | --- |

b)

Luften i rummet ska förnyas med täta intervall.

| c) | Ventilationssystemet ska utformas på ett sådant sätt att skadligt drag och bullerstörningar undviks. |
| --- | --- |

c)

Ventilationssystemet ska utformas på ett sådant sätt att skadligt drag och bullerstörningar undviks.

| d) | I utrymmen där det finns djur ska rökning vara förbjuden. |
| --- | --- |

d)

I utrymmen där det finns djur ska rökning vara förbjuden.

2.2.   Temperatur

| a) | Temperaturen i djurrummen ska anpassas till de hållna arterna. Temperaturen i djurrummen ska mätas och registreras dagligen. |
| --- | --- |

a)

Temperaturen i djurrummen ska anpassas till de hållna arterna. Temperaturen i djurrummen ska mätas och registreras dagligen.

| b) | Djur får inte vara hänvisade till utomhusutrymmen under väderförhållanden som kan orsaka dem lidande eller obehag. |
| --- | --- |

b)

Djur får inte vara hänvisade till utomhusutrymmen under väderförhållanden som kan orsaka dem lidande eller obehag.

2.3.   Luftfuktighet

Fuktighetsnivån ska anpassas till de hållna djurarterna.

2.4.   Belysning

| a) | Om det naturliga ljuset inte ger en lämplig ljus/mörker-cykel ska det finnas kontrollerad belysning både för att tillgodose djurens biologiska behov och för att skapa en tillfredsställande arbetsmiljö. |
| --- | --- |

a)

Om det naturliga ljuset inte ger en lämplig ljus/mörker-cykel ska det finnas kontrollerad belysning både för att tillgodose djurens biologiska behov och för att skapa en tillfredsställande arbetsmiljö.

| b) | Det ska finnas tillräcklig belysning för skötsel och inspektion av djuren. |
| --- | --- |

b)

Det ska finnas tillräcklig belysning för skötsel och inspektion av djuren.

| c) | Djuren ska få regelbundna fotoperioder och en ljusintensitet som passar för arten. |
| --- | --- |

c)

Djuren ska få regelbundna fotoperioder och en ljusintensitet som passar för arten.

| d) | Vid hållande av albinodjur ska deras ljuskänslighet beaktas. |
| --- | --- |

d)

Vid hållande av albinodjur ska deras ljuskänslighet beaktas.

2.5.   Buller

| a) | Buller som ligger inom djurens hörselområde, i vissa fall även ultraljud, ska minimeras, särskilt under djurens viloperiod. |
| --- | --- |

a)

Buller som ligger inom djurens hörselområde, i vissa fall även ultraljud, ska minimeras, särskilt under djurens viloperiod.

| b) | Anläggningarna ska ha larmsystem vars ljud ska ligga utanför djurens känsliga hörselområde, om detta inte kommer i konflikt med deras hörbarhet för människor. |
| --- | --- |

b)

Anläggningarna ska ha larmsystem vars ljud ska ligga utanför djurens känsliga hörselområde, om detta inte kommer i konflikt med deras hörbarhet för människor.

| c) | Djurrum ska vara försedda med ljudisolering och ljudabsorberande material. |
| --- | --- |

c)

Djurrum ska vara försedda med ljudisolering och ljudabsorberande material.

2.6.   Larmsystem

| a) | Anläggningar som är starkt beroende av elektrisk eller mekanisk utrustning för reglering och skydd av miljön ska ha ett reservsystem för att upprätthålla väsentliga servicefunktioner och nödbelysning och för att säkerställa att larmsystemen fungerar korrekt. |
| --- | --- |

a)

Anläggningar som är starkt beroende av elektrisk eller mekanisk utrustning för reglering och skydd av miljön ska ha ett reservsystem för att upprätthålla väsentliga servicefunktioner och nödbelysning och för att säkerställa att larmsystemen fungerar korrekt.

| b) | Värme- och ventilationssystem ska vara försedda med övervakningsutrustning och larm. |
| --- | --- |

b)

Värme- och ventilationssystem ska vara försedda med övervakningsutrustning och larm.

| c) | Tydliga instruktioner om åtgärder i nödsituationer ska anslås på en väl synlig plats. |
| --- | --- |

c)

Tydliga instruktioner om åtgärder i nödsituationer ska anslås på en väl synlig plats.

3.   SKÖTSEL

Skötseln ska vara anpassad efter det vetenskapliga målet.

3.1.   Hälsa

| a) | Alla anläggningar ska ha en strategi för att upprätthålla ett gott hälsotillstånd som tryggar djurens välbefinnande och tillgodoser vetenskapliga krav. Strategin ska omfatta ett program för mikrobiologisk övervakning och planer för hantering av sjukdomsutbrott samt definitioner av hälsoparametrar och förfaranden vid introduktion av nya djur. |
| --- | --- |

a)

Alla anläggningar ska ha en strategi för att upprätthålla ett gott hälsotillstånd som tryggar djurens välbefinnande och tillgodoser vetenskapliga krav. Strategin ska omfatta ett program för mikrobiologisk övervakning och planer för hantering av sjukdomsutbrott samt definitioner av hälsoparametrar och förfaranden vid introduktion av nya djur.

| b) | Djuren ska inspekteras minst en gång per dag av den person på platsen som ansvarar för djurens välfärd och deras skötsel. Inspektionerna ska inkludera en hälsokontroll av djuren och säkerställa att alla sjuka eller skadade djur identifieras och lämpliga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

b)

Djuren ska inspekteras minst en gång per dag av den person på platsen som ansvarar för djurens välfärd och deras skötsel. Inspektionerna ska inkludera en hälsokontroll av djuren och säkerställa att alla sjuka eller skadade djur identifieras och lämpliga åtgärder vidtas.

3.2.   Infångande av vilda djur

| a) | Om det är nödvändigt att fånga in djur ska det ske med humana metoder och av personer som är kompetenta att tillämpa dessa metoder. Påverkan på övriga djur och livsmiljöer i samband med infångandet ska minimeras. |
| --- | --- |

a)

Om det är nödvändigt att fånga in djur ska det ske med humana metoder och av personer som är kompetenta att tillämpa dessa metoder. Påverkan på övriga djur och livsmiljöer i samband med infångandet ska minimeras.

| b) | Om djur i samband med eller efter infångandet konstateras vara skadade eller vid dålig hälsa ska de så snart som möjligt undersökas av en kompetent person och åtgärder vidtas för att minimera djurens lidande. Första prioriteringen ska vara att återställa djurets hälsa. |
| --- | --- |

b)

Om djur i samband med eller efter infångandet konstateras vara skadade eller vid dålig hälsa ska de så snart som möjligt undersökas av en kompetent person och åtgärder vidtas för att minimera djurens lidande. Första prioriteringen ska vara att återställa djurets hälsa.

| c) | Vid fångstplatser ska det finnas lämpliga och tillräckliga transportbehållare och transportmedel i händelse av att djur måste flyttas för undersökning eller behandling. |
| --- | --- |

c)

Vid fångstplatser ska det finnas lämpliga och tillräckliga transportbehållare och transportmedel i händelse av att djur måste flyttas för undersökning eller behandling.

| d) | Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt acklimatisering, karantän, inhysning, djurhållning och skötsel av vildfångade djur. |
| --- | --- |

d)

Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt acklimatisering, karantän, inhysning, djurhållning och skötsel av vildfångade djur.

3.3.   Inhysning och berikning

a)   Inhysning

Djur som inte är naturligt solitära ska hållas i stabila sociala grupper av kompatibla individer. Djur ska hållas individuellt endast om det är motiverat från djurskydds- eller djurhälsosynpunkt baserat på en positiv etisk bedömning. I så fall ska tidsperioden begränsas till det absolut nödvändiga, och om möjligt bör syn-, hörsel-, lukt- och känselkontakt bibehållas. Introduktion eller återintroduktion av djur i etablerade grupper ska övervakas noggrant så att problem med inkompatibilitet och störda sociala relationer undviks.

b)   Berikning

Alla djur ska ha tillgång till ett tillräckligt utrymme med lämplig komplexitet för att kunna utföra ett brett spektrum av normala beteenden. För att minska stressbeteende ska de ges en viss möjlighet att kontrollera och välja sin miljö. Anläggningar ska använda sig av lämpliga berikningsmetoder som ökar antalet aktiviteter som djuren har tillgång till och ger dem större möjlighet att hantera sin situation. Berikning kan uppnås genom att fysisk träning, födosök samt finmotoriska och kognitiva aktiviteter som är lämpliga för arten. Miljöberikningen i djurutrymmen bör vara avpassad efter djurens artspecifika och individuella behov. Berikningsprogrammet bör regelbundet ses över och uppdateras.

c)   Djurutrymmen

Djurutrymmen ska inte vara gjorda av material som är skadliga för djurens hälsa. De ska vara utformade och konstruerade på ett sådant sätt att djuren inte skadas. Om de inte är engångsartiklar, ska de vara gjorda av material som tål rengörings- och dekontamineringsmetoder. Djurutrymmenas golv ska vara avpassade efter djurens art och ålder och utformade för att underlätta avlägsnande av urin och avföring.

3.4.   Utfodring

| a) | Födans form, innehåll och presentation ska uppfylla djurens närings- och beteendebehov. |
| --- | --- |

a)

Födans form, innehåll och presentation ska uppfylla djurens närings- och beteendebehov.

| b) | Djurens föda ska vara välsmakande och ej förorenad. Vid val av råvaror och tillverkning, beredning och presentation av fodret ska försiktighetsåtgärder vidtas för att minimera kemisk, fysisk och mikrobiologisk förorening. |
| --- | --- |

b)

Djurens föda ska vara välsmakande och ej förorenad. Vid val av råvaror och tillverkning, beredning och presentation av fodret ska försiktighetsåtgärder vidtas för att minimera kemisk, fysisk och mikrobiologisk förorening.

| c) | Förpackning, transport och lagring ska ske på sådant sätt att förorening, försämring och förstöring undviks. Alla foderbehållare, tråg och andra redskap som används för utfodring ska rengöras regelbundet och vid behov steriliseras. |
| --- | --- |

c)

Förpackning, transport och lagring ska ske på sådant sätt att förorening, försämring och förstöring undviks. Alla foderbehållare, tråg och andra redskap som används för utfodring ska rengöras regelbundet och vid behov steriliseras.

| d) | Alla djur ska ha tillgång till fodret och utfodringsutrymmet ska vara tillräckligt stort för att begränsa konkurrensen. |
| --- | --- |

d)

Alla djur ska ha tillgång till fodret och utfodringsutrymmet ska vara tillräckligt stort för att begränsa konkurrensen.

3.5.   Vattning

| a) | Rent dricksvatten ska alltid finnas tillgängligt för alla djur. |
| --- | --- |

a)

Rent dricksvatten ska alltid finnas tillgängligt för alla djur.

| b) | Om automatiska dricksvattensystem används ska deras funktion regelbundet kontrolleras, underhållas och spolas igenom för att undvika olyckshändelser. Om burar med hel botten används, ska åtgärder vidtas för att minimera risken för översvämning. |
| --- | --- |

b)

Om automatiska dricksvattensystem används ska deras funktion regelbundet kontrolleras, underhållas och spolas igenom för att undvika olyckshändelser. Om burar med hel botten används, ska åtgärder vidtas för att minimera risken för översvämning.

| c) | Bestämmelser ska införas för att se till att vattenförsörjningen till akvarier och tankar anpassas till de enskilda fiskarnas, vattenlevande groddjurens och kräldjurens behov och toleransgränser. |
| --- | --- |

c)

Bestämmelser ska införas för att se till att vattenförsörjningen till akvarier och tankar anpassas till de enskilda fiskarnas, vattenlevande groddjurens och kräldjurens behov och toleransgränser.

3.6.   Golv, bottenmaterial, strö, bädd- och bomaterial

| a) | Djuren ska alltid ha tillgång till lämpligt bäddmaterial och sovplatser, och under fortplantningsperioden ska djuren ha tillgång till lämpligt bomaterial och boplatser. |
| --- | --- |

a)

Djuren ska alltid ha tillgång till lämpligt bäddmaterial och sovplatser, och under fortplantningsperioden ska djuren ha tillgång till lämpligt bomaterial och boplatser.

| b) | Djurutrymmets golv ska ge en fast och bekväm viloplats för alla djur. Alla sovplatser ska hållas rena och torra. |
| --- | --- |

b)

Djurutrymmets golv ska ge en fast och bekväm viloplats för alla djur. Alla sovplatser ska hållas rena och torra.

3.7.   Hantering

Anläggningarna ska inrätta träningsprogram för att få djuren att samarbeta under försöken. Träningsprogrammen ska anpassas till respektive art och dess ursprung, försöken och projektets längd. Social kontakt med människor ska prioriteras och anpassas till respektive art och dess ursprung, försöken och projektets längd.

DEL B:   ARTSPECIFIK DEL

1.   Möss, råttor, gerbiler, hamstrar och marsvin

I denna och senare tabeller för möss, råttor, gerbiler, hamstrar och marsvin avses med ”djurutrymmets höjd” det vertikala avståndet mellan utrymmets golv och överdel, och denna höjd ska finnas över mer än 50 % av den minsta golvytan innan berikningsanordningar har satts in.

Vid utformning av försök ska djurens potentiella tillväxt beaktas så att de får tillräckligt stort utrymme (enligt tabellerna 1.1–1.5) under hela den tid undersökningen pågår.

Tabell 1.1.   Möss

| | Kroppsvikt
  (g) | Djurutrymmets minsta storlek
  (cm2) | Golvyta per djur
  (cm2) | Djur-utrymmets minsta höjd
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I besättning och under försök | < 20 | 330 | 60 | 12 | [Jan. 2012] |
| 20–25 | 330 | 70 | 12 |
| 25–30 | 330 | 80 | 12 |
| > 30 | 330 | 100 | 12 |
| Uppfödning | | 330
  För ett monogamt par (utavlat/inavlat) eller en trio (inavlad).För varje ytterligare hona med kull ska 180 cm2 läggas till. | | 12 |
| Besättning hos uppfödare (1)

  Djurutrymmets storlek 950 cm2 | < 20 | 950 | 40 | 12 |
| Djurutrymmets storlek 1 500 cm2 | < 20 | 1 500 | 30 | 12 |

Kroppsvikt

(g)

Djurutrymmets minsta storlek

(cm2)

Golvyta per djur

(cm2)

Djur-utrymmets minsta höjd

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

I besättning och under försök

< 20

330

60

12

[Jan. 2012]

20–25

330

70

12

25–30

330

80

12

> 30

330

100

12

Uppfödning

330

För ett monogamt par (utavlat/inavlat) eller en trio (inavlad).För varje ytterligare hona med kull ska 180 cm2 läggas till.

12

Besättning hos uppfödare (1)

Djurutrymmets storlek 950 cm2

< 20

950

40

12

Djurutrymmets storlek 1 500 cm2

< 20

1 500

30

12

Tabell 1.2.   Råttor

| | Kroppsvikt
  (g) | Djurutrymmets minsta storlek
  (cm2) | Golvyta per djur
  (cm2) | Djur-utrymmets minsta höjd
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I besättning och under försök (2) | < 200 | 800 | 200 | 18 | [Jan. 2012] |
| 200–300 | 800 | 250 | 18 |
| 300–400 | 800 | 350 | 18 |
| 400–600 | 800 | 450 | 18 |
| > 600 | 1 500 | 600 | 18 |
| Uppfödning | | 800
  Hona med kull. För varje ytterligare vuxet djur som permanent tillförs djurutrymmet ska 400 cm2 läggas till. | | 18 |
| Besättning hos uppfödare (3)

  Djurutrymmets storlek 1 500 cm2 | < 50 | 1 500 | 100 | 18 |
| 50–100 | 1 500 | 125 | 18 |
| 100–150 | 1 500 | 150 | 18 |
| 150–200 | 1 500 | 175 | 18 |
| Djurutrymmets storlek
  2 500 cm (3) | < 100 | 2 500 | 100 | 18 |
| 100–150 | 2 500 | 125 | 18 |
| 150–200 | 2 500 | 150 | 18 |

Kroppsvikt

(g)

Djurutrymmets minsta storlek

(cm2)

Golvyta per djur

(cm2)

Djur-utrymmets minsta höjd

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

I besättning och under försök (2)

< 200

800

200

18

[Jan. 2012]

200–300

800

250

18

300–400

800

350

18

400–600

800

450

18

> 600

1 500

600

18

Uppfödning

800

Hona med kull. För varje ytterligare vuxet djur som permanent tillförs djurutrymmet ska 400 cm2 läggas till.

18

Besättning hos uppfödare (3)

Djurutrymmets storlek 1 500 cm2

< 50

1 500

100

18

50–100

1 500

125

18

100–150

1 500

150

18

150–200

1 500

175

18

Djurutrymmets storlek

2 500 cm (3)

< 100

2 500

100

18

100–150

2 500

125

18

150–200

2 500

150

18

Tabell 1.3.   Gerbiler

| | Kroppsvikt
  (g) | Djurutrymmets minsta storlek
  (cm2) | Golvyta per djur
  (cm2) | Djur-utrymmets minsta höjd
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I besättning och under försök | < 40 | 1 200 | 150 | 18 | [Jan. 2012] |
| > 40 | 1 200 | 250 | 18 |
| Uppfödning | | 1 200 Monogamt par eller trio med avkomma. | | 18 |

Kroppsvikt

(g)

Djurutrymmets minsta storlek

(cm2)

Golvyta per djur

(cm2)

Djur-utrymmets minsta höjd

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

I besättning och under försök

< 40

1 200

150

18

[Jan. 2012]

> 40

1 200

250

18

Uppfödning

1 200 Monogamt par eller trio med avkomma.

18

Tabell 1.4.   Hamstrar

| | Kroppsvikt
  (g) | Djurutrymmets minsta yta
  (cm2) | Golvyta per djur
  (cm2) | Djur-utrymmets minsta höjd
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I besättning och under försök | < 60 | 800 | 150 | 14 | [Jan. 2012] |
| 60–100 | 800 | 200 | 14 |
| > 100 | 800 | 250 | 14 |
| Uppfödning | | 800
  Hona eller monogamt par med kull | | 14 |
| Besättning hos uppfödare (4) | < 60 | 1 500 | 100 | 14 |

Kroppsvikt

(g)

Djurutrymmets minsta yta

(cm2)

Golvyta per djur

(cm2)

Djur-utrymmets minsta höjd

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

I besättning och under försök

< 60

800

150

14

[Jan. 2012]

60–100

800

200

14

> 100

800

250

14

Uppfödning

800

Hona eller monogamt par med kull

14

Besättning hos uppfödare (4)

< 60

1 500

100

14

Tabell 1.5.   Marsvin

| | Kroppsvikt
  (g) | Djurutrymmets minsta storlek
  (cm2) | Golvyta per djur
  (cm2) | Djur-utrymmets minsta höjd
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I besättning och under försök | < 200 | 1 800 | 200 | 23 | [Jan. 2012] |
| 200–300 | 1 800 | 350 | 23 |
| 300–450 | 1 800 | 500 | 23 |
| 450–700 | 2 500 | 700 | 23 |
| 700 | 2 500 | 900 | 23 |
| Uppfödning | | 2 500
  Par med kull.För varje ytterligare reproducerande hona ska 1 000 cm2 läggas till. | | 23 |

Kroppsvikt

(g)

Djurutrymmets minsta storlek

(cm2)

Golvyta per djur

(cm2)

Djur-utrymmets minsta höjd

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

I besättning och under försök

< 200

1 800

200

23

[Jan. 2012]

200–300

1 800

350

23

300–450

1 800

500

23

450–700

2 500

700

23

700

2 500

900

23

Uppfödning

2 500

Par med kull.För varje ytterligare reproducerande hona ska 1 000 cm2 läggas till.

23

2.   Kaniner

Inom djurutrymmet ska det finnas ett upphöjt område. Djuren ska kunna ligga, sitta och utan svårighet röra sig under det upphöjda området, och det ska inte täcka mer än 40 % av golvytan. Om det finns goda vetenskapliga eller veterinärmedicinska skäl för att inte använda en hylla, ska djurutrymmet vara 33 % större för en ensam kanin och 60 % större för två kaniner. Om kaniner under 10 veckors ålder ges tillgång till ett upphöjt område, ska det upphöjda områdets mått vara minst 55 × 25 cm, och höjden över golvet ska vara tillräcklig för att djuren ska kunna utnyttja den.

Tabell 2.1.   Kaniner över 10 veckors ålder

Tabell 2.1 gäller både burar och lösdriftsutrymmen. En extra golvyta på 3 000 cm2 per kanin ska läggas till för den tredje, fjärde, femte och sjätte kaninen, och därefter 2 500 cm2 för varje ytterligare kanin över antalet sex.

| Slutlig kroppsvikt
  (kg) | Minsta golvyta för ett eller två socialt harmoniska djur
  (cm2) | Minsta höjd
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- |
| under 3 | 3 500 | 45 | [Jan. 2012] |
| 3–5 | 4 200 | 45 |
| över 5 | 5 400 | 60 |

Slutlig kroppsvikt

(kg)

Minsta golvyta för ett eller två socialt harmoniska djur

(cm2)

Minsta höjd

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

under 3

3 500

45

[Jan. 2012]

3–5

4 200

45

över 5

5 400

60

Tabell 2.2.   Kaninhona med kull

| Kaninhonans vikt
  (kg) | Djurutrymmets minsta storlek
  (cm2) | Tillägg för bolådor
  (cm2) | Minsta höjd
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| under 3 | 3 500 | 1 000 | 45 | [Jan. 2012] |
| 3–5 | 4 200 | 1 200 | 45 |
| över 5 | 5 400 | 1 400 | 60 |

Kaninhonans vikt

(kg)

Djurutrymmets minsta storlek

(cm2)

Tillägg för bolådor

(cm2)

Minsta höjd

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

under 3

3 500

1 000

45

[Jan. 2012]

3–5

4 200

1 200

45

över 5

5 400

1 400

60

Tabell 2.3.   Kaniner över 10 veckors ålder

Tabell 2.3 gäller både burar och lösdriftsutrymmen.

| Ålder | Djurutrymmets minsta storlek
  (cm2) | Minsta golvyta per djur
  (cm2) | Minsta höjd
  (cm) |
| --- | --- | --- | --- |
| Avvänjning till 7 veckor | 4 000 | 800 | 40 |
| Från 7 till 10 veckor | 4 000 | 1 200 | 40 |

Ålder

Djurutrymmets minsta storlek

(cm2)

Minsta golvyta per djur

(cm2)

Minsta höjd

(cm)

Avvänjning till 7 veckor

4 000

800

40

Från 7 till 10 veckor

4 000

1 200

40

Tabell 2.4.   Kaniner: Optimala mått för upphöjda områden i djurutrymmen med de mått som anges i tabell 2.1.

| Ålder i veckor | Slutlig kroppsvikt
  (kg) | Optimal storlek
  (cm × cm) | Optimal höjd från djurutrymmets storlek
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| över 10 | under 3 | 55 × 25 | 25 | [Jan. 2012] |
| 3–5 | 55 × 30 | 25 |
| över 5 | 60 × 35 | 30 |

Ålder i veckor

Slutlig kroppsvikt

(kg)

Optimal storlek

(cm × cm)

Optimal höjd från djurutrymmets storlek

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

över 10

under 3

55 × 25

25

[Jan. 2012]

3–5

55 × 30

25

över 5

60 × 35

30

3.   Katter

Tabell 3.1.   Katter

Det minsta utrymme där en avelshona med kull kan hållas är utrymmet för en ensam katt, vilket gradvis bör ökas så att inhysningen för kullar vid fyra månaders ålder uppfyller ovanstående utrymmeskrav för vuxna katter.

Platser för utfodring och för kattlådor ska ligga minst 0,5 meter isär och får inte byta plats med varandra.

| | Golv (5)

  (m2) | Hyllor
  (m2) | Höjd
  (m) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Minsta mått för ett vuxet djur | 1,5 | 0,5 | 2 | [Jan. 2017] |
| Tillägg för varje ytterligare djur | 0,75 | 0,25 | – |

Golv (5)

(m2)

Hyllor

(m2)

Höjd

(m)

Datum som avses i artikel 34.2

Minsta mått för ett vuxet djur

1,5

0,5

2

[Jan. 2017]

Tillägg för varje ytterligare djur

0,75

0,25

–

4.   Hundar

Det inre djurutrymmet ska motsvara minst 50 % av det minsta utrymme som hundarna ska ha tillgång till enligt tabell 4.1.

De minsta utrymmen som anges nedan är baserade på behoven hos beaglar, men storväxta raser som sankt bernhardshund och irländsk varghund kan kräva betydligt större utrymmen än de som anges i tabell 4.1. För andra raser än beagle ska minsta utrymmen beslutas i samråd med veterinärpersonal.

Tabell 4.1.   Hundar

Hundar som hålls i par eller i grupp kan var och en begränsas till halva det totala utrymmet (2 m2 för en hund under 20 kg, 4 m2 för en hund över 20 kg) medan de genomgår försök enligt detta direktiv, om denna separation är nödvändig för vetenskapliga ändamål.

En digivande tik med kull ska ha samma utrymme som en ensam tik med samma vikt. Valpningsutrymmet ska vara utformat så att tiken kan förflytta sig bort från valparna till en annan avdelning eller ett upphöjt område.

| Vikt
  (kg) | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Minsta golvyta för ett eller två djur
  (m2) | Minsta tillägg för varje ytterligare djur
  (m2) | Minsta höjd
  (m) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| < 20 | 4 | 4 | 2 | 2 | [Jan. 2017] |
| > 20 | 8 | 8 | 4 | 2 |

Vikt

(kg)

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Minsta golvyta för ett eller två djur

(m2)

Minsta tillägg för varje ytterligare djur

(m2)

Minsta höjd

(m)

Datum som avses i artikel 34.2

< 20

4

4

2

2

[Jan. 2017]

> 20

8

8

4

2

Tabell 4.2.   Hundar – avvanda djur

| Hundens vikt
  (kg) | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Minsta golvyta per djur
  (m2) | Minsta höjd
  (m) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| < 5 | 4 | 0,5 | 2 | [Jan. 2017] |
| 5–10 | 4 | 1,0 | 2 |
| 10–15 | 4 | 1,5 | 2 |
| 15–20 | 4 | 2 | 2 |
| > 20 | 8 | 4 | 2 |

Hundens vikt

(kg)

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Minsta golvyta per djur

(m2)

Minsta höjd

(m)

Datum som avses i artikel 34.2

< 5

4

0,5

2

[Jan. 2017]

5–10

4

1,0

2

10–15

4

1,5

2

15–20

4

2

2

> 20

8

4

2

5.   Illrar

Tabell 5.   Illrar

| | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Minsta golvyta per djur
  (m2) | Minsta höjd
  (m) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Djur upp till 600 g | 4 500 | 1 500 | 50 | [Jan. 2012] |
| Djur över 600 g | 4 500 | 3 000 | 50 |
| Vuxna hanar | 6 000 | 6 000 | 50 |
| Hona med kull | 5 400 | 5 400 | 50 |

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Minsta golvyta per djur

(m2)

Minsta höjd

(m)

Datum som avses i artikel 34.2

Djur upp till 600 g

4 500

1 500

50

[Jan. 2012]

Djur över 600 g

4 500

3 000

50

Vuxna hanar

6 000

6 000

50

Hona med kull

5 400

5 400

50

6.   Icke-mänskliga primater

Tabell 6.1.   Silkesapor och tamariner

| | Minsta golvyta i djurutrymmen för 1 (6) eller 2 djur plus ungar upp till 5 månaders ålder
  (m2) | Minsta volym för varje ytterligare djur över 5 månader
  (m 3) | Djurutrymmets minsta höjd
  (m) (7) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Silkesapor | 0,5 | 0,2 | 1,5 | [Jan. 2017] |
| Tamariner | 1,5 | 0,2 | 1,5 |

Minsta golvyta i djurutrymmen för 1 (6) eller 2 djur plus ungar upp till 5 månaders ålder

(m2)

Minsta volym för varje ytterligare djur över 5 månader

(m 3)

Djurutrymmets minsta höjd

(m) (7)

Datum som avses i artikel 34.2

Silkesapor

0,5

0,2

1,5

[Jan. 2017]

Tamariner

1,5

0,2

1,5

Tabell 6.2.   Dödskalleapor

| Minsta golvyta i djurutrymmen för 1 (8) eller 2 djur
  (m2) | Minsta volym för varje ytterligare djur över 6 månader
  (m3) | Djurutrymmets minsta höjd
  (m) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- |
| 2,0 | 0,5 | 1,8 | [Jan. 2017] |

Minsta golvyta i djurutrymmen för 1 (8) eller 2 djur

(m2)

Minsta volym för varje ytterligare djur över 6 månader

(m3)

Djurutrymmets minsta höjd

(m)

Datum som avses i artikel 34.2

2,0

0,5

1,8

[Jan. 2017]

Tabell 6.3.   Makaker och gröna markattor (9)

| | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Djurutrymmets minsta volym
  (m3) | Minsta volym per djur
  (m3) | Djurutrymmets minsta höjd
  (m) | Datum som avses i artikel 34.2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Djur under 3 års ålder (10) | 2,0 | 3,6 | 1,0 | 1,8 | [Jan. 2017] |
| Djur från och med 3 års ålder (11) | 2,0 | 3,6 | 1,8 | 1,8 |
| Djur som hålls för avelsändamål (12) | | | 3,5 | 2,0 |

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Djurutrymmets minsta volym

(m3)

Minsta volym per djur

(m3)

Djurutrymmets minsta höjd

(m)

Datum som avses i artikel 34.2)

Djur under 3 års ålder (10)

2,0

3,6

1,0

1,8

[Jan. 2017]

Djur från och med 3 års ålder (11)

2,0

3,6

1,8

1,8

Djur som hålls för avelsändamål (12)

3,5

2,0

Tabell 6.4.   Babianer (13)

| | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Djurutrymmets minsta volym
  (m3) | Minsta volym per djur
  (m3) | Djurutrymmets minsta höjd
  (m) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Djur (14) under 4 års ålder | 4,0 | 7,2 | 3,0 | 1,8 | [Jan. 2017] |
| Djur (14) från och med 4 års ålder | 7,0 | 12,6 | 6,0 | 1,8 |
| Djur som hålls för avelsändamål (15) | | | 12,0 | 2,0 |

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Djurutrymmets minsta volym

(m3)

Minsta volym per djur

(m3)

Djurutrymmets minsta höjd

(m)

Datum som avses i artikel 34.2

Djur (14) under 4 års ålder

4,0

7,2

3,0

1,8

[Jan. 2017]

Djur (14) från och med 4 års ålder

7,0

12,6

6,0

1,8

Djur som hålls för avelsändamål (15)

12,0

2,0

7.   Lantbruksdjur

Tabell 7.1.   Nötkreatur

| Kroppsvikt
  (kg) | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Minsta golvyta/djur
  (m2/djur) | Utrymme vid fodertråg vid fri utfodring av nötkreatur utan horn
  (m/djur) | Utrymme vid fodertråg vid restriktiv utfodring av nötkreatur utan
  (m/djur) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 100 | 2,50 | 2,30 | 0,10 | 0,30 | [Jan. 2017] |
| > 100–200 | 4,25 | 3,40 | 0,15 | 0,50 |
| > 200–400 | 6,00 | 4,80 | 0,18 | 0,60 |
| > 400–600 | 9,00 | 7,50 | 0,21 | 0,70 |
| > 600–800 | 11,00 | 8,75 | 0,24 | 0,80 |
| > 800 | 16,00 | 10,00 | 0,30 | 1,00 |

Kroppsvikt

(kg)

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Minsta golvyta/djur

(m2/djur)

Utrymme vid fodertråg vid fri utfodring av nötkreatur utan horn

(m/djur)

Utrymme vid fodertråg vid restriktiv utfodring av nötkreatur utan

(m/djur)

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 100

2,50

2,30

0,10

0,30

[Jan. 2017]

> 100–200

4,25

3,40

0,15

0,50

> 200–400

6,00

4,80

0,18

0,60

> 400–600

9,00

7,50

0,21

0,70

> 600–800

11,00

8,75

0,24

0,80

> 800

16,00

10,00

0,30

1,00

Tabell 7.2.   Får och getter

| Kroppsvikt
  (kg) | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Minsta golvyta/djur
  (m2/djur) | Skiljeväggens minsta höjd
  (m) | Utrymme vid fodertråg vid fri utfodring
  (m/djur) | Utrymme vid fodertråg vid restriktiv utfodring
  (m/djur) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 20 | 1,0 | 0,7 | 1,0 | 0,10 | 0,25 | [Jan. 2017] |
| > 20–35 | 1,5 | 1,0 | 1,2 | 0,10 | 0,30 |
| > 35–60 | 2,0 | 1,5 | 1,2 | 0,12 | 0,40 |
| över 60 | 3,0 | 1,8 | 1,5 | 0,12 | 0,50 |

Kroppsvikt

(kg)

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Minsta golvyta/djur

(m2/djur)

Skiljeväggens minsta höjd

(m)

Utrymme vid fodertråg vid fri utfodring

(m/djur)

Utrymme vid fodertråg vid restriktiv utfodring

(m/djur)

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 20

1,0

0,7

1,0

0,10

0,25

[Jan. 2017]

> 20–35

1,5

1,0

1,2

0,10

0,30

> 35–60

2,0

1,5

1,2

0,12

0,40

över 60

3,0

1,8

1,5

0,12

0,50

Tabell 7.3.   Svin och minigrisar

| Levande vikt
  (kg) | Djurutrymmets minsta storlek (16)

  (m2) | Minsta golvyta/djur
  (m2/djur) | Minsta liggplats per djur (vid termoneutrala förhållanden)
  (m2/djur) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 5 | 2,0 | 0,20 | 0,10 | [Jan. 2017] |
| > 5–10 | 2,0 | 0,25 | 0,11 |
| > 10–20 | 2,0 | 0,35 | 0,18 |
| > 20–30 | 2,0 | 0,50 | 0,24 |
| > 30–50 | 2,0 | 0,70 | 0,33 |
| > 50–70 | 3,0 | 0,80 | 0,41 |
| > 70–100 | 3,0 | 1,00 | 0,53 |
| > 100–150 | 4,0 | 1,35 | 0,70 |
| över 150 | 5,0 | 2,50 | 0,95 |
| Vuxna (konventionella) galtar | 7,5 | | 1,30 |

Levande vikt

(kg)

Djurutrymmets minsta storlek (16)

(m2)

Minsta golvyta/djur

(m2/djur)

Minsta liggplats per djur (vid termoneutrala förhållanden)

(m2/djur)

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 5

2,0

0,20

0,10

[Jan. 2017]

> 5–10

2,0

0,25

0,11

> 10–20

2,0

0,35

0,18

> 20–30

2,0

0,50

0,24

> 30–50

2,0

0,70

0,33

> 50–70

3,0

0,80

0,41

> 70–100

3,0

1,00

0,53

> 100–150

4,0

1,35

0,70

över 150

5,0

2,50

0,95

Vuxna (konventionella) galtar

7,5

1,30

Tabell 7.4.   Hästdjur

Den kortaste sidan ska vara minst 1,5 gånger djurets mankhöjd. Inomhusutrymmen ska vara så höga att djuren kan födas upp till sin fulla höjd.

| Mankhöjd
  (m) | Minsta golvyta/djur
  (m2/animal) | Djurutrymmets minsta höjd
  (m) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- |
| För varje djur som hålls individuellt eller i grupper på upp till tre djur | För varje djur som hålls i grupper på fyra eller fler djur | Fölningsbox/sto med föl |
| 1,00–1,40 | 9,0 | 6,0 | 16 | 3,00 | [Jan. 2017] |
| > 1,40–1,60 | 12,0 | 9,0 | 20 | 3,00 |
| över 1,60 | 16,0 | (2 × MH)2
   (17) | 20 | 3,00 |

Mankhöjd

(m)

Minsta golvyta/djur

(m2/animal)

Djurutrymmets minsta höjd

(m)

Datum som avses i artikel 34.2

För varje djur som hålls individuellt eller i grupper på upp till tre djur

För varje djur som hålls i grupper på fyra eller fler djur

Fölningsbox/sto med föl

1,00–1,40

9,0

6,0

16

3,00

[Jan. 2017]

> 1,40–1,60

12,0

9,0

20

3,00

över 1,60

16,0

(2 × MH)2
   (17)

20

3,00

8.   Fåglar

Tabell 8.1.   Tamhöns

Om det av vetenskapliga skäl inte är möjligt att tillhandahålla dessa minimimått för djurutrymmet ska begränsningens varaktighet motiveras av försöksledaren och beslutas i samråd med veterinärpersonal. Fåglarna kan i så fall hållas i mindre utrymmen med lämplig berikning och med en golvyta på minst 0,75 m2.

| Kroppsvikt
  (g) | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Minsta yta per fågel
  (m2) | Minsta höjd
  (cm) | Fodertrågets minsta längd per fågel
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 200 | 1,00 | 0,025 | 30 | 3 | [Jan. 2012] |
| > 200–300 | 1,00 | 0,03 | 30 | 3 |
| > 300–600 | 1,00 | 0,05 | 40 | 7 |
| > 600–1 200 | 2,00 | 0,09 | 50 | 15 |
| > 1 200–1 800 | 2,00 | 0,11 | 75 | 15 |
| > 1 800–2 400 | 2,00 | 0,13 | 75 | 15 |
| över 2 400 | 2,00 | 0,21 | 75 | 15 |

Kroppsvikt

(g)

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Minsta yta per fågel

(m2)

Minsta höjd

(cm)

Fodertrågets minsta längd per fågel

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 200

1,00

0,025

30

3

[Jan. 2012]

> 200–300

1,00

0,03

30

3

> 300–600

1,00

0,05

40

7

> 600–1 200

2,00

0,09

50

15

> 1 200–1 800

2,00

0,11

75

15

> 1 800–2 400

2,00

0,13

75

15

över 2 400

2,00

0,21

75

15

Tabell 8.2.   Tamkalkon

Alla djurutrymmets sidor ska vara minst 1,5 m långa. Om det av vetenskapliga skäl inte är möjligt att tillhandahålla dessa minimimått ska begränsningens varaktighet motiveras av försöksledaren och beslutas i samråd med veterinärpersonal. Fåglarna kan i så fall hållas i mindre utrymmen med lämplig berikning och med en golvyta på minst 0,75 m2 och en höjd på minst 50 cm för fåglar under 0,6 kg, 75 cm för fåglar under 4 kg och 100 cm för fåglar över 4 kg. Dessa utrymmen kan användas för att hålla små grupper av fåglar i enlighet med de utrymmesmått som anges i tabell 8.2.

| Kroppsvikt
  (g) | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Minsta yta per fågel
  (m2) | Minsta höjd
  (cm) | Fodertrågets minsta längd per fågel
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 0,3 | 2,00 | 0,13 | 50 | 3 | [Jan. 2012] |
| > 0,3–0,6 | 2,00 | 0,17 | 50 | 7 |
| > 0,6–1 | 2,00 | 0,30 | 100 | 15 |
| > 1–4 | 2,00 | 0,35 | 100 | 15 |
| > 4–8 | 2,00 | 0,40 | 100 | 15 |
| > 8–12 | 2,00 | 0,50 | 150 | 20 |
| > 12–16 | 2,00 | 0,55 | 150 | 20 |
| > 16–20 | 2,00 | 0,60 | 150 | 20 |
| över 20 | 3,00 | 1,00 | 150 | 20 |

Kroppsvikt

(g)

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Minsta yta per fågel

(m2)

Minsta höjd

(cm)

Fodertrågets minsta längd per fågel

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 0,3

2,00

0,13

50

3

[Jan. 2012]

> 0,3–0,6

2,00

0,17

50

7

> 0,6–1

2,00

0,30

100

15

> 1–4

2,00

0,35

100

15

> 4–8

2,00

0,40

100

15

> 8–12

2,00

0,50

150

20

> 12–16

2,00

0,55

150

20

> 16–20

2,00

0,60

150

20

över 20

3,00

1,00

150

20

Tabell 8.3.   Vaktlar

| Kroppsvikt
  (g) | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Yta per fågel som hålls i par
  (m2) | Yta per ytterligare fågel som hålls i grupp
  (m2) | Minsta höjd
  (cm) | Fodertrågets minsta längd per fågel
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 150 | 1,00 | 0,5 | 0,10 | 20 | 4 | [Jan. 2012] |
| över 150 | 1,00 | 0,6 | 0,15 | 30 | 4 |

Kroppsvikt

(g)

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Yta per fågel som hålls i par

(m2)

Yta per ytterligare fågel som hålls i grupp

(m2)

Minsta höjd

(cm)

Fodertrågets minsta längd per fågel

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 150

1,00

0,5

0,10

20

4

[Jan. 2012]

över 150

1,00

0,6

0,15

30

4

Tabell 8.4.   Änder och gäss

Om det av vetenskapliga skäl inte är möjligt att tillhandahålla dessa minimimått för djurutrymmet ska begränsningens varaktighet motiveras av försöksledaren och beslutas i samråd med veterinärpersonal. Fåglarna kan i så fall hållas i mindre utrymmen med lämplig berikning och med en golvyta på minst 0,75 m2. Dessa utrymmen kan användas för att hålla små grupper av fåglar i enlighet med de utrymmesmått som anges i tabell 8.4.

| Kroppsvikt
  (g) | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Yta per fågel
  (m2) (18) | Minsta höjd
  (cm) | Fodertrågets minsta längd per fågel
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Änder | | [Jan. 2012] |
| Upp till 300 | 2,00 | 0,10 | 50 | 10 |
| > 300–1 200 (19) | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| > 1 200–3 500 | 2,00 | 0,25 | 200 | 15 |
| över 3 500 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |
| Gäss | |
| Upp till 500 | 2,00 | 0,20 | 200 | 10 |
| > 500–2 000 | 2,00 | 0,33 | 200 | 15 |
| över 2 000 | 2,00 | 0,50 | 200 | 15 |

Kroppsvikt

(g)

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Yta per fågel

(m2) (18)

Minsta höjd

(cm)

Fodertrågets minsta längd per fågel

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

Änder

[Jan. 2012]

Upp till 300

2,00

0,10

50

10

> 300–1 200 (19)

2,00

0,20

200

10

> 1 200–3 500

2,00

0,25

200

15

över 3 500

2,00

0,50

200

15

Gäss

Upp till 500

2,00

0,20

200

10

> 500–2 000

2,00

0,33

200

15

över 2 000

2,00

0,50

200

15

Tabell 8.5.   Änder och gäss: Minsta dammstorlekar (20)

| | Yta
  (m2) | Djup
  (cm) |
| --- | --- | --- |
| Änder | 0,5 | 30 |
| Gäss | 0,5 | 10–30 |

Yta

(m2)

Djup

(cm)

Änder

0,5

30

Gäss

0,5

10–30

Tabell 8.6.   Duvor

Utrymmena ska vara långa och smala (t.ex. 2 m × 1 m) och inte kvadratiska så att fåglarna kan flyga korta sträckor.

| Gruppstorlek | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Minsta höjd
  (cm) | Fodertrågets minsta längd per fågel
  (cm) | Minsta sittplats per fågel
  (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 6 | 2 | 200 | 5 | 30 | [Jan. 2012] |
| 7–12 | 3 | 200 | 5 | 30 |
| för varje ytterligare fågel utöver 12 | 0,15 | | 5 | 30 |

Gruppstorlek

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Minsta höjd

(cm)

Fodertrågets minsta längd per fågel

(cm)

Minsta sittplats per fågel

(cm)

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 6

2

200

5

30

[Jan. 2012]

7–12

3

200

5

30

för varje ytterligare fågel utöver 12

0,15

5

30

Tabell 8.7.   Sebrafinkar

Utrymmena ska vara långa och smala (t.ex. 2 m × 1 m) så att fåglarna kan flyga korta sträckor. För häckningsstudier kan par hållas i mindre utrymmen med lämplig berikning där golvytan är minst 0,5 m2 och höjden är minst 40 cm. Begränsningens varaktighet ska motiveras av försöksledaren och beslutas i samråd med veterinärpersonal.

| Gruppstorlek | Djurutrymmets minsta storlek
  (m2) | Minsta höjd
  (cm) | Fodertrågets minsta längd per fågel (cm) | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 6 | 1,0 | 100 | 2 | [Jan. 2012] |
| 7–12 | 1,5 | 200 | 2 |
| 13–20 | 2,0 | 200 | 3 |
| för varje ytterligare fågel utöver 20 | 0,05 | | 1 per 6 fåglar |

Gruppstorlek

Djurutrymmets minsta storlek

(m2)

Minsta höjd

(cm)

Fodertrågets minsta längd per fågel (cm)

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 6

1,0

100

2

[Jan. 2012]

7–12

1,5

200

2

13–20

2,0

200

3

för varje ytterligare fågel utöver 20

0,05

1 per 6 fåglar

9.   Groddjur

Tabell 9.1.   Helakvatiska stjärtgroddjur

| Kroppslängd (21)

  (cm) | Vattenytans minsta area
  (cm2) | Minsta tillägg till vattenytans area för varje ytterligare djur i grupputrymmet
  (cm2) | Minsta vattendjup
  (cm) | Optimal temperatur | Relativ luftfuktighet | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 10 | 262,5 | 50 | 13 | 15–22 °C | 100 % | [Jan. 2012] |
| > 10–15 | 525 | 110 | 13 |
| > 15–20 | 875 | 200 | 15 |
| > 20–30 | 1 837,5 | 440 | 15 |
| över 30 | 3 150 | 800 | 20 |

Kroppslängd (21)

(cm)

Vattenytans minsta area

(cm2)

Minsta tillägg till vattenytans area för varje ytterligare djur i grupputrymmet

(cm2)

Minsta vattendjup

(cm)

Optimal temperatur

Relativ luftfuktighet

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 10

262,5

50

13

15–22 °C

100 %

[Jan. 2012]

> 10–15

525

110

13

> 15–20

875

200

15

> 20–30

1 837,5

440

15

över 30

3 150

800

20

Tabell 9.2.   Helakvatiska stjärtlösa groddjur (22)

| Kroppslängd (23)

  (cm) | Vattenytans minsta area
  (cm2) | Minsta tillägg till vattenytans area för varje ytterligare djur i grupputrymmet
  (cm2) | Minsta vattendjup
  (cm) | Optimal temperatur | Relativ luftfuktighet | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Under 6 | 160 | 40 | 6 | 18–22 °C | 100 % | [Jan. 2012] |
| 6–9 | 300 | 75 | 8 |
| > 9–12 | 600 | 150 | 10 |
| över 12 | 920 | 230 | 12,5 |

Kroppslängd (23)

(cm)

Vattenytans minsta area

(cm2)

Minsta tillägg till vattenytans area för varje ytterligare djur i grupputrymmet

(cm2)

Minsta vattendjup

(cm)

Optimal temperatur

Relativ luftfuktighet

Datum som avses i artikel 34.2

Under 6

160

40

6

18–22 °C

100 %

[Jan. 2012]

6–9

300

75

8

> 9–12

600

150

10

över 12

920

230

12,5

Tabell 9.3.   Halvakvatiska stjärtlösa groddjur

| Kroppslängd (24)

  (cm) | Djurutrymmets minsta storlek (25)

  (cm2) | Minsta yta för varje ytterligare djur i grupputrymmet
  (cm2) | Djurutrymmets minsta höjd (26)

  (cm) | Minsta vattendjup
  (cm) | Optimal temperatur | Relativ luftfuktighet | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 10–15 °C | 50–80 % | [Jan. 2012] |
| > 5,0–7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| över 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Kroppslängd (24)

(cm)

Djurutrymmets minsta storlek (25)

(cm2)

Minsta yta för varje ytterligare djur i grupputrymmet

(cm2)

Djurutrymmets minsta höjd (26)

(cm)

Minsta vattendjup

(cm)

Optimal temperatur

Relativ luftfuktighet

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 5,0

1 500

200

20

10

10–15 °C

50–80 %

[Jan. 2012]

> 5,0–7,5

3 500

500

30

10

över 7,5

4 000

700

30

15

Tabell 9.4.   Marklevande stjärtlösa groddjur

| Kroppslängd (27)

  (cm) | Djurutrymmets minsta storlek (28)

  (cm2) | Minsta yta för varje ytterligare djur i grupputrymmet
  (cm2) | Djurutrymmets minsta höjd (29)

  (cm) | Minsta vattendjup
  (cm) | Optimal temperatur | Relativ luftfuktighet | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 5,0 | 1 500 | 200 | 20 | 10 | 23–27 °C | 50–80 % | [Jan. 2012] |
| > 5,0–7,5 | 3 500 | 500 | 30 | 10 |
| över 7,5 | 4 000 | 700 | 30 | 15 |

Kroppslängd (27)

(cm)

Djurutrymmets minsta storlek (28)

(cm2)

Minsta yta för varje ytterligare djur i grupputrymmet

(cm2)

Djurutrymmets minsta höjd (29)

(cm)

Minsta vattendjup

(cm)

Optimal temperatur

Relativ luftfuktighet

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 5,0

1 500

200

20

10

23–27 °C

50–80 %

[Jan. 2012]

> 5,0–7,5

3 500

500

30

10

över 7,5

4 000

700

30

15

Tabell 9.5.   Trädlevande stjärtlösa groddjur

| Kroppslängd (30)

  (cm) | Djurutrymmets minsta storlek (31)

  (cm2) | Minsta yta för varje ytterligare djur i grupputrymmet
  (cm2) | Djurutrymmets minsta höjd (32)

  (cm) | Optimal temperatur | Relativ luftfuktighet | Datum som avses i artikel 34.2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 3,0 | 900 | 100 | 30 | 18–25 °C | 50–70 % | [Jan. 2012] |
| över 3,0 | 1 500 | 200 | 30 |

Kroppslängd (30)

(cm)

Djurutrymmets minsta storlek (31)

(cm2)

Minsta yta för varje ytterligare djur i grupputrymmet

(cm2)

Djurutrymmets minsta höjd (32)

(cm)

Optimal temperatur

Relativ luftfuktighet

Datum som avses i artikel 34.2)

Upp till 3,0

900

100

30

18–25 °C

50–70 %

[Jan. 2012]

över 3,0

1 500

200

30

10.   Kräldjur

Tabell 10.1.   Vattenlevande sköldpaddor

| Kroppslängd (33)

  (cm) | Vattenytans minsta area
  (cm2) | Minsta tillägg till vattenytans area för varje ytterligare djur i grupputrymmet
  (cm2) | Minsta vattendjup
  (cm) | Optimal temperatur | Relativ luftfuktighet | Datum som avses i artikel 34.2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 5 | 600 | 100 | 10 | 20–25 °C | 80–70 % | [Jan. 2012] |
| > 5–10 | 1 600 | 300 | 15 |
| > 10–15 | 3 500 | 600 | 20 |
| > 15–20 | 6 000 | 1 200 | 30 |
| > 20–30 | 10 000 | 2 000 | 35 |
| över 30 | 20 000 | 5 000 | 40 |

Kroppslängd (33)

(cm)

Vattenytans minsta area

(cm2)

Minsta tillägg till vattenytans area för varje ytterligare djur i grupputrymmet

(cm2)

Minsta vattendjup

(cm)

Optimal temperatur

Relativ luftfuktighet

Datum som avses i artikel 34.2

Upp till 5

600

100

10

20–25 °C

80–70 %

[Jan. 2012]

> 5–10

1 600

300

15

> 10–15

3 500

600

20

> 15–20

6 000

1 200

30

> 20–30

10 000

2 000

35

över 30

20 000

5 000

40

Tabell 10.2.   Landlevande ormar

| Kroppslängd (34)

  (cm) | Minsta golvyta
  (cm2) | Minsta yta för varje ytterligare djur i grupputrymmet
  (cm2) | Djurutrymmets minsta höjd (35)

  (cm) | Optimal temperatur | Relativ luftfuktighet | Datum som avses i artikel 34.2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Upp till 30 | 300 | 150 | 10 | 22–27 °C | 60–80 % | [Jan. 2012] |
| > 30–40 | 400 | 200 | 12 |
| > 40–50 | 600 | 300 | 15 |
| > 50–75 | 1 200 | 600 | 20 |
| över 75 | 2 500 | 1 200 | 28 |

Kroppslängd (34)

(cm)

Minsta golvyta

(cm2)

Minsta yta för varje ytterligare djur i grupputrymmet

(cm2)

Djurutrymmets minsta höjd (35)

(cm)

Optimal temperatur

Relativ luftfuktighet

Datum som avses i artikel 34.2)

Upp till 30

300

150

10

22–27 °C

60–80 %

[Jan. 2012]

> 30–40

400

200

12

> 40–50

600

300

15

> 50–75

1 200

600

20

över 75

2 500

1 200

28

---

(1)  Avvanda möss kan hållas med högre beläggningsgrad under den korta perioden mellan avvänjning och utsläppande, under förutsättning att de hålls i större djurutrymmen med lämplig berikning. Inhysningsförhållandena får inte orsaka djurskyddsbrister som ökad aggression, sjuklighet eller dödlighet; stereotypier eller andra beteendestörningar; viktförlust; andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner.

(2)  Vid livstidsstudier ska djuren förses med djurutrymmen av lämplig storlek så att de kan hållas socialt. Om att utrymmet per djur understiger de mått som anges ovan ska man prioritera att bibehålla stabila sociala strukturer.

(3)  Avvanda råttor kan hållas vid dessa beläggningsgrader under den korta perioden mellan avvänjning och utsläppande, under förutsättning att djuren hålls i större djurutrymmen med lämplig berikning. Inhysningsförhållandena får inte orsaka djurskyddsbrister som ökad aggression, sjuklighet eller dödlighet; stereotypier eller andra beteendestörningar; viktförlust; andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner.

(4)  Avvanda hamstrar kan hållas vid dessa beläggningsgrader under den korta perioden mellan avvänjning och utsläppande, under förutsättning att djuren hålls i större djurutrymmen med lämplig berikning. Inhysningsförhållandena får inte orsaka djurskyddsbrister som ökad aggression, sjuklighet eller dödlighet; stereotypier eller andra beteendestörningar; viktförlust; andra fysiologiska eller beteendemässiga stressreaktioner.

(5)  Observera: * Golvyta exklusive hyllor.

(6)  Djur ska hållas individuellt endast i undantagsfall.

(7)  Djurutrymmets översta del ska vara minst 1,8 m över golvet.

(8)  Djur ska hållas individuellt endast i undantagsfall.

(9)  Djur ska hållas individuellt endast i undantagsfall.

(10)  I ett djurutrymme med minsta mått får högst tre djur hållas.

(11)  I ett djurutrymme med minsta mått får högst två djur hållas.

(12)  I avelsgrupper fordras inget tillägg av utrymme/volym för unga djur upp till två års ålder som hålls med sin moder.

(13)  Djur får hållas individuellt endast i undantagsfall.

(14)  I ett djurutrymme med minimimått får högst två djur hållas.

(15)  I avelsgrupper fordras inget tillägg av utrymme/volym för unga djur upp till två års ålder som hålls med sin moder.

(16)  Svin kan begränsas i mindre utrymmen under korta tidsperioder, exempelvis genom att djurutrymmet delas av med skiljeväggar, om detta är motiverat av veterinärmedicinska eller experimentella skäl, till exempel om det är nödvändigt med individuell foderkonsumtion.

(17)  För att säkerställa att djuren har tillräckligt utrymme ska utrymmet per djur baseras på mankhöjden (MH).

(18)  I detta ska det ingå en damm på minst 0,5 m2 per 2 m2 utrymme som är minst 30 cm djup. Dammen kan utgöra upp till 50 % av djurutrymmets minsta storlek.

(19)  Fåglar som ännu inte är flygfärdiga kan hållas i utrymmen som är minst 75 cm höga.

(20)  Dammstorleken räknas per 2 m2-utrymme. Dammen kan utgöra upp till 50 % av djurutrymmets minsta storlek.

(21)  Mätt från nos till stjärtspets.

(22)  Villkoren gäller tankar som används för inhysning (dvs. djurhållning), däremot inte tankar som av effektivitetsskäl används för naturlig parning och superovulation, eftersom de senare metoderna kräver mindre, individuella tankar. Utrymmeskraven gäller vuxna djur i de angivna storlekskategorierna. Juveniler och yngel räknas antingen bort helt eller så ändrar man värdena i proportion till deras storlek.

(23)  Mätt från nos till kloak.

(24)  Mätt från nos till kloak.

(25)  En tredjedel land och två tredjedelar vatten där djuren kan ligga helt under vattenytan.

(26)  Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till den inre utformningen.

(27)  Mätt från nos till kloak.

(28)  Två tredjedelar land och en tredjedel vatten där djuren kan ligga helt under vattenytan.

(29)  Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till den inre utformningen.

(30)  Mätt från nos till kloak.

(31)  Två tredjedelar land och en tredjedel vatten där djuren kan ligga helt under vattenytan.

(32)  Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till den inre utformningen.

(33)  Mätt i en rät linje från skalets framkant till dess bakkant.

(34)  Mätt från nos till stjärtspets.

(35)  Mätt från ytan av landdelen upp till innerdelen av terrariets överkant. Djurutrymmenas höjd ska också anpassas till den inre utformningen, inklusive inredningsdetaljer som hyllor och stora konstgjorda grenar.

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA V

Förteckning över djur som avses i artikel 34.4

| 1. | Nötkreatur (Bos taurus och Bos indicus). |
| --- | --- |

1.

Nötkreatur (Bos taurus och Bos indicus).

| 2. | Får och getter (Ovis aries och Capra hircus). |
| --- | --- |

2.

Får och getter (Ovis aries och Capra hircus).

| 3. | Svin (Sus scrofa). |
| --- | --- |

3.

Svin (Sus scrofa).

| 4. | Hästdjur (Equus caballus och Equus asinus). |
| --- | --- |

4.

Hästdjur (Equus caballus och Equus asinus).

| 5. | Tamhöna (Gallus gallus domesticus). |
| --- | --- |

5.

Tamhöna (Gallus gallus domesticus).

| 6. | Tamkalkon (Meleagris gallopavo). |
| --- | --- |

6.

Tamkalkon (Meleagris gallopavo).

| 7. | Änder och gäss (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata). |
| --- | --- |

7.

Änder och gäss (Anas platyrhynchos, Anser anser domesticus, Cairina moschata).

| 8. | Tamvaktel (Coturnix spp). |
| --- | --- |

8.

Tamvaktel (Coturnix spp).

| 9. | Duva (Colombia livia). |
| --- | --- |

9.

Duva (Colombia livia).

| 10. | Kanin (Oryctolagus cuniculus). |
| --- | --- |

10.

Kanin (Oryctolagus cuniculus).

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA VI

Humana metoder att avliva djur

Tabell 1 –   Humana metoder att avliva fiskar, inklusive rundmunnar

| Metod | Snabbhet | Effektivitet | Lätt att använda | Säkert för operatör | Estetiskt värde | Total poäng
  (1–5) | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestetisk överdos | ++ | ++ | ++ | + till ++ | ++ | 4 till 5 (1) | Får användas om djuret sövs först. |
| Elstöt | ++ | + | + | + | ++ | 4 | Specialutrustning krävs.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Avlivning i kvarn | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Endast för fisk kortare än 2 cm |
| Bedövning genom slag | ++ | + | + | ++ | – | 3 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Dislokering av nackkotor | ++ | ++ | + | ++ | – | 2 – om djuret är vid medvetande
  5 – om djuret är medvetslöst | Ska inte användas för fiskar >500g. Ska följas av destruktion av hjärnan. |

Metod

Snabbhet

Effektivitet

Lätt att använda

Säkert för operatör

Estetiskt värde

Total poäng

(1–5)

Kommentarer

Anestetisk överdos

++

++

++

- till ++

++

4 till 5 (1)

Får användas om djuret sövs först.

Elstöt

++

+

+

+

++

4

Specialutrustning krävs.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Avlivning i kvarn

++

++

++

++

+

4

Endast för fisk kortare än 2 cm

Bedövning genom slag

++

+

+

++

–

3

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Dislokering av nackkotor

++

++

+

++

–

2 – om djuret är vid medvetande

5 – om djuret är medvetslöst

Ska inte användas för fiskar >500g. Ska följas av destruktion av hjärnan.

Andra metoder får användas på medvetslösa fiskar så länge dessa inte återfår medvetandet innan döden.

Snabbhet: ++ mycket snabb, + snabb, – långsam. Effektivitet: ++ mycket effektiv, + effektiv, – ej effektiv. Lätt att använda: ++ lätt att använda, + kräver expertis, – kräver specialistutbildning. Säkerhet för operatör: ++ ingen risk, + liten risk, – farligt. Estetiskt värde: ++ bra värde, + acceptabelt för de flesta personer, – oacceptabelt för de flesta personer. Poäng: 1–5 med 5 som bäst.

Tabell 2 –   Humana metoder att avliva vattenlevande groddjur

| Metod | Snabbhet | Effektivitet | Lätt att använda | Säkert för operatör | Estetiskt värde | Total poäng
  (1–5) | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestetisk överdos | ++ | ++ | ++ | ++ | ++ | 5 | Får användas om djuret sövs först |
| Bedövning genom slag | ++ | ++ | + | ++ | – | 3 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| NMB/blandningar av bedövningsmedel (2) | + | ++ | – | + | + | 3 | Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis. |
| Mikrovågsstrålning | ++ | ++ | – | + | ++ | 3 | Särskild utrustning krävs
  För små vattenlevande groddjur. |
| Elstöt | + | + | + | – | – | 2 | Specialutrustning krävs.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |

Metod

Snabbhet

Effektivitet

Lätt att använda

Säkert för operatör

Estetiskt värde

Total poäng

(1–5)

Kommentarer

Anestetisk överdos

++

++

++

++

++

5

Får användas om djuret sövs först

Bedövning genom slag

++

++

+

++

–

3

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

NMB/blandningar av bedövningsmedel (2)

+

++

–

+

+

3

Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis.

Mikrovågsstrålning

++

++

–

+

++

3

Särskild utrustning krävs

För små vattenlevande groddjur.

Elstöt

+

+

+

–

–

2

Specialutrustning krävs.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Andra metoder får användas på medvetslösa vattenlevande groddjur så länge dessa inte återfår medvetandet innan döden.

Snabbhet: ++ mycket snabb, + snabb, – långsam. Effektivitet: ++ mycket effektiv, + effektiv, – ej effektiv. Lätt att använda: ++ lätt att använda, + kräver expertis, – kräver specialistutbildning. Säkerhet för operatör: ++ ingen risk, + liten risk, – farligt. Estetiskt värde: ++ bra värde, + acceptabelt för de flesta personer, – oacceptabelt för de flesta personer. Poäng: 1–5 med 5 som bäst.

Tabell 3 –   Humana metoder att avliva kräldjur

| Metod | Snabbhet | Effektivitet | Lätt att använda | Säkert för operatör | Estetiskt värde | Total poäng
  (1–5) | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestetisk överdos | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Får användas om djuret sövs först. |
| Bultpistol | ++ | ++ | ++ | + | + | 5 | För stora kräldjur.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Skott | ++ | ++ | ++ | – | + | 4 | Ska utföras av erfaren skytt. En metod för att säkerställa döden kan behövas. Ska användas i fältsituationer. |
| Bedövning genom slag | + | + | + | ++ | – | 3 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |

Metod

Snabbhet

Effektivitet

Lätt att använda

Säkert för operatör

Estetiskt värde

Total poäng

(1–5)

Kommentarer

Anestetisk överdos

++

++

++

+

++

5

Får användas om djuret sövs först.

Bultpistol

++

++

++

+

+

5

För stora kräldjur.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Skott

++

++

++

–

+

4

Ska utföras av erfaren skytt. En metod för att säkerställa döden kan behövas. Ska användas i fältsituationer.

Bedövning genom slag

+

+

+

++

–

3

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Andra metoder får användas på medvetslösa kräldjur så länge dessa inte återfår medvetandet innan döden.

Snabbhet: ++ mycket snabb, + snabb, – långsam. Effektivitet: ++ mycket effektiv, + effektiv, – ej effektiv. Lätt att använda: ++ lätt att använda, + kräver expertis, – kräver specialistutbildning. Säkerhet för operatör: ++ ingen risk, + liten risk, – farligt. Estetiskt värde: ++ bra värde, + acceptabelt för de flesta personer, – oacceptabelt för de flesta personer. Poäng: 1–5 med 5 som bäst.

Tabell 4 –   Humana metoder att avliva fåglar

| Metod | Snabbhet | Effektivitet | Lätt att använda | Säkert för operatör | Estetiskt värde | Total poäng
  (1–5) | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NMB/blandningar av bedövningsmedel | ++ | ++ | + | + | ++ | 4 | Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis. |
| Inerta gaser (Ar, N2) | ++ | ++ | ++ | ++ | + | 4 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Avlivning i kvarn | ++ | ++ | ++ | ++ | – | 4 | För kycklingar upp till 72 timmar gamla. |
| Dislokering av nackkotor | ++ | ++ | – | ++ | – | 1/3 – om djuret är vid medvetande
  5 – om djuret är medvetslöst | För små och unga fåglar (< 250 g).
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Mikrovågsstrålning | ++ | ++ | – | ++ | + | 3 | Specialutrustning krävs. |
| Bedövning genom slag | ++ | ++ | – | ++ | – | 3 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Elstöt | ++ | ++ | + | – | – | 3 | Specialutrustning krävs.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Kolmonoxid | + | + | ++ | – | – | 1 | Farligt för operatören. |

Metod

Snabbhet

Effektivitet

Lätt att använda

Säkert för operatör

Estetiskt värde

Total poäng

(1–5)

Kommentarer

NMB/blandningar av bedövningsmedel

++

++

+

+

++

4

Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis.

Inerta gaser (Ar, N2)

++

++

++

++

+

4

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Avlivning i kvarn

++

++

++

++

–

4

För kycklingar upp till 72 timmar gamla.

Dislokering av nackkotor

++

++

–

++

–

1/3 – om djuret är vid medvetande

5 – om djuret är medvetslöst

För små och unga fåglar (< 250 g).

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Mikrovågsstrålning

++

++

–

++

+

3

Specialutrustning krävs.

Bedövning genom slag

++

++

–

++

–

3

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Elstöt

++

++

+

–

–

3

Specialutrustning krävs.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Kolmonoxid

+

+

++

–

–

1

Farligt för operatören.

Andra metoder får användas på medvetslösa fåglar så länge dessa inte återfår medvetandet innan döden.

Snabbhet: ++ mycket snabb, + snabb, – långsam. Effektivitet: ++ mycket effektiv, + effektiv, – ej effektiv. Lätt att använda: ++ lätt att använda, + kräver expertis, – kräver specialistutbildning. Säkerhet för operatör: ++ ingen risk, + liten risk, – farligt. Estetiskt värde: ++ bra värde, + acceptabelt för de flesta personer, – oacceptabelt för de flesta personer. Poäng: 1–5 med 5 som bäst.

Tabell 5 –   Humana metoder att avliva gnagare

| Metod | Snabbhet | Effektivitet | Lätt att använda | Säkert för operatör | Estetiskt värde | Total poäng
  (1–5) | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestetisk överdos | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Får användas om djuret sövs först. |
| NMB/blandningar av bedövningsmedel | ++ | ++ | – | + | ++ | 4 | Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis. |
| Inerta gaser (Ar) | ++ | + | ++ | + | + | 4 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Bedövning genom slag | ++ | ++ | + | ++ | – | 3 | För gnagare under 1 kg. Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Dislokering av nackkotor | ++ | ++ | + | ++ | – | 2/3 – om djuret är vid medvetande
  5 – om djuret är medvetslöst | För gnagare under 150g.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Mikrovågsstrålning | ++ | ++ | – | ++ | + | 3 | Specialutrustning krävs. |
| Dekapitering | + | + | + | ++ | – | 1/2 – om djuret är vid medvetande
  5 – om djuret är medvetslöst | |
| Koldioxid | + | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Ska endast användas med gradvis påfyllning. |
| Kolmonoxid | + | + | + | – | ++ | 1 | Farligt för operatören |

Metod

Snabbhet

Effektivitet

Lätt att använda

Säkert för operatör

Estetiskt värde

Total poäng

(1–5)

Kommentarer

Anestetisk överdos

++

++

++

+

++

5

Får användas om djuret sövs först.

NMB/blandningar av bedövningsmedel

++

++

–

+

++

4

Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis.

Inerta gaser (Ar)

++

+

++

+

+

4

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Bedövning genom slag

++

++

+

++

–

3

För gnagare under 1 kg. Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Dislokering av nackkotor

++

++

+

++

–

2/3 – om djuret är vid medvetande

5 – om djuret är medvetslöst

För gnagare under 150g.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Mikrovågsstrålning

++

++

–

++

+

3

Specialutrustning krävs.

Dekapitering

+

+

+

++

–

1/2 – om djuret är vid medvetande

5 – om djuret är medvetslöst

Koldioxid

+

++

++

+

++

5

Ska endast användas med gradvis påfyllning.

Kolmonoxid

+

+

+

–

++

1

Farligt för operatören

Andra metoder får användas på medvetslösa gnagare så länge dessa inte återfår medvetandet innan döden.

Snabbhet: ++ mycket snabb, + snabb, – långsam. Effektivitet: ++ mycket effektiv, + effektiv, – ej effektiv. Lätt att använda: ++ lätt att använda, + kräver expertis, – kräver specialistutbildning. Säkerhet för operatör: ++ ingen risk, + liten risk, – farligt. Estetiskt värde: ++ bra värde, + acceptabelt för de flesta personer, – oacceptabelt för de flesta personer. Poäng: 1–5 med 5 som bäst.

Tabell 6 –   Humana metoder att avliva kaniner

| Metod | Snabbhet | Effektivitet | Lätt att använda | Säkert för operatör | Estetiskt värde | Total poäng
  (1–5) | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestetisk överdos | ++ | ++ | ++ | + | ++ | 5 | Får användas om djuret sövs först. |
| NMB/blandningar av bedövningsmedel | ++ | ++ | – | + | ++ | 4 | Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis. |
| Bultpistol | ++ | ++ | – | + | + | 4 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Dislokering av nackkotor | ++ | ++ | – | ++ | – | 3 – om djuret är vid medvetande
  5 – om djuret är medvetslöst | Acceptabelt för kaniner under 1 kg.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Bedövning genom slag | ++ | + | – | ++ | – | 3 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Elstöt | ++ | + | ++ | – | + | 3 | Specialutrustning krävs.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Mikrovågsstrålning | ++ | ++ | – | ++ | + | 3 | Specialutrustning krävs. |
| Dekapitering | + | + | + | – | – | 1 – om djuret är vid medvetande
  5 – om djuret är medvetslöst | För kaniner under 1 kg. |
| Kolmonoxid | + | + | ++ | – | ++ | 1 | Farligt för operatören. |
| Snabbfrysning | + | + | ++ | ++ | + | 1 | Ska användas för foster under 4 g |

Metod

Snabbhet

Effektivitet

Lätt att använda

Säkert för operatör

Estetiskt värde

Total poäng

(1–5)

Kommentarer

Anestetisk överdos

++

++

++

+

++

5

Får användas om djuret sövs först.

NMB/blandningar av bedövningsmedel

++

++

–

+

++

4

Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis.

Bultpistol

++

++

–

+

+

4

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Dislokering av nackkotor

++

++

–

++

–

3 – om djuret är vid medvetande

5 – om djuret är medvetslöst

Acceptabelt för kaniner under 1 kg.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Bedövning genom slag

++

+

–

++

–

3

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Elstöt

++

+

++

–

+

3

Specialutrustning krävs.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Mikrovågsstrålning

++

++

–

++

+

3

Specialutrustning krävs.

Dekapitering

+

+

+

–

–

1 – om djuret är vid medvetande

5 – om djuret är medvetslöst

För kaniner under 1 kg.

Kolmonoxid

+

+

++

–

++

1

Farligt för operatören.

Snabbfrysning

+

+

++

++

+

1

Ska användas för foster under 4 g

Andra metoder får användas på medvetslösa kaniner så länge dessa inte återfår medvetandet innan döden.

Snabbhet: ++ mycket snabb, + snabb, – långsam. Effektivitet: ++ mycket effektiv, + effektiv, – ej effektiv. Lätt att använda: ++ lätt att använda, + kräver expertis, – kräver specialistutbildning. Säkerhet för operatör: ++ ingen risk, + liten risk, – farligt. Estetiskt värde: ++ bra värde, + acceptabelt för de flesta personer, – oacceptabelt för de flesta personer. Poäng: 1–5 med 5 som bäst.

Tabell 7 –   Humana metoder att avliva hundar, katter, illrar och rävar

| Metod | Snabbhet | Effektivitet | Lätt att använda | Säkert för operatör | Estetiskt värde | Total poäng
  (1–5) | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestetisk överdos | ++ | ++ | – | + | ++ | 5 | Får användas om djuret sövs först. |
| NMB/blandningar av bedövningsmedel | ++ | ++ | – | + | + | 4 | Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis. |
| Skott med skarp ammunition med lämpligt gevär, handeldvapen och ammunition | ++ | ++ | – | – | – | 4 | Ska utföras av en erfaren skytt. En metod för att säkerställa döden kan krävas. |
| Bultpistol | ++ | ++ | – | ++ | + | 3 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Elstöt | ++ | ++ | – | – | – | 3 | Specialutrustning krävs.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Bedövning genom slag | ++ | ++ | + | ++ | – | 2 | Ska användas på nyfödda djur.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |

Metod

Snabbhet

Effektivitet

Lätt att använda

Säkert för operatör

Estetiskt värde

Total poäng

(1–5)

Kommentarer

Anestetisk överdos

++

++

–

+

++

5

Får användas om djuret sövs först.

NMB/blandningar av bedövningsmedel

++

++

–

+

+

4

Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis.

Skott med skarp ammunition med lämpligt gevär, handeldvapen och ammunition

++

++

–

–

–

4

Ska utföras av en erfaren skytt. En metod för att säkerställa döden kan krävas.

Bultpistol

++

++

–

++

+

3

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Elstöt

++

++

–

–

–

3

Specialutrustning krävs.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Bedövning genom slag

++

++

+

++

–

2

Ska användas på nyfödda djur.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Andra metoder får användas på medvetslösa hundar, katter, illrar eller rävar så länge dessa inte återfår medvetandet innan döden.

Snabbhet: ++ mycket snabb, + snabb, – långsam. Effektivitet: ++ mycket effektiv, + effektiv, – ej effektiv. Lätt att använda: ++ lätt att använda, + kräver expertis, – kräver specialistutbildning. Säkerhet för operatör: ++ ingen risk, + liten risk, – farligt. Estetiskt värde: ++ bra värde, + acceptabelt för de flesta personer, – oacceptabelt för de flesta personer. Poäng: 1–5 med 5 som bäst.

Tabell 8 –   Humana metoder att avliva stora däggdjur

| Metod | Snabbhet | Effektivitet | Lätt att använda | Säkert för operatör | Estetiskt värde | Total poäng
  (1–5) | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestetisk överdos | ++ | ++ | – | + | ++ | 5 | Får användas om djuret sövs först. |
| Bultpistol | ++ | ++ | + | + | + | 5 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Skott med skarp ammunition med lämpligt gevär, handeldvapen och ammunition | ++ | ++ | + | – | + | 4 | Ska utföras av en erfaren skytt. En metod för att säkerställa döden kan krävas. |
| NMB/blandningar av bedövningsmedel | ++ | ++ | – | + | ++ | 4 | Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis. |
| Inerta gaser (Ar) | ++ | ++ | + | + | + | 4 | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.
  Acceptabelt för svin. |
| Elstöt | ++ | ++ | + | – | – | 3 | Specialutrustning krävs.
  Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |
| Bedövning genom slag | ++ | + | – | + | + | 3 – om djuret vid medvetande
  5 – om djuret är medvetslöst | Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden. |

Metod

Snabbhet

Effektivitet

Lätt att använda

Säkert för operatör

Estetiskt värde

Total poäng

(1–5)

Kommentarer

Anestetisk överdos

++

++

–

+

++

5

Får användas om djuret sövs först.

Bultpistol

++

++

+

+

+

5

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Skott med skarp ammunition med lämpligt gevär, handeldvapen och ammunition

++

++

+

–

+

4

Ska utföras av en erfaren skytt. En metod för att säkerställa döden kan krävas.

NMB/blandningar av bedövningsmedel

++

++

–

+

++

4

Ska injiceras intravenöst, kräver därför expertis.

Inerta gaser (Ar)

++

++

+

+

+

4

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Acceptabelt för svin.

Elstöt

++

++

+

–

–

3

Specialutrustning krävs.

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Bedövning genom slag

++

+

–

+

+

3 – om djuret vid medvetande

5 – om djuret är medvetslöst

Ska följas av omedelbar avblodning, eller omedelbar destruktion av hjärnan, eller någon annan metod att säkerställa döden.

Andra metoder får användas på stora medvetslösa däggdjur så länge dessa inte återfår medvetandet innan döden.

Snabbhet: ++ mycket snabb, + snabb, – långsam. Effektivitet: ++ mycket effektiv, + effektiv, – ej effektiv. Lätt att använda: ++ lätt att använda, + kräver expertis, – kräver specialistutbildning. Säkerhet för operatör: ++ ingen risk, + liten risk, – farligt. Estetiskt värde: ++ bra värde, + acceptabelt för de flesta personer, – oacceptabelt för de flesta personer. Poäng: 1–5 med 5 som bäst.

Tabell 9 –   Humana metoder att avliva icke-mänskliga primater

| Metod | Snabbhet | Effektivitet | Lätt att använda | Säkert för operatör | Estetiskt värde | Total poäng
  (1–5) | Kommentarer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Anestetisk överdos | ++ | ++ | – | + | ++ | 5 | Får användas om djuret sövs först. |

Metod

Snabbhet

Effektivitet

Lätt att använda

Säkert för operatör

Estetiskt värde

Total poäng

(1–5)

Kommentarer

Anestetisk överdos

++

++

–

+

++

5

Får användas om djuret sövs först.

Andra metoder får användas på medvetslösa icke-mänskliga primater så länge dessa inte återfår medvetandet innan döden.

Snabbhet: ++ mycket snabb, + snabb, – långsam. Effektivitet: ++ mycket effektiv, + effektiv, – ej effektiv. Lätt att använda: ++ lätt att använda, + kräver expertis, – kräver specialistutbildning. Säkerhet för operatör: ++ ingen risk, + liten risk, – farligt. Estetiskt värde: ++ bra värde, + acceptabelt för de flesta personer, – oacceptabelt för de flesta personer. Poäng: 1–5 med 5 som bäst.

---

(1)  Vissa anestetika kan orsaka hudirritationer när de används på fisk.

(2)  Neuromuskulärt blockerande medel, NMB

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA VII

Förteckning över information som avses i artikel 22.4

| 1. | Gällande nationell lagstiftning om införskaffande av djur, djurhållning, skötsel och användning av djur i vetenskapliga försök. |
| --- | --- |

1.

Gällande nationell lagstiftning om införskaffande av djur, djurhållning, skötsel och användning av djur i vetenskapliga försök.

| 2. | Etik i samband med förhållandet människa/djur, livets inneboende värde och argument för och emot användningen av djur i vetenskapliga försök |
| --- | --- |

2.

Etik i samband med förhållandet människa/djur, livets inneboende värde och argument för och emot användningen av djur i vetenskapliga försök

| 3. | Grundläggande biologi i fråga om anatomi, fysiologiska egenskaper, uppfödning, genetik och genetiska ändringar. |
| --- | --- |

3.

Grundläggande biologi i fråga om anatomi, fysiologiska egenskaper, uppfödning, genetik och genetiska ändringar.

| 4. | Djurbeteende, djurhållning och berikning. |
| --- | --- |

4.

Djurbeteende, djurhållning och berikning.

| 5. | Skötsel av djurs hälsa och hygien. |
| --- | --- |

5.

Skötsel av djurs hälsa och hygien.

| 6. | Erkännande av artspecifik ångest, smärta och lidande för de vanligaste försöksdjuren. |
| --- | --- |

6.

Erkännande av artspecifik ångest, smärta och lidande för de vanligaste försöksdjuren.

| 7. | Bedövning, smärtlindring och avlivning. |
| --- | --- |

7.

Bedövning, smärtlindring och avlivning.

| 8. | Användning av humana resultatmått. |
| --- | --- |

8.

Användning av humana resultatmått.

| 9. | Krav på ersättning, begränsning och förbättring. |
| --- | --- |

9.

Krav på ersättning, begränsning och förbättring.

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA VIII

Förteckning över information som avses i artikel 38.1c

| 1. | Relevans och motivering för följande:






  a) | Användning av djur inklusive deras ursprung, beräknat antal, art och levnadsstadium. |
| --- | --- | --- |

1.

Relevans och motivering för följande:

a)

Användning av djur inklusive deras ursprung, beräknat antal, art och levnadsstadium.

| b) | Försök. |
| --- | --- |

b)

Försök.

| 2. | Bevis på att befintliga metoder för ersättning, begränsning och förbättring av användningen av djur i försök har använts. |
| --- | --- |

2.

Bevis på att befintliga metoder för ersättning, begränsning och förbättring av användningen av djur i försök har använts.

| 3. | Bevis på de inblandade personernas kompetens. |
| --- | --- |

3.

Bevis på de inblandade personernas kompetens.

| 4. | Planerad användning av anestesi, analgesi och andra smärtlindringsmetoder. |
| --- | --- |

4.

Planerad användning av anestesi, analgesi och andra smärtlindringsmetoder.

| 5. | Minskning, undvikande och lindring av alla former av djurs lidande från det att de föds till det att de dör. |
| --- | --- |

5.

Minskning, undvikande och lindring av alla former av djurs lidande från det att de föds till det att de dör.

| 6. | Förhållanden för inhysning, hållande och skötsel av djuren. |
| --- | --- |

6.

Förhållanden för inhysning, hållande och skötsel av djuren.

| 7. | Användning av tidiga och humana resultatmått. |
| --- | --- |

7.

Användning av tidiga och humana resultatmått.

| 8. | Strategi för försök eller observationer och utformning av statistik som minimerar antalet djur, deras lidande och inverkan på miljön. |
| --- | --- |

8.

Strategi för försök eller observationer och utformning av statistik som minimerar antalet djur, deras lidande och inverkan på miljön.

| 9. | Djurens livserfarenhet och återanvändning av djur. |
| --- | --- |

9.

Djurens livserfarenhet och återanvändning av djur.

| 10. | Undvikande av onödig dubblering av försök. |
| --- | --- |

10.

Undvikande av onödig dubblering av försök.

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA IX

Allmänna definitioner av de svårighetsgrader som avses i artikel 17.1

Allmänt:

Om inte motsatsen är känd eller bevisad bör det antas att försök som är smärtsamma för människor är smärtsamma även för djur.

Ingen smärta eller ringa smärta: svårighetsgrad 1

Ingrepp på och hantering av djur för försöksändamål som inte orsakar djuret smärta eller en kort period av ringa smärta, lidande, skada eller ringa ångest och ingen betydande försämring av djurets allmänna tillstånd.

Exempel:

| — | Studier med olika fodersammansättningar eller med ofysiologisk diet, med ringa kliniska tecken eller symtom. |
| --- | --- |

—

Studier med olika fodersammansättningar eller med ofysiologisk diet, med ringa kliniska tecken eller symtom.

| — | Blodprov eller injektion (s.c., i.m., i.p., i.v.) av ett läkemedel. |
| --- | --- |

—

Blodprov eller injektion (s.c., i.m., i.p., i.v.) av ett läkemedel.

| — | Ytlig vävnadsbiopsi under bedövning. |
| --- | --- |

—

Ytlig vävnadsbiopsi under bedövning.

| — | Icke-invasiva scanningtekniker, med eller utan sövning eller bedövning av djuret. |
| --- | --- |

—

Icke-invasiva scanningtekniker, med eller utan sövning eller bedövning av djuret.

| — | Toleransstudier som kan förväntas orsaka kortvariga, ringa, lokala eller systemiska reaktioner. |
| --- | --- |

—

Toleransstudier som kan förväntas orsaka kortvariga, ringa, lokala eller systemiska reaktioner.

| — | EKG-registreringar på djur som är vid medvetande. |
| --- | --- |

—

EKG-registreringar på djur som är vid medvetande.

| — | Observationsstudier såsom s.k. open-field-test, labyrinttest eller trapptest. |
| --- | --- |

—

Observationsstudier såsom s.k. open-field-test, labyrinttest eller trapptest.

| — | Experiment under allmän bedövning utan återhämtning. |
| --- | --- |

—

Experiment under allmän bedövning utan återhämtning.

Måttlig: svårighetsgrad 2

Ingrepp på och hantering av djur för försöksändamål som utsätter djuret för en kort period av måttlig ångest, eller en måttligt lång till lång period av ringa ångest, smärta, lidande eller skada, eller en betydande försämring av djurets allmänna tillstånd.

Exempel:

| — | Kirurgiska ingrepp under bedövning och lämplig smärtlindring. |
| --- | --- |

—

Kirurgiska ingrepp under bedövning och lämplig smärtlindring.

| — | Insättande av apparatur såsom katetrar, telemetrisändare och minipumpar under allmän bedövning. |
| --- | --- |

—

Insättande av apparatur såsom katetrar, telemetrisändare och minipumpar under allmän bedövning.

| — | Studier med ofysiologisk diet, med kliniska tecken eller symtom av obehandlad diabetes mellitus. |
| --- | --- |

—

Studier med ofysiologisk diet, med kliniska tecken eller symtom av obehandlad diabetes mellitus.

| — | Ofta upprepade blodprover eller administration av ämnen. |
| --- | --- |

—

Ofta upprepade blodprover eller administration av ämnen.

| — | Framkallande av ångest i djurmodeller. |
| --- | --- |

—

Framkallande av ångest i djurmodeller.

| — | Tester av akut toxicitet, studier av akut tolerans; studier för bedömning av dosintervall, tester av kronisk toxicitet/cancerogenicitet utan letal slutpunkt. |
| --- | --- |

—

Tester av akut toxicitet, studier av akut tolerans; studier för bedömning av dosintervall, tester av kronisk toxicitet/cancerogenicitet utan letal slutpunkt.

| — | Anfallsmodeller, t.ex. epilepsistudier. |
| --- | --- |

—

Anfallsmodeller, t.ex. epilepsistudier.

| — | Djurmodeller för icke-dödliga former av cancer, t.ex. xenograftstudier. |
| --- | --- |

—

Djurmodeller för icke-dödliga former av cancer, t.ex. xenograftstudier.

Avsevärd: svårighetsgrad 3

Ingrepp på och hantering av djur för försöksändamål som orsakar djuret svår till mycket svår ångest, eller utsätter det för en måttligt lång till lång period av måttlig ångest, svår smärta, utdraget lidande eller allvarlig skada, eller en betydande och ihållande försämring av djurets allmänna tillstånd.

Exempel:

| — | Bakteriella eller virala dödliga infektioner. |
| --- | --- |

—

Bakteriella eller virala dödliga infektioner.

| — | Modeller för kronisk reumatoid artrit. |
| --- | --- |

—

Modeller för kronisk reumatoid artrit.

| — | Genetiskt modifierade djur med letala fenotyper (t.ex. onkogener), utan förtida avslutande av försöket. |
| --- | --- |

—

Genetiskt modifierade djur med letala fenotyper (t.ex. onkogener), utan förtida avslutande av försöket.

| — | Organtransplantation (t.ex. njure, bukspottskörtel). |
| --- | --- |

—

Organtransplantation (t.ex. njure, bukspottskörtel).

| — | Modeller för kroniska, allvarliga neurologiska sjukdomar, t.ex. Parkinsons sjukdom. |
| --- | --- |

—

Modeller för kroniska, allvarliga neurologiska sjukdomar, t.ex. Parkinsons sjukdom.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/228 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/228

---

Tirsdag 5 maj 2009Föroreningar förorsakade av fartyg och sanktioner för överträdelser ***I

P6_TA(2009)0344

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2005/35/EG 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser (KOM(2008)0134 – C6-0142/2008 – 2008/0055(COD))

2010/C 212 E/32

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0134),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0142/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för rättsliga frågor (A6-0080/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Tirsdag 5 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0055

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 2005/35/EG 2005 om föroreningar förorsakade av fartyg och införandet av sanktioner för överträdelser

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2009/123/EG.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/229 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/229

---

Tirsdag 5 maj 2009Märkning och standardiserad konsumentinformation (omarbetning) ***I

P6_TA(2009)0345

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 5 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning) (KOM(2008)0778 – C6-0412/2008 – 2008/0222(COD))

2010/C 212 E/33

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0778),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0412/2008),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av skrivelsen av den 11 mars 2009 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för industrifrågor, forskning och energi i enlighet med artikel 80a.3 i arbetsordningen,

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0146/2009), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Tirsdag 5 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0222

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 5 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra resurser (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (4) har ändras väsentligt (5). Med anledning av nya väsentliga ändringar bör det direktivet av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 92/75/EEG av den 22 september 1992 om märkning och standardiserad konsumentinformation som anger hushållsapparaters förbrukning av energi och andra resurser (4) har ändras väsentligt (5). Med anledning av nya väsentliga ändringar bör det direktivet av tydlighetsskäl omarbetas.

| (2) | Tillämpningsområdet för ║ direktiv 92/75/EEG är begränsat till hushållsapparater. Kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik ║ har visat att en utvidgning av tillämpningsområdet för direktiv 92/75/EEG till att omfatta energirelaterade produkter
  , inklusive byggprodukter,
  som
  direkt eller indirekt kraftigt
  påverkar energiförbrukningen under användningen skulle kunna förstärka potentiella synergieffekter mellan existerande lagstiftningsåtgärder – i synnerhet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (6) ║.
  Detta direktiv bör komplettera och inte på något sätt påverka tillämpningen av direktiv 2005/32/EG. Genom en helhetsstrategi som åstadkommer
  ytterligare energibesparingar och miljövinster
  bör detta direktiv ses som en del av ett ännu mer omfattande regelverk, vilket inbegriper Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke

   (7)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda

   (8)

  . |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningsområdet för ║ direktiv 92/75/EEG är begränsat till hushållsapparater. Kommissionens meddelande av den 16 juli 2008 om handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industripolitik ║ har visat att en utvidgning av tillämpningsområdet för direktiv 92/75/EEG till att omfatta energirelaterade produkter
  , inklusive byggprodukter,
  som
  direkt eller indirekt kraftigt
  påverkar energiförbrukningen under användningen skulle kunna förstärka potentiella synergieffekter mellan existerande lagstiftningsåtgärder – i synnerhet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/32/EG av den 6 juli 2005 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energianvändande produkter (6) ║.
  Detta direktiv bör komplettera och inte på något sätt påverka tillämpningen av direktiv 2005/32/EG. Genom en helhetsstrategi som åstadkommer
  ytterligare energibesparingar och miljövinster
  bör detta direktiv ses som en del av ett ännu mer omfattande regelverk, vilket inbegriper Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1980/2000 av den 17 juli 2000 om ett reviderat gemenskapsprogram för tilldelning av miljömärke

   (7)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/91/EG av den 16 december 2002 om byggnaders energiprestanda

   (8)

  .

| (3) | I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8 - 9 mars 2007 betonades behovet av att öka energieffektiviteten i EU för att uppnå besparingsmålet på 20 procent av EU:s energiförbrukning före 2020, och efterlystes ett grundligt och snabbt genomförande av de nyckelområden som har fastställts i kommissionens meddelande av den 19 oktober 2006 med titeln ”Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna”. I handlingsplanen betonas de enorma möjligheterna till energibesparingar inom produktsektorn. |
| --- | --- |

(3)

I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8 - 9 mars 2007 betonades behovet av att öka energieffektiviteten i EU för att uppnå besparingsmålet på 20 procent av EU:s energiförbrukning före 2020, och efterlystes ett grundligt och snabbt genomförande av de nyckelområden som har fastställts i kommissionens meddelande av den 19 oktober 2006 med titeln ”Handlingsplan för energieffektivitet: att förverkliga möjligheterna”. I handlingsplanen betonas de enorma möjligheterna till energibesparingar inom produktsektorn.

| (4) | I syfte att främja energieffektivitet och energibesparingar är det dessutom av avgörande betydelse att EU och medlemsstaterna gör energibesparingsmålet på 20 procent före 2020 rättsligt bindande samt föreslår och genomför konsekventa åtgärder för att säkerställa att det uppnås. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att främja energieffektivitet och energibesparingar är det dessutom av avgörande betydelse att EU och medlemsstaterna gör energibesparingsmålet på 20 procent före 2020 rättsligt bindande samt föreslår och genomför konsekventa åtgärder för att säkerställa att det uppnås.

| (5) | Effektivare energirelaterade produkter genom väl underbyggda val från konsumenternas sida blir till nytta, både för EU:s ekonomi överlag och för tillverkningsindustrin, genom att priset för koldioxid i systemet för handel med utsläppsrätter minskar. |
| --- | --- |

(5)

Effektivare energirelaterade produkter genom väl underbyggda val från konsumenternas sida blir till nytta, både för EU:s ekonomi överlag och för tillverkningsindustrin, genom att priset för koldioxid i systemet för handel med utsläppsrätter minskar.

| (6) | Om slutanvändare får tillgång till korrekt, relevant och jämförbar information om den energi som varje enskild energirelaterad produkt förbrukar,
  bör
  detta påverka deras val till förmån för produkter som förbrukar mindre energi och andra väsentliga resurser under användningen, eller som indirekt leder till lägre förbrukning, och därigenom motivera tillverkarna att minska förbrukningen av energi och andra väsentliga resurser hos de produkter som de tillverkar. Indirekt bör detta även främja en effektiv användning av produkterna
  för att bidra till EU:s energibesparingsmål på 20 procent
  . I brist på sådan information kommer marknadskrafterna inte själva att kunna främja en rationell användning av energi och andra väsentliga resurser för dessa produkter. |
| --- | --- |

(6)

Om slutanvändare får tillgång till korrekt, relevant och jämförbar information om den energi som varje enskild energirelaterad produkt förbrukar,
  bör
  detta påverka deras val till förmån för produkter som förbrukar mindre energi och andra väsentliga resurser under användningen, eller som indirekt leder till lägre förbrukning, och därigenom motivera tillverkarna att minska förbrukningen av energi och andra väsentliga resurser hos de produkter som de tillverkar. Indirekt bör detta även främja en effektiv användning av produkterna
  för att bidra till EU:s energibesparingsmål på 20 procent
  . I brist på sådan information kommer marknadskrafterna inte själva att kunna främja en rationell användning av energi och andra väsentliga resurser för dessa produkter.

| (7) | Med tanke på att byggnader står för 40 procent av EU:s totala energiförbrukning och att översynen av direktiv 2002/91/EG syftar till att främja kostnadseffektiva förbättringar av byggnaders allmänna energiprestanda, bör införandet i detta sammanhang av vissa energirelaterade byggprodukter i detta direktivs tillämpningsområde hjälpa privathushåll att välja den mest energi- och kostnadseffektiva produkten när de renoverar sina byggnader. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på att byggnader står för 40 procent av EU:s totala energiförbrukning och att översynen av direktiv 2002/91/EG syftar till att främja kostnadseffektiva förbättringar av byggnaders allmänna energiprestanda, bör införandet i detta sammanhang av vissa energirelaterade byggprodukter i detta direktivs tillämpningsområde hjälpa privathushåll att välja den mest energi- och kostnadseffektiva produkten när de renoverar sina byggnader.

| (8) | I syfte att säkerställa förutsägbarhet för tillverkarna och tydlighet för slutanvändarna bör kommissionen ta fram en prioriterad förteckning över energirelaterade produkter, inbegripet byggprodukter, som omfattas av detta direktiv och som följaktligen kommer att omfattas av medlemsstaternas och kommissionens genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

(8)

I syfte att säkerställa förutsägbarhet för tillverkarna och tydlighet för slutanvändarna bör kommissionen ta fram en prioriterad förteckning över energirelaterade produkter, inbegripet byggprodukter, som omfattas av detta direktiv och som följaktligen kommer att omfattas av medlemsstaternas och kommissionens genomförandeåtgärder.

| (9) | Information spelar en avgörande roll när det gäller att påverka marknadskrafterna, och det är därför nödvändigt att införa en enhetlig etikett för samtliga produkter av samma slag, att förse eventuella köpare med kompletterande standardiserad information om dessa produkters energikostnader och förbrukning av andra väsentliga resurser och att vidta åtgärder för att säkerställa att också eventuella slutanvändare som inte har möjlighet att se produkten utställd, och därigenom inte heller etiketten, förses med denna information. För att etiketten ska vara effektiv och framgångsrik bör den vara enkel och kortfattad samt lätt att känna igen för slutanvändare ║. För detta ändamål
  bör man behålla etikettens nuvarande utformning som informationsunderlag för att ge slutanvändare information om produkters energieffektivitet.
  Energiförbrukningen och annan information om produkterna
  bör
  mätas enligt harmoniserade standarder och metoder. |
| --- | --- |

(9)

Information spelar en avgörande roll när det gäller att påverka marknadskrafterna, och det är därför nödvändigt att införa en enhetlig etikett för samtliga produkter av samma slag, att förse eventuella köpare med kompletterande standardiserad information om dessa produkters energikostnader och förbrukning av andra väsentliga resurser och att vidta åtgärder för att säkerställa att också eventuella slutanvändare som inte har möjlighet att se produkten utställd, och därigenom inte heller etiketten, förses med denna information. För att etiketten ska vara effektiv och framgångsrik bör den vara enkel och kortfattad samt lätt att känna igen för slutanvändare ║. För detta ändamål
  bör man behålla etikettens nuvarande utformning som informationsunderlag för att ge slutanvändare information om produkters energieffektivitet.
  Energiförbrukningen och annan information om produkterna
  bör
  mätas enligt harmoniserade standarder och metoder.

| (10) | Såsom det påpekades i kommissions konsekvensbedömning som åtföljt dess förslag till detta direktiv har den ursprungliga och välfungerande märkningen med A–G på etiketterna tagits som modell i olika länder världen över såsom Argentina, Brasilien, Chile, Iran, Israel, Kina och Sydafrika. |
| --- | --- |

(10)

Såsom det påpekades i kommissions konsekvensbedömning som åtföljt dess förslag till detta direktiv har den ursprungliga och välfungerande märkningen med A–G på etiketterna tagits som modell i olika länder världen över såsom Argentina, Brasilien, Chile, Iran, Israel, Kina och Sydafrika.

| (11) | Medlemsstaterna bör
  regelbundet
  övervaka efterlevnaden av detta direktiv
  och inkludera all relevant information i den tvåårsrapport som de enligt detta direktiv är skyldiga att lämna till kommissionen,
  särskilt med avseende på leverantörernas och återförsäljarnas ansvar. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör
  regelbundet
  övervaka efterlevnaden av detta direktiv
  och inkludera all relevant information i den tvåårsrapport som de enligt detta direktiv är skyldiga att lämna till kommissionen,
  särskilt med avseende på leverantörernas och återförsäljarnas ansvar.

| (12) | Ett helt frivilligt system skulle leda till att bara några produkter blir märkta eller försedda med standardiserad produktinformation, vilket kan vara förvirrande
  och till och med missvisande
  för vissa slutanvändare. Därför måste det system som nu införs säkerställa att samtliga berörda produkter förses med information om förbrukningen av energi och andra väsentliga resurser genom
  obligatorisk
  märkning och enhetliga informationsblad om produkten. |
| --- | --- |

(12)

Ett helt frivilligt system skulle leda till att bara några produkter blir märkta eller försedda med standardiserad produktinformation, vilket kan vara förvirrande
  och till och med missvisande
  för vissa slutanvändare. Därför måste det system som nu införs säkerställa att samtliga berörda produkter förses med information om förbrukningen av energi och andra väsentliga resurser genom
  obligatorisk
  märkning och enhetliga informationsblad om produkten.

| (13) | Under användningen påverkar energirelaterade produkter
  direkt eller indirekt
  förbrukningen av många olika former av energi, varav elektricitet och gas är de viktigaste. Detta direktiv bör därför omfatta energirelaterade produkter som
  direkt eller indirekt
  påverkar förbrukningen av alla former av energi
  under användning i enlighet med EU:s mål om förbättrad energieffektivitet, främjande av förnybar energi och minskade utsläpp av växthusgaser
  . |
| --- | --- |

(13)

Under användningen påverkar energirelaterade produkter
  direkt eller indirekt
  förbrukningen av många olika former av energi, varav elektricitet och gas är de viktigaste. Detta direktiv bör därför omfatta energirelaterade produkter som
  direkt eller indirekt
  påverkar förbrukningen av alla former av energi
  under användning i enlighet med EU:s mål om förbättrad energieffektivitet, främjande av förnybar energi och minskade utsläpp av växthusgaser
  .

| (14) | ▐ Energirelaterade produkter som under användningen har en betydande
  direkt eller indirekt
  inverkan på förbrukningen av energi eller, när det är relevant, väsentliga resurser bör omfattas av en genomförandeåtgärd, när tillhandahållande av information genom märkning kan stimulera slutanvändare att köpa mer effektiva produkter. |
| --- | --- |

(14)

▐ Energirelaterade produkter som under användningen har en betydande
  direkt eller indirekt
  inverkan på förbrukningen av energi eller, när det är relevant, väsentliga resurser bör omfattas av en genomförandeåtgärd, när tillhandahållande av information genom märkning kan stimulera slutanvändare att köpa mer effektiva produkter.

| (15) | Med tanke på att byggnader står för 40 procent av EU:s totala energiförbrukning och att EU inom ramen för sina åtaganden i Kyotoprotokollet har satt ett mål för ökad energieffektivitet på 20 procent fram till 2020, är det av avgörande betydelse att prioritera utvecklingen av genomförandeåtgärder för byggprodukter, till exempel fönster. |
| --- | --- |

(15)

Med tanke på att byggnader står för 40 procent av EU:s totala energiförbrukning och att EU inom ramen för sina åtaganden i Kyotoprotokollet har satt ett mål för ökad energieffektivitet på 20 procent fram till 2020, är det av avgörande betydelse att prioritera utvecklingen av genomförandeåtgärder för byggprodukter, till exempel fönster.

| (16) | Antalet
  medlemsstater
  med
  regler för offentlig upphandling som kräver att upphandlande myndigheter ska köpa energieffektiva produkter
  bör kontinuerligt öka fram till dess att målet att täcka hela Europeiska unionens territorium har uppnåtts
  .
  Detsamma bör gälla för de
  medlemsstater
  som
  har infört incitament för energieffektiva produkter.
  För att undvika snedvridningar på marknaden och trots att
  kriterierna för att produkter ska kunna komma i fråga för offentliga upphandlingar eller incitament kan skilja sig kraftigt från en medlemsstat till en annan
  bör de uppfylla Europeiska unionens strategiska mål om energieffektivitet
  . Att hänvisa till prestandaklasser som nivåer för vissa produkter, i enlighet med genomförandeåtgärder för direktivet, kan minska skillnaderna när det gäller offentliga upphandlingar och incitament och främja utnyttjandet av effektiva produkter. |
| --- | --- |

(16)

Antalet
  medlemsstater
  med
  regler för offentlig upphandling som kräver att upphandlande myndigheter ska köpa energieffektiva produkter
  bör kontinuerligt öka fram till dess att målet att täcka hela Europeiska unionens territorium har uppnåtts
  .
  Detsamma bör gälla för de
  medlemsstater
  som
  har infört incitament för energieffektiva produkter.
  För att undvika snedvridningar på marknaden och trots att
  kriterierna för att produkter ska kunna komma i fråga för offentliga upphandlingar eller incitament kan skilja sig kraftigt från en medlemsstat till en annan
  bör de uppfylla Europeiska unionens strategiska mål om energieffektivitet
  . Att hänvisa till prestandaklasser som nivåer för vissa produkter, i enlighet med genomförandeåtgärder för direktivet, kan minska skillnaderna när det gäller offentliga upphandlingar och incitament och främja utnyttjandet av effektiva produkter.

| (17) | Vid fastställande av bestämmelser om offentlig upphandling i genomförandeåtgärder för detta direktiv, bör det fastläggas proportionella tröskelvärden för värde och volym vid offentlig upphandling, med beaktande av den administrativa bördan och möjligheten att upprätthålla upphandlingsregler i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(17)

Vid fastställande av bestämmelser om offentlig upphandling i genomförandeåtgärder för detta direktiv, bör det fastläggas proportionella tröskelvärden för värde och volym vid offentlig upphandling, med beaktande av den administrativa bördan och möjligheten att upprätthålla upphandlingsregler i medlemsstaterna.

| (18) | Incitament som medlemsstaterna kan tillhandahålla för att främja effektiva produkter kan utgöra statligt stöd. Detta direktiv föregriper inte utgången av eventuella förfaranden för statligt stöd som kan inledas enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget ║.
  Statligt stöd för miljöskydd, särskilt för energieffektivitet, som ligger i Europas gemensamma intresse omfattas emellertid av undantag i enlighet med olika gemenskapsinstrument och enligt villkoren i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd.

   (9) |
| --- | --- |

(18)

Incitament som medlemsstaterna kan tillhandahålla för att främja effektiva produkter kan utgöra statligt stöd. Detta direktiv föregriper inte utgången av eventuella förfaranden för statligt stöd som kan inledas enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget ║.
  Statligt stöd för miljöskydd, särskilt för energieffektivitet, som ligger i Europas gemensamma intresse omfattas emellertid av undantag i enlighet med olika gemenskapsinstrument och enligt villkoren i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd.

   (9)

| (19) | Främjandet av energieffektiva produkter genom märkning, offentliga upphandlingar och incitament bör inte vara till skada för deras miljöprestanda totalt sett. |
| --- | --- |

(19)

Främjandet av energieffektiva produkter genom märkning, offentliga upphandlingar och incitament bör inte vara till skada för deras miljöprestanda totalt sett.

| (20) | Bestämmelserna i detta direktiv om reklaminnehåll bör endast ses som en undantagsåtgärd. Dessa bestämmelser bör därför inte på annat sätt begränsa reklam genom någon annan gemenskapslagstiftning. |
| --- | --- |

(20)

Bestämmelserna i detta direktiv om reklaminnehåll bör endast ses som en undantagsåtgärd. Dessa bestämmelser bör därför inte på annat sätt begränsa reklam genom någon annan gemenskapslagstiftning.

| (21) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(21)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10).

| (22) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anta genomförandeåtgärder i fråga om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra väsentliga resurser
  under användning
  .
  I syfte att skapa ett system som är både förutsägbart för näringslivet och begripligt för konsumenterna bör kommissionen ansvara för att det fastställs en bestämd varaktighet för klassificeringarna vid energimärkning samt för att gränsvärdena vid klassificeringen uppdateras regelbundet och med jämna mellanrum.
  Eftersom dessa åtgärder har
  en
  allmän räckvidd
  och avser
  att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.
  Kommissionen bör vartannat år lämna en rapport till Europaparlamentet där EU och varje medlemsstat omfattas separat, med detaljerad information om antagandet av genomförandeåtgärder samt standardiserad produktinformation. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anta genomförandeåtgärder i fråga om märkning och standardiserad produktinformation som anger energirelaterade produkters förbrukning av energi och andra väsentliga resurser
  under användning
  .
  I syfte att skapa ett system som är både förutsägbart för näringslivet och begripligt för konsumenterna bör kommissionen ansvara för att det fastställs en bestämd varaktighet för klassificeringarna vid energimärkning samt för att gränsvärdena vid klassificeringen uppdateras regelbundet och med jämna mellanrum.
  Eftersom dessa åtgärder har
  en
  allmän räckvidd
  och avser
  att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv, genom att komplettera det med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.
  Kommissionen bör vartannat år lämna en rapport till Europaparlamentet där EU och varje medlemsstat omfattas separat, med detaljerad information om antagandet av genomförandeåtgärder samt standardiserad produktinformation.

| (23) | Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till det tidigare direktivet. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det tidigare direktivet. |
| --- | --- |

(23)

Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till det tidigare direktivet. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det tidigare direktivet.

| (24) | När medlemsstaterna tillämpar direktivets relevanta bestämmelser bör de sträva efter att avstå från åtgärder som skulle kunna medföra onödigt byråkratiska och tunga krav på små och medelstora företag och i så stor utsträckning som möjligt beakta små och medelstora företags särskilda behov och finansiella och administrativa begränsningar. |
| --- | --- |

(24)

När medlemsstaterna tillämpar direktivets relevanta bestämmelser bör de sträva efter att avstå från åtgärder som skulle kunna medföra onödigt byråkratiska och tunga krav på små och medelstora företag och i så stor utsträckning som möjligt beakta små och medelstora företags särskilda behov och finansiella och administrativa begränsningar.

| (25) | Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpningen av det direktiv som anges i bilaga I, del B. |
| --- | --- |

(25)

Detta direktiv bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller tidsfristerna för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpningen av det direktiv som anges i bilaga I, del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tillämpningsområde

1.   Genom detta direktiv inrättas en ram för harmoniseringen av de nationella åtgärderna när det gäller information till slutanvändaren, särskilt genom märkning och produktinformation, om förbrukning av energi och andra väsentliga resurser
  under användning
  samt kompletterande uppgifter om energirelaterade produkter, för att därigenom ge slutanvändarna möjlighet att välja mer effektiva produkter.

2.   Detta direktiv ska tillämpas på energirelaterade produkter
  , inklusive byggprodukter,
  som under användningen har en betydande
  direkt eller indirekt
  inverkan på förbrukningen av energi och, i tillämpliga fall, andra väsentliga resurser.

3.   Detta direktiv ska inte omfatta

| a) | begagnade produkter, |
| --- | --- |

a)

begagnade produkter,

| b) | transportmedel för personer eller varor, |
| --- | --- |

b)

transportmedel för personer eller varor,

| c) | märkplåtar eller motsvarande som fästs på produkter av säkerhetsskäl. |
| --- | --- |

c)

märkplåtar eller motsvarande som fästs på produkter av säkerhetsskäl.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv avses med

—   ”energirelaterad produkt (nedan kallad ’produkt’)”: en vara som påverkar energiförbrukningen när den används och som släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk i gemenskapen, inklusive delar avsedda att ingå i energirelaterade produkter som omfattas av detta direktiv, vilka släpps ut på marknaden och/eller tas i bruk som enskilda delar för slutanvändare och vilkas miljöprestanda kan bedömas separat,

—   
  ”byggprodukter”
  :

—   ”informationsblad”: en standardiserad uppställning av information om en produkt,

—   ”andra väsentliga resurser”: vatten,
  råvaror
  , kemikalier eller varje annat ämne som en produkt förbrukar vid normal användning,

—   ”kompletterande information”: övriga upplysningar om en produkts prestanda och egenskaper som gäller, eller bidrar till att bedöma, dess förbrukning av energi
  per tidsenhet
  eller andra väsentliga resurser
  , baserade på mätbara uppgifter, inbegripet de som rör dess tillverkare eller andra betydande miljöaspekter
  ,

—   ”betydande miljöaspekter”: aspekter som betecknas som betydande för en energirelaterad produkt i en genomförandeåtgärd som antas i enlighet med direktiv 2005/32/EG för den produkten,

—   
  ”direkt inverkan”
  :

—   
  ”indirekt inverkan”
  :

—   ”återförsäljare”: detaljist eller annan person som säljer (även på kredit), hyr ut eller ställer ut produkter som är avsedda för slutanvändare,

—   ”leverantör”: tillverkaren, importören eller dennes auktoriserade representant inom gemenskapen eller den person som släpper ut produkten på den gemensamma marknaden
  ,

—   
  ”slutanvändare”
  :

Artikel 3

Medlemsstaternas ansvar

1.   Medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa följande:

| a) | Alla leverantörer och återförsäljare, som är etablerade inom deras territorier, ska fullgöra sina skyldigheter enligt
  artiklarna 5, 6, 10.3 och 10.4
  i detta direktiv. |
| --- | --- |

a)

Alla leverantörer och återförsäljare, som är etablerade inom deras territorier, ska fullgöra sina skyldigheter enligt
  artiklarna 5, 6, 10.3 och 10.4
  i detta direktiv.

| b) | För produkter som omfattas av detta direktiv ska det vara förbjudet att anbringa andra etiketter, märken, symboler eller påskrifter som gäller förbrukning
  under användning
  av energi eller, i förekommande fall, andra väsentliga resurser och som inte uppfyller kraven i detta direktiv eller de aktuella genomförandeåtgärderna, om anbringandet kan leda till missförstånd eller förväxling hos slutanvändarna. |
| --- | --- |

b)

För produkter som omfattas av detta direktiv ska det vara förbjudet att anbringa andra etiketter, märken, symboler eller påskrifter som gäller förbrukning
  under användning
  av energi eller, i förekommande fall, andra väsentliga resurser och som inte uppfyller kraven i detta direktiv eller de aktuella genomförandeåtgärderna, om anbringandet kan leda till missförstånd eller förväxling hos slutanvändarna.

| c) | I samband med införandet av systemet med etiketter och informationsblad avseende energiförbrukning eller energisparande ska upplysnings- och reklamkampanjer genomföras i syfte att
  främja energieffektivitet och
  uppmuntra slutanvändare till en mer ansvarsfull energianvändning. |
| --- | --- |

c)

I samband med införandet av systemet med etiketter och informationsblad avseende energiförbrukning eller energisparande ska upplysnings- och reklamkampanjer genomföras i syfte att
  främja energieffektivitet och
  uppmuntra slutanvändare till en mer ansvarsfull energianvändning.

| d) | Lämpliga åtgärder ska vidtas för att uppmuntra
  kommissionen och
  de
  nationella
  myndigheter som är ansvariga för genomförandet av detta direktiv att samarbeta ║ och förse varandra med information för att bidra till tillämpningen av detta direktiv ║.
  I det administrativa samarbetet och informationsutbytet ska elektroniska kommunikationsmedel utnyttjas i största möjliga mån, varvid relevanta gemenskapsprogram kan ge stöd. Sådant samarbete ska garantera säkerheten och sekretessen vid behandlingen samt, där det är nödvändigt, skyddet av känslig information som tillhandahållits i samband med förfarandet. Kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra och bidra till samarbete mellan medlemsstaterna ║. |
| --- | --- |

d)

Lämpliga åtgärder ska vidtas för att uppmuntra
  kommissionen och
  de
  nationella
  myndigheter som är ansvariga för genomförandet av detta direktiv att samarbeta ║ och förse varandra med information för att bidra till tillämpningen av detta direktiv ║.

I det administrativa samarbetet och informationsutbytet ska elektroniska kommunikationsmedel utnyttjas i största möjliga mån, varvid relevanta gemenskapsprogram kan ge stöd. Sådant samarbete ska garantera säkerheten och sekretessen vid behandlingen samt, där det är nödvändigt, skyddet av känslig information som tillhandahållits i samband med förfarandet. Kommissionen ska vidta lämpliga åtgärder för att uppmuntra och bidra till samarbete mellan medlemsstaterna ║.

2.   Om en medlemsstat konstaterar att en produkt inte överensstämmer med alla relevanta krav som fastställs i detta direktiv och dess genomförandeåtgärder för etiketten och informationsbladet, ska leverantören säkerställa att ║ produkten överensstämmer med dessa krav och eventuella effektiva och proportionerliga
  ║ villkor som medlemsstaten fastställer.
  När det gäller produkter som redan köpts in ska konsumenter ha de rättigheter som redan föreskrivs i gemenskapslagstiftning och nationell lagstiftning om konsumentskydd, inbegripet ersättning för eller byte av produkten.

Om det finns tillräckliga bevis för att en produkt brister i överensstämmelse, ska den berörda medlemsstaten
  inom en angiven tidsram
  vidta erforderliga förebyggande åtgärder
  för att säkerställa överensstämmelse med kraven i detta direktiv, med beaktande av eventuell skada som uppkommit på grund av den bristande överensstämmelsen
  .

Om den bristande överensstämmelsen fortsätter ska medlemsstaten fatta beslut om att begränsa eller förbjuda utsläppande på marknaden och/eller ibruktagande av produkten i fråga eller se till att den dras tillbaka från marknaden. Om produkten
  begränsas,
  dras tillbaka från marknaden eller om utsläppande på marknaden förbjuds, ska kommissionen och övriga medlemsstater informeras omedelbart.

3.   Medlemsstaterna ska vartannat år lämna en rapport till kommissionen med en närmare redogörelse för sina efterlevnadsåtgärder och för graden av efterlevnad på sina territorier.

Kommissionen får fastställa närmare föreskrifter om det allmänna innehållet i dessa rapporter
  genom att fastställa minimikrav för en harmoniserad mall
  . Dessa åtgärder, som avser att ändra icke-väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 10.2.

Artikel 4

Informationskrav

Medlemsstaterna ska säkerställa följande:

| 1) | Information om hushållsapparaters förbrukning av elektrisk energi, andra former av energi och andra väsentliga resurser
  under användning
  samt ytterligare upplysningar ska lämnas, i överensstämmelse med genomförandeåtgärder i enlighet med detta direktiv, till slutanvändarna genom ett informationsblad och en etikett, när sådana produkter ställs ut för eller bjuds ut till försäljning, hyra eller kreditköp till slutanvändare direkt eller indirekt genom någon form av distansförsäljning, inbegripet via Internet. |
| --- | --- |

1)

Information om hushållsapparaters förbrukning av elektrisk energi, andra former av energi och andra väsentliga resurser
  under användning
  samt ytterligare upplysningar ska lämnas, i överensstämmelse med genomförandeåtgärder i enlighet med detta direktiv, till slutanvändarna genom ett informationsblad och en etikett, när sådana produkter ställs ut för eller bjuds ut till försäljning, hyra eller kreditköp till slutanvändare direkt eller indirekt genom någon form av distansförsäljning, inbegripet via Internet.

| 2) | Den information som avses i punkt 1 ska tillhandahållas för inbyggda eller installerade produkter när det krävs i den tillämpliga genomförandeåtgärden. |
| --- | --- |

2)

Den information som avses i punkt 1 ska tillhandahållas för inbyggda eller installerade produkter när det krävs i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

| 3) | All reklam för en särskild typ av energirelaterade produkter som omfattas av en genomförandeåtgärd enligt detta direktiv där tekniska specifikationer ingår ska ge slutanvändare den information om energiförbrukning eller energibesparingar som behövs, eller innehålla en hänvisning till produktens energiklass. |
| --- | --- |

3)

All reklam för en särskild typ av energirelaterade produkter som omfattas av en genomförandeåtgärd enligt detta direktiv där tekniska specifikationer ingår ska ge slutanvändare den information om energiförbrukning eller energibesparingar som behövs, eller innehålla en hänvisning till produktens energiklass.

| 4) | Allt tekniskt reklammaterial om energirelaterade produkter som beskriver de specifika tekniska parametrarna för en produkt, nämligen tekniska manualer och broschyrer från tillverkare, i pappersform eller på Internet, ska ge slutanvändare den information som behövs om energiförbrukningen eller innehålla en hänvisning till produktens energimärkning. |
| --- | --- |

4)

Allt tekniskt reklammaterial om energirelaterade produkter som beskriver de specifika tekniska parametrarna för en produkt, nämligen tekniska manualer och broschyrer från tillverkare, i pappersform eller på Internet, ska ge slutanvändare den information som behövs om energiförbrukningen eller innehålla en hänvisning till produktens energimärkning.

Artikel 5

Leverantörernas ansvar

Medlemsstaterna ska säkerställa följande:

| 1) | Leverantörer som släpper ut på marknaden eller tar i bruk sådana produkter som omfattas av en genomförandeåtgärd ska tillhandahålla en etikett och ett informationsblad i enlighet med detta direktiv och sådana genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

1)

Leverantörer som släpper ut på marknaden eller tar i bruk sådana produkter som omfattas av en genomförandeåtgärd ska tillhandahålla en etikett och ett informationsblad i enlighet med detta direktiv och sådana genomförandeåtgärder.

| 2) | Leverantörerna ska upprätta teknisk dokumentation i den utsträckning som behövs för att kunna bedöma riktigheten av den information som finns på etiketten och i informationsbladet. Den tekniska dokumentationen ska innehålla






  a) | en allmän beskrivning av produkten, |
| --- | --- | --- |

2)

Leverantörerna ska upprätta teknisk dokumentation i den utsträckning som behövs för att kunna bedöma riktigheten av den information som finns på etiketten och i informationsbladet. Den tekniska dokumentationen ska innehålla

a)

en allmän beskrivning av produkten,

| b) | i tillämpliga fall resultaten av relevanta konstruktionsberäkningar, |
| --- | --- |

b)

i tillämpliga fall resultaten av relevanta konstruktionsberäkningar,

| c) | tillgängliga provningsrapporter, även sådana som utarbetats av anmälda organ som är behöriga enligt annan gemenskapslagstiftning, |
| --- | --- |

c)

tillgängliga provningsrapporter, även sådana som utarbetats av anmälda organ som är behöriga enligt annan gemenskapslagstiftning,

| d) | när värdena används för liknande modeller, de hänvisningar som möjliggör identifiering av dessa modeller. |
| --- | --- |

d)

när värdena används för liknande modeller, de hänvisningar som möjliggör identifiering av dessa modeller.

I detta syfte får leverantörerna använda sådan dokumentation som är upprättad i enlighet med krav som fastläggs i relevant gemenskapslagstiftning.

| 3) | Leverantörerna ska hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig för kontroll intill utgången av femte året efter det att den sista berörda produkten har tillverkats.
  Leverantörerna ska på begäran göra en elektronisk version av den tekniska dokumentationen tillgänglig för medlemsstatens marknadsövervakningsmyndigheter och för kommissionen. |
| --- | --- |

3)

Leverantörerna ska hålla den tekniska dokumentationen tillgänglig för kontroll intill utgången av femte året efter det att den sista berörda produkten har tillverkats.

Leverantörerna ska på begäran göra en elektronisk version av den tekniska dokumentationen tillgänglig för medlemsstatens marknadsövervakningsmyndigheter och för kommissionen.

| 4) | Leverantörerna ska kostnadsfritt förse återförsäljare med erforderliga etiketter för märkning och produktinformation. Utan att det påverkar leverantörernas val av system för leverans av etiketter, ska leverantörer skyndsamt leverera etiketter efter beställning från återförsäljare. |
| --- | --- |

4)

Leverantörerna ska kostnadsfritt förse återförsäljare med erforderliga etiketter för märkning och produktinformation. Utan att det påverkar leverantörernas val av system för leverans av etiketter, ska leverantörer skyndsamt leverera etiketter efter beställning från återförsäljare.

| 5) | Förutom etiketter ska leverantörerna tillhandahålla ett informationsblad. |
| --- | --- |

5)

Förutom etiketter ska leverantörerna tillhandahålla ett informationsblad.

| 6) | Leverantörerna ska inkludera ett informationsblad i alla broschyrer om produkten. Om leverantören inte tillhandahåller broschyrer om produkten, ska leverantören tillhandahålla informationsbladet tillsammans med andra handlingar som åtföljer produkten. |
| --- | --- |

6)

Leverantörerna ska inkludera ett informationsblad i alla broschyrer om produkten. Om leverantören inte tillhandahåller broschyrer om produkten, ska leverantören tillhandahålla informationsbladet tillsammans med andra handlingar som åtföljer produkten.

| 7) | Leverantörerna ansvarar för att uppgifterna på de etiketter och informationsblad som de tillhandahåller är korrekta. |
| --- | --- |

7)

Leverantörerna ansvarar för att uppgifterna på de etiketter och informationsblad som de tillhandahåller är korrekta.

| 8) | Leverantörerna ska anses ha givit sitt samtycke till att uppgifterna på etiketten i eller informationsbladet offentliggörs. |
| --- | --- |

8)

Leverantörerna ska anses ha givit sitt samtycke till att uppgifterna på etiketten i eller informationsbladet offentliggörs.

Artikel 6

Återförsäljarnas ansvar

Medlemsstaterna ska säkerställa följande:

| 1) | Återförsäljare ska
  synligt och läsligt
  anbringa etiketter på korrekt sätt och sörja för att informationsbladet finns med i produktbroschyren eller i andra handlingar som åtföljer produkterna när de säljs till slutanvändare. |
| --- | --- |

1)

Återförsäljare ska
  synligt och läsligt
  anbringa etiketter på korrekt sätt och sörja för att informationsbladet finns med i produktbroschyren eller i andra handlingar som åtföljer produkterna när de säljs till slutanvändare.

| 2) | När en produkt som omfattas av en genomförandeåtgärd ställs ut ska återförsäljaren, för märkning och produktinformation,
  efter det att giltighetstiden för den gamla etiketten upphört att gälla,
  fästa den
  senaste versionen av den
  tillhörande etiketten i den relevanta språkversionen på den väl synliga plats som anges i den tillämpliga genomförandeåtgärden. |
| --- | --- |

2)

När en produkt som omfattas av en genomförandeåtgärd ställs ut ska återförsäljaren, för märkning och produktinformation,
  efter det att giltighetstiden för den gamla etiketten upphört att gälla,
  fästa den
  senaste versionen av den
  tillhörande etiketten i den relevanta språkversionen på den väl synliga plats som anges i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

Artikel 7

Distansförsäljning

När produkter bjuds ut till försäljning, hyra eller kreditköp genom postorder, via katalog, via Internet
  , telefonförsäljning
  eller på något annat sätt som innebär att man inte kan vänta sig att en eventuell slutanvändare ser produkten utställd, ska genomförandeåtgärderna innehålla bestämmelser som säkerställer att eventuella slutanvändare före köpet får den information som lämnas på
  den senaste versionen av
  etiketten
  för produkten i fråga
  och i informationsbladet.
  När det gäller distansförsäljning ska det i genomförandeåtgärderna specificeras på vilket sätt etiketten och informationsbladet ska fästas.

Artikel 8

Fri rörlighet

1.   Medlemsstaterna får inte förbjuda, begränsa eller förhindra utsläppandet på marknaden eller ibruktagandet, inom sina territorier, av produkter som omfattas av och är
  fullt
  förenliga med
  detta direktiv och de
  tillämpliga
  genomförandeåtgärderna
  .

2.   
  Under förutsättning att
  medlemsstaterna
  övervakar marknaden regelbundet,
  ska
  de
  anse att etiketter och informationsblad uppfyller kraven i detta direktiv och i genomförandeåtgärderna, om det inte finns bevis om motsatsen. Medlemsstaterna ska kräva att leverantörerna tillhandahåller bevis i form av sådana handlingar som avses i artikel 5 för att styrka riktigheten av den information som de har lämnat på etiketter och informationsblad, om det finns anledning att misstänka att sådan information inte är korrekt.

Artikel 9

Offentliga upphandlingar och incitament

1.   Upphandlande myndigheter som ingår offentliga ║ byggentreprenadkontrakt, varukontrakt eller tjänstekontrakt som avses i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG (11) får inte upphandla produkter som inte uppfyller de minimikrav i fråga om lägsta prestandanivåer som fastläggs i den tillämpliga genomförandeåtgärden
  , och som med högsta effektivitetsklass som mål, inte uppfyller kriterierna i punkt 2
  , såvida inte kontrakten är undantagna genom artiklarna 12–18 i samma direktiv.

2.   Kriterierna för fastställande av lägsta prestandanivåer för offentlig upphandling i genomförandeåtgärder ska vara följande:

| a) | Kostnadseffektivitet i förhållande till offentliga finanser. |
| --- | --- |

a)

Kostnadseffektivitet i förhållande till offentliga finanser.

| b) | Produkternas relevans för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

b)

Produkternas relevans för offentlig upphandling.

| c) | Potentialen för energibesparingar. |
| --- | --- |

c)

Potentialen för energibesparingar.

| d) | Främjandet av innovation, i enlighet med Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

d)

Främjandet av innovation, i enlighet med Lissabonstrategin.

| e) | Sannolikheten för att man främjar en omvandling av marknaden i riktning mot produkter med bättre prestanda. |
| --- | --- |

e)

Sannolikheten för att man främjar en omvandling av marknaden i riktning mot produkter med bättre prestanda.

| f) | Behovet av att säkerställa tillräcklig konkurrens. |
| --- | --- |

f)

Behovet av att säkerställa tillräcklig konkurrens.

3.   Punkt 1 ska gälla för kontrakt vars värde exklusive mervärdesskatt beräknas uppgå till minst 15 000EUR. I genomförandeåtgärder får tröskelvärdet fastställas till ett högre värde än 15 000EUR exklusive mervärdesskatt, med beaktande av normala inköpspriser och volymer.

4.   Medlemsstaterna får inte tillhandahålla incitament för produkter som inte uppfyller de krav i fråga om lägsta prestandanivåer som fastläggs i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

5.   Om medlemsstaterna genomför en offentlig upphandling av eller tillhandahåller incitament för produkter ska de uttrycka prestandanivåerna i form av klasser som de är definierade i den tillämpliga genomförandeåtgärden.

Incitamenten kan bland annat bestå av skattelättnader både för slutanvändare av produkter med hög energieffektivitet och för industrier som marknadsför och producerar energirelaterade produkter samt av sänkt mervärdesskatt för material och komponenter som höjer energieffektiviteten. Medlemsstaternas incitament ska vara ändamålsenliga och effektiva.

Artikel 10

Översyn av klassificeringarna vid energimärkningen

1.
     
  Kommissionen ska ansvara för att klassificeringar vid energimärkningen uppdateras regelbundet och med jämna mellanrum, utgående från den bestämda varaktighet för klassificeringar som fastställts med hjälp av genomförandeåtgärderna i artikel 12.

2.
     
  Kommissionen ska som utgångspunkt för översynen av gränsvärdena vid klassificeringen av index för energieffektivitet ta de mest aktuella sifferuppgifter som finns att tillgå och då beakta hur snabbt den tekniska utvecklingen för produkten i fråga förlöpt, samt i god tid före översynen hålla lämpliga samråd med berörda intressenter, i enlighet med artikel 12.3.

3.
     
  Leverantörerna ska vara skyldiga att senast vid giltighetstidens utgång för den gamla etiketten tillhandahålla återförsäljarna den senaste versionen av etiketten.

4.
     
  Återförsäljarna ska vara skyldiga att, samma dag som giltighetstiden för den gamla etiketten i enlighet med artikel 6.2 upphör att gälla, ersätta den med den energimärkning som innehåller de reviderade klassificeringarna för produkten i fråga.

Artikel 11

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 12

Genomförandeåtgärder

1.   Närmare föreskrifter om etiketten och informationsbladet ska fastställas i genomförandeåtgärder. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas enligt det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 11.2 för varje produkttyp i överensstämmelse med denna artikel.

När en produkt uppfyller kriterierna i punkt 2 ska den omfattas av en genomförandeåtgärd i enlighet med punkt 4.

Genomförandeåtgärderna ska innehålla bestämmelser om information som tillhandahålls på etiketten och i informationsbladet om förbrukning av energi och andra väsentliga resurser under användningen som gör det möjligt för slutanvändare att fatta inköpsbeslut på bättre grunder och för marknadsövervakningsmyndigheter att kontrollera huruvida produkter överensstämmer med den information som tillhandahålls.

Om en genomförandeåtgärd innehåller bestämmelser om både energieffektivitet och förbrukning av väsentliga resurser för en produkt, ska etikettens utformning och innehåll framhäva produktens energieffektivitet.

De genomförandeåtgärder som gäller i dag och som antogs innan detta direktiv trädde i kraft ska senast den ...

   (12)

  avpassas enligt föreskrifterna i direktivet, särskilt med avseende på energimärkningsetiketternas utförande, utformning, klasser och andra egenskaper.

2.   De kriterier som avses i punkt 1 är följande:

| a) | Enligt senast tillgängliga uppgifter och med beaktande av de kvantiteter som släpps ut på gemenskapsmarknaden, ger produkterna ║ betydande möjligheter att spara energi och, när det är relevant, andra väsentliga resurser. |
| --- | --- |

a)

Enligt senast tillgängliga uppgifter och med beaktande av de kvantiteter som släpps ut på gemenskapsmarknaden, ger produkterna ║ betydande möjligheter att spara energi och, när det är relevant, andra väsentliga resurser.

| b) | Stora skillnader i fråga om relevanta prestandanivåer för sådana produkter i jämförelse med produkter som har likvärdig funktionalitet och som är tillgängliga på marknaden. |
| --- | --- |

b)

Stora skillnader i fråga om relevanta prestandanivåer för sådana produkter i jämförelse med produkter som har likvärdig funktionalitet och som är tillgängliga på marknaden.

| c) | Kommissionen ska ta hänsyn till relevant gemenskapslagstiftning och självreglering, exempelvis frivilliga avtal,
  om de
  förväntas uppnå de politiska målen snabbare eller till lägre kostnad än obligatoriska krav. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen ska ta hänsyn till relevant gemenskapslagstiftning och självreglering, exempelvis frivilliga avtal,
  om de
  förväntas uppnå de politiska målen snabbare eller till lägre kostnad än obligatoriska krav.

3.   När kommissionen utarbetar ett utkast till genomförandeåtgärd ska den

| a) | beakta de miljöparametrar som anges i del 1 i bilaga I till direktiv 2005/32/EG som betecknas som betydande i den relevanta genomförandeåtgärd som antagits i enlighet med direktiv 2005/32/EG och som är relevanta för slutanvändaren under användningen, |
| --- | --- |

a)

beakta de miljöparametrar som anges i del 1 i bilaga I till direktiv 2005/32/EG som betecknas som betydande i den relevanta genomförandeåtgärd som antagits i enlighet med direktiv 2005/32/EG och som är relevanta för slutanvändaren under användningen,

| b) | göra en bedömning av åtgärdens effekter på miljö, slutanvändare och tillverkare, inbegripet små och medelstora företag, i fråga om konkurrenskraft, även på marknader utanför gemenskapen, innovation, marknadstillträde samt kostnader och nytta, |
| --- | --- |

b)

göra en bedömning av åtgärdens effekter på miljö, slutanvändare och tillverkare, inbegripet små och medelstora företag, i fråga om konkurrenskraft, även på marknader utanför gemenskapen, innovation, marknadstillträde samt kostnader och nytta,

| c) | hålla lämpliga samråd med berörda intressenter, inbegripet tillverkare och deras leverantörer
  , |
| --- | --- |

c)

hålla lämpliga samråd med berörda intressenter, inbegripet tillverkare och deras leverantörer
  ,

| d) | fastställa genomförandedatum, eventuella stegvisa åtgärder eller övergångsåtgärder eller övergångsperioder, särskilt med beaktande av eventuella konsekvenser för små och medelstora företag eller för särskilda produktgrupper som främst tillverkas av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

d)

fastställa genomförandedatum, eventuella stegvisa åtgärder eller övergångsåtgärder eller övergångsperioder, särskilt med beaktande av eventuella konsekvenser för små och medelstora företag eller för särskilda produktgrupper som främst tillverkas av små och medelstora företag.

4.   Genomförandeåtgärderna ska särskilt ange följande:

| a) | En exakt definition av det produktslag som avses. |
| --- | --- |

a)

En exakt definition av det produktslag som avses.

| b) | De mätstandarder och mätmetoder som ska tillämpas för att ta fram den information som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- |

b)

De mätstandarder och mätmetoder som ska tillämpas för att ta fram den information som avses i artikel 1.1.

| c) | Närmare uppgifter om den tekniska dokumentation som krävs enligt artikel 5. |
| --- | --- |

c)

Närmare uppgifter om den tekniska dokumentation som krävs enligt artikel 5.

| d) | Utformningen av och innehållet på den etikett som avses i artikel 4, vilken i största möjliga utsträckning ska ha ett enhetligt utseende för de olika produktgrupperna
  och under alla omständigheter vara klart synlig och läsbar, samtidigt som de viktigaste delarna i den nuvarande enkla och lättigenkännliga utformningen (klassificering genom fast A–G-skala), ska behållas som utgångspunkt; etiketten ska även ange en giltighetstid
  . |
| --- | --- |

d)

Utformningen av och innehållet på den etikett som avses i artikel 4, vilken i största möjliga utsträckning ska ha ett enhetligt utseende för de olika produktgrupperna
  och under alla omständigheter vara klart synlig och läsbar, samtidigt som de viktigaste delarna i den nuvarande enkla och lättigenkännliga utformningen (klassificering genom fast A–G-skala), ska behållas som utgångspunkt; etiketten ska även ange en giltighetstid
  .

| e) | Den plats på den utställda produkten där etiketten ska fästas, den information som ska anges och det sätt på vilket etiketten och/eller informationen ska tillhandahållas när produkten bjuds ut till försäljning enligt artikel 7. Om det är lämpligt, kan det i genomförandeåtgärderna föreskrivas att etiketten ska fästas på produkten eller tryckas på förpackningen, eller fastställas närmare föreskrifter om märkningskraven för kataloger, distansförsäljning och Internetförsäljning. |
| --- | --- |

e)

Den plats på den utställda produkten där etiketten ska fästas, den information som ska anges och det sätt på vilket etiketten och/eller informationen ska tillhandahållas när produkten bjuds ut till försäljning enligt artikel 7. Om det är lämpligt, kan det i genomförandeåtgärderna föreskrivas att etiketten ska fästas på produkten eller tryckas på förpackningen, eller fastställas närmare föreskrifter om märkningskraven för kataloger, distansförsäljning och Internetförsäljning.

| f) | Innehållet i det informationsblad eller den kompletterande information som avses i artiklarna 4 och 5, och, om det behövs, formatet och andra närmare uppgifter. Den information som lämnas på etiketten ska även ingå i informationsbladet. |
| --- | --- |

f)

Innehållet i det informationsblad eller den kompletterande information som avses i artiklarna 4 och 5, och, om det behövs, formatet och andra närmare uppgifter. Den information som lämnas på etiketten ska även ingå i informationsbladet.

| g) | För relevanta produkter, de lägsta prestandanivåerna och, där det är lämpligt, ett tröskelvärde som är högre än 15 000EUR exklusive mervärdesskatt vid tillämpning av artikel 9.1 och 9.3. |
| --- | --- |

g)

För relevanta produkter, de lägsta prestandanivåerna och, där det är lämpligt, ett tröskelvärde som är högre än 15 000EUR exklusive mervärdesskatt vid tillämpning av artikel 9.1 och 9.3.

| h) | För relevanta produkter, de lägsta prestandanivåerna vid tillämpning av artikel 9.4. |
| --- | --- |

h)

För relevanta produkter, de lägsta prestandanivåerna vid tillämpning av artikel 9.4.

| i) | Etikettens specifika innehåll för annonsering av, inbegripet och beroende på vad som är lämpligt, energiklassen och andra relevanta prestandanivåer för den aktuella produkten i läslig och synlig form. |
| --- | --- |

i)

Etikettens specifika innehåll för annonsering av, inbegripet och beroende på vad som är lämpligt, energiklassen och andra relevanta prestandanivåer för den aktuella produkten i läslig och synlig form.

| j) | Den varaktighet som fastställts för
  de klassificeringar som anges på etiketten
  och som ska uppgå till minst tre och högst fem år, med beaktande av produktens innovationstakt och nästa datum för översyn av dessa klassificeringar, utgående från den fastställda varaktigheten
  . |
| --- | --- |

j)

Den varaktighet som fastställts för
  de klassificeringar som anges på etiketten
  och som ska uppgå till minst tre och högst fem år, med beaktande av produktens innovationstakt och nästa datum för översyn av dessa klassificeringar, utgående från den fastställda varaktigheten
  .

| k) | Noggrannheten i deklarationerna på etiketten och i informationsbladen. |
| --- | --- |

k)

Noggrannheten i deklarationerna på etiketten och i informationsbladen.

| l) | Datum för utvärdering och eventuell revidering av genomförandeåtgärden, med beaktande av takten i den tekniska utvecklingen. |
| --- | --- |

l)

Datum för utvärdering och eventuell revidering av genomförandeåtgärden, med beaktande av takten i den tekniska utvecklingen.

Artikel 13

Prioriteringslista för genomförande

Kommissionen ska senast den ...

   (13)

  till Europaparlamentet och medlemsstaterna överlämna en förteckning över prioriterade produkter, inklusive byggprodukter, för vilka märkning föreslås, med utgångspunkt i produkternas potential för energibesparing.

Artikel 14

Möjlighet att utvidga direktivets tillämpningsområde

Kommissionen ska senast 2010 utföra en genomförbarhetsstudie för att undersöka om, genom antagande av genomförandeåtgärder, etiketten också ska innehålla information till slutanvändare om produktens effekter på viktiga energiresurser och andra väsentliga resurser under hela dess livscykel.

Artikel 15

Påföljder

Medlemsstaterna ska fastställa regler om de påföljder som ska gälla vid överträdelser av de nationella bestämmelser som har antagits enligt detta direktiv och dess genomförandeåtgärder och ska vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de genomförs. Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Medlemsstaterna ska också vidta de åtgärder som krävs för att öka det rättsliga skyddet gentemot obehörig användning av märkningen.
  Medlemsstaterna ska anmäla dessa bestämmelser till kommissionen senast den dag som anges i artikel 16.1 och ska utan dröjsmål meddela eventuella ändringar som påverkar bestämmelserna.

Artikel 16

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast den ...
   (14) sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den [...].

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. De ska även innehålla en uppgift om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till det direktiv som upphävts genom detta direktiv ska anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras och om hur uppgiften ska formuleras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 17

Upphävande

Rådets direktiv 92/75/EEG, ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (15) som anges i del A i bilaga I, ska upphöra att gälla den... (16), utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter när det gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning och tillämpning av direktivet som anges i del B i bilaga I.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 18

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna... (17) ska tillämpas från och med den... (18)

Artikel 19

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 24 mars 2009.

1

Yttrande av den 24 mars 2009.

(2)  EUT C

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 5 maj 2009.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 5 maj 2009.

(4)  EGT L 297, 13.10.1992, s. 16.

4

(5)  Se bilaga I del A.

5

(6)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 29.

6

(7)  

  EGT L 237, 21.9.2000, s. 1.

7

EGT L 237, 21.9.2000, s. 1.

(8)  

  EGT L 1, 4.1.2003, s. 65.

8

EGT L 1, 4.1.2003, s. 65.

(9)  

  EUT C 82, 1.4.2008, s. 1.

9

EUT C 82, 1.4.2008, s. 1.

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

10

(11)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 114.

11

(12)  
  Sex månader efter ikraftträdandet av detta direktiv.

12

Sex månader efter ikraftträdandet av detta direktiv.

(13)  
  Sex månader efter ikraftträdandet av detta direktiv.

13

Sex månader efter ikraftträdandet av detta direktiv.

(14)  Tolv månader efter ikraftträdandet av detta direktiv.

14

Tolv månader efter ikraftträdandet av detta direktiv.

(15)  EUT L 284, 31.10.2003, s. 1.En dag efter det datum som anges i artikel 16.1 andra stycket i detta direktiv.

15

En dag

artikel 16.1

(16)  En dag efter det datum som anges i artikel 16.1 andra stycket i detta direktiv.

16

En dag

artikel 16.1

(17)  Artiklar som betraktas som oförändrade i den slutliga omarbetade versionen.

17

(18)  En dag efter det datum som anges i artikel 16.1 andra stycket i detta direktiv.

18

En dag

artikel 16.1

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA I

Del A

Upphävt direktiv och ändring av det i kronologisk ordning

(som det hänvisas till i artikel 17)

| Rådets direktiv 92/75/EEG
  (EGT L 297, 13.10.1992, s. 16) | |
| --- | --- |
| Förordning (EG) nr 1882/2003
  (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1) | Endast punkt 32 i bilaga III |

Rådets direktiv 92/75/EEG

(EGT L 297, 13.10.1992, s. 16)

Förordning (EG) nr 1882/2003

(EUT L 284, 31.10.2003, s. 1)

Endast punkt 32 i bilaga III

Del B

Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning

(som det hänvisas till i artikel 17)

| Direktiv | Sista datum för införlivande |
| --- | --- |
| 92/75/EEG | 1 januari 1994 |
| ║ | |

Direktiv

Sista datum för införlivande

92/75/EEG

1 januari 1994

║

Tirsdag 5 maj 2009BILAGA II

JÄMFÖRELSETABELL

| Direktiv 92/75/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1.1 inledningsfras, första meningen | Artikel 1.1 |
| Artikel 1.1 inledningsfras, andra meningen | Artikel 1.2 |
| Artikel 1.1 första till sjunde strecksatsen | — |
| Artikel 1.2 | — |
| — | Artikel 1.3 a–b |
| Artikel 1.3 | Artikel 1.3 c |
| — | Artikel 2 första och tredje strecksatserna |
| Artikel 1.4 första och andra strecksatsen | Artikel 2 sjätte och tionde strecksatserna |
| — | Artikel 2 första strecksatsen |
| Artikel 1.4 tredje strecksatsen | — |
| Artikel 1.4 fjärde strecksatsen | Artikel 2 fjärde strecksatsen |
| Artikel 1.4 femte strecksatsen | Artikel 2 femte strecksatsen |
| Artikel 1.5 | — |
| Artikel 2.1 | Artikel 4.1 |
| Artikel 2.2 | — |
| Artikel 2.3 | Artikel 5.2 |
| Artikel 2.4 | Artikel 5.2 och 5.3 |
| Artikel 3.1 | Artikel 5.1 |
| Artikel 3.2 | Artikel 5.5 och 5.6 |
| Artikel 3.3 | Artikel 5.7 |
| Artikel 3.4 | Artikel 5.8 |
| Artikel 4 a | Artiklarna 5.4 och 6.2 |
| Artikel 4 b | — |
| Artikel 5 | Artikel 7 |
| Artikel 6 | — |
| Artikel 7 a | Artikel 3.1 a |
| Artikel 7 b | Artikel 3.1 b |
| Artikel 7 c | Artikel 3.1 c |
| Artikel 8.1 | Artikel 8.1 |
| Artikel 8.2 | Artikel 8.2 |
| Artikel 9 a | — |
| Artikel 9 b | — |
| Artikel 10.1 | Artikel 11.1 |
| Artikel 10.2 | Artikel 11.2 |
| Artikel 10.3 | — |
| Artikel 11 | — |
| Artikel 12 a | Artikel 12.4 a |
| Artikel 12 b | Artikel 12.4 b |
| Artikel 12 c | Artikel 12.4 c |
| Artikel 12 d | Artikel 12.4 d |
| Artikel 12 e | Artikel 12.4 e |
| Artikel 12 f | Artikel 12.4 f |
| Artikel 12 g | — |
| Artikel 13 | Artikel 17 |
| Artikel 14 | Artikel 16 |
| Artikel 15 | Artikel 19 |
| — | Artikel 3.1 d |
| — | Artikel 3.2 |
| — | Artikel 3.3 |
| — | Artikel 4.2 |
| — | Artikel 6.1 |
| — | Artikel 9 |
| — | Artikel 12.1–12.3 |
| — | Artikel 12.4 g–l |
| — | Artikel 15 |
| — | Artikel 18 |
| — | Bilaga I |
| — | Bilaga II |

Direktiv 92/75/EEG

Detta direktiv

Artikel 1.1 inledningsfras, första meningen

Artikel 1.1

Artikel 1.1 inledningsfras, andra meningen

Artikel 1.2

Artikel 1.1 första till sjunde strecksatsen

—

Artikel 1.2

—

—

Artikel 1.3 a–b

Artikel 1.3

Artikel 1.3 c

—

Artikel 2 första och tredje strecksatserna

Artikel 1.4 första och andra strecksatsen

Artikel 2 sjätte och tionde strecksatserna

—

Artikel 2 första strecksatsen

Artikel 1.4 tredje strecksatsen

—

Artikel 1.4 fjärde strecksatsen

Artikel 2 fjärde strecksatsen

Artikel 1.4 femte strecksatsen

Artikel 2 femte strecksatsen

Artikel 1.5

—

Artikel 2.1

Artikel 4.1

Artikel 2.2

—

Artikel 2.3

Artikel 5.2

Artikel 2.4

Artikel 5.2 och 5.3

Artikel 3.1

Artikel 5.1

Artikel 3.2

Artikel 5.5 och 5.6

Artikel 3.3

Artikel 5.7

Artikel 3.4

Artikel 5.8

Artikel 4 a

Artiklarna 5.4 och 6.2

Artikel 4 b

—

Artikel 5

Artikel 7

Artikel 6

—

Artikel 7 a

Artikel 3.1 a

Artikel 7 b

Artikel 3.1 b

Artikel 7 c

Artikel 3.1 c

Artikel 8.1

Artikel 8.1

Artikel 8.2

Artikel 8.2

Artikel 9 a

—

Artikel 9 b

—

Artikel 10.1

Artikel 11.1

Artikel 10.2

Artikel 11.2

Artikel 10.3

—

Artikel 11

—

Artikel 12 a

Artikel 12.4 a

Artikel 12 b

Artikel 12.4 b

Artikel 12 c

Artikel 12.4 c

Artikel 12 d

Artikel 12.4 d

Artikel 12 e

Artikel 12.4 e

Artikel 12 f

Artikel 12.4 f

Artikel 12 g

—

Artikel 13

Artikel 17

Artikel 14

Artikel 16

Artikel 15

Artikel 19

—

Artikel 3.1 d

—

Artikel 3.2

—

Artikel 3.3

—

Artikel 4.2

—

Artikel 6.1

—

Artikel 9

—

Artikel 12.1–12.3

—

Artikel 12.4 g–l

—

Artikel 15

—

Artikel 18

—

Bilaga I

—

Bilaga II

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/244 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/244

---

Tirsdag 5 maj 2009Europaparlamentets budgetberäkning för 2010

P6_TA(2009)0346

Europaparlamentets resolution av den 5 maj 2009 om beräkningen av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2010 (2009/2006(BUD))

2010/C 212 E/34

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 272.2 i EG-fördraget,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artikel 31,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2),

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2009 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2010 - avsnitten I, II, IV, V, VI, VII, VIII och IX (3)

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2010,

med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 21 april 2009 i enlighet med artikel 22.6 och artikel 73.1 i arbetsordningen,

med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 73.2 i arbetsordningen,

med beaktande av artikel 73 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0275/2009), och av följande skäl:

| A. | Förra året inleddes ett pilotförfarande för utökat samarbete mellan presidiet och budgetutskottet och ömsesidigt samarbete i ett tidigt skede om alla punkter med betydande budgetkonsekvenser. Detta förfarande har bibehållits för budgetförfarandet för 2010. |
| --- | --- |

A.

Förra året inleddes ett pilotförfarande för utökat samarbete mellan presidiet och budgetutskottet och ömsesidigt samarbete i ett tidigt skede om alla punkter med betydande budgetkonsekvenser. Detta förfarande har bibehållits för budgetförfarandet för 2010.

| B. | Parlamentets befogenheter när det gäller antagande av budgetberäkningen och den slutliga budgeten kommer att bibehållas till fullo i enlighet med fördragets bestämmelser och arbetsordningen. |
| --- | --- |

B.

Parlamentets befogenheter när det gäller antagande av budgetberäkningen och den slutliga budgeten kommer att bibehållas till fullo i enlighet med fördragets bestämmelser och arbetsordningen.

| C. | Två förberedande medlingssammanträden mellan presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 25 mars 2009 och den 16 april 2009 under vilka ett antal nyckelfrågor diskuterades av de två delegationerna. |
| --- | --- |

C.

Två förberedande medlingssammanträden mellan presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 25 mars 2009 och den 16 april 2009 under vilka ett antal nyckelfrågor diskuterades av de två delegationerna.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att den allmänna inriktningen för 2010 års budget och de utmaningar som den ska svara upp emot angavs i grova drag i den ovannämnda resolutionen av den 10 mars 2009 om budgetriktlinjerna. Parlamentet betonar särskilt att optimal och lika tillgång till språkresurser för ledamöterna och åtgärder i samband med parlamentets förstärkta lagstiftande roll kommer att utgöra grundläggande beståndsdelar i budgeten för 2010. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att den allmänna inriktningen för 2010 års budget och de utmaningar som den ska svara upp emot angavs i grova drag i den ovannämnda resolutionen av den 10 mars 2009 om budgetriktlinjerna. Parlamentet betonar särskilt att optimal och lika tillgång till språkresurser för ledamöterna och åtgärder i samband med parlamentets förstärkta lagstiftande roll kommer att utgöra grundläggande beståndsdelar i budgeten för 2010.

Allmän ram

| 2. | Europaparlamentet noterar att totalnivån på 2010 års budget, såsom föreslagen av presidiet, skulle hålla sig inom den traditionella frivilliga andelen på 20 procent av rubrik 5 (administrativa utgifter) i den fleråriga budgetramen. Den föreslagna ökningen är 3,98 procent och totalnivån efter denna ökning skulle bli marginellt högre än under 2009 och ligga på 19,67 procent av anslagen under denna rubrik. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att totalnivån på 2010 års budget, såsom föreslagen av presidiet, skulle hålla sig inom den traditionella frivilliga andelen på 20 procent av rubrik 5 (administrativa utgifter) i den fleråriga budgetramen. Den föreslagna ökningen är 3,98 procent och totalnivån efter denna ökning skulle bli marginellt högre än under 2009 och ligga på 19,67 procent av anslagen under denna rubrik.

| 3. | Europaparlamentet beslutar i detta stadium att dess budget totalt ska uppgå till 1 590 012 726 EUR, vilket motsvarar en ökning med 3,92 procent, för att lämna ett bättre handlingsutrymme åt det nya parlamentet till hösten samt även för att söka åstadkomma alla möjliga besparingar. Parlamentet beslutar att behålla reserven för oförutsedda utgifter på samma nivå som under 2009 (10 miljoner EUR). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beslutar i detta stadium att dess budget totalt ska uppgå till 1 590 012 726 EUR, vilket motsvarar en ökning med 3,92 procent, för att lämna ett bättre handlingsutrymme åt det nya parlamentet till hösten samt även för att söka åstadkomma alla möjliga besparingar. Parlamentet beslutar att behålla reserven för oförutsedda utgifter på samma nivå som under 2009 (10 miljoner EUR).

| 4. | Europaparlamentet anser att en bättre och mer transparent planering på medellång sikt behöver övervägas för parlamentets budget, med tanke på att de flesta budgetpunkter och större projekt som inleds vid institutionen är av flerårig art. Det är mycket viktigt att hela budgetförslaget, eller åtminstone den absolut största delen av det, presenteras på budgetberäkningsstadiet på våren och användningen av så kallade ”ändringsskrivelser” på hösten måste begränsas till verkligt oförutsedda händelser och/eller tekniska uppdateringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att en bättre och mer transparent planering på medellång sikt behöver övervägas för parlamentets budget, med tanke på att de flesta budgetpunkter och större projekt som inleds vid institutionen är av flerårig art. Det är mycket viktigt att hela budgetförslaget, eller åtminstone den absolut största delen av det, presenteras på budgetberäkningsstadiet på våren och användningen av så kallade ”ändringsskrivelser” på hösten måste begränsas till verkligt oförutsedda händelser och/eller tekniska uppdateringar.

| 5. | Europaparlamentet betonar att ett samarbete i god tid mellan presidiet och budgetutskottet för att gemensamt klarlägga budgetkonsekvenserna av beslut som ska fattas, bör vara grundläggande för hanteringen av större frågor, samtidigt som varje organs formella befogenheter bibehålls. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att ett samarbete i god tid mellan presidiet och budgetutskottet för att gemensamt klarlägga budgetkonsekvenserna av beslut som ska fattas, bör vara grundläggande för hanteringen av större frågor, samtidigt som varje organs formella befogenheter bibehålls.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar förlängningen av pilotprojektet om förstärkt samarbete mellan presidiet och budgetutskottet under ett andra år och framhåller att principerna om förtroende och transparens är mycket viktiga. Parlamentet varnar för varje tendens där ett sådant samarbete blir en ren formalitet snarare än en verklig dialog och där grundläggande beslut fattas alltför tidigt. Parlamentet insisterar på att en anda av ömsesidigt samarbete måste bibehållas och förbättras för framtiden samtidigt som varje organs befogenheter respekteras. Parlamentet upprepar att förhandssamråd om frågor med betydande ekonomiska konsekvenser är en mycket viktig del av pilotprojektet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar förlängningen av pilotprojektet om förstärkt samarbete mellan presidiet och budgetutskottet under ett andra år och framhåller att principerna om förtroende och transparens är mycket viktiga. Parlamentet varnar för varje tendens där ett sådant samarbete blir en ren formalitet snarare än en verklig dialog och där grundläggande beslut fattas alltför tidigt. Parlamentet insisterar på att en anda av ömsesidigt samarbete måste bibehållas och förbättras för framtiden samtidigt som varje organs befogenheter respekteras. Parlamentet upprepar att förhandssamråd om frågor med betydande ekonomiska konsekvenser är en mycket viktig del av pilotprojektet.

| 7. | Europaparlamentet anser att nivån på ekonomiska resurser för större frågor, inbegripet förhållandet mellan interna och externa resurser som behövs för viktigare tjänster och projekt, är av största betydelse och noga måste övervägas ur budgetsynpunkt. Parlamentets verkställande organ uppmanas att ha detta i åtanke och att agera med hänsyn till detta i syfte att åstadkomma kostnadseffektiva lösningar där dubbelarbete undviks, och som baserar sig på en förhandsanalys av åtgärderna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att nivån på ekonomiska resurser för större frågor, inbegripet förhållandet mellan interna och externa resurser som behövs för viktigare tjänster och projekt, är av största betydelse och noga måste övervägas ur budgetsynpunkt. Parlamentets verkställande organ uppmanas att ha detta i åtanke och att agera med hänsyn till detta i syfte att åstadkomma kostnadseffektiva lösningar där dubbelarbete undviks, och som baserar sig på en förhandsanalys av åtgärderna.

Särskilda frågor

Tjänster och omstrukturering

| 8. | Europaparlamentet noterar med intresse, med tanke på de avsevärda ökningar som redan beviljats för 2009, de förslag till omstrukturering av avdelningar och förändringar i tjänsteförteckningen som presidiet lagt fram. Parlamentet understryker sin önskan att överväga frågan om åtföljande budgetmedel så snart som en fullständig bild föreligger över samtliga framlagda önskemål, inbegripet dem för grupperna, och betonar att man kommer att vara beredd att noga överväga paketet vid detta tillfälle och ta hänsyn till att parlamentets lagstiftande roll måste förstärkas ytterligare. Parlamentet beslutar därför att inte godkänna att det inrättas 30 nya tjänster i detta skede. Den föreslagna nivån på omfördelning av tjänster är mycket låg, och parlamentet uppmuntrar till ytterligare ansträngningar i denna fråga. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar med intresse, med tanke på de avsevärda ökningar som redan beviljats för 2009, de förslag till omstrukturering av avdelningar och förändringar i tjänsteförteckningen som presidiet lagt fram. Parlamentet understryker sin önskan att överväga frågan om åtföljande budgetmedel så snart som en fullständig bild föreligger över samtliga framlagda önskemål, inbegripet dem för grupperna, och betonar att man kommer att vara beredd att noga överväga paketet vid detta tillfälle och ta hänsyn till att parlamentets lagstiftande roll måste förstärkas ytterligare. Parlamentet beslutar därför att inte godkänna att det inrättas 30 nya tjänster i detta skede. Den föreslagna nivån på omfördelning av tjänster är mycket låg, och parlamentet uppmuntrar till ytterligare ansträngningar i denna fråga.

| 9. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att presidiet vid sitt sammanträde den 1 april 2009 enhälligt godkände omstruktureringsplanen för GD INLO beträffande underhållet och förvaltningen av parlamentets fastigheter samt inrättandet av särskilda centrala enheter för att förbättra kvaliteten på förfarandena för budgetkontroll och offentlig upphandling. Parlamentet understryker att de slutgiltiga besluten om lämpliga resursnivåer för GD INLO, liksom för andra enheter, ingår i den första behandlingen av budgeten i höst, i enlighet med det normala förfarandet. Parlamentet betonar att det grundläggande val som måste göras ur budgetsynpunkt, gäller den nivå på fastighetssakkunskap som parlamentet behöver ha internt för att se till att det underhållsarbete som läggs ut på externa leverantörer blir ordentligt preciserat och tillräckligt kontrollerat. Parlamentet noterar i detta sammanhang att den åberopade externa rapporten huvudsakligen behandlar fastigheters säkerhet, men även underhålls- och förvaltningsfrågor och hur man kan förbättra effektiviteten inom dessa områden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att presidiet vid sitt sammanträde den 1 april 2009 enhälligt godkände omstruktureringsplanen för GD INLO beträffande underhållet och förvaltningen av parlamentets fastigheter samt inrättandet av särskilda centrala enheter för att förbättra kvaliteten på förfarandena för budgetkontroll och offentlig upphandling. Parlamentet understryker att de slutgiltiga besluten om lämpliga resursnivåer för GD INLO, liksom för andra enheter, ingår i den första behandlingen av budgeten i höst, i enlighet med det normala förfarandet. Parlamentet betonar att det grundläggande val som måste göras ur budgetsynpunkt, gäller den nivå på fastighetssakkunskap som parlamentet behöver ha internt för att se till att det underhållsarbete som läggs ut på externa leverantörer blir ordentligt preciserat och tillräckligt kontrollerat. Parlamentet noterar i detta sammanhang att den åberopade externa rapporten huvudsakligen behandlar fastigheters säkerhet, men även underhålls- och förvaltningsfrågor och hur man kan förbättra effektiviteten inom dessa områden.

| 10. | Europaparlamentet anser det vara absolut nödvändigt att den medel- till långfristiga planen för fastighetsstrategin läggs fram i god tid före första behandlingen till hösten så att budgetbesluten kan fattas. Därför är generalsekreterarens utfästelse att presentera ett förslag inför presidiet så snart som möjligt under den nya valperioden högst välkommen. Parlamentet håller med presidiet om att man i detta skede av budgetförfarandet ska minska fastighetsreserven till 18 500 000 EUR tills en lämplig anslagsnivå har fastställts när strategin inom detta område har definierats tydligare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser det vara absolut nödvändigt att den medel- till långfristiga planen för fastighetsstrategin läggs fram i god tid före första behandlingen till hösten så att budgetbesluten kan fattas. Därför är generalsekreterarens utfästelse att presentera ett förslag inför presidiet så snart som möjligt under den nya valperioden högst välkommen. Parlamentet håller med presidiet om att man i detta skede av budgetförfarandet ska minska fastighetsreserven till 18 500 000 EUR tills en lämplig anslagsnivå har fastställts när strategin inom detta område har definierats tydligare.

| 11. | Europaparlamentet fäster vikt vid den nya säkerhetspolitik som ska utarbetas och de mål som man ska sträva efter inom denna sektor, naturligtvis med beaktande av ett parlaments särskilda karaktär och behovet av öppenhet vid sidan av säkerheten. Som en följd av dessa strategiska och verksamhetsanknutna behov kan motsvarande budgetmedel övervägas under 2010 års förfarande. Parlamentet välkomnar presidiets uttalande angående en optimal användning av resurserna och i synnerhet dess indikationer avseende en kostnadseffektiv balans mellan intern och extern personal. Parlamentet är dock oroat över att de verksamhetsanknutna och ekonomiska följderna på medellång till lång sikt av inrättandet av ett nytt direktorat, med fyra hela avdelningar, inte är tydligt beskrivna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet fäster vikt vid den nya säkerhetspolitik som ska utarbetas och de mål som man ska sträva efter inom denna sektor, naturligtvis med beaktande av ett parlaments särskilda karaktär och behovet av öppenhet vid sidan av säkerheten. Som en följd av dessa strategiska och verksamhetsanknutna behov kan motsvarande budgetmedel övervägas under 2010 års förfarande. Parlamentet välkomnar presidiets uttalande angående en optimal användning av resurserna och i synnerhet dess indikationer avseende en kostnadseffektiv balans mellan intern och extern personal. Parlamentet är dock oroat över att de verksamhetsanknutna och ekonomiska följderna på medellång till lång sikt av inrättandet av ett nytt direktorat, med fyra hela avdelningar, inte är tydligt beskrivna.

| 12. | Europaparlamentet ser fram emot att samtidigt få en plan för kostnadsbesparingar som redan utarbetats inom generaldirektoratet för parlamentets ledning, vilket begärdes 2008, och fortsätter att uttrycka oro över kostnadsutvecklingen för driftsbudgetposter för säkerhet och säkerhetsanknuten utrustning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ser fram emot att samtidigt få en plan för kostnadsbesparingar som redan utarbetats inom generaldirektoratet för parlamentets ledning, vilket begärdes 2008, och fortsätter att uttrycka oro över kostnadsutvecklingen för driftsbudgetposter för säkerhet och säkerhetsanknuten utrustning.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar förslagen till omorganisation av avdelningarna för personaladministration och är nöjd med att målen om ökad samstämmighet, tydliga arbetsuppgifter och skapande av synergier ska bli ledande principer. Parlamentet välkomnar varmt att detta ska uppnås med befintliga resurser, bland annat intern omfördelning, men skulle samtidigt vilja ha ytterligare garantier när det gäller följderna på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar förslagen till omorganisation av avdelningarna för personaladministration och är nöjd med att målen om ökad samstämmighet, tydliga arbetsuppgifter och skapande av synergier ska bli ledande principer. Parlamentet välkomnar varmt att detta ska uppnås med befintliga resurser, bland annat intern omfördelning, men skulle samtidigt vilja ha ytterligare garantier när det gäller följderna på medellång till lång sikt.

Flerspråkighet

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin önskan att lika tillgång till språkresurser för ledamöterna ska vara en mycket viktig del i budgeten för 2010. Parlamentet är tillfredsställt med att en ansträngning har gjorts från administrationens sida att tillgodose denna önskan men anser att detta uppenbarligen behöver kombineras med bästa möjliga användning av resurser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar sin önskan att lika tillgång till språkresurser för ledamöterna ska vara en mycket viktig del i budgeten för 2010. Parlamentet är tillfredsställt med att en ansträngning har gjorts från administrationens sida att tillgodose denna önskan men anser att detta uppenbarligen behöver kombineras med bästa möjliga användning av resurser.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar presidiet och budgetutskottet att snarast kontakta den interinstitutionella arbetsgruppen för flerspråkighet för att förbereda ett förslag (teknisk nivå) i avsikt att se till att det interinstitutionella samarbetet inom detta område, särskilt när det gäller användningen av fri kapacitet, förbättras. Parlamentet är till exempel besviket över att det befintliga systemet för att bättre dela på översättningskapacitet mellan institutioner knappast används alls. Parlamentet önskar få se ett förslag om var möjligheterna till förbättring finns före första behandlingen av budgeten. Parlamentet är vidare mycket intresserat av nya tekniska hjälpmedel för sina översättningsenheter och begär information om utvecklingen av dessa och deras ekonomiska konsekvenser under 2010, inklusive studien om översättningsverktyget Euramis. Parlamentet skulle inom ramen för denna studie välkomna en utvärdering av huruvida detta verktyg kan leda till ökat interinstitutionellt samarbete vad gäller översättning samt en bedömning av effektivitetsvinster och kostnadsbesparingar som kan leda till att beroendet av externa översättningstjänster minskar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar presidiet och budgetutskottet att snarast kontakta den interinstitutionella arbetsgruppen för flerspråkighet för att förbereda ett förslag (teknisk nivå) i avsikt att se till att det interinstitutionella samarbetet inom detta område, särskilt när det gäller användningen av fri kapacitet, förbättras. Parlamentet är till exempel besviket över att det befintliga systemet för att bättre dela på översättningskapacitet mellan institutioner knappast används alls. Parlamentet önskar få se ett förslag om var möjligheterna till förbättring finns före första behandlingen av budgeten. Parlamentet är vidare mycket intresserat av nya tekniska hjälpmedel för sina översättningsenheter och begär information om utvecklingen av dessa och deras ekonomiska konsekvenser under 2010, inklusive studien om översättningsverktyget Euramis. Parlamentet skulle inom ramen för denna studie välkomna en utvärdering av huruvida detta verktyg kan leda till ökat interinstitutionellt samarbete vad gäller översättning samt en bedömning av effektivitetsvinster och kostnadsbesparingar som kan leda till att beroendet av externa översättningstjänster minskar.

| 16. | Europaparlamentet ber generalsekreteraren att tillhandahålla en kostnads-nyttoanalys avseende översättningen vid toppbelastning, inbegripet utläggning på frilans och en analys av möjligheterna att tillämpa alternativa arbetsmetoder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet ber generalsekreteraren att tillhandahålla en kostnads-nyttoanalys avseende översättningen vid toppbelastning, inbegripet utläggning på frilans och en analys av möjligheterna att tillämpa alternativa arbetsmetoder.

| 17. | Europaparlamentet begär en uppdatering av hur sådan resursdelning skulle kunna tillämpas inom alla områden där institutionerna tillfälligt har outnyttjad kapacitet (tolkning, uthyrning av lokaler, kopieringsavdelningar etc.), utan att minska institutionernas oberoende och verksamhetskapacitet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet begär en uppdatering av hur sådan resursdelning skulle kunna tillämpas inom alla områden där institutionerna tillfälligt har outnyttjad kapacitet (tolkning, uthyrning av lokaler, kopieringsavdelningar etc.), utan att minska institutionernas oberoende och verksamhetskapacitet.

Lagstiftning

| 18. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att presidiets förslag följer upp förra årets huvudprioritering, nämligen lagstiftningsarbetet, men anser att de föreslagna tjänsterna ytterligare behöver analyseras och, som fastslagits ovan, bör övervägas inom ett övergripande paket. Parlamentet välkomnar att budgetpunkter knutna till lagstiftningen, och i synnerhet medbeslutandet, var de som främst drog nytta av budgetförstärkningarna för 2009. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar det faktum att presidiets förslag följer upp förra årets huvudprioritering, nämligen lagstiftningsarbetet, men anser att de föreslagna tjänsterna ytterligare behöver analyseras och, som fastslagits ovan, bör övervägas inom ett övergripande paket. Parlamentet välkomnar att budgetpunkter knutna till lagstiftningen, och i synnerhet medbeslutandet, var de som främst drog nytta av budgetförstärkningarna för 2009.

Informations- och kommunikationsteknik (IKT)

| 19. | Europaparlamentet påminner om att klarlägganden har begärts inom IT-sektorn och förväntar sig en tydlig plan för en övergripande IKT-strategi för parlamentet, vilken är av största betydelse för att de tillgängliga resurserna ska kunna användas på bästa sätt. En sådan plan måste vara samstämmig och noggrant balanserad mellan den nödvändiga ”centralisering” och stordriftsfördel som underförstått redan låg i inrättandet av ett nytt och separat GD för detta område och behoven av att bibehålla en nödvändig flexibilitet för de övriga generaldirektoraten. Presidiet bör se till att överlappningar och dubblering av utgifter undviks. Presidiet bör vidare se till att IKT-säkerhet och de politiska gruppernas behov till fullo integreras i en sådan plan. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att klarlägganden har begärts inom IT-sektorn och förväntar sig en tydlig plan för en övergripande IKT-strategi för parlamentet, vilken är av största betydelse för att de tillgängliga resurserna ska kunna användas på bästa sätt. En sådan plan måste vara samstämmig och noggrant balanserad mellan den nödvändiga ”centralisering” och stordriftsfördel som underförstått redan låg i inrättandet av ett nytt och separat GD för detta område och behoven av att bibehålla en nödvändig flexibilitet för de övriga generaldirektoraten. Presidiet bör se till att överlappningar och dubblering av utgifter undviks. Presidiet bör vidare se till att IKT-säkerhet och de politiska gruppernas behov till fullo integreras i en sådan plan.

| 20. | Europaparlamentet noterar förslaget om en slutlig fas i treårsplanen för att förbättra kunskaperna på IT-området och minska beroendet av externa konsulter samt förslaget om fler tjänster på detta område. Parlamentet upprepar sin uppfattning att betydande personalökningar bör leda till besparingar i konsultkostnaderna och ser fram emot en treårig översikt av dessa kostnader, vid sidan av godkända och/eller föreslagna personalökningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar förslaget om en slutlig fas i treårsplanen för att förbättra kunskaperna på IT-området och minska beroendet av externa konsulter samt förslaget om fler tjänster på detta område. Parlamentet upprepar sin uppfattning att betydande personalökningar bör leda till besparingar i konsultkostnaderna och ser fram emot en treårig översikt av dessa kostnader, vid sidan av godkända och/eller föreslagna personalökningar.

| 21. | Europaparlamentet noterar den plan för IT-styrning som presidiet har antagit och betonar hur viktigt man anser det är att prioriteringar fastställs på ett tydligt och rättvist sätt, så att de begränsade ekonomiska resurserna utnyttjas på bästa möjliga sätt för hela parlamentet. I detta sammanhang begär parlamentet också ett klarläggande av hur förhållandet ”leverantör/kund” fungerar inom IKT-området och i vilken grad ”kunderna” kan specificera vilka projekt de önskar se genomförda, hur man kommer fram till finansieringen för genomförandet av dessa projektet samt slutligen, hur man ser till att de passar in i den övergripande strategin. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar den plan för IT-styrning som presidiet har antagit och betonar hur viktigt man anser det är att prioriteringar fastställs på ett tydligt och rättvist sätt, så att de begränsade ekonomiska resurserna utnyttjas på bästa möjliga sätt för hela parlamentet. I detta sammanhang begär parlamentet också ett klarläggande av hur förhållandet ”leverantör/kund” fungerar inom IKT-området och i vilken grad ”kunderna” kan specificera vilka projekt de önskar se genomförda, hur man kommer fram till finansieringen för genomförandet av dessa projektet samt slutligen, hur man ser till att de passar in i den övergripande strategin.

Fleråriga projekt

| 22. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att ett flertal viktiga initiativ och projekt inom området för information och analys till förmån för ledamöter och personal, exempelvis bibliotekets nya analystjänst och utskottens utredningsavdelningar tillsammans med ett stort antal andra tillgängliga informationskällor och -system, utgör viktiga framsteg i parlamentets arbete och tar allt större anslag i anspråk. Därför kan en budgetär och verksamhetsmässig översyn i syfte att säkerställa samstämmighet och god användning av de totala resurserna bara vara till nytta, och parlamentet påminner i detta sammanhang om sitt tidigare beslut om en presentation av denna fråga. Parlamentet välkomnar de insatser som administrationen gjort för att genomföra kunskapshanteringssystemet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att ett flertal viktiga initiativ och projekt inom området för information och analys till förmån för ledamöter och personal, exempelvis bibliotekets nya analystjänst och utskottens utredningsavdelningar tillsammans med ett stort antal andra tillgängliga informationskällor och -system, utgör viktiga framsteg i parlamentets arbete och tar allt större anslag i anspråk. Därför kan en budgetär och verksamhetsmässig översyn i syfte att säkerställa samstämmighet och god användning av de totala resurserna bara vara till nytta, och parlamentet påminner i detta sammanhang om sitt tidigare beslut om en presentation av denna fråga. Parlamentet välkomnar de insatser som administrationen gjort för att genomföra kunskapshanteringssystemet.

| 23. | Europaparlamentet noterar att webb-TV-projektet är inkluderat på redan planerade nivåer i presidiets förslag. Parlamentet skulle dock vilja få lite ytterligare information om ”avkastningen” på denna investering, särskilt i form av statistik och framtidsutsikter. Vidare skulle parlamentet också uppskatta om det kunde få vissa uppgifter om huruvida webb-TV redan har minskat eller kommer att minska behovet av tryckt information. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att webb-TV-projektet är inkluderat på redan planerade nivåer i presidiets förslag. Parlamentet skulle dock vilja få lite ytterligare information om ”avkastningen” på denna investering, särskilt i form av statistik och framtidsutsikter. Vidare skulle parlamentet också uppskatta om det kunde få vissa uppgifter om huruvida webb-TV redan har minskat eller kommer att minska behovet av tryckt information.

| 24. | Europaparlamentet noterar presidiets förslag om att införa specifika anslag för expertstudier när det gäller ”den europeiska historiens hus”. Parlamentet förväntar sig en tydlig överblick över de planerade kostnaderna för projektet som helhet, inklusive administrativa kostnader, senast vid tiden för det preliminära budgetförslaget i 2011 års budgetförfarande. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar presidiets förslag om att införa specifika anslag för expertstudier när det gäller ”den europeiska historiens hus”. Parlamentet förväntar sig en tydlig överblick över de planerade kostnaderna för projektet som helhet, inklusive administrativa kostnader, senast vid tiden för det preliminära budgetförslaget i 2011 års budgetförfarande.

| 25. | Europaparlamentet önskar ge besökscentrumet en verklig möjlighet att komma igång med sin verksamhet och öppna så snart som möjligt, under alla omständigheter inte senare än i början av 2010. Parlamentet ser därför fram emot ett slutgiltigt beslut om förvaltningskonceptet, i syfte att uppfylla de fastslagna målen och, vilket är viktigt, baserat på verkliga kostnads-nyttoöverväganden när det gäller befintliga alternativ. Parlamentet betonar till exempel att en lösning baserad på utläggning på entreprenad bör ha mycket begränsade effekter, om ens några, på den interna tjänsteförteckningen, och vice versa. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet önskar ge besökscentrumet en verklig möjlighet att komma igång med sin verksamhet och öppna så snart som möjligt, under alla omständigheter inte senare än i början av 2010. Parlamentet ser därför fram emot ett slutgiltigt beslut om förvaltningskonceptet, i syfte att uppfylla de fastslagna målen och, vilket är viktigt, baserat på verkliga kostnads-nyttoöverväganden när det gäller befintliga alternativ. Parlamentet betonar till exempel att en lösning baserad på utläggning på entreprenad bör ha mycket begränsade effekter, om ens några, på den interna tjänsteförteckningen, och vice versa.

Slutliga överväganden

| 26. | Europaparlamentet understryker att en mer detaljerad undersökning av enskilda budgetposter bör äga rum före förstabehandlingen av budgeten i höst. Parlamentet kommer således att göra en granskning och fatta de slutliga budgetbesluten vid den tiden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att en mer detaljerad undersökning av enskilda budgetposter bör äga rum före förstabehandlingen av budgeten i höst. Parlamentet kommer således att göra en granskning och fatta de slutliga budgetbesluten vid den tiden.

| 27. | Med beaktande av ovanstående antar Europaparlamentet budgetberäkningen och påminner om att antagandet av budgetförslaget kommer att äga rum under den första behandlingen av budgeten i oktober 2009, enligt det omröstningsförfarande som fastställts i fördraget. |
| --- | --- |

27.

Med beaktande av ovanstående antar Europaparlamentet budgetberäkningen och påminner om att antagandet av budgetförslaget kommer att äga rum under den första behandlingen av budgeten i oktober 2009, enligt det omröstningsförfarande som fastställts i fördraget.

*

* *

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2009)0096.

---

Onsdag 6 maj 2009

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/249

---

Onsdag 6 maj 2009Upphävande av ett direktiv och elva obsoleta beslut avseende den gemensamma fiskeripolitiken *

P6_TA(2009)0350

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets beslut om upphävande av direktiv 83/515/EEG och elva obsoleta beslut avseende den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2009)0088 – C6-0094/2009 – 2009/0022(CNS))

2010/C 212 E/35

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0088),

med beaktande av artiklarna 37, 300.2 och 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0094/2009),

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0203/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/249 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/249

---

Onsdag 6 maj 2009Upphävande av fjorton obsoleta förordningar inom området för den gemensamma fiskeripolitiken *

P6_TA(2009)0351

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om upphävande av fjorton obsoleta förordningar inom området för den gemensamma fiskeripolitiken (KOM(2009)0089 – C6-0095/2009 – 2009/0024(CNS))

2010/C 212 E/36

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0089),

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0095/2009),

med beaktande av artiklarna 51 och 43.1 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0202/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/250 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/250

---

Onsdag 6 maj 2009Stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) *

P6_TA(2009)0352

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (KOM(2009)0038 – C6-0051/2009 – 2009/0011(CNS))

2010/C 212 E/37

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2009)0038),

med beaktande av artiklarna 36 och 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0051/2009),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A6-0259/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar att det råder viss osäkerhet i fråga om tillgängliga marginaler under rubrik 2. Parlamentet betonar att finansieringen av den ekonomiska återhämtningsplanen inte får äventyra framtida behov inom denna utgiftskategori. Parlamentet skulle föredra att använda marginalerna för de budgetår som är på väg att avslutas. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet bekräftar att det råder viss osäkerhet i fråga om tillgängliga marginaler under rubrik 2. Parlamentet betonar att finansieringen av den ekonomiska återhämtningsplanen inte får äventyra framtida behov inom denna utgiftskategori. Parlamentet skulle föredra att använda marginalerna för de budgetår som är på väg att avslutas.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att det årliga beloppet kommer att fastställas inom det årliga budgetförfarandet, i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (1). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om att det årliga beloppet kommer att fastställas inom det årliga budgetförfarandet, i enlighet med bestämmelserna i punkt 38 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 (1).

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 5. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 6. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

6.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 1a (nytt) |
| | (1a) | Finansieringen av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa bör genomföras i enlighet med bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2). |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 1a (nytt)

(1a)

Finansieringen av den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa bör genomföras i enlighet med bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2).

Ändring 2

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 1b (nytt)

| (1b) | De nuvarande marginalerna under rubrik 2 är inte självklara, och en överenskommelse om den ekonomiska återhämtningsplanen får inte äventyra framtida behov inom någon utgiftskategori. |
| --- | --- |

(1b)

De nuvarande marginalerna under rubrik 2 är inte självklara, och en överenskommelse om den ekonomiska återhämtningsplanen får inte äventyra framtida behov inom någon utgiftskategori.

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 2

| (2) | Av detta belopp bör
  1,5 miljarder euro
  ställas till medlemsstaternas förfogande via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdutveckling (EJFLU) i syfte att utveckla bredbandsnätet i landsbygdsområdena och att stärka insatser kopplade till de prioriteringar som fastställs i artikel 16a.1 a–f i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (nedan kallade nya utmaningar). |
| --- | --- |

(2)

Av detta belopp bör
  1,5 miljarder euro
  ställas till medlemsstaternas förfogande via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdutveckling (EJFLU) i syfte att utveckla bredbandsnätet i landsbygdsområdena och att stärka insatser kopplade till de prioriteringar som fastställs i artikel 16a.1 a–f i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (nedan kallade nya utmaningar).

| (2) | Av detta belopp bör
  1 020 miljoner EUR
  ställas till medlemsstaternas förfogande via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdutveckling (EJFLU) i syfte att utveckla bredbandsnätet i landsbygdsområdena och att stärka insatser kopplade till de prioriteringar som fastställs i artikel 16a.1 a–f i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (nedan kallade nya utmaningar).
  Av detta belopp bör 850 miljoner EUR vara tillgängliga 2009, medan 170 miljoner EUR bör säkras genom en kompensationsmekanism i samband med medlingen om budgeten för 2010 och göras tillgängliga 2010. |
| --- | --- |

(2)

Av detta belopp bör
  1 020 miljoner EUR
  ställas till medlemsstaternas förfogande via Europeiska jordbruksfonden för landsbygdutveckling (EJFLU) i syfte att utveckla bredbandsnätet i landsbygdsområdena och att stärka insatser kopplade till de prioriteringar som fastställs i artikel 16a.1 a–f i rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (nedan kallade nya utmaningar).
  Av detta belopp bör 850 miljoner EUR vara tillgängliga 2009, medan 170 miljoner EUR bör säkras genom en kompensationsmekanism i samband med medlingen om budgeten för 2010 och göras tillgängliga 2010.

Ändring 4

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | Budgetmyndigheten har ökat budgetposten för landsbygdsutveckling 2009 med 249 840 000 EUR. Dessa extramedel bör göras tillgängliga för de åtgärder som finansieras inom ramen för EJFLU i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. |
| --- | --- |

(2a)

Budgetmyndigheten har ökat budgetposten för landsbygdsutveckling 2009 med 249 840 000 EUR. Dessa extramedel bör göras tillgängliga för de åtgärder som finansieras inom ramen för EJFLU i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa.

Ändring 5

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4

| (4) | För att se till att de olika delarna av det kompletterande bidraget från gemenskapen till varje medlemsstat utnyttjas i enlighet med de mål som fastställts för de två paketen (nya utmaningar och bredband) bör medlemsstaterna i sina nationella strategiska planer specificera det preliminära belopp som följer av obligatorisk modulering tillsammans med de outnyttjade medel som genereras enligt artikel 136 i förordning (EG) nr ... samt ökningen av de totala åtagandena enligt rådets beslut 2006/493/EG ändrat genom beslut ... Beloppen kommer
  dels
  att användas till att bygga ut bredbandsnätet i landsbygdsområden
  och dels
  till att möta de nya utmaningarna. |
| --- | --- |

(4)

För att se till att de olika delarna av det kompletterande bidraget från gemenskapen till varje medlemsstat utnyttjas i enlighet med de mål som fastställts för de två paketen (nya utmaningar och bredband) bör medlemsstaterna i sina nationella strategiska planer specificera det preliminära belopp som följer av obligatorisk modulering tillsammans med de outnyttjade medel som genereras enligt artikel 136 i förordning (EG) nr ... samt ökningen av de totala åtagandena enligt rådets beslut 2006/493/EG ändrat genom beslut ... Beloppen kommer
  dels
  att användas till att bygga ut bredbandsnätet i landsbygdsområden
  och dels
  till att möta de nya utmaningarna.

| (4) | För att se till att de olika delarna av det kompletterande bidraget från gemenskapen till varje medlemsstat utnyttjas i enlighet med de mål som fastställts för de två paketen (nya utmaningar och bredband) bör medlemsstaterna i sina nationella strategiska planer specificera det preliminära belopp som följer av obligatorisk modulering tillsammans med de outnyttjade medel som genereras enligt artikel 136 i förordning (EG) nr ... samt ökningen av de totala åtagandena enligt rådets beslut 2006/493/EG ändrat genom beslut ... Beloppen kommer att användas till att bygga ut bredbandsnätet i landsbygdsområden
  ,
  till att möta de nya utmaningarna
  och till andra åtgärder som syftar till att förbättra utnyttjandet av medlen och skapa nya arbetstillfällen
  . |
| --- | --- |

(4)

För att se till att de olika delarna av det kompletterande bidraget från gemenskapen till varje medlemsstat utnyttjas i enlighet med de mål som fastställts för de två paketen (nya utmaningar och bredband) bör medlemsstaterna i sina nationella strategiska planer specificera det preliminära belopp som följer av obligatorisk modulering tillsammans med de outnyttjade medel som genereras enligt artikel 136 i förordning (EG) nr ... samt ökningen av de totala åtagandena enligt rådets beslut 2006/493/EG ändrat genom beslut ... Beloppen kommer att användas till att bygga ut bredbandsnätet i landsbygdsområden
  ,
  till att möta de nya utmaningarna
  och till andra åtgärder som syftar till att förbättra utnyttjandet av medlen och skapa nya arbetstillfällen
  .

Ändring 6

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4a (nytt)

| (4a) | För att ytterligare öka utnyttjandet av programmen får medlemsstaterna använda extraresurserna för en garanti- och lånefond. |
| --- | --- |

(4a)

För att ytterligare öka utnyttjandet av programmen får medlemsstaterna använda extraresurserna för en garanti- och lånefond.

Ändring 7

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 6

| (6) | I slutsatserna av den 12 december 2008 ger Europeiska rådet sitt stöd åt att bygga ut bredbandsnätet inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, även i områden med dålig täckning. Eftersom tillgången till Internet ofta är otillräcklig på landsbygden, bör stödet för bredbandsinfrastrukturen i landbygdsområdena stärkas genom stöd från EJFLU. Detta är en högt prioriterad fråga och därför bör medlemsstaterna skriva in åtgärder knutna till denna prioritering i sina program senast i slutet av 2009. Det bör upprättas en förteckning över olika åtgärder kopplade till bredbandsinfrastrukturer så att medlemsstaterna får hjälp med att identifiera relevanta åtgärder inom ramen för de rättsliga ramarna för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(6)

I slutsatserna av den 12 december 2008 ger Europeiska rådet sitt stöd åt att bygga ut bredbandsnätet inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, även i områden med dålig täckning. Eftersom tillgången till Internet ofta är otillräcklig på landsbygden, bör stödet för bredbandsinfrastrukturen i landbygdsområdena stärkas genom stöd från EJFLU. Detta är en högt prioriterad fråga och därför bör medlemsstaterna skriva in åtgärder knutna till denna prioritering i sina program senast i slutet av 2009. Det bör upprättas en förteckning över olika åtgärder kopplade till bredbandsinfrastrukturer så att medlemsstaterna får hjälp med att identifiera relevanta åtgärder inom ramen för de rättsliga ramarna för landsbygdsutveckling.

| (6) | I slutsatserna av den 12 december 2008 ger Europeiska rådet sitt stöd åt att bygga ut bredbandsnätet inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, även i områden med dålig täckning. Eftersom tillgången till Internet ofta är otillräcklig på landsbygden, bör stödet för bredbandsinfrastrukturen
  och bredbandsutrustningen
  i landbygdsområdena stärkas genom stöd från EJFLU. Detta är en högt prioriterad fråga och därför bör medlemsstaterna skriva in åtgärder knutna till denna prioritering i sina program senast i slutet av 2009. Det bör upprättas en förteckning över olika åtgärder kopplade till bredbandsinfrastrukturer
  och bredbandsutrustning
  så att medlemsstaterna får hjälp med att identifiera relevanta åtgärder inom ramen för de rättsliga ramarna för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(6)

I slutsatserna av den 12 december 2008 ger Europeiska rådet sitt stöd åt att bygga ut bredbandsnätet inom ramen för den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa, även i områden med dålig täckning. Eftersom tillgången till Internet ofta är otillräcklig på landsbygden, bör stödet för bredbandsinfrastrukturen
  och bredbandsutrustningen
  i landbygdsområdena stärkas genom stöd från EJFLU. Detta är en högt prioriterad fråga och därför bör medlemsstaterna skriva in åtgärder knutna till denna prioritering i sina program senast i slutet av 2009. Det bör upprättas en förteckning över olika åtgärder kopplade till bredbandsinfrastrukturer
  och bredbandsutrustning
  så att medlemsstaterna får hjälp med att identifiera relevanta åtgärder inom ramen för de rättsliga ramarna för landsbygdsutveckling.

Ändring 8

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 10

| (10) | I landsbygdsområden finns det sällan någon bredbandsinfrastruktur, varken i mindre eller större skala. Den senare
  kan vara
  avgörande när det gäller att täcka mer svårtillgängliga landsbygdsområden. För att de tillgängliga resurserna ska kunna användas så effektivt som möjligt och möjliggöra en omfattande utbyggnad av bredbandsnätet i landsbygdsområdena, bör verkligt relevanta åtgärder vara stödberättigande utan krav på begränsning av storleken på den avsedda infrastrukturen. Därför bör den storleksbegränsning som för närvarande tillämpas på bastjänster för ekonomin och för befolkningar på landsbygden inte gälla åtgärder i samband med bredbandsinfrastruktur. |
| --- | --- |

(10)

I landsbygdsområden finns det sällan någon bredbandsinfrastruktur, varken i mindre eller större skala. Den senare
  kan vara
  avgörande när det gäller att täcka mer svårtillgängliga landsbygdsområden. För att de tillgängliga resurserna ska kunna användas så effektivt som möjligt och möjliggöra en omfattande utbyggnad av bredbandsnätet i landsbygdsområdena, bör verkligt relevanta åtgärder vara stödberättigande utan krav på begränsning av storleken på den avsedda infrastrukturen. Därför bör den storleksbegränsning som för närvarande tillämpas på bastjänster för ekonomin och för befolkningar på landsbygden inte gälla åtgärder i samband med bredbandsinfrastruktur.

| (10) | I landsbygdsområden finns det sällan någon bredbandsinfrastruktur, varken i mindre eller större skala. Den senare
  är
  avgörande när det gäller att täcka mer svårtillgängliga landsbygdsområden
  såsom öar och bergsområden
  . För att de tillgängliga resurserna
  och befintlig infrastruktur
  ska kunna användas så effektivt som möjligt och möjliggöra en omfattande utbyggnad av bredbandsnätet och bredbandsanslutningen i landsbygdsområdena, bör verkligt relevanta åtgärder vara stödberättigande utan krav på begränsning av storleken på den avsedda
  aktiva eller passiva
  infrastrukturen
  eller del av denna
  . Därför bör den storleksbegränsning som för närvarande tillämpas på bastjänster för ekonomin och för befolkningar på landsbygden inte gälla åtgärder i samband med bredbandsinfrastruktur. |
| --- | --- |

(10)

I landsbygdsområden finns det sällan någon bredbandsinfrastruktur, varken i mindre eller större skala. Den senare
  är
  avgörande när det gäller att täcka mer svårtillgängliga landsbygdsområden
  såsom öar och bergsområden
  . För att de tillgängliga resurserna
  och befintlig infrastruktur
  ska kunna användas så effektivt som möjligt och möjliggöra en omfattande utbyggnad av bredbandsnätet och bredbandsanslutningen i landsbygdsområdena, bör verkligt relevanta åtgärder vara stödberättigande utan krav på begränsning av storleken på den avsedda
  aktiva eller passiva
  infrastrukturen
  eller del av denna
  . Därför bör den storleksbegränsning som för närvarande tillämpas på bastjänster för ekonomin och för befolkningar på landsbygden inte gälla åtgärder i samband med bredbandsinfrastruktur.

Ändring 9

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 11a (nytt)

| (11a) | Med tanke på behovet av en snabb reaktion på den aktuella ekonomiska krisen bör det stadgas om betalningar som kan genomföras under budgetåret 2009. |
| --- | --- |

(11a)

Med tanke på behovet av en snabb reaktion på den aktuella ekonomiska krisen bör det stadgas om betalningar som kan genomföras under budgetåret 2009.

Ändring 10

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 13a (nytt)

| (13a) | Medlemsstaterna bör se till att särskild information finns tillgänglig för regionala och lokala myndigheter och potentiella stödmottagare om de nya möjligheter som de reviderade programmen för landsbygdsutveckling erbjuder. |
| --- | --- |

(13a)

Medlemsstaterna bör se till att särskild information finns tillgänglig för regionala och lokala myndigheter och potentiella stödmottagare om de nya möjligheter som de reviderade programmen för landsbygdsutveckling erbjuder.

Ändring 11

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 13b (nytt)

| (13b) | Det bör vidtas särskilda åtgärder för att främja utbildning och fortbildning om användningen av bredbandsinfrastruktur och bredbandsutrustning i landsbygdssamhällen. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid fortbildning för jordbruksspecialister, vars praktiska kunskaper sedan kan utnyttjas. Främjandet av forskningssektorn bör i detta sammanhang betraktas som en prioritering. |
| --- | --- |

(13b)

Det bör vidtas särskilda åtgärder för att främja utbildning och fortbildning om användningen av bredbandsinfrastruktur och bredbandsutrustning i landsbygdssamhällen. Särskild uppmärksamhet bör fästas vid fortbildning för jordbruksspecialister, vars praktiska kunskaper sedan kan utnyttjas. Främjandet av forskningssektorn bör i detta sammanhang betraktas som en prioritering.

Ändring 12

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16a – punkt 1 – led g

| g) | Bredbandsinfrastruktur i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

g)

Bredbandsinfrastruktur i landsbygdsområden.

| g) | Bredbandsinfrastruktur i landsbygdsområden
  och bredbandsutrustning för offentlig tillgång till Internet i landsbygdssamhällen
  . |
| --- | --- |

g)

Bredbandsinfrastruktur i landsbygdsområden
  och bredbandsutrustning för offentlig tillgång till Internet i landsbygdssamhällen
  .

Ändring 13

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16a – punkt 1 – led ga (nytt)

| ga) | Hantering av följderna av den ekonomiska krisen inom jordbrukssektorn, huvudsakligen för att stödja infrastruktur och skapa ett nätverk med producenter och organisationer. |
| --- | --- |

ga)

Hantering av följderna av den ekonomiska krisen inom jordbrukssektorn, huvudsakligen för att stödja infrastruktur och skapa ett nätverk med producenter och organisationer.

Ändring 14

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16a – punkt 1 – led gb (nytt)

| gb) | Åtgärder för att bevara eller skapa arbetstillfällen i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

gb)

Åtgärder för att bevara eller skapa arbetstillfällen i landsbygdsområden.

Ändring 15

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16a – punkt 1 – led gc (nytt)

| gc) | Stödåtgärder till förmån för unga jordbrukare. |
| --- | --- |

gc)

Stödåtgärder till förmån för unga jordbrukare.

Ändring 16

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 3

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 16a – punkt 3 – led b

| b) | en tabell med det totala gemenskapsbidraget under perioden 1 januari 2009–31 december 2013 för de typer av åtgärder som avses i
  punkt 1 a–f
  och gemenskapens bidrag för de typer av åtgärder som avses i punkt 1 g. |
| --- | --- |

b)

en tabell med det totala gemenskapsbidraget under perioden 1 januari 2009–31 december 2013 för de typer av åtgärder som avses i
  punkt 1 a–f
  och gemenskapens bidrag för de typer av åtgärder som avses i punkt 1 g.

| b) | en tabell med det totala gemenskapsbidraget under perioden 1 januari 2009–31 december 2013 för de typer av åtgärder som avses i
  punkt 1 a–f och ga-gc
  och gemenskapens bidrag för de typer av åtgärder som avses i punkt 1 g. |
| --- | --- |

b)

en tabell med det totala gemenskapsbidraget under perioden 1 januari 2009–31 december 2013 för de typer av åtgärder som avses i
  punkt 1 a–f och ga-gc
  och gemenskapens bidrag för de typer av åtgärder som avses i punkt 1 g.

Ändring 17

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 6 - led a

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 69 – punkt 2a

”2a   Den del av det belopp som avses i punkt 1 som följer av ökningen av de totala åtagandena enligt rådets beslut 2006/493/EG ändrat genom beslut ... ska vara
  tillgänglig
  från och med den 1 januari 2009.
  Det
  ska anslås till olika typer av åtgärder som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a.1
  och ska användas enligt följande:

| a) | En tredjedel (0,5 miljarder euro) till olika typer av åtgärder som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a.1 a–f. |
| --- | --- |

a)

En tredjedel (0,5 miljarder euro) till olika typer av åtgärder som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a.1 a–f.

| b) | Två tredjedelar (1 miljard euro) till olika typer av åtgärder som är kopplade till prioriteringen i artikel 16a.1 g
  .” |
| --- | --- |

b)

Två tredjedelar (1 miljard euro) till olika typer av åtgärder som är kopplade till prioriteringen i artikel 16a.1 g
  .”

”2a.   Den del av det belopp som avses i punkt 1 som följer av ökningen av de totala åtagandena enligt rådets beslut 2006/493/EG ändrat genom beslut ...
  samt det belopp på 249 840 000 EUR som läggs till budgetpost 05 04 05 01 i budgeten för 2009
  ska vara
  tillgängliga
  från och med den 1 januari 2009.
  De
  ska anslås till olika typer av åtgärder som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a.1.”

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 6 – led aa (nytt)

Artikel 1 – led 6 – led aa (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 69 – punkt 4 - stycke 1 a (ny)

| (aa) | I punkt 4 ska följande stycke läggas till:




  ”När det gäller det belopp som avses i punkt 2ab ska kommissionen ta hänsyn till skillnaderna i den befintliga bredbandstäckningen i medlemsstaterna, särskilt i svårtillgängliga områden, och de olika behov som därmed uppstår.” |
| --- | --- |

(aa)

(aa)

I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

I punkt 4 ska följande stycke läggas till:

”När det gäller det belopp som avses i punkt 2ab ska kommissionen ta hänsyn till skillnaderna i den befintliga bredbandstäckningen i medlemsstaterna, särskilt i svårtillgängliga områden, och de olika behov som därmed uppstår.”

”När det gäller det belopp som avses i punkt 2ab ska kommissionen ta hänsyn till skillnaderna i den befintliga bredbandstäckningen i medlemsstaterna, särskilt i svårtillgängliga områden, och de olika behov som därmed uppstår.”

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – punkt 6 – led b

Artikel 1 – punkt 6 – led b

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 69 – punkt 5a – stycke 1a (nytt)

Kommissionens årliga rapport om landsbygdsutveckling ska innehålla ett avsnitt som särskilt behandlar kontrollåtgärder som utförs i samband med de prioriteringar som avses i artikel 16a.1 g.

Kommissionens årliga rapport om landsbygdsutveckling ska innehålla ett avsnitt som särskilt behandlar kontrollåtgärder som utförs i samband med de prioriteringar som avses i artikel 16a.1 g.

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 6 – led b

Artikel 1 – led 6 – led b

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 69 – punkt 5b

”5b.   Om det faktiska belopp som vid avslutandet av programmet har betalats ut som gemenskapbidrag för de åtgärder som avses artikel 16a.1 understiger summan av de belopp som avses i punkt 5a i denna artikel ska medlemsstaten
  betala tillbaka
  mellanskillnaden
  till Europeiska gemenskapernas
  budget upp till det belopp med vilket de totala anslag, som är tillgängliga för andra åtgärder än de som avses i artikel 16a, har överskridits.

Om det faktiska belopp som vid avslutandet av programmet har betalats ut som gemenskapsbidrag för de åtgärder som avses artikel 16a.1 a–f understiger det belopp som för dessa åtgärder avses i punkt 5a i denna artikel ska medlemsstaten vidare betala tillbaka mellanskillnaden till Europeiska gemenskapernas budget upp till det belopp med vilket de totala anslag, som är tillgängliga för sådana åtgärder som avses i artikel 16a.1 g, har överskridits. Om det faktiska belopp som betalats ut som gemenskapsbidrag för andra åtgärder än de åtgärder som avses i artikel 16a.1 understiger de totala anslag som är tillgängliga för dessa typer av åtgärder ska emellertid den skillnad som uppstår räknas av från det belopp som ska återbetalas.

Om det faktiska belopp som vid avslutandet av programmet har betalats ut som gemenskapbidrag för de åtgärder som avses artikel 16a.1 g understiger det belopp som för dessa åtgärder avses i punkt 5a i denna artikel ska medlemsstaten på samma sätt betala tillbaka mellanskillnaden till Europeiska gemenskapernas budget upp till det belopp med vilket de totala anslag, som är tillgängliga för sådana åtgärder som avses i artikel 16a.1 a–f, har överskridits. Om det faktiska belopp som betalats ut som gemenskapsbidrag för andra åtgärder än de åtgärder som avses i artikel 16a.1 understiger de totala anslag som är tillgängliga för dessa typer av åtgärder ska emellertid den skillnad som uppstår räknas av från det belopp som ska återbetalas.
  ”

5b.   Om det faktiska belopp som vid avslutandet av programmet har betalats ut som gemenskapbidrag för de åtgärder som avses artikel 16a.1 understiger summan av de belopp som avses i punkt 5a i denna artikel ska medlemsstaten
  införliva
  mellanskillnaden
  i sin
  budget
  för utveckling av jordbruket
  upp till det belopp med vilket de totala anslag, som är tillgängliga för andra åtgärder än de som avses i artikel 16a, har överskridits.

införliva

i sin

för utveckling av jordbruket

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 6 – led ba (nytt)

Artikel 1 – led 6 – led ba (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 69 – punkt 6a (ny)

| (ba) | Följande punkt ska läggas till:


  ”6a.   
  Av det belopp som avses i punkt 2a ska 250 miljoner EUR göras tillgängliga för betalningar under budgetåret 2009.” |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

Följande punkt ska läggas till:

Följande punkt ska läggas till:

”6a.   
  Av det belopp som avses i punkt 2a ska 250 miljoner EUR göras tillgängliga för betalningar under budgetåret 2009.”

Av det belopp som avses i punkt 2a ska 250 miljoner EUR göras tillgängliga för betalningar under budgetåret 2009.”

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 6a (nytt)

Artikel 1 – led 6a (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 69a (ny)

| (6a) | Följande artikel 69a ska införas:



  ”Artikel 69a


  Garanti- och lånefond



  Trots bestämmelserna i artikel 69 kan medlemsstaterna utnyttja det belopp som avses i artikel 69.2a för en garanti- och lånefond. Vid genomförandet av denna artikel ska bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (3), särskilt artiklarna 50, 51 och 52, tillämpas. |
| --- | --- |

(6a)

(6a)

Följande artikel 69a ska införas:

Följande artikel 69a ska införas:

”Artikel 69a

”Artikel 69a

Garanti- och lånefond

Garanti- och lånefond

Trots bestämmelserna i artikel 69 kan medlemsstaterna utnyttja det belopp som avses i artikel 69.2a för en garanti- och lånefond. Vid genomförandet av denna artikel ska bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (3), särskilt artiklarna 50, 51 och 52, tillämpas.

Trots bestämmelserna i artikel 69 kan medlemsstaterna utnyttja det belopp som avses i artikel 69.2a för en garanti- och lånefond. Vid genomförandet av denna artikel ska bestämmelserna i kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 av den 15 december 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (3

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 7

Artikel 1 – led 7

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 70 – punkt 4 – stycke 2

”Utan hinder av de övre gränser som anges i punkt 3 kan EJFLU:s stöd, när det gäller de olika typer av åtgärder som avses i artikel 16a.1 i denna förordning, höjas till
  90 %
  för regioner som omfattas av konvergensmålen och till 75 % för regioner som inte omfattas av konvergensmålen, upp till högst det belopp som följer av tillämpningen av den obligatoriska moduleringen enligt artikel 9.4 och artikel 10.3 i förordning (EG) nr ..., det belopp som avses i artikel 69.2a i den här förordningen samt, från och med 2011, de belopp som genereras enligt artikel 136 i förordning (EG) nr ...”

90 %

”Utan hinder av de övre gränser som anges i punkt 3 kan EJFLU:s stöd, när det gäller de olika typer av åtgärder som avses i artikel 16a.1 i denna förordning, höjas till
  100 %
  för regioner som omfattas av konvergensmålen och till 75 % för regioner som inte omfattas av konvergensmålen, upp till högst det belopp som följer av tillämpningen av den obligatoriska moduleringen enligt artikel 9.4 och artikel 10.3 i förordning (EG) nr ..., det belopp som avses i artikel 69.2a i den här förordningen samt, från och med 2011, de belopp som genereras enligt artikel 136 i förordning (EG) nr ...”

100 %

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 8a (nytt)

Artikel 1 – led 8a (nytt)

Förordning (EG) nr 1698/2005

Artikel 76 – punkt 2a (ny)

| (8a) | I artikel 76 ska följande punkt läggas till:




  ”2a.
     
  Medlemsstaterna ska tillhandahålla särskild information om de nya prioriteringar som avses i artikel 16a. Denna information vänder sig till regionala och lokala myndigheter samt åtgärdernas potentiella mottagare.” |
| --- | --- |

(8a)

(8a)

I artikel 76 ska följande punkt läggas till:

I artikel 76 ska följande punkt läggas till:

”2a.
     
  Medlemsstaterna ska tillhandahålla särskild information om de nya prioriteringar som avses i artikel 16a. Denna information vänder sig till regionala och lokala myndigheter samt åtgärdernas potentiella mottagare.”

”2a.

Medlemsstaterna ska tillhandahålla särskild information om de nya prioriteringar som avses i artikel 16a. Denna information vänder sig till regionala och lokala myndigheter samt åtgärdernas potentiella mottagare.”

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Bilagan

Förordning (EG) nr 1698/2005

Bilaga III – rubriken

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Bilagan

Förordning (EG) nr 1698/2005

Bilaga III – kolumn 1 – rad 1

Skapande av ny bredbandsinfrastruktur inklusive stamnät (t.ex. fasta nät, markbaserade trådlösa nät, satellitbaserade nät eller en kombination av olika tekniska lösningar)

Skapande av ny bredbandsinfrastruktur inklusive stamnät
  och markutrustning
  (t.ex. fasta nät, markbaserade trådlösa nät, satellitbaserade nät eller en kombination av olika tekniska lösningar)
  och andra nödvändiga stödformer (t.ex. installation och underhåll)

och markutrustning

och andra nödvändiga stödformer (t.ex. installation och underhåll)

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning – ändringsakt

Förslag till förordning – ändringsakt

Bilagan

Bilagan

Förordning (EG) nr 1698/2005

Bilaga III – rad 3a (ny)

Allmänhetens tillgång till bredbandsutrustning

Allmänhetens tillgång till bredbandsutrustning

Artikel 56: bastjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden

Artikel 56: bastjänster för ekonomin och befolkningen på landsbygden

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  

  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

2

EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  

  EUT L 368, 23.12.2006, s. 15.”

3

EUT L 368, 23.12.2006, s. 15.”

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/258 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/258

---

Onsdag 6 maj 2009Förslag till ändringsbudget nr 4/2009

P6_TA(2009)0355

Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2009 för budgetåret 2009, avsnitt III - kommissionen (9126/2009 – C6-0156/2009 – 2009/2039(BUD))

2010/C 212 E/38

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009, slutgiltigt antagen den 18 december 2008 (2),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2009 för budgetåret 2009 som kommissionen lade fram den 8 april 2009 (SEK(2009)0496),

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2009 som rådet fastställde den 27 april 2009 (9126/2009 – C6-0156/2009),

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0281/2009), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 4 till den allmänna budgeten för 2009 omfattar revideringen av utgiftstaken i den fleråriga budgetramen för rubrikerna 1a och 2. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 4 till den allmänna budgeten för 2009 omfattar revideringen av utgiftstaken i den fleråriga budgetramen för rubrikerna 1a och 2.

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2009 är att formellt införa dessa budgetjusteringar i 2009 års budget. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2009 är att formellt införa dessa budgetjusteringar i 2009 års budget.

| 1. | Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 4/2009. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 4/2009.

| 2. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 4/2009 utan ändringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 4/2009 utan ändringar.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2009.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/259 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/259

---

Onsdag 6 maj 2009Förslag till ändringsbudget nr 5/2009

P6_TA(2009)0356

Europaparlamentets resolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2009 för budgetåret 2009, avsnitt III - kommissionen (9127/2009 – C6-0157/2009 – 2009/2040(BUD))

2010/C 212 E/39

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2009, slutgiltigt antagen den 18 december 2008 (2),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (3),

med beaktande av det preliminära förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 5/2009 för budgetåret 2009 som kommissionen lade fram den 15 april 2009 (KOM(2009)0177),

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2009 som rådet fastställde den 27 april 2009 (9127/2009 – C6-0157/2009),

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0282/2009), och av följande skäl:

| A. | Det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 5 till den allmänna budgeten för 2009 täcker budgeteringen av överskottet från genomförandet av budgeten för 2008. |
| --- | --- |

A.

Det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 5 till den allmänna budgeten för 2009 täcker budgeteringen av överskottet från genomförandet av budgeten för 2008.

| B. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 5/2009 är att formellt föra in dessa budgetjusteringar i budgeten för 2009. |
| --- | --- |

B.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 5/2009 är att formellt föra in dessa budgetjusteringar i budgeten för 2009.

| 1. | Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 5/2009. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar det preliminära förslaget till ändringsbudget nr 5/2009.

| 2. | Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 5/2009 utan ändringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner förslaget till ändringsbudget nr 5/2009 utan ändringar.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 69, 13.3.2009.

(3)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/260 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/260

---

Onsdag 6 maj 2009Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, behandling av personuppgifter och integritetsskydd ***II

P6_TA(2009)0360

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen (16497/1/2008 – C6-0068/2009 – 2007/0248(COD))

2010/C 212 E/40

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16497/1/2008 – C6-0068/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0698),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2008)0723),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0257/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens förklaringar som bifogas resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens förklaringar som bifogas resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, 24.9.2008, P6_TA(2008)0452.

---

Onsdag 6 maj 2009P6_TC2-COD(2007)0248

Europaparlamentets ståndpunkt antagen vid andra behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första/andra behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2009/136/EG.)

Onsdag 6 maj 2009BILAGA

Kommissionens förklaring

Samhällsomfattande tjänster (skäl 3a)

Kommissionen noterar den text i skäl 3a som Europaparlamentet och rådet kommit överens om.

I enlighet med vad som uppgavs i dess meddelande KOM(2008)0572 av den 25 september 2008 om omfattningen av samhällsomfattande tjänster när det gäller elektroniska kommunikationsnätverk och kommunikationstjänster, vill kommissionen bekräfta att den under 2009 kommer att verka för en omfattande debatt på EU-nivå där man ska undersöka en bred uppsättning alternativa strategier och möjliggöra för alla berörda parter att uttrycka sina synpunkter.

Kommissionen kommer att sammanfatta debatten i ett meddelande till Europaparlamentet och rådet och senast den 1 maj 2010 kommer den att alltefter behov lägga fram förslag som gäller direktivet om samhällsomfattande tjänster.

Rapportering om överträdelse av dataskyddsbestämmelserna

Artiklarna 2 h och 4.3 – direktivet om integritet och elektronisk kommunikation

Genom reformen av regelverket för elektronisk kommunikation införs ett nytt begrepp för EU:s uppgiftsskydd och integritetsbestämmelser: obligatoriska meddelanden om personuppgiftsöverträdelser från leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster och kommunikationsnät. Detta är ett viktigt steg mot förbättrad säkerhet och ökat integritetsskydd, även om det på detta stadium är begränsat till sektorn för elektronisk kommunikation.

Kommissionen noterar Europaparlamentets önskan att en skyldighet att meddela personuppgiftsöverträdelser inte ska begränsas till sektorn för elektronisk kommunikation utan också gälla aktörer såsom leverantörer av informationssamhällets tjänster. En sådan strategi skulle vara helt i linje med de övergripande offentliga politiska målen för att förbättra skyddet för EU-medborgarnas personuppgifter och deras möjlighet att vidta åtgärder om dessa uppgifter hanteras felaktigt.

Kommissionen vill här upprepa sin åsikt, som uppgetts under förhandlingarna om reformen av regelverket, att skyldigheten för leverantörer av offentligt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster att meddela om personuppgiftsöverträdelser gör det lämpligt att utvidga debatten till generella krav på meddelanden om överträdelser.

Kommissionen kommer därför att utan dröjsmål inleda ett lämpligt förberedande arbete som inkluderar samråd med intressenter, med syfte att lägga fram förslag inom detta område senast 2011 i enlighet med behoven. Dessutom kommer kommissionen att samråda med Europeiska datatillsynsmannen om potentialen för omedelbar tillämpning inom andra sektorer av de principer som uttrycks i reglerna om meddelanden om personuppgiftsöverträdelser i direktiv 2002/58/EG, oavsett vilken sektor eller vilken typ av uppgifter det gäller.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/262 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/262

---

Onsdag 6 maj 2009Elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster ***II

P6_TA(2009)0361

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (16496/1/2008 – C6-0066/2009 – 2007/0247(COD))

2010/C 212 E/41

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16496/1/2008 – C6-0066/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0697),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2008)0724),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0272/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet den 24.9.2008, P6_TA(2008)0449.

---

Onsdag 6 maj 2009P6_TC2-COD(2007)0247

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen ser regelbundet över de fem direktiv som utgör det nuvarande EU-regelverket för elektroniska kommunikationsnät och tjänster (direktiv 2002/21/EG (4) (ramdirektivet), direktiv 2002/19/EG (5) (tillträdesdirektivet), direktiv 2002/20/EG (6) (”auktorisationsdirektivet”), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (7) (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (8) (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (gemensamt kallade ramdirektivet och särdirektiven)) i syfte att avgöra behovet av ändringar med hänsyn till den tekniska utvecklingen och utvecklingen på marknaden. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen ser regelbundet över de fem direktiv som utgör det nuvarande EU-regelverket för elektroniska kommunikationsnät och tjänster (direktiv 2002/21/EG (4) (ramdirektivet), direktiv 2002/19/EG (5) (tillträdesdirektivet), direktiv 2002/20/EG (6) (”auktorisationsdirektivet”), Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (7) (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (8) (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (gemensamt kallade ramdirektivet och särdirektiven)) i syfte att avgöra behovet av ändringar med hänsyn till den tekniska utvecklingen och utvecklingen på marknaden.

| (2) | Kommissionen lade i det sammanhanget fram sina första resultat i sitt meddelande av den 29 juni 2006 om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. På grundval av dessa första resultat genomfördes ett offentligt samråd som identifierade den fortsatta bristen på en inre marknad för elektronisk kommunikation som den viktigaste frågan som behöver lösas. Den splittrade lagstiftningen och bristen på konsekvens mellan de olika nationella regleringsmyndigheternas verksamheter ansågs kunna äventyra inte bara sektorns konkurrenskraft utan även de betydande fördelarna för konsumenten vid gränsöverskridande konkurrens. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen lade i det sammanhanget fram sina första resultat i sitt meddelande av den 29 juni 2006 om översynen av EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster. På grundval av dessa första resultat genomfördes ett offentligt samråd som identifierade den fortsatta bristen på en inre marknad för elektronisk kommunikation som den viktigaste frågan som behöver lösas. Den splittrade lagstiftningen och bristen på konsekvens mellan de olika nationella regleringsmyndigheternas verksamheter ansågs kunna äventyra inte bara sektorns konkurrenskraft utan även de betydande fördelarna för konsumenten vid gränsöverskridande konkurrens.

| (3) | EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bör därför reformeras för att fullborda den inre marknaden för elektronisk kommunikation genom att stärka gemenskapsmekanismen för reglering av operatörer med betydande marknadsinflytande på de viktigaste marknaderna. Detta kompletteras genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 av den ... [om inrättande av
  organet för
  europeiska regleringsmyndigheter för
  elektronisk kommunikation (Berec) och byrån
  ] (9). I reformen ingår även utarbetandet av en effektiv och samordnad strategi för spektrumhantering för att uppnå ett gemensamt europeiskt område för information och förstärka bestämmelserna för användare med funktionshinder för att uppnå ett informationssamhälle för alla. |
| --- | --- |

(3)

EU:s regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bör därför reformeras för att fullborda den inre marknaden för elektronisk kommunikation genom att stärka gemenskapsmekanismen för reglering av operatörer med betydande marknadsinflytande på de viktigaste marknaderna. Detta kompletteras genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 av den ... [om inrättande av
  organet för
  europeiska regleringsmyndigheter för
  elektronisk kommunikation (Berec) och byrån
  ] (9). I reformen ingår även utarbetandet av en effektiv och samordnad strategi för spektrumhantering för att uppnå ett gemensamt europeiskt område för information och förstärka bestämmelserna för användare med funktionshinder för att uppnå ett informationssamhälle för alla.

| (4) | Internet har en stor betydelse inom utbildningen och när det gäller att utöva rätten till yttrandefrihet och tillgång till information. Begränsningar av rätten att utöva dessa grundläggande rättigheter bör därför vara förenliga med i europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Kommissionen bör inleda ett omfattande offentligt samråd om dessa frågor. |
| --- | --- |

(4)

Internet har en stor betydelse inom utbildningen och när det gäller att utöva rätten till yttrandefrihet och tillgång till information. Begränsningar av rätten att utöva dessa grundläggande rättigheter bör därför vara förenliga med i europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Kommissionen bör inleda ett omfattande offentligt samråd om dessa frågor.

| (5) | Syftet är att successivt minska den sektorsspecifika förhandsregleringen i takt med att konkurrensen utvecklas på marknaderna och att elektronisk kommunikation på sikt enbart ska regleras genom konkurrenslagstiftningen. Med tanke på att marknaderna för elektronisk kommunikation har visat en stark konkurrensdynamik under de senaste åren är det av väsentlig betydelse att reglerade förhandsskyldigheter endast införs där konkurrensen inte är effektiv och hållbar. |
| --- | --- |

(5)

Syftet är att successivt minska den sektorsspecifika förhandsregleringen i takt med att konkurrensen utvecklas på marknaderna och att elektronisk kommunikation på sikt enbart ska regleras genom konkurrenslagstiftningen. Med tanke på att marknaderna för elektronisk kommunikation har visat en stark konkurrensdynamik under de senaste åren är det av väsentlig betydelse att reglerade förhandsskyldigheter endast införs där konkurrensen inte är effektiv och hållbar.

| (6) | I sin granskning av hur ramdirektivet och särdirektivet fungerar bör kommissionen göra en bedömning av huruvida det med tanke på marknadsutvecklingen samt konkurrensen och konsumentskyddet även i fortsättningen behövs bestämmelser om sektorspecifik förhandsreglering enligt artiklarna 8–13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) eller om de bör ändras eller upphävas. |
| --- | --- |

(6)

I sin granskning av hur ramdirektivet och särdirektivet fungerar bör kommissionen göra en bedömning av huruvida det med tanke på marknadsutvecklingen samt konkurrensen och konsumentskyddet även i fortsättningen behövs bestämmelser om sektorspecifik förhandsreglering enligt artiklarna 8–13a i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) eller om de bör ändras eller upphävas.

| (7) | De nationella regleringsmyndigheterna
  bör kunna
  definiera marknader på subnationell basis och/eller häva de rättsliga skyldigheterna på marknader och/eller inom geografiska områden där det finns en effektiv konkurrens inom infrastrukturen för att säkerställa att lagstiftningen är proportionell och passar olika konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

(7)

De nationella regleringsmyndigheterna
  bör kunna
  definiera marknader på subnationell basis och/eller häva de rättsliga skyldigheterna på marknader och/eller inom geografiska områden där det finns en effektiv konkurrens inom infrastrukturen för att säkerställa att lagstiftningen är proportionell och passar olika konkurrensvillkor.

| (8) | För att
  man ska kunna
  uppfylla målen i Lissabonagendan
  behövs lämpliga stimulansåtgärder för
  investeringar i nya höghastighetsnät som stöder förnyelse i form av innehållsrika Internettjänster och stärker Europeiska unionens internationella konkurrenskraft. Sådana nät har enorma möjligheter att ge fördelar till Europeiska unionens konsumenter och företag. Det är därför nödvändigt att främja varaktiga investeringar i utvecklingen av dessa nät samtidigt som konkurrensen och konsumenternas valmöjligheter främjas genom förutsebarhet och konsekvens i lagstiftningen. |
| --- | --- |

(8)

För att
  man ska kunna
  uppfylla målen i Lissabonagendan
  behövs lämpliga stimulansåtgärder för
  investeringar i nya höghastighetsnät som stöder förnyelse i form av innehållsrika Internettjänster och stärker Europeiska unionens internationella konkurrenskraft. Sådana nät har enorma möjligheter att ge fördelar till Europeiska unionens konsumenter och företag. Det är därför nödvändigt att främja varaktiga investeringar i utvecklingen av dessa nät samtidigt som konkurrensen och konsumenternas valmöjligheter främjas genom förutsebarhet och konsekvens i lagstiftningen.

| (9) | I sitt meddelande av den 20 mars 2006”Att överbrygga bredbandsklyftan” medgav kommissionen att det finns en territoriell klyfta i Europeiska unionen när det gäller tillgång till snabba bredbandstjänster. Enklare tillträde till radiospektrum kommer att underlätta utvecklingen av bredbandstjänster med hög hastighet i de yttersta randområdena. Trots att det överlag blivit vanligare med bredbandanslutningar är tillträdet till dem i vissa regioner begränsat, eftersom regionerna är glesbefolkade och avlägsna, med höga kostnader som följd. För att säkra investeringar i ny teknik i underutvecklade regioner bör reglerna för elektronisk kommunikation vara förenliga med andra politiska åtgärder, till exempel i fråga om statligt stöd, sammanhållningspolitik eller bredare industripolitiska mål. |
| --- | --- |

(9)

I sitt meddelande av den 20 mars 2006”Att överbrygga bredbandsklyftan” medgav kommissionen att det finns en territoriell klyfta i Europeiska unionen när det gäller tillgång till snabba bredbandstjänster. Enklare tillträde till radiospektrum kommer att underlätta utvecklingen av bredbandstjänster med hög hastighet i de yttersta randområdena. Trots att det överlag blivit vanligare med bredbandanslutningar är tillträdet till dem i vissa regioner begränsat, eftersom regionerna är glesbefolkade och avlägsna, med höga kostnader som följd. För att säkra investeringar i ny teknik i underutvecklade regioner bör reglerna för elektronisk kommunikation vara förenliga med andra politiska åtgärder, till exempel i fråga om statligt stöd, sammanhållningspolitik eller bredare industripolitiska mål.

| (10) | Offentliga investeringar i nätverk bör göras i enlighet med principen om icke-diskriminering. Det offentliga stödet bör därför tilldelas genom öppna, insynsvänliga och konkurrensutsatta förfaranden. |
| --- | --- |

(10)

Offentliga investeringar i nätverk bör göras i enlighet med principen om icke-diskriminering. Det offentliga stödet bör därför tilldelas genom öppna, insynsvänliga och konkurrensutsatta förfaranden.

| (11) | För att de nationella regleringsmyndigheterna ska kunna uppfylla målen i ramdirektivet och särdirektiven, särskilt när det gäller kompatibilitet mellan slutanvändare, bör ramdirektivets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta vissa aspekter av radioutrustning och teleterminalutrustning, på det sätt som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (10) och konsumentutrustning som används för digitaltelevision för att underlätta tillträde för användare med funktionshinder. |
| --- | --- |

(11)

För att de nationella regleringsmyndigheterna ska kunna uppfylla målen i ramdirektivet och särdirektiven, särskilt när det gäller kompatibilitet mellan slutanvändare, bör ramdirektivets tillämpningsområde utvidgas till att omfatta vissa aspekter av radioutrustning och teleterminalutrustning, på det sätt som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (10) och konsumentutrustning som används för digitaltelevision för att underlätta tillträde för användare med funktionshinder.

| (12) | Vissa definitioner bör förtydligas eller ändras för att beakta marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen samt för att undanröja konstaterade tvetydigheter när regelverket genomförs. |
| --- | --- |

(12)

Vissa definitioner bör förtydligas eller ändras för att beakta marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen samt för att undanröja konstaterade tvetydigheter när regelverket genomförs.

| (13) | De nationella regleringsmyndigheternas oberoende bör stärkas för att säkerställa en effektivare tillämpning av regelverket samt öka deras befogenheter och förutsägbarheten i deras beslut. I den nationella lagstiftningen bör det därför införas uttryckliga regler som säkerställer att den nationella regleringsmyndighet som har ansvaret för förhandsreglering av marknaden, eller för lösning av tvister mellan företag, skyddas mot extern inblandning eller politiska påtryckningar som kan äventyra dess oberoende bedömning av frågor som förelagts den när den fullgör sina åligganden. På grund av sådan yttre påverkan är det olämpligt att ett nationellt lagstiftande organ agerar som regleringsmyndighet enligt regelverket. Därför bör bestämmelser om skälen för att avskeda chefen för den nationella regleringsmyndigheten fastställas i förväg för att på så sätt förhindra tvivel om myndighetens neutralitet eller dess oemottaglighet för externa faktorer. Det är viktigt att de nationella regleringsmyndigheter som har ansvaret för förhandsreglering av marknaden har en egen budget, eftersom den gör det möjligt för dem att anställa tillräckligt med kvalificerad personal. Budgeten bör offentliggöras årligen för att säkerställa god insyn. |
| --- | --- |

(13)

De nationella regleringsmyndigheternas oberoende bör stärkas för att säkerställa en effektivare tillämpning av regelverket samt öka deras befogenheter och förutsägbarheten i deras beslut. I den nationella lagstiftningen bör det därför införas uttryckliga regler som säkerställer att den nationella regleringsmyndighet som har ansvaret för förhandsreglering av marknaden, eller för lösning av tvister mellan företag, skyddas mot extern inblandning eller politiska påtryckningar som kan äventyra dess oberoende bedömning av frågor som förelagts den när den fullgör sina åligganden. På grund av sådan yttre påverkan är det olämpligt att ett nationellt lagstiftande organ agerar som regleringsmyndighet enligt regelverket. Därför bör bestämmelser om skälen för att avskeda chefen för den nationella regleringsmyndigheten fastställas i förväg för att på så sätt förhindra tvivel om myndighetens neutralitet eller dess oemottaglighet för externa faktorer. Det är viktigt att de nationella regleringsmyndigheter som har ansvaret för förhandsreglering av marknaden har en egen budget, eftersom den gör det möjligt för dem att anställa tillräckligt med kvalificerad personal. Budgeten bör offentliggöras årligen för att säkerställa god insyn.

| (14) | För att säkerställa rättssäkerhet för marknadsaktörerna bör besvärsinstanserna utföra sina uppgifter effektivt, och framför allt bör inte överklagandeförfaranden ta otillbörligt lång tid i anspråk.
  Interimistiska åtgärder bör beviljas endast om det finns ett brådskande behov av att skjuta upp effekten av beslut från de nationella regleringsmyndigheterna för att förhindra allvarlig och irreparabel skada för den aktör som tillämpar dessa åtgärder och om intressebalansen så kräver. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa rättssäkerhet för marknadsaktörerna bör besvärsinstanserna utföra sina uppgifter effektivt, och framför allt bör inte överklagandeförfaranden ta otillbörligt lång tid i anspråk.
  Interimistiska åtgärder bör beviljas endast om det finns ett brådskande behov av att skjuta upp effekten av beslut från de nationella regleringsmyndigheterna för att förhindra allvarlig och irreparabel skada för den aktör som tillämpar dessa åtgärder och om intressebalansen så kräver.

| (15) | Det har varit stor skillnad mellan olika överklagandemyndigheters sätt att tillämpa interimistiska åtgärder för att skjuta upp beslut från de nationella regleringsmyndigheterna. Gemensamma normer som följer gemenskapens rättspraxis bör tillämpas för att skapa en mer enhetlig strategi. Besvärsinstanser bör även ha rätt att begära in sådan tillgänglig information som offentliggjorts av
  Berec
  . Med tanke på hur viktiga överklaganden är för regelverkets allmänna funktion bör en mekanism inrättas för att samla in information om överklaganden och beslut om att upphäva beslut som fattats av de nationella regleringsmyndigheterna i samtliga medlemsstater och för att rapportera denna information till kommissionen. |
| --- | --- |

(15)

Det har varit stor skillnad mellan olika överklagandemyndigheters sätt att tillämpa interimistiska åtgärder för att skjuta upp beslut från de nationella regleringsmyndigheterna. Gemensamma normer som följer gemenskapens rättspraxis bör tillämpas för att skapa en mer enhetlig strategi. Besvärsinstanser bör även ha rätt att begära in sådan tillgänglig information som offentliggjorts av
  Berec
  . Med tanke på hur viktiga överklaganden är för regelverkets allmänna funktion bör en mekanism inrättas för att samla in information om överklaganden och beslut om att upphäva beslut som fattats av de nationella regleringsmyndigheterna i samtliga medlemsstater och för att rapportera denna information till kommissionen.

| (16) | För att säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna utför sina regleringsuppgifter effektivt bör de uppgifter som de samlar in omfatta redovisningsuppgifter om slutkundsmarknader som är förbundna med grossistmarknader, där en operatör har ett betydande inflytande på marknaden och därför regleras av den nationella regleringsmyndigheten. Uppgifterna bör även innehålla uppgifter som gör det möjligt för den nationella regleringsmyndigheten att bedöma den potentiella effekt som planerade uppgraderingar eller förändringar i datanätets topologi kan ha på konkurrensutvecklingen eller produkter utanför distributionsnäten som görs tillgängliga för andra aktörer. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna utför sina regleringsuppgifter effektivt bör de uppgifter som de samlar in omfatta redovisningsuppgifter om slutkundsmarknader som är förbundna med grossistmarknader, där en operatör har ett betydande inflytande på marknaden och därför regleras av den nationella regleringsmyndigheten. Uppgifterna bör även innehålla uppgifter som gör det möjligt för den nationella regleringsmyndigheten att bedöma den potentiella effekt som planerade uppgraderingar eller förändringar i datanätets topologi kan ha på konkurrensutvecklingen eller produkter utanför distributionsnäten som görs tillgängliga för andra aktörer.

| (17) | Det nationella samrådet enligt artikel 6 i ramdirektivet bör hållas före det gemensamma samrådet enligt
  artiklarna 7 och 7a
  i det direktivet, för att åsikterna från berörda parter ska kunna återspeglas i det gemensamma samrådet. På så vis undviker man även behovet av ett andra gemensamt samråd om det skulle förekomma ändringar i en planerad åtgärd som resultat av det nationella samrådet. |
| --- | --- |

(17)

Det nationella samrådet enligt artikel 6 i ramdirektivet bör hållas före det gemensamma samrådet enligt
  artiklarna 7 och 7a
  i det direktivet, för att åsikterna från berörda parter ska kunna återspeglas i det gemensamma samrådet. På så vis undviker man även behovet av ett andra gemensamt samråd om det skulle förekomma ändringar i en planerad åtgärd som resultat av det nationella samrådet.

| (18) | De nationella regleringsmyndigheternas skönsmässiga befogenheter måste stämmas av med utvecklingen av en konsekvent regleringspraxis och en konsekvent tillämpning av regelverket för att effektivt kunna bidra till den inre marknadens utveckling och fullbordan. De nationella regleringsmyndigheterna bör därför stödja kommissionens och
  Berecs
  aktiviteter på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(18)

De nationella regleringsmyndigheternas skönsmässiga befogenheter måste stämmas av med utvecklingen av en konsekvent regleringspraxis och en konsekvent tillämpning av regelverket för att effektivt kunna bidra till den inre marknadens utveckling och fullbordan. De nationella regleringsmyndigheterna bör därför stödja kommissionens och
  Berecs
  aktiviteter på den inre marknaden.

| (19) | Gemenskapsmekanismen, som ger kommissionen rätt att kräva av de nationella regleringsmyndigheterna att de upphäver planerade åtgärder som rör marknadens utformning och fastställandet av vilka operatörer som har ett betydande inflytande på marknaden, har i hög grad bidragit till en konsekvent strategi för att ange under vilka omständigheter förhandsregleringen kan tillämpas och vilka operatörer som omfattas av detta regelverk. Kommissionens övervakning av marknaden, och framför allt erfarenheterna av förfarandet enligt artikel 7 i ramdirektivet, har visat att de nationella regleringsmyndigheternas inkonsekventa tillämpning av korrigeringsåtgärder, till och med under likartade marknadsvillkor, skulle kunna undergräva den inre marknaden för elektronisk kommunikation. Kommissionen kan därför medverka till att sörja för större enhetlighet vid tillämpningen av korrigeringsåtgärder genom att anta yttranden om de förslag till åtgärder som föreslås av de nationella regleringsmyndigheterna. I syfte att dra nytta av de nationella regleringsmyndigheternas sakkunskap i fråga om marknadsanalyser bör kommissionen rådgöra med
  Berec
  innan den antar sina beslut och/eller yttranden. |
| --- | --- |

(19)

Gemenskapsmekanismen, som ger kommissionen rätt att kräva av de nationella regleringsmyndigheterna att de upphäver planerade åtgärder som rör marknadens utformning och fastställandet av vilka operatörer som har ett betydande inflytande på marknaden, har i hög grad bidragit till en konsekvent strategi för att ange under vilka omständigheter förhandsregleringen kan tillämpas och vilka operatörer som omfattas av detta regelverk. Kommissionens övervakning av marknaden, och framför allt erfarenheterna av förfarandet enligt artikel 7 i ramdirektivet, har visat att de nationella regleringsmyndigheternas inkonsekventa tillämpning av korrigeringsåtgärder, till och med under likartade marknadsvillkor, skulle kunna undergräva den inre marknaden för elektronisk kommunikation. Kommissionen kan därför medverka till att sörja för större enhetlighet vid tillämpningen av korrigeringsåtgärder genom att anta yttranden om de förslag till åtgärder som föreslås av de nationella regleringsmyndigheterna. I syfte att dra nytta av de nationella regleringsmyndigheternas sakkunskap i fråga om marknadsanalyser bör kommissionen rådgöra med
  Berec
  innan den antar sina beslut och/eller yttranden.

| (20) | Det är viktigt att regelverket genomförs inom rimlig tid. När kommissionen har fattat ett beslut om att en nationell regleringsmyndighet ska ställa in sin planerade åtgärd bör den nationella regleringsmyndigheten lämna in ett reviderat förslag till åtgärd till kommissionen. För att marknadsaktörerna ska veta hur länge marknadsöversynen varar och för att öka rättssäkerheten bör en tidsfrist fastställas för att meddela det reviderade förslaget till åtgärd till kommissionen enligt artikel 7 i ramdirektivet. |
| --- | --- |

(20)

Det är viktigt att regelverket genomförs inom rimlig tid. När kommissionen har fattat ett beslut om att en nationell regleringsmyndighet ska ställa in sin planerade åtgärd bör den nationella regleringsmyndigheten lämna in ett reviderat förslag till åtgärd till kommissionen. För att marknadsaktörerna ska veta hur länge marknadsöversynen varar och för att öka rättssäkerheten bör en tidsfrist fastställas för att meddela det reviderade förslaget till åtgärd till kommissionen enligt artikel 7 i ramdirektivet.

| (21) | Med tanke på de korta tidsfristerna i den gemensamma samrådsmekanismen bör kommissionen ges befogenhet att anta rekommendationer och/eller riktlinjer för att förenkla förfarandena vid informationsutbyte mellan kommissionen och de nationella regleringsmyndigheterna, t.ex. i ärenden som rör stabila marknader eller som endast innebär smärre ändringar av tidigare anmälda åtgärder. Kommissionen bör även ges befogenhet att tillåta införandet av ett anmälningsundantag för att effektivisera förfarandena i vissa ärenden. |
| --- | --- |

(21)

Med tanke på de korta tidsfristerna i den gemensamma samrådsmekanismen bör kommissionen ges befogenhet att anta rekommendationer och/eller riktlinjer för att förenkla förfarandena vid informationsutbyte mellan kommissionen och de nationella regleringsmyndigheterna, t.ex. i ärenden som rör stabila marknader eller som endast innebär smärre ändringar av tidigare anmälda åtgärder. Kommissionen bör även ges befogenhet att tillåta införandet av ett anmälningsundantag för att effektivisera förfarandena i vissa ärenden.

| (22) | I enlighet med målen i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, bör i regelverket säkerställas att samtliga användare, inklusive slutanvändare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov, enkelt får tillträde till högkvalitativa och prismässigt överkomliga tjänster. I förklaring 22 som fogas till slutakten till Amsterdamfördraget anges att gemenskapens institutioner ska beakta behoven hos personer med funktionshinder när åtgärder utarbetas enligt artikel 95 i fördraget. |
| --- | --- |

(22)

I enlighet med målen i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionshinder, bör i regelverket säkerställas att samtliga användare, inklusive slutanvändare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov, enkelt får tillträde till högkvalitativa och prismässigt överkomliga tjänster. I förklaring 22 som fogas till slutakten till Amsterdamfördraget anges att gemenskapens institutioner ska beakta behoven hos personer med funktionshinder när åtgärder utarbetas enligt artikel 95 i fördraget.

| (23) | Med en konkurrensinriktad marknad får användarna tillgång till ett brett innehåll och ett stort urval av tillämpningar och tjänster. De nationella regleringsmyndigheterna bör främja användarnas förmåga att skaffa sig tillgång till och distribuera information, samt att använda tillämpningar och tjänster. |
| --- | --- |

(23)

Med en konkurrensinriktad marknad får användarna tillgång till ett brett innehåll och ett stort urval av tillämpningar och tjänster. De nationella regleringsmyndigheterna bör främja användarnas förmåga att skaffa sig tillgång till och distribuera information, samt att använda tillämpningar och tjänster.

| (24) | Radiofrekvenser bör ses som en begränsad allmän resurs med ett betydande värde för allmänheten och marknaden. Det ligger därför i det allmännas intresse att ett sådant radiospektrum hanteras så effektivt som möjligt ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv och med vederbörligt beaktande av
  radiospektrums viktiga roll för elektronisk kommunikation, av
  målen kulturell mångfald och mediemångfald
  samt av social och territoriell sammanhållning.
  Hinder för en effektiv användning
  bör därför gradvis avlägsnas
  . |
| --- | --- |

(24)

Radiofrekvenser bör ses som en begränsad allmän resurs med ett betydande värde för allmänheten och marknaden. Det ligger därför i det allmännas intresse att ett sådant radiospektrum hanteras så effektivt som möjligt ur ett ekonomiskt, socialt och miljömässigt perspektiv och med vederbörligt beaktande av
  radiospektrums viktiga roll för elektronisk kommunikation, av
  målen kulturell mångfald och mediemångfald
  samt av social och territoriell sammanhållning.
  Hinder för en effektiv användning
  bör därför gradvis avlägsnas
  .

| (25) | Verksamhet som sammanhänger med radiospektrumpolitiken i Europeiska unionen bör inte påverka de åtgärder som i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen vidtagits på gemenskapsnivå eller nationell nivå som ett led i arbetet med att nå mål av allmänt intresse, framför allt i fråga om innehållsreglering och strategier på områdena audiovisuell politik och mediepolitik och medlemsstaternas rätt att organisera och använda sitt radiospektrum för att upprätthålla allmän ordning, allmän säkerhet och försvaret. |
| --- | --- |

(25)

Verksamhet som sammanhänger med radiospektrumpolitiken i Europeiska unionen bör inte påverka de åtgärder som i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen vidtagits på gemenskapsnivå eller nationell nivå som ett led i arbetet med att nå mål av allmänt intresse, framför allt i fråga om innehållsreglering och strategier på områdena audiovisuell politik och mediepolitik och medlemsstaternas rätt att organisera och använda sitt radiospektrum för att upprätthålla allmän ordning, allmän säkerhet och försvaret.

| (26) | Övergången från analog till digital marksänd television skulle med hänsyn till de olika förhållandena i medlemsstaterna och tack vare den digitala teknikens överlägsna effektivitet i överföringen kunna öka tillgången till ett värdefullt spektrum i Europeiska gemenskapen (den så kallade digitala dividenden). |
| --- | --- |

(26)

Övergången från analog till digital marksänd television skulle med hänsyn till de olika förhållandena i medlemsstaterna och tack vare den digitala teknikens överlägsna effektivitet i överföringen kunna öka tillgången till ett värdefullt spektrum i Europeiska gemenskapen (den så kallade digitala dividenden).

| (27) | Innan man föreslår en särskild harmoniseringsåtgärd i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslutet) (11) bör kommissionen utföra en konsekvensanalys och bedöma kostnaderna för och nyttan av de föreslagna åtgärderna, som förverkligandet av stordriftsfördelar och samverkan mellan tjänster till gagn för konsumenterna, inverkan på effektiviteten i spektrumanvändningen eller efterfrågan på harmoniserad användning inom de olika delarna av Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(27)

Innan man föreslår en särskild harmoniseringsåtgärd i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 676/2002/EG av den 7 mars 2002 om ett regelverk för radiospektrumpolitiken i Europeiska gemenskapen (radiospektrumbeslutet) (11) bör kommissionen utföra en konsekvensanalys och bedöma kostnaderna för och nyttan av de föreslagna åtgärderna, som förverkligandet av stordriftsfördelar och samverkan mellan tjänster till gagn för konsumenterna, inverkan på effektiviteten i spektrumanvändningen eller efterfrågan på harmoniserad användning inom de olika delarna av Europeiska unionen.

| (28) | Även om spektrumhanteringen fortsätter att vara medlemsstaternas uppgift kan
  strategisk planering,
  samordning och, där det behövs, harmonisering på gemenskapsnivå bidra till att säkra att spektrumanvändare till fullo kan dra nytta av den inre marknaden och att EU:s intressen effektivt kan försvaras globalt.
  För dessa ändamål bör det, i tillämpliga fall, inrättas fleråriga program för radiospektrumpolitiken i vilka de politiska riktlinjerna och målen för den strategiska planeringen och harmoniseringen av radiospektrumanvändningen i gemenskapen fastställs. De politiska riktlinjerna och målen kan avse tillgänglighet och effektiv användning av radiospektrum som är nödvändiga för upprättandet av och funktionen hos den inre marknaden, och kan även, om tillämpligt, avse harmonisering av förfaranden för beviljande av allmänna tillstånd eller individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser om detta behövs för att undanröja hinder för den inre marknaden
  .
  Dessa politiska riktlinjer och mål bör överensstämma med bestämmelserna i detta direktiv och särdirektivet. |
| --- | --- |

(28)

Även om spektrumhanteringen fortsätter att vara medlemsstaternas uppgift kan
  strategisk planering,
  samordning och, där det behövs, harmonisering på gemenskapsnivå bidra till att säkra att spektrumanvändare till fullo kan dra nytta av den inre marknaden och att EU:s intressen effektivt kan försvaras globalt.
  För dessa ändamål bör det, i tillämpliga fall, inrättas fleråriga program för radiospektrumpolitiken i vilka de politiska riktlinjerna och målen för den strategiska planeringen och harmoniseringen av radiospektrumanvändningen i gemenskapen fastställs. De politiska riktlinjerna och målen kan avse tillgänglighet och effektiv användning av radiospektrum som är nödvändiga för upprättandet av och funktionen hos den inre marknaden, och kan även, om tillämpligt, avse harmonisering av förfaranden för beviljande av allmänna tillstånd eller individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser om detta behövs för att undanröja hinder för den inre marknaden
  .
  Dessa politiska riktlinjer och mål bör överensstämma med bestämmelserna i detta direktiv och särdirektivet.

| (29) | Kommissionen har tillkännagett sin avsikt att före ikraftträdandet av detta direktiv ändra kommissionens beslut 2002/622/EG av den 26 juli 2002 om upprättande av en grupp för radiospektrumpolitik

   (12)

  så att det innefattar en mekanism för Europaparlamentet och rådet att muntligen eller skriftligen begära yttranden eller rapporter från gruppen för radiospektrumpolitik (RSPG) om spektrumpolitiken avseende elektronisk kommunikation, och så att RSPG ger kommissionen råd om det föreslagna innehållet i radiospektrumpolitiken. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen har tillkännagett sin avsikt att före ikraftträdandet av detta direktiv ändra kommissionens beslut 2002/622/EG av den 26 juli 2002 om upprättande av en grupp för radiospektrumpolitik

   (12)

  så att det innefattar en mekanism för Europaparlamentet och rådet att muntligen eller skriftligen begära yttranden eller rapporter från gruppen för radiospektrumpolitik (RSPG) om spektrumpolitiken avseende elektronisk kommunikation, och så att RSPG ger kommissionen råd om det föreslagna innehållet i radiospektrumpolitiken.

| (30) | Bestämmelserna i detta direktiv om spektrumhantering bör ligga i linje med det arbete som utförs av internationella och regionala organisationer med ansvar för spektrumhantering som Internationella teleunionen (ITU) och Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT) för att säkerställa att hanteringen och harmoniseringen av spektrumanvändningen inom gemenskapen och
  mellan medlemsstaterna och andra medlemmar av ITU
  blir effektiv. |
| --- | --- |

(30)

Bestämmelserna i detta direktiv om spektrumhantering bör ligga i linje med det arbete som utförs av internationella och regionala organisationer med ansvar för spektrumhantering som Internationella teleunionen (ITU) och Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT) för att säkerställa att hanteringen och harmoniseringen av spektrumanvändningen inom gemenskapen och
  mellan medlemsstaterna och andra medlemmar av ITU
  blir effektiv.

| (31) | Radiofrekvenser bör förvaltas så att skadliga störningar undviks. Detta grundläggande koncept om skadlig störning bör därför definieras på ett korrekt sätt för att säkerställa att regleringsingripanden begränsas till den omfattning som är nödvändig för att förhindra sådan störning. |
| --- | --- |

(31)

Radiofrekvenser bör förvaltas så att skadliga störningar undviks. Detta grundläggande koncept om skadlig störning bör därför definieras på ett korrekt sätt för att säkerställa att regleringsingripanden begränsas till den omfattning som är nödvändig för att förhindra sådan störning.

| (32) | Nuvarande spektrumhantering och distributionssystem är i allmänhet baserade på administrativa beslut som inte är tillräckligt flexibla för att klara den tekniska och ekonomiska utvecklingen, i synnerhet inte när det gäller den snabba utvecklingen av trådlös teknik och den ökade efterfrågan på bandbredd. Den onödiga fragmenteringen av nationella lagar och förordningar resulterar i ökade kostnader och missade marknadsmöjligheter för spektrumanvändare och saktar ner innovationstakten vilket skadar såväl den inre marknaden och konsumenterna som hela ekonomin. Tillträdesvillkoren för och användningen av radiofrekvenser kan dessutom variera beroende på typen av operatör, medan de elektroniska tjänster som tillhandahålls av dessa operatörer alltmer överlappar, vilket skapar spänningar mellan innehavare av nyttjanderätter, olika kostnader för tillträde till spektrum och eventuella snedvridningar av den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

(32)

Nuvarande spektrumhantering och distributionssystem är i allmänhet baserade på administrativa beslut som inte är tillräckligt flexibla för att klara den tekniska och ekonomiska utvecklingen, i synnerhet inte när det gäller den snabba utvecklingen av trådlös teknik och den ökade efterfrågan på bandbredd. Den onödiga fragmenteringen av nationella lagar och förordningar resulterar i ökade kostnader och missade marknadsmöjligheter för spektrumanvändare och saktar ner innovationstakten vilket skadar såväl den inre marknaden och konsumenterna som hela ekonomin. Tillträdesvillkoren för och användningen av radiofrekvenser kan dessutom variera beroende på typen av operatör, medan de elektroniska tjänster som tillhandahålls av dessa operatörer alltmer överlappar, vilket skapar spänningar mellan innehavare av nyttjanderätter, olika kostnader för tillträde till spektrum och eventuella snedvridningar av den inre marknadens funktion.

| (33) | Nationella gränser blir alltmer ovidkommande när det gäller att avgöra den optimala användningen av radiospektrum. En splittrad hantering av tillgången på spektrumrätter begränsar investeringar och innovation och hindrar operatörer och utrustningstillverkare från att förverkliga stordriftsfördelar, vilket förhindrar utvecklingen av en inre marknad för elektroniska kommunikationsnät och tjänster som använder radiospektrum. |
| --- | --- |

(33)

Nationella gränser blir alltmer ovidkommande när det gäller att avgöra den optimala användningen av radiospektrum. En splittrad hantering av tillgången på spektrumrätter begränsar investeringar och innovation och hindrar operatörer och utrustningstillverkare från att förverkliga stordriftsfördelar, vilket förhindrar utvecklingen av en inre marknad för elektroniska kommunikationsnät och tjänster som använder radiospektrum.

| (34) | Flexibiliteten när det gäller spektrumhantering och tillträde till spektrum bör öka så att spektrumanvändare genom teknik- och tjänsteneutrala tillstånd kan välja de bästa teknikerna och tjänsterna för de frekvensband som
  förklarats
  tillgängliga för elektroniska kommunikationstjänster enligt
  de tillämpliga
  nationella
  planerna för frekvensallokering i enlighet med gemenskapslagstiftningen
  (principerna om teknik- och tjänsteneutralitet). Det administrativa fastställandet av tekniker och tjänster bör tillämpas när det gäller mål av allmänt intresse och bör tydligt motiveras och bli föremål för regelbundna granskningar. |
| --- | --- |

(34)

Flexibiliteten när det gäller spektrumhantering och tillträde till spektrum bör öka så att spektrumanvändare genom teknik- och tjänsteneutrala tillstånd kan välja de bästa teknikerna och tjänsterna för de frekvensband som
  förklarats
  tillgängliga för elektroniska kommunikationstjänster enligt
  de tillämpliga
  nationella
  planerna för frekvensallokering i enlighet med gemenskapslagstiftningen
  (principerna om teknik- och tjänsteneutralitet). Det administrativa fastställandet av tekniker och tjänster bör tillämpas när det gäller mål av allmänt intresse och bör tydligt motiveras och bli föremål för regelbundna granskningar.

| (35) | Inskränkningar i principen om teknikneutralitet bör vara adekvata och motiveras av behovet av att undvika skadliga störningar, t.ex. genom att införa spektrummasker och effektnivåer för att skydda allmänheten genom att begränsa dess exponering för elektromagnetiska fält, säkerställa att tjänsterna fungerar väl, genom en adekvat nivå i fråga om tjänstens tekniska kvalitet, men inte nödvändigtvis utesluta möjligheten att använda mer än en tjänst i samma frekvensband, säkerställa en god fördelning av spektrum, särskilt där dess användning endast underkastas allmänna tillstånd, skydda en effektiv spektrumanvändning, eller uppfylla ett mål av allmänt intresse i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(35)

Inskränkningar i principen om teknikneutralitet bör vara adekvata och motiveras av behovet av att undvika skadliga störningar, t.ex. genom att införa spektrummasker och effektnivåer för att skydda allmänheten genom att begränsa dess exponering för elektromagnetiska fält, säkerställa att tjänsterna fungerar väl, genom en adekvat nivå i fråga om tjänstens tekniska kvalitet, men inte nödvändigtvis utesluta möjligheten att använda mer än en tjänst i samma frekvensband, säkerställa en god fördelning av spektrum, särskilt där dess användning endast underkastas allmänna tillstånd, skydda en effektiv spektrumanvändning, eller uppfylla ett mål av allmänt intresse i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

| (36) | Spektrumanvändare bör även fritt kunna välja vilka tjänster de vill erbjuda över spektrumet som är föremål för övergångsåtgärder för att hantera tidigare förvärvade rättigheter. Det bör
  å andra sidan
  vara tillåtet att vid behov och på ett proportionellt sätt medge
  åtgärder
  , som kräver tillhandahållandet av en särskild tjänst för att uppfylla tydligt definierade mål av allmänt intresse som t.ex. säkerhet för människors liv, främjandet av social, regional och geografisk sammanhållning eller för att undvika ett ineffektivt användande av spektrum. I dessa mål bör även ingå att främja kulturell och språklig mångfald och mediemångfald på det vis som detta definieras av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Undantagen bör inte resultera i en exklusiv användning för vissa tjänster, förutom där dessa är nödvändiga för att skydda människors liv eller
  , i undantagsfall,
  uppfylla andra mål av allmänt intresse
  som definierats av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen
  , utan snarare prioritera så att andra tjänster och tekniker kan existera samtidigt i samma band, i den utsträckning detta är möjligt. |
| --- | --- |

(36)

Spektrumanvändare bör även fritt kunna välja vilka tjänster de vill erbjuda över spektrumet som är föremål för övergångsåtgärder för att hantera tidigare förvärvade rättigheter. Det bör
  å andra sidan
  vara tillåtet att vid behov och på ett proportionellt sätt medge
  åtgärder
  , som kräver tillhandahållandet av en särskild tjänst för att uppfylla tydligt definierade mål av allmänt intresse som t.ex. säkerhet för människors liv, främjandet av social, regional och geografisk sammanhållning eller för att undvika ett ineffektivt användande av spektrum. I dessa mål bör även ingå att främja kulturell och språklig mångfald och mediemångfald på det vis som detta definieras av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Undantagen bör inte resultera i en exklusiv användning för vissa tjänster, förutom där dessa är nödvändiga för att skydda människors liv eller
  , i undantagsfall,
  uppfylla andra mål av allmänt intresse
  som definierats av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen
  , utan snarare prioritera så att andra tjänster och tekniker kan existera samtidigt i samma band, i den utsträckning detta är möjligt.

| (37) | Det är medlemsstaterna som är behöriga att fastställa omfattning och art för eventuella undantag för att främja kulturell och språklig mångfald och mediemångfald. |
| --- | --- |

(37)

Det är medlemsstaterna som är behöriga att fastställa omfattning och art för eventuella undantag för att främja kulturell och språklig mångfald och mediemångfald.

| (38) | Eftersom fördelningen av spektrum till särskilda tekniker eller tjänster är ett undantag från principerna om teknik- och tjänsteneutralitet samt begränsar valfriheten i den tillhandahållna tjänsten eller den teknik som används, bör varje förslag till sådan fördelning präglas av god insyn och underkastas ett offentligt samråd. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom fördelningen av spektrum till särskilda tekniker eller tjänster är ett undantag från principerna om teknik- och tjänsteneutralitet samt begränsar valfriheten i den tillhandahållna tjänsten eller den teknik som används, bör varje förslag till sådan fördelning präglas av god insyn och underkastas ett offentligt samråd.

| (39) | För att tillfredsställa behovet av flexibilitet och effektivitet får de nationella regleringsmyndigheterna tillåta spektrumanvändare att fritt överföra eller hyra ut sina nyttjanderätter till tredjepart. Detta skulle göra det möjligt för marknaden att värdera spektrumen. Med tanke på deras befogenheter att säkerställa en effektiv spektrumanvändning bör de nationella regleringsmyndigheterna vidta åtgärder för att säkerställa att handeln inte leder till en snedvridning av konkurrensen där spektrum riskerar att inte utnyttjas. |
| --- | --- |

(39)

För att tillfredsställa behovet av flexibilitet och effektivitet får de nationella regleringsmyndigheterna tillåta spektrumanvändare att fritt överföra eller hyra ut sina nyttjanderätter till tredjepart. Detta skulle göra det möjligt för marknaden att värdera spektrumen. Med tanke på deras befogenheter att säkerställa en effektiv spektrumanvändning bör de nationella regleringsmyndigheterna vidta åtgärder för att säkerställa att handeln inte leder till en snedvridning av konkurrensen där spektrum riskerar att inte utnyttjas.

| (40) | Införandet av teknik- och tjänsteneutralitet och handeln med existerande nyttjanderätter till spektrum kan kräva övergångsregler, inbegripet åtgärder för att säkerställa en sund konkurrens, eftersom det nya systemet kan göra det möjligt för vissa spektrumanvändare att börja konkurrera med spektrumanvändare som har förvärvat sina spektrumrätter under mindre gynnsamma villkor.
  När således nyttjanderätter har beviljats med avvikelse från de allmänna reglerna eller i enlighet med andra kriterier än de som är objektiva, öppna, proportionerliga och icke-diskriminerande i syfte att uppnå ett mål av allmänt intresse, bör situationen för nyttjanderätternas innehavare inte utan giltigt skäl vara till nackdel för deras nya konkurrenter utöver vad som är nödvändigt för att uppnå ett detta mål av allmänt intresse eller ett annat relevant mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

(40)

Införandet av teknik- och tjänsteneutralitet och handeln med existerande nyttjanderätter till spektrum kan kräva övergångsregler, inbegripet åtgärder för att säkerställa en sund konkurrens, eftersom det nya systemet kan göra det möjligt för vissa spektrumanvändare att börja konkurrera med spektrumanvändare som har förvärvat sina spektrumrätter under mindre gynnsamma villkor.
  När således nyttjanderätter har beviljats med avvikelse från de allmänna reglerna eller i enlighet med andra kriterier än de som är objektiva, öppna, proportionerliga och icke-diskriminerande i syfte att uppnå ett mål av allmänt intresse, bör situationen för nyttjanderätternas innehavare inte utan giltigt skäl vara till nackdel för deras nya konkurrenter utöver vad som är nödvändigt för att uppnå ett detta mål av allmänt intresse eller ett annat relevant mål av allmänt intresse.

| (41) | För att främja den inre marknadens funktion och stödja utvecklingen av gränsöverskridande tjänster bör kommissionen få befogenhet att anta tekniska genomförandeåtgärder inom nummerområdet. |
| --- | --- |

(41)

För att främja den inre marknadens funktion och stödja utvecklingen av gränsöverskridande tjänster bör kommissionen få befogenhet att anta tekniska genomförandeåtgärder inom nummerområdet.

| (42) | Tillstånd som utfärdats för företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och som ger dem tillträde till offentlig och privat egendom är grundläggande faktorer för etablerande av elektroniska kommunikationsnät eller nya nätdelar. Onödigt krångel och förseningar i förfarandet för att tilldela ledningsrätter kan därför utgöra ett betydande hinder för konkurrensutvecklingen. Följaktligen bör förvärvet av ledningsrätter förenklas för auktoriserade företag. De nationella regleringsmyndigheterna bör kunna samordna förvärvet av ledningsrätter genom att lägga ut relevant information på sina webbplatser. |
| --- | --- |

(42)

Tillstånd som utfärdats för företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster och som ger dem tillträde till offentlig och privat egendom är grundläggande faktorer för etablerande av elektroniska kommunikationsnät eller nya nätdelar. Onödigt krångel och förseningar i förfarandet för att tilldela ledningsrätter kan därför utgöra ett betydande hinder för konkurrensutvecklingen. Följaktligen bör förvärvet av ledningsrätter förenklas för auktoriserade företag. De nationella regleringsmyndigheterna bör kunna samordna förvärvet av ledningsrätter genom att lägga ut relevant information på sina webbplatser.

| (43) | Det är nödvändigt att stärka medlemsstaternas befogenheter gentemot innehavare av ledningsrätter för att säkerställa tillträde eller idrifttagande av nya nätinfrastrukturer på ett rättvist, effektivt och miljöansvarigt sätt, oberoende av eventuella skyldigheter för en operatör med betydande inflytande på marknaden att bevilja tillträde till sitt elektroniska kommunikationsnät. Ett förbättrat gemensamt utnyttjande av faciliteter kan förbättra konkurrensen markant och sänka företagens allmänna ekonomiska och miljömässiga kostnader för att bygga ut infrastrukturen för elektronisk kommunikation, framför allt för nya accessnät. De nationella regleringsmyndigheterna bör få befogenhet att kräva att innehavarna av rättigheterna att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom gemensamt utnyttjar sådana faciliteter eller sådan egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) så att såväl effektiva investeringar i infrastruktur som innovation främjas, efter en skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter bör ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen och bör säkerställa att det sker en skälig anpassning till de berörda företagens risktagande. De nationella regleringsmyndigheterna bör särskilt kunna ålägga gemensamt utnyttjande av nätdelar och tillhörande faciliteter som ledningar, rör, master, inspektionsbrunnar, kopplingsskåp, antenner, torn och andra stödkonstruktioner, byggnader eller tillträden till byggnader, och en bättre samordning av anläggningsarbeten. De behöriga myndigheterna, särskilt de lokala myndigheterna, bör också inrätta lämpliga samordningsförfaranden i samarbete med de nationella regleringsmyndigheterna för offentliga arbeten och för andra lämpliga offentliga faciliteter och annan lämplig offentlig egendom, vilka får omfatta förfaranden som säkerställer att alla berörda parter får information om lämpliga offentliga faciliteter och lämplig offentlig egendom samt pågående och planerade offentliga arbeten, att de meddelas i god tid om sådana arbeten och att gemensamt utnyttjande främjas i möjligaste mån. |
| --- | --- |

(43)

Det är nödvändigt att stärka medlemsstaternas befogenheter gentemot innehavare av ledningsrätter för att säkerställa tillträde eller idrifttagande av nya nätinfrastrukturer på ett rättvist, effektivt och miljöansvarigt sätt, oberoende av eventuella skyldigheter för en operatör med betydande inflytande på marknaden att bevilja tillträde till sitt elektroniska kommunikationsnät. Ett förbättrat gemensamt utnyttjande av faciliteter kan förbättra konkurrensen markant och sänka företagens allmänna ekonomiska och miljömässiga kostnader för att bygga ut infrastrukturen för elektronisk kommunikation, framför allt för nya accessnät. De nationella regleringsmyndigheterna bör få befogenhet att kräva att innehavarna av rättigheterna att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom gemensamt utnyttjar sådana faciliteter eller sådan egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) så att såväl effektiva investeringar i infrastruktur som innovation främjas, efter en skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter bör ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen och bör säkerställa att det sker en skälig anpassning till de berörda företagens risktagande. De nationella regleringsmyndigheterna bör särskilt kunna ålägga gemensamt utnyttjande av nätdelar och tillhörande faciliteter som ledningar, rör, master, inspektionsbrunnar, kopplingsskåp, antenner, torn och andra stödkonstruktioner, byggnader eller tillträden till byggnader, och en bättre samordning av anläggningsarbeten. De behöriga myndigheterna, särskilt de lokala myndigheterna, bör också inrätta lämpliga samordningsförfaranden i samarbete med de nationella regleringsmyndigheterna för offentliga arbeten och för andra lämpliga offentliga faciliteter och annan lämplig offentlig egendom, vilka får omfatta förfaranden som säkerställer att alla berörda parter får information om lämpliga offentliga faciliteter och lämplig offentlig egendom samt pågående och planerade offentliga arbeten, att de meddelas i god tid om sådana arbeten och att gemensamt utnyttjande främjas i möjligaste mån.

| (44) | Ett tillförlitligt och säkert utbyte av information över elektroniska kommunikationsnät blir alltmer centralt för hela ekonomin och samhället i allmänhet. Systemets komplexitet, tekniska fel eller mänskliga misstag, olyckor eller attacker kan få konsekvenser för funktion och tillgänglighet för den fysiska infrastruktur som levererar viktiga tjänster till EU:s medborgare, som t.ex. e-förvaltningstjänster. De nationella regleringsmyndigheterna bör därför säkerställa att integritet och säkerhet bevaras i de offentliga kommunikationsnäten. Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) (13) bör bidra till en högre säkerhetsnivå för elektronisk kommunikation genom att bland annat tillhandahålla expertis och rådgivning och främja utbytet av bästa praxis. Både Enisa och de nationella regleringsmyndigheterna bör ha de nödvändiga resurserna för att kunna utföra sina uppgifter, inklusive befogenheter att inhämta tillräcklig information för att bedöma säkerhetsnivån för nät eller tjänster, liksom omfattande och pålitliga uppgifter om faktiska säkerhetsincidenter som betydligt påverkat funktionen för nät eller tjänster. Man bör beakta att en framgångsrik tillämpning av adekvata säkerhetsåtgärder inte är en engångsåtgärd utan en kontinuerlig process av tillämpning, granskning och uppdatering. Leverantörer av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bör vidta åtgärder för att skydda sin integritet och säkerhet i enlighet med de uppskattade riskerna med hänsyn till den aktuella kunskapsnivån för sådana åtgärder. |
| --- | --- |

(44)

Ett tillförlitligt och säkert utbyte av information över elektroniska kommunikationsnät blir alltmer centralt för hela ekonomin och samhället i allmänhet. Systemets komplexitet, tekniska fel eller mänskliga misstag, olyckor eller attacker kan få konsekvenser för funktion och tillgänglighet för den fysiska infrastruktur som levererar viktiga tjänster till EU:s medborgare, som t.ex. e-förvaltningstjänster. De nationella regleringsmyndigheterna bör därför säkerställa att integritet och säkerhet bevaras i de offentliga kommunikationsnäten. Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) (13) bör bidra till en högre säkerhetsnivå för elektronisk kommunikation genom att bland annat tillhandahålla expertis och rådgivning och främja utbytet av bästa praxis. Både Enisa och de nationella regleringsmyndigheterna bör ha de nödvändiga resurserna för att kunna utföra sina uppgifter, inklusive befogenheter att inhämta tillräcklig information för att bedöma säkerhetsnivån för nät eller tjänster, liksom omfattande och pålitliga uppgifter om faktiska säkerhetsincidenter som betydligt påverkat funktionen för nät eller tjänster. Man bör beakta att en framgångsrik tillämpning av adekvata säkerhetsåtgärder inte är en engångsåtgärd utan en kontinuerlig process av tillämpning, granskning och uppdatering. Leverantörer av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster bör vidta åtgärder för att skydda sin integritet och säkerhet i enlighet med de uppskattade riskerna med hänsyn till den aktuella kunskapsnivån för sådana åtgärder.

| (45) | Innan särskilda åtgärder antas bör medlemsstaterna anslå rimlig tid för offentligt samråd, i syfte att säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten vidtar de tekniska och organisatoriska åtgärder som behövs för en lämplig hantering av riskerna för nätens och tjänsternas säkerhet eller för att garantera integriteten för sina nät. |
| --- | --- |

(45)

Innan särskilda åtgärder antas bör medlemsstaterna anslå rimlig tid för offentligt samråd, i syfte att säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten vidtar de tekniska och organisatoriska åtgärder som behövs för en lämplig hantering av riskerna för nätens och tjänsternas säkerhet eller för att garantera integriteten för sina nät.

| (46) | När det finns ett behov av att enas om en gemensam uppsättning säkerhetskrav bör kommissionen få befogenhet att anta tekniska genomförandeåtgärder för att uppnå en lämplig säkerhetsnivå för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster på den inre marknaden. Enisa bör bidra till harmoniseringen av lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder genom att ge expertråd. De nationella regleringsmyndigheterna bör ha befogenheter att utfärda bindande instruktioner om tekniska genomförandeåtgärder som antagits i enlighet med ramdirektivet. För att kunna utföra sina uppgifter bör de få befogenheter att undersöka överträdelser och införa sanktioner. |
| --- | --- |

(46)

När det finns ett behov av att enas om en gemensam uppsättning säkerhetskrav bör kommissionen få befogenhet att anta tekniska genomförandeåtgärder för att uppnå en lämplig säkerhetsnivå för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster på den inre marknaden. Enisa bör bidra till harmoniseringen av lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder genom att ge expertråd. De nationella regleringsmyndigheterna bör ha befogenheter att utfärda bindande instruktioner om tekniska genomförandeåtgärder som antagits i enlighet med ramdirektivet. För att kunna utföra sina uppgifter bör de få befogenheter att undersöka överträdelser och införa sanktioner.

| (47) | För att undvika snedvridning eller begränsning av konkurrensen på marknaderna för elektronisk kommunikation bör nationella regleringsmyndigheter kunna införa korrigeringsåtgärder som syftar till att förhindra att betydande inflytande på en marknad kan överföras till en annan, närliggande marknad. Det bör förtydligas att ett företag som har ett betydande inflytande på en viss marknad endast kan anses ha ett betydande inflytande på en andra marknad om sambanden mellan de båda marknaderna är sådana att inflytandet på den ena marknaden kan överföras till den andra och om den andra marknaden kan komma i fråga för förhandsreglering i enlighet med kriterierna som definierats i rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader

   (14)

  . |
| --- | --- |

(47)

För att undvika snedvridning eller begränsning av konkurrensen på marknaderna för elektronisk kommunikation bör nationella regleringsmyndigheter kunna införa korrigeringsåtgärder som syftar till att förhindra att betydande inflytande på en marknad kan överföras till en annan, närliggande marknad. Det bör förtydligas att ett företag som har ett betydande inflytande på en viss marknad endast kan anses ha ett betydande inflytande på en andra marknad om sambanden mellan de båda marknaderna är sådana att inflytandet på den ena marknaden kan överföras till den andra och om den andra marknaden kan komma i fråga för förhandsreglering i enlighet med kriterierna som definierats i rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader

   (14)

  .

| (48) | För att ge marknadsaktörerna förutsägbara regleringsvillkor är det nödvändigt med en tidsfrist för marknadsgranskningar. Det är viktigt att marknadsanalyser utförs regelbundet och inom en rimlig och lämplig tidsram. Tidsramen bör beakta om den aktuella marknaden tidigare varit föremål för en marknadsanalys som vederbörligen anmälts. Om en nationell regleringsmyndighet underlåter att analysera en marknad inom tidsramen kan detta skada den inre marknaden, och normala överträdelseförfaranden kan med tiden komma att förlora sin önskade effekt. Alternativt bör den berörda nationella regleringsmyndigheten kunna begära bistånd från
  Berec
  för att avsluta marknadsanalysen. Detta bistånd kan ges genom en särskild arbetsgrupp bestående av företrädare för andra nationella regleringsmyndigheter. |
| --- | --- |

(48)

För att ge marknadsaktörerna förutsägbara regleringsvillkor är det nödvändigt med en tidsfrist för marknadsgranskningar. Det är viktigt att marknadsanalyser utförs regelbundet och inom en rimlig och lämplig tidsram. Tidsramen bör beakta om den aktuella marknaden tidigare varit föremål för en marknadsanalys som vederbörligen anmälts. Om en nationell regleringsmyndighet underlåter att analysera en marknad inom tidsramen kan detta skada den inre marknaden, och normala överträdelseförfaranden kan med tiden komma att förlora sin önskade effekt. Alternativt bör den berörda nationella regleringsmyndigheten kunna begära bistånd från
  Berec
  för att avsluta marknadsanalysen. Detta bistånd kan ges genom en särskild arbetsgrupp bestående av företrädare för andra nationella regleringsmyndigheter.

| (49) | På grund av den höga tekniska innovationsnivån och de synnerligen dynamiska marknaderna inom sektorn för elektronisk kommunikation finns det ett behov av att på ett snabbt, samordnat och harmoniserat sätt kunna anta regler på gemenskapsnivå, eftersom erfarenheten har visat att skillnader bland de nationella regleringsmyndigheterna när det gäller att genomföra EU:s regelverk kan skapa ett hinder för den inre marknadens utveckling. |
| --- | --- |

(49)

På grund av den höga tekniska innovationsnivån och de synnerligen dynamiska marknaderna inom sektorn för elektronisk kommunikation finns det ett behov av att på ett snabbt, samordnat och harmoniserat sätt kunna anta regler på gemenskapsnivå, eftersom erfarenheten har visat att skillnader bland de nationella regleringsmyndigheterna när det gäller att genomföra EU:s regelverk kan skapa ett hinder för den inre marknadens utveckling.

| (50) | En viktig uppgift för
  Berec
  är att vid behov anta yttranden när det gäller gränsöverskridande tvister. De nationella regleringsmyndigheterna bör i dessa fall beakta varje yttrande från
  Berec
  . |
| --- | --- |

(50)

En viktig uppgift för
  Berec
  är att vid behov anta yttranden när det gäller gränsöverskridande tvister. De nationella regleringsmyndigheterna bör i dessa fall beakta varje yttrande från
  Berec
  .

| (51) | Erfarenheter från genomförandet av EU:s regelverk har visat att existerande bestämmelser som ger de nationella regleringsmyndigheterna rätt att införa böter inte har utgjort ett lämpligt incitament att uppfylla de rättsliga kraven. Lämpliga verkställighetsbefogenheter kan bidra till att EU:s regelverk genomförs i tid och därmed främja förutsägbara bestämmelser, vilket är en viktig pådrivande faktor för investeringar. Bristen på faktiska befogenheter när kraven inte efterlevs gäller hela regelverket. Införandet av en ny bestämmelse i ramdirektivet för att hantera överträdelser av skyldigheterna enligt ramdirektivet och särdirektiven bör därför säkerställa tillämpningen av konsekventa och enhetliga principer för verkställighet och påföljder för hela EU:s regelverk. |
| --- | --- |

(51)

Erfarenheter från genomförandet av EU:s regelverk har visat att existerande bestämmelser som ger de nationella regleringsmyndigheterna rätt att införa böter inte har utgjort ett lämpligt incitament att uppfylla de rättsliga kraven. Lämpliga verkställighetsbefogenheter kan bidra till att EU:s regelverk genomförs i tid och därmed främja förutsägbara bestämmelser, vilket är en viktig pådrivande faktor för investeringar. Bristen på faktiska befogenheter när kraven inte efterlevs gäller hela regelverket. Införandet av en ny bestämmelse i ramdirektivet för att hantera överträdelser av skyldigheterna enligt ramdirektivet och särdirektiven bör därför säkerställa tillämpningen av konsekventa och enhetliga principer för verkställighet och påföljder för hela EU:s regelverk.

| (52) | I EU:s nuvarande regelverk ingår vissa bestämmelser som ska förenkla övergången från det tidigare regelverket från 1998 till det nya regelverket från 2002. Denna övergång har genomförts i samtliga medlemsstater; då åtgärderna nu är överflödiga bör de upphävas. |
| --- | --- |

(52)

I EU:s nuvarande regelverk ingår vissa bestämmelser som ska förenkla övergången från det tidigare regelverket från 1998 till det nya regelverket från 2002. Denna övergång har genomförts i samtliga medlemsstater; då åtgärderna nu är överflödiga bör de upphävas.

| (53) | Både effektiva investeringar och konkurrens bör uppmuntras parallellt, i syfte att öka den ekonomiska tillväxten, innovationer och konsumenternas valfrihet. |
| --- | --- |

(53)

Både effektiva investeringar och konkurrens bör uppmuntras parallellt, i syfte att öka den ekonomiska tillväxten, innovationer och konsumenternas valfrihet.

| (54) | Konkurrens främjas bäst genom ekonomiskt effektiva investeringar i ny och befintlig infrastruktur, kompletterade med lagstiftning när detta är nödvändigt för att få till stånd en effektiv konkurrens inom området för slutkundstjänster. En effektiv nivå av infrastrukturbaserad konkurrens är den omfattning av infrastrukturduplikation som skäligen kan förväntas ge investerare en rättvis avkastning enligt rimliga förväntningar på utvecklingen för marknadsandelar. |
| --- | --- |

(54)

Konkurrens främjas bäst genom ekonomiskt effektiva investeringar i ny och befintlig infrastruktur, kompletterade med lagstiftning när detta är nödvändigt för att få till stånd en effektiv konkurrens inom området för slutkundstjänster. En effektiv nivå av infrastrukturbaserad konkurrens är den omfattning av infrastrukturduplikation som skäligen kan förväntas ge investerare en rättvis avkastning enligt rimliga förväntningar på utvecklingen för marknadsandelar.

| (55) | När de nationella regleringsmyndigheterna inför skyldigheter för tillträdet till nya och förbättrade infrastrukturer bör de se till att tillträdesvillkoren avspeglar de omständigheter som ligger bakom investeringsbeslutet, med hänsyn till bland annat kostnaderna för idrifttagande, den förväntade utnyttjandeandelen för de nya produkterna och tjänsterna samt de förväntade prisnivåerna till slutkunderna. För att erbjuda säkerhet i planeringen för investerare bör de nationella regleringsmyndigheterna dessutom, i tillämpliga fall, kunna fastställa tillträdesvillkor som tillämpas konsekvent under lämpliga granskningsperioder. Dessa villkor får omfatta prissättningsarrangemang som utgår från volymer eller avtalslängder, under förutsättning att dessa arrangemang följer gemenskapsrätten och under förutsättning att de inte har någon diskriminerande effekt. De eventuella tillträdesvillkor som införs bör respektera behovet av att upprätthålla en effektiv konkurrens inom området för konsument- och företagstjänster. |
| --- | --- |

(55)

När de nationella regleringsmyndigheterna inför skyldigheter för tillträdet till nya och förbättrade infrastrukturer bör de se till att tillträdesvillkoren avspeglar de omständigheter som ligger bakom investeringsbeslutet, med hänsyn till bland annat kostnaderna för idrifttagande, den förväntade utnyttjandeandelen för de nya produkterna och tjänsterna samt de förväntade prisnivåerna till slutkunderna. För att erbjuda säkerhet i planeringen för investerare bör de nationella regleringsmyndigheterna dessutom, i tillämpliga fall, kunna fastställa tillträdesvillkor som tillämpas konsekvent under lämpliga granskningsperioder. Dessa villkor får omfatta prissättningsarrangemang som utgår från volymer eller avtalslängder, under förutsättning att dessa arrangemang följer gemenskapsrätten och under förutsättning att de inte har någon diskriminerande effekt. De eventuella tillträdesvillkor som införs bör respektera behovet av att upprätthålla en effektiv konkurrens inom området för konsument- och företagstjänster.

| (56) | Vid bedömningen av om de skyldigheter och villkor som är avsedda att införas är proportionerliga bör de nationella regleringsmyndigheterna beakta att konkurrensförhållandena kan skilja sig åt i olika områden i respektive medlemsstat. |
| --- | --- |

(56)

Vid bedömningen av om de skyldigheter och villkor som är avsedda att införas är proportionerliga bör de nationella regleringsmyndigheterna beakta att konkurrensförhållandena kan skilja sig åt i olika områden i respektive medlemsstat.

| (57) | När de nationella regleringsmyndigheterna inför korrigeringsåtgärder för att styra priserna bör de sträva efter att möjliggöra en rättvis avkastning för investeraren i ett visst nytt investeringsprojekt. Det kan i synnerhet finnas vissa risker i samband med investeringsprojekt som är förknippade med nya accessnät för vilka efterfrågan är osäker vid investeringstillfället. |
| --- | --- |

(57)

När de nationella regleringsmyndigheterna inför korrigeringsåtgärder för att styra priserna bör de sträva efter att möjliggöra en rättvis avkastning för investeraren i ett visst nytt investeringsprojekt. Det kan i synnerhet finnas vissa risker i samband med investeringsprojekt som är förknippade med nya accessnät för vilka efterfrågan är osäker vid investeringstillfället.

| (58) | Beslut som kommissionen fattar enligt artikel 19.1 i ramdirektivet bör endast avse regleringsprinciper, -strategier och -metoder. För att undvika missförstånd bör kommissionens beslut inte innehålla detaljerade bestämmelser, vilka vanligtvis finns till för att avspegla nationella förhållanden, och de bör inte förbjuda alternativa strategier som rimligtvis kan förväntas ha en motsvarande effekt. Sådana beslut bör vara proportionerliga och bör inte påverka de nationella regleringsmyndigheters beslut som inte skapar hinder för den inre marknaden. |
| --- | --- |

(58)

Beslut som kommissionen fattar enligt artikel 19.1 i ramdirektivet bör endast avse regleringsprinciper, -strategier och -metoder. För att undvika missförstånd bör kommissionens beslut inte innehålla detaljerade bestämmelser, vilka vanligtvis finns till för att avspegla nationella förhållanden, och de bör inte förbjuda alternativa strategier som rimligtvis kan förväntas ha en motsvarande effekt. Sådana beslut bör vara proportionerliga och bör inte påverka de nationella regleringsmyndigheters beslut som inte skapar hinder för den inre marknaden.

| (59) | I bilaga I till ramdirektivet fastställs den lista över marknader som ska ingå i rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader som kan komma i fråga för förhandsreglering. Denna bilaga bör upphöra att gälla eftersom dess syfte att tjäna som grund för den första versionen av rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader har uppfyllts. |
| --- | --- |

(59)

I bilaga I till ramdirektivet fastställs den lista över marknader som ska ingå i rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader som kan komma i fråga för förhandsreglering. Denna bilaga bör upphöra att gälla eftersom dess syfte att tjäna som grund för den första versionen av rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader har uppfyllts.

| (60) | Det är kanske inte ekonomiskt lönsamt för nya aktörer att inom rimlig tid delvis eller helt dubblera den etablerade operatörens lokala accessnät. I detta sammanhang kan tillstånd till separat tillträde till accessnätet eller delaccessnätet hos operatörer med betydande marknadsinflytande underlätta inträdet på marknaden och öka konkurrensen på marknaderna för bredbandsaccess i slutkundsledet. Under förhållanden där separat tillträde till accessnätet eller delaccessnätet inte är tekniskt eller ekonomiskt genomförbart kan relevanta skyldigheter att tillhandahålla icke-fysisk eller virtuell nätaccess som erbjuder motsvarande funktionalitet gälla. |
| --- | --- |

(60)

Det är kanske inte ekonomiskt lönsamt för nya aktörer att inom rimlig tid delvis eller helt dubblera den etablerade operatörens lokala accessnät. I detta sammanhang kan tillstånd till separat tillträde till accessnätet eller delaccessnätet hos operatörer med betydande marknadsinflytande underlätta inträdet på marknaden och öka konkurrensen på marknaderna för bredbandsaccess i slutkundsledet. Under förhållanden där separat tillträde till accessnätet eller delaccessnätet inte är tekniskt eller ekonomiskt genomförbart kan relevanta skyldigheter att tillhandahålla icke-fysisk eller virtuell nätaccess som erbjuder motsvarande funktionalitet gälla.

| (61) | Syftet med funktionsseparering, som innebär att den vertikalt integrerade operatören ska upprätta operativt separata affärsenheter, är att säkerställa tillhandahållandet av fullt likvärdiga tillträdesprodukter för samtliga operatörer i senare led, inbegripet operatörens egna vertikalt integrerade avdelningar i senare led. Genom funktionsseparering kan konkurrensen på flera relevanta marknader förbättras genom att incitamenten till diskriminering minskas väsentligt och det blir enklare att kontrollera och genomdriva fullgörandet av skyldigheterna avseende icke-diskriminering. I undantagsfall kan funktionsseparering vara berättigad som en korrigeringsåtgärd, om det under längre tid inte har gått att uppnå effektiv icke-diskriminering på flera av de berörda marknaderna och det finns små eller inga utsikter till framtida infrastrukturbaserad konkurrens inom rimlig tid, efter det att en eller flera korrigeringsåtgärder vilka tidigare ansetts lämpliga vidtagits. Det är dock mycket viktigt att säkerställa att detta åläggande bevarar incitamenten för det berörda företaget att investera i sitt nät och att det inte medför några potentiella negativa effekter för konsumenterna. Innan funktionsseparering åläggs, krävs det en samordnad analys av de olika relevanta marknader som är knutna till accessnätet, i enlighet med förfarandet för analys av marknaden i artikel 16 i ramdirektivet. När de nationella regleringsmyndigheterna utför sin marknadsanalys och utformar detaljerna för denna korrigeringsåtgärd, bör de ta särskild hänsyn till de produkter som ska hanteras av de separata affärsenheterna, med beaktande av nätutvecklingen och de tekniska framsteg som gjorts, vilket kan påverka utbytbarheten mellan fasta och trådlösa tjänster. För att undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden bör kommissionen i förväg godkänna förslag till funktionsseparering. |
| --- | --- |

(61)

Syftet med funktionsseparering, som innebär att den vertikalt integrerade operatören ska upprätta operativt separata affärsenheter, är att säkerställa tillhandahållandet av fullt likvärdiga tillträdesprodukter för samtliga operatörer i senare led, inbegripet operatörens egna vertikalt integrerade avdelningar i senare led. Genom funktionsseparering kan konkurrensen på flera relevanta marknader förbättras genom att incitamenten till diskriminering minskas väsentligt och det blir enklare att kontrollera och genomdriva fullgörandet av skyldigheterna avseende icke-diskriminering. I undantagsfall kan funktionsseparering vara berättigad som en korrigeringsåtgärd, om det under längre tid inte har gått att uppnå effektiv icke-diskriminering på flera av de berörda marknaderna och det finns små eller inga utsikter till framtida infrastrukturbaserad konkurrens inom rimlig tid, efter det att en eller flera korrigeringsåtgärder vilka tidigare ansetts lämpliga vidtagits. Det är dock mycket viktigt att säkerställa att detta åläggande bevarar incitamenten för det berörda företaget att investera i sitt nät och att det inte medför några potentiella negativa effekter för konsumenterna. Innan funktionsseparering åläggs, krävs det en samordnad analys av de olika relevanta marknader som är knutna till accessnätet, i enlighet med förfarandet för analys av marknaden i artikel 16 i ramdirektivet. När de nationella regleringsmyndigheterna utför sin marknadsanalys och utformar detaljerna för denna korrigeringsåtgärd, bör de ta särskild hänsyn till de produkter som ska hanteras av de separata affärsenheterna, med beaktande av nätutvecklingen och de tekniska framsteg som gjorts, vilket kan påverka utbytbarheten mellan fasta och trådlösa tjänster. För att undvika snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden bör kommissionen i förväg godkänna förslag till funktionsseparering.

| (62) | Genomförandet av funktionsseparering bör inte förhindra lämpliga samordningsmekanismer mellan de olika separata affärsenheterna för att säkerställa att moderbolagets ekonomiska och förvaltningsmässiga kontrollrättigheter skyddas. |
| --- | --- |

(62)

Genomförandet av funktionsseparering bör inte förhindra lämpliga samordningsmekanismer mellan de olika separata affärsenheterna för att säkerställa att moderbolagets ekonomiska och förvaltningsmässiga kontrollrättigheter skyddas.

| (63) | Fortsatt integration av den inre marknaden för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster kräver bättre samordning när det gäller tillämpningen av den förhandsreglering som föreskrivs i EU:s regelverk för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

(63)

Fortsatt integration av den inre marknaden för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster kräver bättre samordning när det gäller tillämpningen av den förhandsreglering som föreskrivs i EU:s regelverk för elektronisk kommunikation.

| (64) | När ett vertikalt integrerat företag väljer att dela upp sin verksamhet genom att överföra en betydande del av eller hela sitt lokala accessnät till en separat juridisk person med annat ägande eller genom att inrätta en separat affärsenhet för hantering av tillträdesprodukter, bör den nationella regleringsmyndigheten bedöma effekten av den avsedda transaktionen för samtliga befintliga regleringsskyldigheter som införts för den vertikalt integrerade operatören för att säkerställa att den nya organisationen är förenlig med direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster). Den berörda nationella regleringsmyndigheten bör utföra en ny analys av de marknader där den avskilda enheten är verksam och införa, bibehålla, ändra eller återkalla skyldigheter i enlighet därmed. Den nationella regleringsmyndigheten bör i detta syfte kunna begära information från företaget. |
| --- | --- |

(64)

När ett vertikalt integrerat företag väljer att dela upp sin verksamhet genom att överföra en betydande del av eller hela sitt lokala accessnät till en separat juridisk person med annat ägande eller genom att inrätta en separat affärsenhet för hantering av tillträdesprodukter, bör den nationella regleringsmyndigheten bedöma effekten av den avsedda transaktionen för samtliga befintliga regleringsskyldigheter som införts för den vertikalt integrerade operatören för att säkerställa att den nya organisationen är förenlig med direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster). Den berörda nationella regleringsmyndigheten bör utföra en ny analys av de marknader där den avskilda enheten är verksam och införa, bibehålla, ändra eller återkalla skyldigheter i enlighet därmed. Den nationella regleringsmyndigheten bör i detta syfte kunna begära information från företaget.

| (65) | Även om det under vissa omständigheter är lämpligt för en nationell regleringsmyndighet att införa skyldigheter för operatörer som inte har något betydande inflytande på marknaden i syfte att uppnå mål, t.ex. att slutanvändarna kan nå varandra eller samverkan mellan tjänster, är det trots detta nödvändigt att säkerställa att sådana skyldigheter införs i enlighet med EU:s regelverk och särskilt med dess anmälningsförfaranden. |
| --- | --- |

(65)

Även om det under vissa omständigheter är lämpligt för en nationell regleringsmyndighet att införa skyldigheter för operatörer som inte har något betydande inflytande på marknaden i syfte att uppnå mål, t.ex. att slutanvändarna kan nå varandra eller samverkan mellan tjänster, är det trots detta nödvändigt att säkerställa att sådana skyldigheter införs i enlighet med EU:s regelverk och särskilt med dess anmälningsförfaranden.

| (66) | Kommissionen bör ges befogenhet att anta genomförandeåtgärder i syfte att anpassa de villkor för tillgång till digitala televisions- och radiotjänster som anges i bilaga I till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Detta gäller även för minimiförteckningen i bilaga II över punkter som måste offentliggöras för att kravet på god insyn ska uppfyllas. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen bör ges befogenhet att anta genomförandeåtgärder i syfte att anpassa de villkor för tillgång till digitala televisions- och radiotjänster som anges i bilaga I till marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Detta gäller även för minimiförteckningen i bilaga II över punkter som måste offentliggöras för att kravet på god insyn ska uppfyllas.

| (67) | Att underlätta marknadsaktörernas tillträde till radiofrekvensresurser kommer att bidra till att avlägsna hindren för inträde till marknaden. Dessutom minskar de tekniska framstegen risken för skadliga störningar i vissa frekvensband och därmed även behovet av individuella nyttjanderätter. Villkoren för spektrumanvändning för att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster bör därför normalt sett fastställas i allmänna auktorisationer, såvida inte individuella rättigheter är nödvändiga med beaktande av spektrumanvändningen för att skydda mot skadlig störning, för att garantera tjänsternas tekniska kvalitet, en effektiv spektrumanvändning eller för att uppfylla ett särskilt mål av allmänt intresse. Beslut om behovet av individuella nyttjanderätter bör fattas på ett proportionellt sätt och med god insyn. |
| --- | --- |

(67)

Att underlätta marknadsaktörernas tillträde till radiofrekvensresurser kommer att bidra till att avlägsna hindren för inträde till marknaden. Dessutom minskar de tekniska framstegen risken för skadliga störningar i vissa frekvensband och därmed även behovet av individuella nyttjanderätter. Villkoren för spektrumanvändning för att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster bör därför normalt sett fastställas i allmänna auktorisationer, såvida inte individuella rättigheter är nödvändiga med beaktande av spektrumanvändningen för att skydda mot skadlig störning, för att garantera tjänsternas tekniska kvalitet, en effektiv spektrumanvändning eller för att uppfylla ett särskilt mål av allmänt intresse. Beslut om behovet av individuella nyttjanderätter bör fattas på ett proportionellt sätt och med god insyn.

| (68) | Införandet av kraven på tjänste- och teknikneutralitet vid beviljandet av nyttjanderätter, tillsammans med de ökade möjligheterna att överföra rättigheter mellan företag, bör öka friheten och möjligheterna att leverera elektroniska kommunikationstjänster till allmänheten och därmed även göra det enklare att nå mål av allmänt intresse. Vissa skyldigheter av allmänt intresse som införts för sändningsföretag vid distribution av audiovisuella medietjänster kan dock kräva att särskilda kriterier används för beviljande av nyttjanderätter, om det förefaller väsentligt för att uppfylla ett särskilt mål av allmänt intresse som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Förfaranden i samband med fullföljandet av mål av allmänt intresse bör under alla omständigheter medge insyn och vara objektiva, proportionella och icke-diskriminerande. |
| --- | --- |

(68)

Införandet av kraven på tjänste- och teknikneutralitet vid beviljandet av nyttjanderätter, tillsammans med de ökade möjligheterna att överföra rättigheter mellan företag, bör öka friheten och möjligheterna att leverera elektroniska kommunikationstjänster till allmänheten och därmed även göra det enklare att nå mål av allmänt intresse. Vissa skyldigheter av allmänt intresse som införts för sändningsföretag vid distribution av audiovisuella medietjänster kan dock kräva att särskilda kriterier används för beviljande av nyttjanderätter, om det förefaller väsentligt för att uppfylla ett särskilt mål av allmänt intresse som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen. Förfaranden i samband med fullföljandet av mål av allmänt intresse bör under alla omständigheter medge insyn och vara objektiva, proportionella och icke-diskriminerande.

| (69) | Giltigheten för individuella nyttjanderätter som inte är omsättningsbara bör tidsbegränsas, med tanke på dess begränsande inverkan på det fria tillträdet till radiofrekvenser. När nyttjanderätter innehåller bestämmelser om förlängning av giltigheten bör behöriga nationella myndigheter först utföra en granskning, inbegripet ett offentligt samråd, där marknad, omfattning och teknisk utveckling beaktas. Med tanke på bristen på spektrum bör individuella nyttjanderätter som beviljats företag granskas regelbundet. Behöriga nationella myndigheter bör när de utför denna granskning väga rättsinnehavarnas intressen mot behovet av att främja införande av spektrumhandel samt en flexiblare användning av spektrum genom allmänna auktorisationer där så är möjligt. |
| --- | --- |

(69)

Giltigheten för individuella nyttjanderätter som inte är omsättningsbara bör tidsbegränsas, med tanke på dess begränsande inverkan på det fria tillträdet till radiofrekvenser. När nyttjanderätter innehåller bestämmelser om förlängning av giltigheten bör behöriga nationella myndigheter först utföra en granskning, inbegripet ett offentligt samråd, där marknad, omfattning och teknisk utveckling beaktas. Med tanke på bristen på spektrum bör individuella nyttjanderätter som beviljats företag granskas regelbundet. Behöriga nationella myndigheter bör när de utför denna granskning väga rättsinnehavarnas intressen mot behovet av att främja införande av spektrumhandel samt en flexiblare användning av spektrum genom allmänna auktorisationer där så är möjligt.

| (70) | Med mindre ändringar av rättigheter och skyldigheter avses de ändringar som i huvudsak är administrativa och som inte ändrar väsentliga delar av de allmänna tillstånden och de individuella nyttjanderätterna och som således inte kan medföra några komparativa fördelar för det andra företaget. |
| --- | --- |

(70)

Med mindre ändringar av rättigheter och skyldigheter avses de ändringar som i huvudsak är administrativa och som inte ändrar väsentliga delar av de allmänna tillstånden och de individuella nyttjanderätterna och som således inte kan medföra några komparativa fördelar för det andra företaget.

| (71) | De behöriga nationella myndigheterna bör ha befogenhet att säkerställa en effektiv användning av spektrum och, när spektrumresurser inte används, vidta åtgärder för att förhindra konkurrensskadlig hamstring, som kan hindra nya aktörer från att komma in på marknaden. |
| --- | --- |

(71)

De behöriga nationella myndigheterna bör ha befogenhet att säkerställa en effektiv användning av spektrum och, när spektrumresurser inte används, vidta åtgärder för att förhindra konkurrensskadlig hamstring, som kan hindra nya aktörer från att komma in på marknaden.

| (72) | De nationella regleringsmyndigheterna bör kunna vidta effektiva åtgärder för att övervaka och säkerställa uppfyllandet av villkoren för allmän auktorisation eller nyttjanderätter och bör bl.a. ha befogenhet att införa effektiva ekonomiska eller administrativa sanktioner vid överträdelser av dessa villkor. |
| --- | --- |

(72)

De nationella regleringsmyndigheterna bör kunna vidta effektiva åtgärder för att övervaka och säkerställa uppfyllandet av villkoren för allmän auktorisation eller nyttjanderätter och bör bl.a. ha befogenhet att införa effektiva ekonomiska eller administrativa sanktioner vid överträdelser av dessa villkor.

| (73) | De villkor som kan fastställas för auktorisationerna bör inbegripa särskilda villkor som styr tillgången för användare med funktionshinder och offentliga myndigheters
  och larmtjänsters
  behov av att kommunicera
  sinsemellan och
  med allmänheten före, under och efter stora katastrofer. Med hänsyn till vikten av teknisk innovation bör medlemsstaterna dessutom kunna utfärda auktorisationer för experimentell användning av spektrum, med förbehåll för särskilda restriktioner och villkor till följd av dessa rättigheters experimentella karaktär. |
| --- | --- |

(73)

De villkor som kan fastställas för auktorisationerna bör inbegripa särskilda villkor som styr tillgången för användare med funktionshinder och offentliga myndigheters
  och larmtjänsters
  behov av att kommunicera
  sinsemellan och
  med allmänheten före, under och efter stora katastrofer. Med hänsyn till vikten av teknisk innovation bör medlemsstaterna dessutom kunna utfärda auktorisationer för experimentell användning av spektrum, med förbehåll för särskilda restriktioner och villkor till följd av dessa rättigheters experimentella karaktär.

| (74) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2887/2000 av den 18 december 2000 om tillträde till accessnät (15) har visat sig vara effektiv i den inledande fasen av öppnandet av marknaden. I ramdirektivet uppmanas kommissionen att övervaka övergången från regelverket från 1998 till regelverket från 2002 och, vid ett lämpligt tillfälle, lägga fram förslag om upphävande av den förordningen. Enligt regelverket från 2002 har de nationella regleringsmyndigheterna i uppgift att analysera marknaden för tillträde på grossistnivå till metallbaserade accessnät och delaccessnät i syfte att tillhandahålla bredbands- och taltjänster som de definieras i rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader. Eftersom samtliga medlemsstater har analyserat denna marknad åtminstone en gång och de lämpliga skyldigheterna enligt regelverket från 2002 redan finns, har förordning (EG) nr 2887/2000 blivit onödig och bör därför upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(74)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2887/2000 av den 18 december 2000 om tillträde till accessnät (15) har visat sig vara effektiv i den inledande fasen av öppnandet av marknaden. I ramdirektivet uppmanas kommissionen att övervaka övergången från regelverket från 1998 till regelverket från 2002 och, vid ett lämpligt tillfälle, lägga fram förslag om upphävande av den förordningen. Enligt regelverket från 2002 har de nationella regleringsmyndigheterna i uppgift att analysera marknaden för tillträde på grossistnivå till metallbaserade accessnät och delaccessnät i syfte att tillhandahålla bredbands- och taltjänster som de definieras i rekommendationen om relevanta produkt- och tjänstemarknader. Eftersom samtliga medlemsstater har analyserat denna marknad åtminstone en gång och de lämpliga skyldigheterna enligt regelverket från 2002 redan finns, har förordning (EG) nr 2887/2000 blivit onödig och bör därför upphöra att gälla.

| (75) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra ramdirektivet, tillträdesdirektivet och auktorisationsdirektivet bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16). |
| --- | --- |

(75)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra ramdirektivet, tillträdesdirektivet och auktorisationsdirektivet bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (16).

| (76) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anta rekommendationer och/eller genomförandeåtgärder i samband med anmälningar enligt artikel 7 i ramdirektivet, genomföra en harmonisering inom spektrum- och nummerområdet liksom när det gäller frågor som rör säkerheten för nät och tjänster, identifiera relevanta produkt- och tjänstemarknader, identifiera transnationella marknader samt genomföra standarder och harmoniserat tillämpa bestämmelserna i regelverket. Kommissionen bör även ges befogenhet att anta genomförandeåtgärder för att uppdatera bilagorna I och II till tillträdesdirektivet på grund av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i dessa direktiv, bland annat genom att komplettera dem med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att anta rekommendationer och/eller genomförandeåtgärder i samband med anmälningar enligt artikel 7 i ramdirektivet, genomföra en harmonisering inom spektrum- och nummerområdet liksom när det gäller frågor som rör säkerheten för nät och tjänster, identifiera relevanta produkt- och tjänstemarknader, identifiera transnationella marknader samt genomföra standarder och harmoniserat tillämpa bestämmelserna i regelverket. Kommissionen bör även ges befogenhet att anta genomförandeåtgärder för att uppdatera bilagorna I och II till tillträdesdirektivet på grund av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar i dessa direktiv, bland annat genom att komplettera dem med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)

Direktiv 2002/21/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Genom detta direktiv inrättas ett harmoniserat ramverk för elektroniska kommunikationstjänster, elektroniska kommunikationsnät, tillhörande faciliteter, tillhörande tjänster
  och vissa aspekter av terminalutrustning för att underlätta tillträde för användare med funktionshinder
  . I detta direktiv fastställs uppgifter för nationella regleringsmyndigheter och inrättas en rad förfaranden för att säkerställa en harmoniserad tillämpning av regelverket inom hela gemenskapen.▐ ” |
| --- | --- |

1.

Artikel 1.1 ska ersättas med följande:

”1.   Genom detta direktiv inrättas ett harmoniserat ramverk för elektroniska kommunikationstjänster, elektroniska kommunikationsnät, tillhörande faciliteter, tillhörande tjänster
  och vissa aspekter av terminalutrustning för att underlätta tillträde för användare med funktionshinder
  . I detta direktiv fastställs uppgifter för nationella regleringsmyndigheter och inrättas en rad förfaranden för att säkerställa en harmoniserad tillämpning av regelverket inom hela gemenskapen.▐ ”

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska ersättas med följande:
  ”a)   ’elektroniskt kommunikationsnät’: system för överföring och i tillämpliga fall utrustning för koppling eller dirigering samt andra resurser, inbegripet nätkomponenter som inte är aktiva, som medger överföring av signaler via tråd, via radio, på optisk väg eller via andra elektromagnetiska överföringsmedier, däribland satellitnät, fasta nät (kretskopplade och paketkopplade, inbegripet Internet) och markbundna mobilnät, elnätsystem i den utsträckning dessa används för signalöverföring, rundradionät samt kabel-tv-nät, oberoende av vilken typ av information som överförs”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)   ’elektroniskt kommunikationsnät’: system för överföring och i tillämpliga fall utrustning för koppling eller dirigering samt andra resurser, inbegripet nätkomponenter som inte är aktiva, som medger överföring av signaler via tråd, via radio, på optisk väg eller via andra elektromagnetiska överföringsmedier, däribland satellitnät, fasta nät (kretskopplade och paketkopplade, inbegripet Internet) och markbundna mobilnät, elnätsystem i den utsträckning dessa används för signalöverföring, rundradionät samt kabel-tv-nät, oberoende av vilken typ av information som överförs”.

| b) | Led b ska ersättas med följande:
  ”b)   ’gränsöverskridande marknader’: de marknader som fastställs i enlighet med artikel 15.4 och som omfattar gemenskapen eller en betydande del därav och är belägna i mer än en medlemsstat.” |
| --- | --- |

b)

Led b ska ersättas med följande:

”b)   ’gränsöverskridande marknader’: de marknader som fastställs i enlighet med artikel 15.4 och som omfattar gemenskapen eller en betydande del därav och är belägna i mer än en medlemsstat.”

| c) | Led d ska ersättas med följande:
  ”d)   ’allmänt kommunikationsnät’: elektroniskt kommunikationsnät som helt eller huvudsakligen används för att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster som är tillgängliga för allmänheten och som stöder informationsöverföring mellan nätanslutningspunkter.” |
| --- | --- |

c)

Led d ska ersättas med följande:

”d)   ’allmänt kommunikationsnät’: elektroniskt kommunikationsnät som helt eller huvudsakligen används för att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster som är tillgängliga för allmänheten och som stöder informationsöverföring mellan nätanslutningspunkter.”

| d) | Följande led ska läggas till:
  ”da)   ’nätanslutningspunkt’: den fysiska punkt vid vilken en abonnent ansluts till ett allmänt kommunikationsnät; för nät där man använder sig av koppling och dirigering betecknas nätanslutningspunkten med hjälp av en särskild nätadress, som kan vara knuten till ett abonnentnummer eller abonnentnamn.” |
| --- | --- |

d)

Följande led ska läggas till:

”da)   ’nätanslutningspunkt’: den fysiska punkt vid vilken en abonnent ansluts till ett allmänt kommunikationsnät; för nät där man använder sig av koppling och dirigering betecknas nätanslutningspunkten med hjälp av en särskild nätadress, som kan vara knuten till ett abonnentnummer eller abonnentnamn.”

| e) | Led e ska ersättas med följande:
  ”e)   ’tillhörande faciliteter’:
  tillhörande tjänster
  , fysisk infrastruktur och andra faciliteter eller komponenter i samband med ett elektroniskt kommunikationsnät och/eller en elektronisk kommunikationstjänst som möjliggör och/eller stöder tillhandahållande av tjänster via det nätet och/eller den tjänsten eller kan göra detta, och omfattar bland annat byggnader eller tillträde till byggnader,
  kablar,
  antenner, torn och andra stödkonstruktioner, ledningar, rör, master, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp.” |
| --- | --- |

e)

Led e ska ersättas med följande:

”e)   ’tillhörande faciliteter’:
  tillhörande tjänster
  , fysisk infrastruktur och andra faciliteter eller komponenter i samband med ett elektroniskt kommunikationsnät och/eller en elektronisk kommunikationstjänst som möjliggör och/eller stöder tillhandahållande av tjänster via det nätet och/eller den tjänsten eller kan göra detta, och omfattar bland annat byggnader eller tillträde till byggnader,
  kablar,
  antenner, torn och andra stödkonstruktioner, ledningar, rör, master, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp.”

| f) | Följande led ska läggas till:
  ”ea)   ’tillhörande tjänster’: de tjänster som hör till ett elektroniskt kommunikationsnät och/eller en elektronisk kommunikationstjänst som möjliggör och/eller stöder tillhandahållande av tjänster via det nätet och/eller den tjänsten eller har möjlighet att göra det och bland annat inbegriper nummeromvandling och system med motsvarande funktion, system för villkorad tillgång och elektroniska programguider, samt andra tjänster, såsom identitet, lokalisering och närvaro.” |
| --- | --- |

f)

Följande led ska läggas till:

”ea)   ’tillhörande tjänster’: de tjänster som hör till ett elektroniskt kommunikationsnät och/eller en elektronisk kommunikationstjänst som möjliggör och/eller stöder tillhandahållande av tjänster via det nätet och/eller den tjänsten eller har möjlighet att göra det och bland annat inbegriper nummeromvandling och system med motsvarande funktion, system för villkorad tillgång och elektroniska programguider, samt andra tjänster, såsom identitet, lokalisering och närvaro.”

| g) | Punkt l ska ersättas med följande:
  ”l.   ’särdirektiv’: direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002║ om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (17). |
| --- | --- |

g)

Punkt l ska ersättas med följande:

”l.   ’särdirektiv’: direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002║ om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation) (17).

| h) | Följande led ska läggas till:
  ”q)   ’spektrumallokering’: fastställande av ett visst frekvensband för användning av en eller flera typer av radiokommunikationstjänster, där det är lämpligt, på bestämda villkor.
  r)   ”skadlig störning”: en störning som äventyrar en radionavigeringstjänst eller annan säkerhetstjänst eller som i övrigt allvarligt försämrar, hindrar eller upprepade gånger stör en radiokommunikationstjänst som drivs i enlighet med tillämplig gemenskaps- eller nationell lagstiftning.
  s)   ”samtal”: en förbindelse som upprättas genom en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst som möjliggör tvåvägs röstkommunikation.” |
| --- | --- |

h)

Följande led ska läggas till:

”q)   ’spektrumallokering’: fastställande av ett visst frekvensband för användning av en eller flera typer av radiokommunikationstjänster, där det är lämpligt, på bestämda villkor.

r)   ”skadlig störning”: en störning som äventyrar en radionavigeringstjänst eller annan säkerhetstjänst eller som i övrigt allvarligt försämrar, hindrar eller upprepade gånger stör en radiokommunikationstjänst som drivs i enlighet med tillämplig gemenskaps- eller nationell lagstiftning.

s)   ”samtal”: en förbindelse som upprättas genom en allmänt tillgänglig elektronisk kommunikationstjänst som möjliggör tvåvägs röstkommunikation.”

| 3. | Artikel 3 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna utövar sina befogenheter på ett sätt som är opartiskt, öppet redovisat och punktligt. Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna har tillräckliga finansiella och personella resurser för att kunna utföra de uppgifter de tilldelats.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 3 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna utövar sina befogenheter på ett sätt som är opartiskt, öppet redovisat och punktligt. Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna har tillräckliga finansiella och personella resurser för att kunna utföra de uppgifter de tilldelats.”

| b) | Följande punkter ska införas:
  ”3a.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkterna 4 och 5 ska de nationella regleringsmyndigheter som har ansvaret för förhandsreglering av marknaden eller för lösning av tvister mellan företag i enlighet med artiklarna 20 eller 21 i detta direktiv agera oberoende och inte begära eller ta emot instruktioner från något annat organ i samband med utövandet av dessa uppgifter som tilldelats dem enligt den nationella lagstiftning som genomför gemenskapslagstiftningen. Detta ska inte förhindra översyn i enlighet med nationell konstitutionell rätt. Endast överklagandeinstanser som inrättats i enlighet med artikel 4 ska ha befogenheter att upphäva eller undanröja de nationella regleringsmyndigheternas beslut. Medlemsstaterna ska säkerställa att chefen för den nationella regleringsmyndigheten, eller i förekommande fall medlemmar i det kollegiala organ som fyller denna funktion inom den nationella regleringsmyndigheten enligt första stycket eller dennes ersättare ska kunna avsättas enbart om denne inte längre uppfyller villkoren för att utföra sina uppgifter vilka har fastställts i förväg i nationell lagstiftning. Beslutet att avsätta den berörda nationella regleringsmyndighetens chef, eller i förekommande fall medlemmar i det kollegiala organ som fyller denna funktion inom regleringsmyndigheten, ska offentliggöras vid tidpunkten för uppsägningen. Den avsatta chefen för den nationella regleringsmyndigheten, eller i förekommande fall de avsatta medlemmarna i det kollegiala organ som fyller denna funktion inom den nationella regleringsmyndigheten, ska erhålla en motivering och ha rätt att begära att denna offentliggörs om så inte annars skulle ske, i vilket fall den ska offentliggöras.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna enligt första stycket har en separat årlig budget. Budgeten ska offentliggöras.
  Medlemsstaterna ska även se till att de nationella regleringsmyndigheterna har tillräckliga ekonomiska resurser och tillräcklig personal för att aktivt kunna delta i och stödja organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec)

   (18)

  .


  3b.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de mål som uppställts för
  Berec om att främja större samordning och enhetlighet i lagstiftningen aktivt
  stöds av respektive nationell regleringsmyndighet.
  3c.   När medlemsstaterna fattar sina egna beslut om sina nationella marknader ska de säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna i största möjliga utsträckning beaktar yttranden och gemensamma ståndpunkter som
  Berec
  antar. |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska införas:

”3a.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkterna 4 och 5 ska de nationella regleringsmyndigheter som har ansvaret för förhandsreglering av marknaden eller för lösning av tvister mellan företag i enlighet med artiklarna 20 eller 21 i detta direktiv agera oberoende och inte begära eller ta emot instruktioner från något annat organ i samband med utövandet av dessa uppgifter som tilldelats dem enligt den nationella lagstiftning som genomför gemenskapslagstiftningen. Detta ska inte förhindra översyn i enlighet med nationell konstitutionell rätt. Endast överklagandeinstanser som inrättats i enlighet med artikel 4 ska ha befogenheter att upphäva eller undanröja de nationella regleringsmyndigheternas beslut. Medlemsstaterna ska säkerställa att chefen för den nationella regleringsmyndigheten, eller i förekommande fall medlemmar i det kollegiala organ som fyller denna funktion inom den nationella regleringsmyndigheten enligt första stycket eller dennes ersättare ska kunna avsättas enbart om denne inte längre uppfyller villkoren för att utföra sina uppgifter vilka har fastställts i förväg i nationell lagstiftning. Beslutet att avsätta den berörda nationella regleringsmyndighetens chef, eller i förekommande fall medlemmar i det kollegiala organ som fyller denna funktion inom regleringsmyndigheten, ska offentliggöras vid tidpunkten för uppsägningen. Den avsatta chefen för den nationella regleringsmyndigheten, eller i förekommande fall de avsatta medlemmarna i det kollegiala organ som fyller denna funktion inom den nationella regleringsmyndigheten, ska erhålla en motivering och ha rätt att begära att denna offentliggörs om så inte annars skulle ske, i vilket fall den ska offentliggöras.

Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna enligt första stycket har en separat årlig budget. Budgeten ska offentliggöras.
  Medlemsstaterna ska även se till att de nationella regleringsmyndigheterna har tillräckliga ekonomiska resurser och tillräcklig personal för att aktivt kunna delta i och stödja organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec)

   (18)

  .

3b.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de mål som uppställts för
  Berec om att främja större samordning och enhetlighet i lagstiftningen aktivt
  stöds av respektive nationell regleringsmyndighet.

3c.   När medlemsstaterna fattar sina egna beslut om sina nationella marknader ska de säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna i största möjliga utsträckning beaktar yttranden och gemensamma ståndpunkter som
  Berec
  antar.

| 4. | Artikel 4 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det på nationell nivå finns fungerande system enligt vilka varje användare eller företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster, som berörs av ett beslut av en nationell regleringsmyndighet, har rätt att överklaga beslutet till en besvärsinstans som är oberoende av de inblandade parterna. Denna instans, som kan vara en domstol, ska ha ▐den kompetens som är nödvändig för att den effektivt ska kunna utföra sina uppgifter. Medlemsstaterna ska säkerställa att vederbörlig hänsyn tas till ärendet i sak och att det finns ett effektivt förfarande för överklagande.
  I väntan på utgången av överklagandet ska den nationella regleringsmyndighetens beslut fortsätta att gälla, såvida inte interimistiska åtgärder beviljas i enlighet med nationell lagstiftning.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 4 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att det på nationell nivå finns fungerande system enligt vilka varje användare eller företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och/eller kommunikationstjänster, som berörs av ett beslut av en nationell regleringsmyndighet, har rätt att överklaga beslutet till en besvärsinstans som är oberoende av de inblandade parterna. Denna instans, som kan vara en domstol, ska ha ▐den kompetens som är nödvändig för att den effektivt ska kunna utföra sina uppgifter. Medlemsstaterna ska säkerställa att vederbörlig hänsyn tas till ärendet i sak och att det finns ett effektivt förfarande för överklagande.

I väntan på utgången av överklagandet ska den nationella regleringsmyndighetens beslut fortsätta att gälla, såvida inte interimistiska åtgärder beviljas i enlighet med nationell lagstiftning.”

| b) | Följande punkt ska läggas till:
  ”3.   Medlemsstaterna ska samla information om
  det allmänna innehållet i överklaganden
  , antalet ansökningar om överklagande, överklagandeförfarandenas löptid och antalet beslut om att bevilja interimistiska åtgärder. Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen och
  Berec
  denna information på motiverad begäran från någon av dem.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”3.   Medlemsstaterna ska samla information om
  det allmänna innehållet i överklaganden
  , antalet ansökningar om överklagande, överklagandeförfarandenas löptid och antalet beslut om att bevilja interimistiska åtgärder. Medlemsstaterna ska tillhandahålla kommissionen och
  Berec
  denna information på motiverad begäran från någon av dem.”

| 5. | Artikel 5.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster tillhandahåller all den information, även ekonomisk information, som är nödvändig för att de nationella regleringsmyndigheterna ska kunna säkerställa att bestämmelserna i eller de beslut som fattas i enlighet med detta direktiv och särdirektiven följs.
  De nationella regleringsmyndigheterna ska särskilt ha befogenheter att kräva att
  företagen
  lämnar
  in information om framtida utvecklingar i nät och tjänster som kan påverka de grossisttjänster som de tillhandahåller konkurrenter. Företag med betydande marknadsstyrka på grossistmarknader kan också anmodas att lämna in redovisningsuppgifter om de slutkundsmarknader som är förbundna med de aktuella grossistmarknaderna.
  Företagen ska på begäran tillhandahålla sådan information snabbt och enligt den tidsram och med den detaljeringsgrad som den nationella regleringsmyndigheten kräver. Den information som den nationella regleringsmyndigheten begär ska stå i proportion till genomförandet av uppgiften. Den nationella regleringsmyndigheten ska motivera sin begäran om information och ska behandla informationen i enlighet med punkt 3.” |
| --- | --- |

5.

Artikel 5.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster tillhandahåller all den information, även ekonomisk information, som är nödvändig för att de nationella regleringsmyndigheterna ska kunna säkerställa att bestämmelserna i eller de beslut som fattas i enlighet med detta direktiv och särdirektiven följs.
  De nationella regleringsmyndigheterna ska särskilt ha befogenheter att kräva att
  företagen
  lämnar
  in information om framtida utvecklingar i nät och tjänster som kan påverka de grossisttjänster som de tillhandahåller konkurrenter. Företag med betydande marknadsstyrka på grossistmarknader kan också anmodas att lämna in redovisningsuppgifter om de slutkundsmarknader som är förbundna med de aktuella grossistmarknaderna.

Företagen ska på begäran tillhandahålla sådan information snabbt och enligt den tidsram och med den detaljeringsgrad som den nationella regleringsmyndigheten kräver. Den information som den nationella regleringsmyndigheten begär ska stå i proportion till genomförandet av uppgiften. Den nationella regleringsmyndigheten ska motivera sin begäran om information och ska behandla informationen i enlighet med punkt 3.”

| 6. | Artiklarna 6 och 7 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 6


  Mekanism för samråd och insyn

  När de nationella regleringsmyndigheterna avser att vidta åtgärder i enlighet med detta direktiv eller särdirektiven eller om de avser att införa restriktioner i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4, som har betydande inverkan på den relevanta marknaden ska medlemsstaterna, förutom i de fall som omfattas av artikel 7.9, 20 eller 21, se till att de nationella regleringsmyndigheterna ger de berörda parterna möjlighet att yttra sig om det förslaget till åtgärd med en skälig tidsfrist.
  De nationella regleringsmyndigheterna ska offentliggöra sina nationella samrådsförfaranden.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att det inrättas ett gemensamt informationsställe där det kan erhållas information om alla pågående samrådsförfaranden.
  De nationella regleringsmyndigheterna ska göra resultatet av samrådsförfarandena allmänt tillgängliga, utom när det rör sig om sekretessbelagd information enligt bestämmelser om affärshemligheter i gemenskapsrätten och nationell rätt.

  Artikel 7


  Stärkande av den inre marknaden för elektroniska kommunikationer

  1.   De nationella regleringsmyndigheterna ska när de utför sina uppgifter enligt detta direktiv och särdirektiven ta så stor hänsyn som möjligt till de mål som fastställs i artikel 8, inbegripet i den mån de berör hur den inre marknaden fungerar.
  2.   De nationella regleringsmyndigheterna ska bidra till utvecklandet av den inre marknaden genom att samarbeta med varandra och med kommissionen och
  Berec
  på ett helt öppet sätt i syfte att säkerställa konsekvent tillämpning i alla medlemsstaterna av bestämmelserna i detta direktiv och i särdirektiven. I detta syfte ska de särskilt samarbeta med kommissionen och
  Berec
  för att fastställa vilka typer av instrument och korrigeringsåtgärder som är bäst lämpade för att åtgärda särskilda situationer på marknaden.
  3.   Såvida inget annat anges i rekommendationer eller riktlinjer som antagits i enlighet med artikel 7b ska en nationell regleringsmyndighet efter det att det samrådsförfarande som avses i artikel 6 har avslutats, då den avser att vidta en åtgärd som






  a) | omfattas av artiklarna 15 eller 16 i detta direktiv eller artiklarna 5 eller 8 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), och |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklarna 6 och 7 ska ersättas med följande:

”Artikel 6

Mekanism för samråd och insyn

När de nationella regleringsmyndigheterna avser att vidta åtgärder i enlighet med detta direktiv eller särdirektiven eller om de avser att införa restriktioner i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4, som har betydande inverkan på den relevanta marknaden ska medlemsstaterna, förutom i de fall som omfattas av artikel 7.9, 20 eller 21, se till att de nationella regleringsmyndigheterna ger de berörda parterna möjlighet att yttra sig om det förslaget till åtgärd med en skälig tidsfrist.

De nationella regleringsmyndigheterna ska offentliggöra sina nationella samrådsförfaranden.

Medlemsstaterna ska säkerställa att det inrättas ett gemensamt informationsställe där det kan erhållas information om alla pågående samrådsförfaranden.

De nationella regleringsmyndigheterna ska göra resultatet av samrådsförfarandena allmänt tillgängliga, utom när det rör sig om sekretessbelagd information enligt bestämmelser om affärshemligheter i gemenskapsrätten och nationell rätt.

Artikel 7

Stärkande av den inre marknaden för elektroniska kommunikationer

1.   De nationella regleringsmyndigheterna ska när de utför sina uppgifter enligt detta direktiv och särdirektiven ta så stor hänsyn som möjligt till de mål som fastställs i artikel 8, inbegripet i den mån de berör hur den inre marknaden fungerar.

2.   De nationella regleringsmyndigheterna ska bidra till utvecklandet av den inre marknaden genom att samarbeta med varandra och med kommissionen och
  Berec
  på ett helt öppet sätt i syfte att säkerställa konsekvent tillämpning i alla medlemsstaterna av bestämmelserna i detta direktiv och i särdirektiven. I detta syfte ska de särskilt samarbeta med kommissionen och
  Berec
  för att fastställa vilka typer av instrument och korrigeringsåtgärder som är bäst lämpade för att åtgärda särskilda situationer på marknaden.

3.   Såvida inget annat anges i rekommendationer eller riktlinjer som antagits i enlighet med artikel 7b ska en nationell regleringsmyndighet efter det att det samrådsförfarande som avses i artikel 6 har avslutats, då den avser att vidta en åtgärd som

a)

omfattas av artiklarna 15 eller 16 i detta direktiv eller artiklarna 5 eller 8 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), och

| b) | skulle påverka handeln mellan medlemsstaterna, |
| --- | --- |

b)

skulle påverka handeln mellan medlemsstaterna,

göra förslaget till åtgärd tillgängligt för kommissionen,
  Berec
  och de nationella regleringsmyndigheterna i andra medlemsstater
  vid samma tidpunkt
  , med den motivering som åtgärden grundar sig på, i enlighet med artikel 5.3, och informera kommissionen,
  Berec
  och andra nationella regleringsmyndigheter om detta. De nationella regleringsmyndigheterna,
  Berec
  och kommissionen får yttra sig till den berörda nationella regleringsmyndigheten inom högst en månad. Enmånadsperioden kan inte förlängas.

4.   När en planerad åtgärd som avses i punkt 3 syftar till

| a) | att definiera en berörd marknad som skiljer sig från dem som definierats i rekommendationen i enlighet med artikel 15.1, eller |
| --- | --- |

a)

att definiera en berörd marknad som skiljer sig från dem som definierats i rekommendationen i enlighet med artikel 15.1, eller

| b) | att avgöra huruvida ett företag, enskilt eller tillsammans med andra, ska anses ha ett betydande marknadsinflytande, i enlighet med artikel 16.3, 16.4 eller 16.5, ▐ |
| --- | --- |

b)

att avgöra huruvida ett företag, enskilt eller tillsammans med andra, ska anses ha ett betydande marknadsinflytande, i enlighet med artikel 16.3, 16.4 eller 16.5, ▐

och skulle påverka handeln mellan medlemsstater och kommissionen har meddelat den nationella regleringsmyndigheten att den anser att den föreslagna åtgärden skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller hyser allvarliga tvivel om att den är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt med de mål som avses i artikel 8, ska den föreslagna åtgärden inte antas förrän efter ytterligare två månader. Denna period kan inte förlängas. Kommissionen ska i sådana fall meddela sina förbehåll till övriga nationella regleringsmyndigheter.

5.   Under den tvåmånadersperiod som avses i punkt 4 får kommissionen

| a) | fatta beslut om att den berörda nationella regleringsmyndigheten ska dra tillbaka förslaget, och/eller
  ▐ |
| --- | --- |

a)

fatta beslut om att den berörda nationella regleringsmyndigheten ska dra tillbaka förslaget, och/eller

| b) | fatta beslut om att återkalla sina förbehåll avseende ett förslag till åtgärd som avses i punkt 4. |
| --- | --- |

b)

fatta beslut om att återkalla sina förbehåll avseende ett förslag till åtgärd som avses i punkt 4.

Kommissionen ska i största möjliga utsträckning beakta
  Berecs
  yttrande innan den fattar ett beslut eller utfärdar ett yttrande ▐.
  Beslutet
  ska åtföljas av en detaljerad och objektiv analys av varför kommissionen inte anser att den föreslagna åtgärden bör antas tillsammans med specifika förslag till ändringar av den.

6.   Inom sex månader efter det att kommissionen antagit ett beslut i enlighet med
  punkt 5
  och kräver att den nationella regleringsmyndigheten ska återkalla ett förslag till åtgärd ska den nationella regleringsmyndigheten ändra eller återkalla förslaget till åtgärd inom sex månader från datumet för kommissionens beslut. Om förslaget till åtgärd ändras ska den nationella regleringsmyndigheten genomföra ett offentligt samråd i enlighet med de förfaranden som avses i artikel 6 och på nytt anmäla det ändrade förslaget till åtgärd till kommissionen i enlighet med bestämmelserna i punkt 3.

7.   Den berörda nationella regleringsmyndigheten ska i största möjliga utsträckning beakta yttrandena från övriga nationella regleringsmyndigheter,
  Berec
  och kommissionen och får, utom i de fall som omfattas av
  punkterna 4 och 5 a
  , anta det förslag till åtgärd som följer av detta och ska, om den gör detta, meddela det till kommissionen.

▐

8.   Den nationella regleringsmyndigheten ska meddela kommissionen och
  Berec
  alla
  antagna
  slutliga åtgärder som omfattas av artikel 7.3 a och b.

9.   Under exceptionella omständigheter, när en nationell regleringsmyndighet anser att den måste handla skyndsamt för att säkerställa konkurrensen och skydda användarnas intressen, får den omedelbart vidta proportionella och tillfälliga åtgärder såsom ett undantag från förfarandet i punkterna 3 och 4. Regleringsmyndigheten ska utan dröjsmål, med en fullständig motivering, underrätta kommissionen, övriga nationella regleringsmyndigheter och
  Berec
  om dessa åtgärder. Om den nationella regleringsmyndigheten beslutar att göra sådana åtgärder permanenta eller att förlänga deras tillämpningsperiod ska detta beslut omfattas av bestämmelserna i punkterna 3 och 4.”

| 7. | Följande
  artiklar
  ska införas:

  ”Artikel 7a


  Förfarande för konsekvent tillämpning av korrigeringsåtgärder



  1.
     
  Om en planerad åtgärd som omfattas av artikel 7.3 syftar till att införa, ändra eller återkalla en operatörs skyldighet i enlighet med artikel 16 och i förening med artiklarna 5 och 9–13 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) får kommissionen, inom den tidsfrist på en månad som fastställs i artikel 7.3, meddela den berörda nationella regleringsmyndigheten och Berec varför den anser att den föreslagna åtgärden skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller varför den hyser allvarliga tvivel om att den föreslagna åtgärden är förenlig med gemenskapslagstiftningen. I sådana fall ska antagandet av den föreslagna åtgärden senareläggas med ytterligare tre månader från och med kommissionens meddelande.




  Om kommissionen inte utfärdar något meddelande kan den berörda nationella regleringsmyndigheten, med största möjliga beaktande av kommissionens, Berecs eller andra nationella regleringsmyndigheters kommentarer, anta förslaget till åtgärd.




  2.
     
  Under den tidsfrist på tre månader som avses i punkt 1 ska kommissionen, Berec och den berörda nationella regleringsmyndigheten ha ett nära samarbete för att identifiera den effektivaste och lämpligaste åtgärden mot bakgrund av de mål som fastställs i artikel 8 med beaktande av marknadsaktörernas yttranden och behovet av att säkerställa spridningen av en enhetlig regleringspraxis.




  3.
     
  Inom sex veckor från början av den tidsfrist på tre månader som avses i punkt 1 ska Berec med en majoritet av samtliga medlemmar avge ett yttrande om det meddelande från kommissionen som avses i punkt 1 för att ange om den anser att den föreslagna åtgärden bör ändras eller dras tillbaka och, i lämpliga fall, lägga fram specifika förslag om detta. Yttrandet ska motiveras och offentliggöras.




  4.
     
  Om Berec i sitt yttrande delar kommissionens allvarliga tvivel ska Berec och den berörda nationella regleringsmyndigheten ha ett nära samarbete för att identifiera den effektivaste och lämpligaste åtgärden. Före utgången av den tidsfrist på tre månader som avses i punkt 1 kan den nationella regleringsmyndigheten










  a) | ändra eller dra tillbaka förslaget till åtgärd, med största möjliga beaktande av det meddelande från kommissionen som avses i punkt 1 och Berecs yttrande och råd, eller |
| --- | --- | --- |

7.

Följande
  artiklar
  ska införas:

”Artikel 7a

Förfarande för konsekvent tillämpning av korrigeringsåtgärder

1.
     
  Om en planerad åtgärd som omfattas av artikel 7.3 syftar till att införa, ändra eller återkalla en operatörs skyldighet i enlighet med artikel 16 och i förening med artiklarna 5 och 9–13 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) och artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) får kommissionen, inom den tidsfrist på en månad som fastställs i artikel 7.3, meddela den berörda nationella regleringsmyndigheten och Berec varför den anser att den föreslagna åtgärden skulle utgöra ett hinder för den inre marknaden eller varför den hyser allvarliga tvivel om att den föreslagna åtgärden är förenlig med gemenskapslagstiftningen. I sådana fall ska antagandet av den föreslagna åtgärden senareläggas med ytterligare tre månader från och med kommissionens meddelande.

Om kommissionen inte utfärdar något meddelande kan den berörda nationella regleringsmyndigheten, med största möjliga beaktande av kommissionens, Berecs eller andra nationella regleringsmyndigheters kommentarer, anta förslaget till åtgärd.

2.
     
  Under den tidsfrist på tre månader som avses i punkt 1 ska kommissionen, Berec och den berörda nationella regleringsmyndigheten ha ett nära samarbete för att identifiera den effektivaste och lämpligaste åtgärden mot bakgrund av de mål som fastställs i artikel 8 med beaktande av marknadsaktörernas yttranden och behovet av att säkerställa spridningen av en enhetlig regleringspraxis.

3.
     
  Inom sex veckor från början av den tidsfrist på tre månader som avses i punkt 1 ska Berec med en majoritet av samtliga medlemmar avge ett yttrande om det meddelande från kommissionen som avses i punkt 1 för att ange om den anser att den föreslagna åtgärden bör ändras eller dras tillbaka och, i lämpliga fall, lägga fram specifika förslag om detta. Yttrandet ska motiveras och offentliggöras.

4.
     
  Om Berec i sitt yttrande delar kommissionens allvarliga tvivel ska Berec och den berörda nationella regleringsmyndigheten ha ett nära samarbete för att identifiera den effektivaste och lämpligaste åtgärden. Före utgången av den tidsfrist på tre månader som avses i punkt 1 kan den nationella regleringsmyndigheten

a)

ändra eller dra tillbaka förslaget till åtgärd, med största möjliga beaktande av det meddelande från kommissionen som avses i punkt 1 och Berecs yttrande och råd, eller

| b) | behålla den föreslagna åtgärden. |
| --- | --- |

b)

behålla den föreslagna åtgärden.

5.
     
  Om Berec inte delar kommissionens allvarliga tvivel eller inte avger ett yttrande, eller om den berörda nationella regleringsmyndigheten ändrar eller bibehåller den föreslagna åtgärden i enlighet med punkt 4, kan kommissionen inom en månad efter utgången av den tidsfrist på tre månader som avses i punkt 1 och med största möjliga beaktande av Berecs eventuella yttrande

| a) | utfärda en rekommendation om att den nationella regleringsmyndigheten ska ändra eller dra tillbaka den föreslagna åtgärden, samt lägga fram särskilda förslag i detta syfte och ange vilka skäl som ligger till grund för denna rekommendation, särskilt i de fall då Berec inte delar kommissionens allvarliga tvivel, eller |
| --- | --- |

a)

utfärda en rekommendation om att den nationella regleringsmyndigheten ska ändra eller dra tillbaka den föreslagna åtgärden, samt lägga fram särskilda förslag i detta syfte och ange vilka skäl som ligger till grund för denna rekommendation, särskilt i de fall då Berec inte delar kommissionens allvarliga tvivel, eller

| b) | fatta beslut om att återkalla sina förbehåll, i enlighet med punkt 1. |
| --- | --- |

b)

fatta beslut om att återkalla sina förbehåll, i enlighet med punkt 1.

6.
     
  Inom en månad efter det att kommissionen avgett sitt yttrande i enlighet med punkt 5 a eller återkallat sina förbehåll i enlighet med punkt 5 b ska den berörda nationella regleringsmyndigheten meddela kommissionen och Berec om den antagna slutliga åtgärden.

Denna tidsfrist kan förlängas så att den nationella regleringsmyndigheten kan företa ett offentligt samråd i enlighet med artikel 6.

7.
     
  Den nationella regleringsmyndigheten ska, om den beslutar att inte ändra eller dra tillbaka den föreslagna åtgärden på grundval av den rekommendation som utfärdats enligt punkt 5 a, ge en motiverad förklaring.

8.
     Den nationella regleringsmyndigheten kan när som helst under förfarandets gång dra tillbaka den föreslagna åtgärden.

Artikel 7b

Genomförandebestämmelser

1.   Efter ett offentligt samråd och samråd med de nationella regleringsmyndigheterna får kommissionen med största möjliga beaktande av yttrandet från
  Berec
  anta rekommendationer och/eller riktlinjer i anslutning till artikel 7 i vilka man fastställer form, innehåll och detaljnivå för de anmälningar som krävs i enlighet med artikel 7.3, under vilka omständigheter anmälan inte behöver göras samt beräkning av tidsfrister.

2.   Åtgärderna i punkt 1 ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som anges i artikel 22.2.”.

| 8. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:
  ”Medlemsstaterna ska, om inget annat anges i artikel 9 om radiofrekvenser, i största möjliga utsträckning beakta det önskvärda i att regleringen görs teknikneutral och säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna även gör detta när de fullgör de regleringsuppgifter som anges i detta direktiv och i särdirektiven, i synnerhet de uppgifter som syftar till att säkerställa en effektiv konkurrens.” |
| --- | --- | --- |

8.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska, om inget annat anges i artikel 9 om radiofrekvenser, i största möjliga utsträckning beakta det önskvärda i att regleringen görs teknikneutral och säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna även gör detta när de fullgör de regleringsuppgifter som anges i detta direktiv och i särdirektiven, i synnerhet de uppgifter som syftar till att säkerställa en effektiv konkurrens.”

| b) | I punkt 2 ska
  led a och b
  ersättas med följande:






  ”a) | säkerställa att användarna, inbegripet användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov, får maximalt utbyte när det gäller urval, pris och kvalitet,” |
| --- | --- | --- |

b)

I punkt 2 ska
  led a och b
  ersättas med följande:

”a)

säkerställa att användarna, inbegripet användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov, får maximalt utbyte när det gäller urval, pris och kvalitet,”

| b) | säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen inom sektorn för elektronisk kommunikation, bland annat i samband med överföring av innehåll, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen inom sektorn för elektronisk kommunikation, bland annat i samband med överföring av innehåll,

| c) | I punkt 2 ska led c utgå. |
| --- | --- |

c)

I punkt 2 ska led c utgå.

| d) | I punkt 3 ska led c utgå. |
| --- | --- |

d)

I punkt 3 ska led c utgå.

| e) | Punkt 3 d ska ersättas med följande:






  ”d) | samarbeta med varandra, med kommissionen och med
  Berec
  för att säkerställa att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och att detta direktiv och särdirektiven tillämpas på ett konsekvent sätt.” |
| --- | --- | --- |

e)

Punkt 3 d ska ersättas med följande:

”d)

samarbeta med varandra, med kommissionen och med
  Berec
  för att säkerställa att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och att detta direktiv och särdirektiven tillämpas på ett konsekvent sätt.”

| f) | I punkt 4 ska led e ersättas med följande:






  ”e) | tillgodose behoven hos särskilda samhällsgrupper, i synnerhet hos användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov,” |
| --- | --- | --- |

f)

I punkt 4 ska led e ersättas med följande:

”e)

tillgodose behoven hos särskilda samhällsgrupper, i synnerhet hos användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov,”

| ”g) | I punkt 4 ska följande led läggas till som led g och led h:










  g) | främja slutanvändares förmåga att skaffa sig tillgång till och distribuera information eller använda tillämpningar och tjänster efter eget val, |
| --- | --- | --- |

”g)

I punkt 4 ska följande led läggas till som led g och led h:

g)

främja slutanvändares förmåga att skaffa sig tillgång till och distribuera information eller använda tillämpningar och tjänster efter eget val,

| h) | tillämpa principen om att ingen begränsning får införas av slutanvändarnas grundläggande rättigheter och friheter utan ett tidigare avgörande av de rättskipande myndigheterna i enlighet med bland annat artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om yttrandefrihet och informationsfrihet, utom om den allmänna säkerheten är hotad i vilket fall detta avgörande får komma senare,” |
| --- | --- |

h)

tillämpa principen om att ingen begränsning får införas av slutanvändarnas grundläggande rättigheter och friheter utan ett tidigare avgörande av de rättskipande myndigheterna i enlighet med bland annat artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om yttrandefrihet och informationsfrihet, utom om den allmänna säkerheten är hotad i vilket fall detta avgörande får komma senare,”

| h) | Följande punkt ska läggas till:
  ”5.   De nationella regleringsmyndigheterna ska för att nå de politiska mål som avses i punkterna 2, 3 och 4 tillämpa objektiva, öppna, icke-diskriminerande och proportionella regleringsprinciper bland annat genom att






  a) | främja förutsägbarhet i lagstiftningen
  genom att säkerställa en konsekvent regleringsstrategi under avpassade granskningsperioder
  , |
| --- | --- | --- |

h)

Följande punkt ska läggas till:

”5.   De nationella regleringsmyndigheterna ska för att nå de politiska mål som avses i punkterna 2, 3 och 4 tillämpa objektiva, öppna, icke-diskriminerande och proportionella regleringsprinciper bland annat genom att

a)

främja förutsägbarhet i lagstiftningen
  genom att säkerställa en konsekvent regleringsstrategi under avpassade granskningsperioder
  ,

| b) | säkerställa att företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster inte behandlas olika under lika omständigheter, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster inte behandlas olika under lika omständigheter,

| c) | skydda konkurrensen till förmån för konsumenterna och när så är möjligt främja infrastrukturbaserad konkurrens, |
| --- | --- |

c)

skydda konkurrensen till förmån för konsumenterna och när så är möjligt främja infrastrukturbaserad konkurrens,

| d) | främja effektiva investeringar och innovation som avser ny och förbättrad infrastruktur men även
  se till att varje tillträdesskyldighet på lämpligt sätt beaktar den risk som investeringsföretagen ådrar sig, samt tillåta olika samarbetsarrangemang mellan investerare och parter som söker tillträde i syfte att diversifiera investeringsrisken, samtidigt som det ska säkerställas att konkurrensen på marknaden och principen om icke-diskriminering bevaras, |
| --- | --- |

d)

främja effektiva investeringar och innovation som avser ny och förbättrad infrastruktur men även
  se till att varje tillträdesskyldighet på lämpligt sätt beaktar den risk som investeringsföretagen ådrar sig, samt tillåta olika samarbetsarrangemang mellan investerare och parter som söker tillträde i syfte att diversifiera investeringsrisken, samtidigt som det ska säkerställas att konkurrensen på marknaden och principen om icke-diskriminering bevaras,

| e) | ta vederbörlig hänsyn till de varierande konkurrensvillkor och konsumentförhållanden som råder i olika geografiska områden inom en medlemsstat, |
| --- | --- |

e)

ta vederbörlig hänsyn till de varierande konkurrensvillkor och konsumentförhållanden som råder i olika geografiska områden inom en medlemsstat,

| f) | införa skyldigheter beträffande förhandsreglering endast då det inte finns någon effektiv och hållbar konkurrens och lindra eller häva dessa så snart
  detta villkor har uppfyllts
  .” |
| --- | --- |

f)

införa skyldigheter beträffande förhandsreglering endast då det inte finns någon effektiv och hållbar konkurrens och lindra eller häva dessa så snart
  detta villkor har uppfyllts
  .”

| 9. | Följande artikel ska läggas till:
  ”Artikel 8a


  Strategisk planering och samordning av radiospektrumpolitiken ▐

  1.   Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra och kommissionen när det gäller strategisk planering, samordning och harmonisering av användningen av radiofrekvenser i Europeiska
  gemenskapen
  . Medlemsstaterna ska därför bland annat beakta faktorer i EU:s strategier som ekonomi, säkerhet, hälsa, allmänintresset, yttrandefrihet, kultur, vetenskap och sociala och tekniska aspekter samt radiospektrumanvändares olika intressen i syfte att optimera användningen av radiospektrum och för att undvika skadliga störningar.
  2.   
  Genom att samarbeta med varandra och med kommissionen, ska
  medlemsstaterna verka för en samordning av strategierna för radiospektrumpolitiken i Europeiska
  gemenskapen
  och, vid behov, harmoniserade villkor för tillgänglighet och effektiv användning av radiospektrum som är nödvändiga för upprättandet av och funktionen hos den inre marknaden för elektronisk kommunikation.


  3.
     
  Kommissionen, som i största möjliga utsträckning ska beakta yttrandet från gruppen för radiospektrumpolitik (RSPG) som inrättades genom kommissionens beslut 2002/622/EG (19), får för Europaparlamentet och rådet lägga fram lagförslag om inrättande av fleråriga program för radiospektrumpolitiken. I dessa program ska de politiska riktlinjerna och målen för den strategiska planeringen och harmoniseringen av radiospektrumanvändningen fastställas i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv och i särdirektiven.




  4.
     Kommissionen ska, när så är nödvändigt för att
  säkerställa en effektiv samordning av Europeiska gemenskapens intressen inom internationella organisationer med ansvar för radiospektrumfrågor
  , i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från ▐RSPG ▐och får föreslå Europaparlamentet och rådet gemensamma allmänna politiska mål.
  ▐ |
| --- | --- |

9.

Följande artikel ska läggas till:

”Artikel 8a

Strategisk planering och samordning av radiospektrumpolitiken ▐

1.   Medlemsstaterna ska samarbeta med varandra och kommissionen när det gäller strategisk planering, samordning och harmonisering av användningen av radiofrekvenser i Europeiska
  gemenskapen
  . Medlemsstaterna ska därför bland annat beakta faktorer i EU:s strategier som ekonomi, säkerhet, hälsa, allmänintresset, yttrandefrihet, kultur, vetenskap och sociala och tekniska aspekter samt radiospektrumanvändares olika intressen i syfte att optimera användningen av radiospektrum och för att undvika skadliga störningar.

2.   
  Genom att samarbeta med varandra och med kommissionen, ska
  medlemsstaterna verka för en samordning av strategierna för radiospektrumpolitiken i Europeiska
  gemenskapen
  och, vid behov, harmoniserade villkor för tillgänglighet och effektiv användning av radiospektrum som är nödvändiga för upprättandet av och funktionen hos den inre marknaden för elektronisk kommunikation.

3.
     
  Kommissionen, som i största möjliga utsträckning ska beakta yttrandet från gruppen för radiospektrumpolitik (RSPG) som inrättades genom kommissionens beslut 2002/622/EG (19), får för Europaparlamentet och rådet lägga fram lagförslag om inrättande av fleråriga program för radiospektrumpolitiken. I dessa program ska de politiska riktlinjerna och målen för den strategiska planeringen och harmoniseringen av radiospektrumanvändningen fastställas i enlighet med bestämmelserna i detta direktiv och i särdirektiven.

4.
     Kommissionen ska, när så är nödvändigt för att
  säkerställa en effektiv samordning av Europeiska gemenskapens intressen inom internationella organisationer med ansvar för radiospektrumfrågor
  , i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från ▐RSPG ▐och får föreslå Europaparlamentet och rådet gemensamma allmänna politiska mål.

▐

| 10. | Artikel 9 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 9


  Förvaltning av radiofrekvenserna för elektroniska kommunikationstjänster

  1.   Med hänsyn till att radiofrekvenser är en kollektiv nyttighet av stort socialt, kulturellt och ekonomiskt värde ska medlemsstaterna säkerställa en effektiv förvaltning av radiofrekvenserna för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i enlighet med
  artiklarna 8 och 8a
  . De ska säkerställa att spektrumallokering för elektroniska kommunikationstjänster och utfärdande av allmänna tillstånd eller individuella nyttjanderätter till sådana radiofrekvenser som utförs av behöriga nationella myndigheter grundas på objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella kriterier.


  Vid tillämpningen av denna artikel ska
  medlemsstaterna respektera relevanta internationella avtal
  , inbegripet Internationella telekommunikationsunionens (ITU) radioreglemente,
  och får ta hänsyn till allmänintresset.
  2.   Medlemsstaterna ska verka för en harmonisering av användningen av radiofrekvenser inom gemenskapen, i linje med behovet av en ändamålsenlig och effektiv användning och för att uppnå konsumentfördelar som stordriftsfördelar och interoperabilitet mellan tjänster. Medlemsstaterna ska i detta sammanhang agera i enlighet med
  artikel 8a i detta direktiv och
  beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet).
  3.   Om inte annat föreskrivs i andra stycket ska medlemsstaterna säkerställa att alla former av teknik som används för elektroniska kommunikationstjänster kan användas i de radiofrekvensband som
  förklarats
  tillgängliga för elektroniska kommunikationstjänster i ▐sin nationella plan för frekvensallokering
  i enlighet med gemenskapslagstiftningen
  .
  Medlemsstaterna får dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar för de former av teknik för radionät eller trådlös tillgång som används för elektroniska kommunikationstjänster när det är nödvändigt för att






  a) | undvika skadliga störningar, |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 9 ska ersättas med följande:

”Artikel 9

Förvaltning av radiofrekvenserna för elektroniska kommunikationstjänster

1.   Med hänsyn till att radiofrekvenser är en kollektiv nyttighet av stort socialt, kulturellt och ekonomiskt värde ska medlemsstaterna säkerställa en effektiv förvaltning av radiofrekvenserna för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i enlighet med
  artiklarna 8 och 8a
  . De ska säkerställa att spektrumallokering för elektroniska kommunikationstjänster och utfärdande av allmänna tillstånd eller individuella nyttjanderätter till sådana radiofrekvenser som utförs av behöriga nationella myndigheter grundas på objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella kriterier.

Vid tillämpningen av denna artikel ska
  medlemsstaterna respektera relevanta internationella avtal
  , inbegripet Internationella telekommunikationsunionens (ITU) radioreglemente,
  och får ta hänsyn till allmänintresset.

2.   Medlemsstaterna ska verka för en harmonisering av användningen av radiofrekvenser inom gemenskapen, i linje med behovet av en ändamålsenlig och effektiv användning och för att uppnå konsumentfördelar som stordriftsfördelar och interoperabilitet mellan tjänster. Medlemsstaterna ska i detta sammanhang agera i enlighet med
  artikel 8a i detta direktiv och
  beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet).

3.   Om inte annat föreskrivs i andra stycket ska medlemsstaterna säkerställa att alla former av teknik som används för elektroniska kommunikationstjänster kan användas i de radiofrekvensband som
  förklarats
  tillgängliga för elektroniska kommunikationstjänster i ▐sin nationella plan för frekvensallokering
  i enlighet med gemenskapslagstiftningen
  .

Medlemsstaterna får dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar för de former av teknik för radionät eller trådlös tillgång som används för elektroniska kommunikationstjänster när det är nödvändigt för att

a)

undvika skadliga störningar,

| b) | skydda folkhälsan mot elektromagnetiska fält, |
| --- | --- |

b)

skydda folkhälsan mot elektromagnetiska fält,

| c) | säkerställa tjänsternas tekniska kvalitet, |
| --- | --- |

c)

säkerställa tjänsternas tekniska kvalitet,

| d) | säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser, |
| --- | --- |

d)

säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser,

| e) | garantera en effektiv spektrumanvändning, eller |
| --- | --- |

e)

garantera en effektiv spektrumanvändning, eller

| f) | säkerställa ett mål av allmänt intresse i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- |

f)

säkerställa ett mål av allmänt intresse i enlighet med punkt 4.

4.   Om inte annat föreskrivs i andra stycket ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av elektroniska kommunikationstjänster kan tillhandahållas i de radiofrekvensband som är tillgängliga för elektroniska kommunikationstjänster i ▐deras nationella plan för frekvensallokering
  i enlighet med gemenskapslagstiftningen
  . Medlemsstater kan dock fastställa proportionella och icke diskriminerande begränsningar för de typer av elektroniska kommunikationstjänster som ska tillhandahållas,
  inbegripet, när det är nödvändigt, för att uppfylla en bestämmelse enligt Internationella telekommunikationsunionens (ITU) radioreglemente
  .

De åtgärder som kräver att en elektronisk kommunikationstjänst ska tillhandahållas inom ett specifikt band som är tillgängligt för elektroniska kommunikationstjänster ska vara motiverade för att säkerställa att ett mål av allmänt intresse, vilket definierats av medlemsstaterna, uppfylls i enlighet med gemenskapslagstiftningen, som bl.a.

| a) | säkerhet för människors liv, |
| --- | --- |

a)

säkerhet för människors liv,

| b) | främjande av social, regional eller geografisk sammanhållning, |
| --- | --- |

b)

främjande av social, regional eller geografisk sammanhållning,

| c) | undvikande av ineffektivt utnyttjande av radiofrekvenser, eller |
| --- | --- |

c)

undvikande av ineffektivt utnyttjande av radiofrekvenser, eller

| d) | främjande av kulturell och språklig mångfald och mediemångfald, exempelvis genom tillhandahållande av radio- och televisionstjänster. |
| --- | --- |

d)

främjande av kulturell och språklig mångfald och mediemångfald, exempelvis genom tillhandahållande av radio- och televisionstjänster.

En åtgärd som förbjuder att någon annan elektronisk kommunikationstjänst tillhandahålls inom ett specifikt band får endast införas där detta är motiverat för att säkerställa tjänster för säkerhet för människors liv. Medlemsstaterna får
  i undantagsfall
  också utvidga en sådan åtgärd i syfte att uppfylla andra mål av allmänt intresse
  som definierats av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen
  .

5.   Medlemsstaterna ska regelbundet se över behovet av de begränsningar som anges i punkterna 3 och 4 och ska offentliggöra dessa resultat.

6.   Punkterna 3 och 4 ska gälla för spektrumallokering för elektroniska kommunikationstjänster, utfärdande av allmänna tillstånd och beviljande av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser efter den ... (20).

Spektrumallokeringar, allmänna tillstånd och individuella nyttjanderätter som gällde den ... (20) ska omfattas av artikel 9a.

7.   Utan att det påverkar bestämmelserna i särdirektiven får medlemsstaterna med beaktande av relevanta nationella förhållanden fastställa bestämmelser i syfte att hindra hamstring av spektrum, särskilt genom att ange strikta tidsfrister för rättighetshavarens faktiska utnyttjande av nyttjanderätterna och genom att tillämpa sanktioner, inbegripet böter eller återkallande av nyttjanderätterna i händelse tidsfristerna inte respekteras. Dessa bestämmelser ska fastställas och tillämpas på ett proportionellt och icke-diskriminerande sätt, vilket är öppet för insyn.”

| 11. | Följande artiklar ska läggas till:
  ”Artikel 9a


  Översyn av begränsningar av befintliga rättigheter

  1.   Medlemsstaterna
  får,
  under en femårsperiod med början den ... (21),
  tillåta
  innehavare av nyttjanderätter för radiofrekvenser som beviljades före det datumet
  och som gäller under minst en femårsperiod räknat från detta datum att
  lämna in en ansökan till den behöriga nationella myndigheten om förnyad bedömning av begränsningarna i deras nyttjanderätter i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4.
  Innan den behöriga nationella regleringsmyndigheten fattar sitt beslut ska den meddela innehavaren av rättigheten om den förnyade bedömningen av begränsningarna, som visar den nya omfattningen av nyttjanderätten efter den förnyade bedömningen och ge denne rimligt med tid för att kunna återkalla sin ansökan.
  Om rättighetsinnehavaren återkallar sin ansökan ska nyttjanderätten kvarstå oförändrad till dess den förfaller eller fram till slutet av femårsperioden, beroende på vilket datum som inträffar först.
  2.   Efter den femårsperiod som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att artiklarna 9.3 och 9.4 tillämpas på alla kvarstående allmänna tillstånd/individuella nyttjanderätter och spektrumallokeringar för elektroniska kommunikationstjänster som gällde den ... (21).
  3.   När medlemsstaterna tillämpar denna artikel ska de vidta lämpliga åtgärder för att främja sund konkurrens.
  4.   Åtgärder som antas för tillämpningen av denna artikel utgör inte beviljande av nya nyttjanderätter och omfattas därför inte av de relevanta bestämmelserna i artikel 5.2 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet).

  Artikel 9b


  Överlåtelse eller hyra av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser

  1.   Medlemsstaterna
  ska säkerställa att
  företag
  kan
  överlåta eller hyra ut individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser i
  de band där denna möjlighet erbjuds i genomförandeåtgärderna som antagits i enlighet med punkt 3
  till andra företag
  , i enlighet med de villkor som är knutna till nyttjanderätter till radiofrekvenser och
  i enlighet med nationella förfaranden.


  Inom övriga band får medlemsstaterna även tillåta företag att överlåta eller hyra ut individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser till andra företag i enlighet med nationella förfaranden.


  De villkor som är knutna till individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser ska fortsätta att tillämpas efter överföringen eller uthyrningen såvida inte den behöriga nationella myndigheten har angivit något annat.


  Medlemsstaterna får också besluta att bestämmelserna i punkt 1 inte ska tillämpas om företagets individuella nyttjanderätt till radiofrekvenser ursprungligen erhölls gratis.


  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ett företags avsikt att överlåta nyttjanderätter till radiofrekvenser och den faktiska överföringen av dessa anmäls i enlighet med nationella förfaranden till den behöriga nationella myndighet som har ansvaret för tilldelningen av individuella nyttjanderätter och att de offentliggörs. I de fall användningen av radiofrekvenser har harmoniserats genom tillämpning av beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet) eller andra gemenskapsåtgärder ska all sådan överföring ske enligt sådan harmoniserad användning.


  3.
     
  Kommissionen får anta lämpliga genomförandeåtgärder för att identifiera de band för vilka användningsrätten kan överföras eller hyras ut mellan företag. Dessa åtgärder ska inte täcka frekvenser som används för utsändningar.




  Dessa tekniska genomförandeåtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3.” |
| --- | --- |

11.

Följande artiklar ska läggas till:

”Artikel 9a

Översyn av begränsningar av befintliga rättigheter

1.   Medlemsstaterna
  får,
  under en femårsperiod med början den ... (21),
  tillåta
  innehavare av nyttjanderätter för radiofrekvenser som beviljades före det datumet
  och som gäller under minst en femårsperiod räknat från detta datum att
  lämna in en ansökan till den behöriga nationella myndigheten om förnyad bedömning av begränsningarna i deras nyttjanderätter i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4.

Innan den behöriga nationella regleringsmyndigheten fattar sitt beslut ska den meddela innehavaren av rättigheten om den förnyade bedömningen av begränsningarna, som visar den nya omfattningen av nyttjanderätten efter den förnyade bedömningen och ge denne rimligt med tid för att kunna återkalla sin ansökan.

Om rättighetsinnehavaren återkallar sin ansökan ska nyttjanderätten kvarstå oförändrad till dess den förfaller eller fram till slutet av femårsperioden, beroende på vilket datum som inträffar först.

2.   Efter den femårsperiod som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att artiklarna 9.3 och 9.4 tillämpas på alla kvarstående allmänna tillstånd/individuella nyttjanderätter och spektrumallokeringar för elektroniska kommunikationstjänster som gällde den ... (21).

3.   När medlemsstaterna tillämpar denna artikel ska de vidta lämpliga åtgärder för att främja sund konkurrens.

4.   Åtgärder som antas för tillämpningen av denna artikel utgör inte beviljande av nya nyttjanderätter och omfattas därför inte av de relevanta bestämmelserna i artikel 5.2 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet).

Artikel 9b

Överlåtelse eller hyra av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser

1.   Medlemsstaterna
  ska säkerställa att
  företag
  kan
  överlåta eller hyra ut individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser i
  de band där denna möjlighet erbjuds i genomförandeåtgärderna som antagits i enlighet med punkt 3
  till andra företag
  , i enlighet med de villkor som är knutna till nyttjanderätter till radiofrekvenser och
  i enlighet med nationella förfaranden.

Inom övriga band får medlemsstaterna även tillåta företag att överlåta eller hyra ut individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser till andra företag i enlighet med nationella förfaranden.

De villkor som är knutna till individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser ska fortsätta att tillämpas efter överföringen eller uthyrningen såvida inte den behöriga nationella myndigheten har angivit något annat.

Medlemsstaterna får också besluta att bestämmelserna i punkt 1 inte ska tillämpas om företagets individuella nyttjanderätt till radiofrekvenser ursprungligen erhölls gratis.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ett företags avsikt att överlåta nyttjanderätter till radiofrekvenser och den faktiska överföringen av dessa anmäls i enlighet med nationella förfaranden till den behöriga nationella myndighet som har ansvaret för tilldelningen av individuella nyttjanderätter och att de offentliggörs. I de fall användningen av radiofrekvenser har harmoniserats genom tillämpning av beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet) eller andra gemenskapsåtgärder ska all sådan överföring ske enligt sådan harmoniserad användning.

3.
     
  Kommissionen får anta lämpliga genomförandeåtgärder för att identifiera de band för vilka användningsrätten kan överföras eller hyras ut mellan företag. Dessa åtgärder ska inte täcka frekvenser som används för utsändningar.

Dessa tekniska genomförandeåtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3.”

| 12. | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna kontrollerar tilldelningen av nyttjanderätter till alla nationella nummerresurser samt förvaltningen av de nationella nummerplanerna. Medlemsstaterna ska säkerställa att erforderliga nummer och nummerserier tillhandahålls för alla allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster. De nationella regleringsmyndigheterna ska fastställa objektiva, öppet redovisade och icke-diskriminerande förfaranden för tilldelning av nyttjanderätter till de nationella nummerresurserna.
  2.   De nationella regleringsmyndigheterna ska säkerställa att de nationella nummerplanerna och därmed förknippade förfaranden tillämpas så att alla leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster behandlas lika. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att ett företag som har tilldelats nyttjanderätt till en nummerserie inte diskriminerar andra leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster i fråga om de nummersekvenser som ger tillträde till deras tjänster.” |
| --- | --- | --- |

12.

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna kontrollerar tilldelningen av nyttjanderätter till alla nationella nummerresurser samt förvaltningen av de nationella nummerplanerna. Medlemsstaterna ska säkerställa att erforderliga nummer och nummerserier tillhandahålls för alla allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster. De nationella regleringsmyndigheterna ska fastställa objektiva, öppet redovisade och icke-diskriminerande förfaranden för tilldelning av nyttjanderätter till de nationella nummerresurserna.

2.   De nationella regleringsmyndigheterna ska säkerställa att de nationella nummerplanerna och därmed förknippade förfaranden tillämpas så att alla leverantörer av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster behandlas lika. Medlemsstaterna ska särskilt säkerställa att ett företag som har tilldelats nyttjanderätt till en nummerserie inte diskriminerar andra leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster i fråga om de nummersekvenser som ger tillträde till deras tjänster.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Medlemsstaterna ska stödja harmonisering av specifika nummer eller nummerserier inom gemenskapen när det främjar både den inre marknadens funktion och utvecklingen av alleuropeiska tjänster. Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området.
  Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Medlemsstaterna ska stödja harmonisering av specifika nummer eller nummerserier inom gemenskapen när det främjar både den inre marknadens funktion och utvecklingen av alleuropeiska tjänster. Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3.”

| 13. | Artikel 11 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 andra stycket ska den första strecksatsen ersättas med följande:






  ”– | fatta beslut på grundval av
  enkla,
  ändamålsenliga, öppet redovisade och allmänt tillgängliga förfaranden som tillämpas utan diskriminering och utan dröjsmål, och i alla händelser fatta sitt beslut inom sex månader efter ansökan, utom vid expropriation, och” |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Artikel 11 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 andra stycket ska den första strecksatsen ersättas med följande:

”–

fatta beslut på grundval av
  enkla,
  ändamålsenliga, öppet redovisade och allmänt tillgängliga förfaranden som tillämpas utan diskriminering och utan dröjsmål, och i alla händelser fatta sitt beslut inom sex månader efter ansökan, utom vid expropriation, och”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   I de fall där offentliga eller lokala myndigheter har äganderätt till eller kontroll över företag som driver allmänna elektroniska kommunikationsnät och/eller tillhandahåller allmänt tillgängliga kommunikationstjänster ska medlemsstaterna säkerställa att det råder en ändamålsenlig organisatorisk åtskillnad mellan den verksamhet som har ansvar för beviljande av de rättigheter som avses i punkt 1 och de verksamheter som har samband med ägande eller kontroll.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.   I de fall där offentliga eller lokala myndigheter har äganderätt till eller kontroll över företag som driver allmänna elektroniska kommunikationsnät och/eller tillhandahåller allmänt tillgängliga kommunikationstjänster ska medlemsstaterna säkerställa att det råder en ändamålsenlig organisatorisk åtskillnad mellan den verksamhet som har ansvar för beviljande av de rättigheter som avses i punkt 1 och de verksamheter som har samband med ägande eller kontroll.”

| 14. | Artikel 12 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 12


  Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av nätdelar och tillhörande faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät

  1.   Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, ska de nationella regleringsmyndigheterna kunna ålägga ett gemensamt utnyttjande av sådana faciliteter eller sådan egendom,
  samtidigt som man fullt ut beaktar proportionalitetsprincipen,
  däribland byggnader eller tillträde till byggnader,
  kablar,
  master, antenner, torn och andra stödkonstruktioner, ledningar, rör, inspektionsbrunnar
  och
  kopplingsskåp ▐.
  2.   Medlemsstaterna får kräva att innehavarna av sådana rättigheter som avses i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) eller vidtar åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten för att skydda miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet eller för att uppnå mål för fysisk planering endast efter skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter ska ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen.


  3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella myndigheterna, efter en skälig tid av offentligt samråd under vilket samtliga berörda parter ges tillfälle att yttra sig, också har befogenhet att införa skyldigheter angående gemensamt utnyttjande av kablar inuti byggnader, eller fram till det första utlopps- eller utgreningsstället om detta är beläget utanför byggnaden, för innehavarna av de nyttjanderätter som avses i punkt 1 och/eller för ägaren till kablarna, om detta är motiverat på grund av att duplicering av sådan infrastruktur skulle bli olönsamt eller fysiskt ogenomförbart. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för kostnadsdelning för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen och i lämpliga fall anpassas till risken.



  4.   Medlemsstaterna
  ska
  säkerställa att
  de behöriga nationella myndigheterna kan kräva att
  företag tillhandahåller nödvändig information, om de behöriga myndigheterna begär detta, för att dessa myndigheter tillsammans med de nationella regleringsmyndigheterna ska kunna utarbeta en detaljerad förteckning över typ, tillgänglighet och geografisk belägenhet vad avser de faciliteter som avses i punkt 1 och göra denna förteckning tillgänglig för berörda parter.

  5.   De åtgärder som vidtas av en nationell regleringsmyndighet i enlighet med
  denna artikel
  ska vara objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella.
  I tillämpliga fall ska åtgärderna genomföras under samordning med lokala myndigheter.” |
| --- | --- |

14.

Artikel 12 ska ersättas med följande:

”Artikel 12

Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av nätdelar och tillhörande faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät

1.   Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, ska de nationella regleringsmyndigheterna kunna ålägga ett gemensamt utnyttjande av sådana faciliteter eller sådan egendom,
  samtidigt som man fullt ut beaktar proportionalitetsprincipen,
  däribland byggnader eller tillträde till byggnader,
  kablar,
  master, antenner, torn och andra stödkonstruktioner, ledningar, rör, inspektionsbrunnar
  och
  kopplingsskåp ▐.

2.   Medlemsstaterna får kräva att innehavarna av sådana rättigheter som avses i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) eller vidtar åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten för att skydda miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet eller för att uppnå mål för fysisk planering endast efter skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter ska ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen.

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella myndigheterna, efter en skälig tid av offentligt samråd under vilket samtliga berörda parter ges tillfälle att yttra sig, också har befogenhet att införa skyldigheter angående gemensamt utnyttjande av kablar inuti byggnader, eller fram till det första utlopps- eller utgreningsstället om detta är beläget utanför byggnaden, för innehavarna av de nyttjanderätter som avses i punkt 1 och/eller för ägaren till kablarna, om detta är motiverat på grund av att duplicering av sådan infrastruktur skulle bli olönsamt eller fysiskt ogenomförbart. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för kostnadsdelning för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen och i lämpliga fall anpassas till risken.

4.   Medlemsstaterna
  ska
  säkerställa att
  de behöriga nationella myndigheterna kan kräva att
  företag tillhandahåller nödvändig information, om de behöriga myndigheterna begär detta, för att dessa myndigheter tillsammans med de nationella regleringsmyndigheterna ska kunna utarbeta en detaljerad förteckning över typ, tillgänglighet och geografisk belägenhet vad avser de faciliteter som avses i punkt 1 och göra denna förteckning tillgänglig för berörda parter.

5.   De åtgärder som vidtas av en nationell regleringsmyndighet i enlighet med
  denna artikel
  ska vara objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella.
  I tillämpliga fall ska åtgärderna genomföras under samordning med lokala myndigheter.”

| 15. | Följande kapitel ska införas:
  ”KAPITEL IIIA
  SÄKERHET OCH INTEGRITET FÖR NÄT OCH TJÄNSTER

  Artikel 13a


  Säkerhet och integritet

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att på ett tillfredsställande sätt skydda säkerheten för sina nät eller tjänster. Dessa åtgärder ska utnyttja den senaste tekniken och säkerställa en lämplig säkerhetsnivå för den beräknade risken. I synnerhet ska åtgärder vidtas för att förhindra eller minimera säkerhetsincidenters påverkan på användare och sammanlänkade nät.
  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa integriteten för sina nät för att kunna säkerställa kontinuerlig leverans av tillhandahållna tjänster över de aktuella näten.
  3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten meddelar den behöriga nationella regleringsmyndigheten om överträdelser av säkerheten eller integriteten som i betydande omfattning påverkade driften av nät och tjänster.
  Den berörda nationella regleringsmyndigheten ska
  vid behov
  informera de nationella regleringsmyndigheterna i övriga medlemsstater och Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) ▐. Den berörda nationella regleringsmyndigheten kan informera allmänheten eller kräva att företagen gör det, om den slår fast att ett avslöjande av överträdelsen ligger i allmänhetens intresse.
  En gång om året ska den berörda nationella regleringsmyndigheten lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen och Enisa om de anmälningar som kommit in och de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna punkt.
  4.   Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder för att harmonisera åtgärderna som avses i punkterna 1, 2 och 3, inklusive åtgärder som definierar omständigheter, format och förfaranden i samband med anmälningskrav, och ska därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från Enisa. Dessa tekniska genomförandeåtgärder ska grunda sig på europeiska och internationella standarder i så stor utsträckning som möjligt och ska inte hindra medlemsstaterna från att anta ytterligare krav i syfte att nå de mål som anges i punkterna 1 och 2.
  Dessa genomförandeåtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3.

  Artikel 13b


  Tillämpning och genomförande

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga nationella regleringsmyndigheterna har befogenheter att utfärda bindande instruktioner
  , dribland sådana som rör tidsfrister för genomförande,
  till företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten för att genomföra artikel 13a║.
  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga nationella regleringsmyndigheterna har befogenheter att kräva av företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten att de






  a) | tillhandahåller den information som behövs för att kunna bedöma säkerheten och
  /eller
  integriteten i deras tjänster och nät, inbegripet dokumenterade säkerhetsprinciper, och |
| --- | --- | --- |

15.

Följande kapitel ska införas:

”KAPITEL IIIA

SÄKERHET OCH INTEGRITET FÖR NÄT OCH TJÄNSTER

Artikel 13a

Säkerhet och integritet

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten vidtar lämpliga tekniska och organisatoriska åtgärder för att på ett tillfredsställande sätt skydda säkerheten för sina nät eller tjänster. Dessa åtgärder ska utnyttja den senaste tekniken och säkerställa en lämplig säkerhetsnivå för den beräknade risken. I synnerhet ska åtgärder vidtas för att förhindra eller minimera säkerhetsincidenters påverkan på användare och sammanlänkade nät.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa integriteten för sina nät för att kunna säkerställa kontinuerlig leverans av tillhandahållna tjänster över de aktuella näten.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten meddelar den behöriga nationella regleringsmyndigheten om överträdelser av säkerheten eller integriteten som i betydande omfattning påverkade driften av nät och tjänster.

Den berörda nationella regleringsmyndigheten ska
  vid behov
  informera de nationella regleringsmyndigheterna i övriga medlemsstater och Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) ▐. Den berörda nationella regleringsmyndigheten kan informera allmänheten eller kräva att företagen gör det, om den slår fast att ett avslöjande av överträdelsen ligger i allmänhetens intresse.

En gång om året ska den berörda nationella regleringsmyndigheten lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen och Enisa om de anmälningar som kommit in och de åtgärder som vidtagits i enlighet med denna punkt.

4.   Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder för att harmonisera åtgärderna som avses i punkterna 1, 2 och 3, inklusive åtgärder som definierar omständigheter, format och förfaranden i samband med anmälningskrav, och ska därvid i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från Enisa. Dessa tekniska genomförandeåtgärder ska grunda sig på europeiska och internationella standarder i så stor utsträckning som möjligt och ska inte hindra medlemsstaterna från att anta ytterligare krav i syfte att nå de mål som anges i punkterna 1 och 2.

Dessa genomförandeåtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar i detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3.

Artikel 13b

Tillämpning och genomförande

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga nationella regleringsmyndigheterna har befogenheter att utfärda bindande instruktioner
  , dribland sådana som rör tidsfrister för genomförande,
  till företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten för att genomföra artikel 13a║.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de behöriga nationella regleringsmyndigheterna har befogenheter att kräva av företag som tillhandahåller allmänna kommunikationsnät eller elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten att de

a)

tillhandahåller den information som behövs för att kunna bedöma säkerheten och
  /eller
  integriteten i deras tjänster och nät, inbegripet dokumenterade säkerhetsprinciper, och

| b) | underkastar sig en säkerhetsgranskning som utförs av ett kvalificerat oberoende organ eller en behörig nationell myndighet och göra resultatet av granskningen tillgängligt för den nationella regleringsmyndigheten. Kostnaderna för säkerhetsgranskningen ska bestridas av företaget. |
| --- | --- |

b)

underkastar sig en säkerhetsgranskning som utförs av ett kvalificerat oberoende organ eller en behörig nationell myndighet och göra resultatet av granskningen tillgängligt för den nationella regleringsmyndigheten. Kostnaderna för säkerhetsgranskningen ska bestridas av företaget.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna har alla nödvändiga befogenheter för att undersöka fall av bristande efterlevnad
  och hur detta påverkar nätens säkerhet och integritet
  .

4.   Dessa bestämmelser ska inte påverka tillämpningen av artikel 3 i detta direktiv.”

| 16. | I artikel 14 ska punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   Om ett företag har ett betydande inflytande på en viss marknad
  (den första marknaden)
  kan det också anses ha ett betydande inflytande på en närliggande marknad
  (den andra marknaden)
  när sambanden mellan de två marknaderna är sådana att inflytandet på
  den första marknaden
  kan överföras till den andra marknaden, varigenom företagets marknadsinflytande stärks. Följaktligen får korrigeringsåtgärder som syftar till att förhindra ett sådan överförande vidtas på den andra marknaden i enlighet med artiklarna 9, 10, 11 och 13 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), och om dessa visar sig otillräckliga får korrigeringsåtgärder enligt artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) vidtas.” |
| --- | --- |

16.

I artikel 14 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Om ett företag har ett betydande inflytande på en viss marknad
  (den första marknaden)
  kan det också anses ha ett betydande inflytande på en närliggande marknad
  (den andra marknaden)
  när sambanden mellan de två marknaderna är sådana att inflytandet på
  den första marknaden
  kan överföras till den andra marknaden, varigenom företagets marknadsinflytande stärks. Följaktligen får korrigeringsåtgärder som syftar till att förhindra ett sådan överförande vidtas på den andra marknaden i enlighet med artiklarna 9, 10, 11 och 13 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), och om dessa visar sig otillräckliga får korrigeringsåtgärder enligt artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) vidtas.”

| 17. | Artikel 15 ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:
  ”Förfarande för angivande och definition av marknader” |
| --- | --- | --- |

17.

Artikel 15 ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Förfarande för angivande och definition av marknader”

| b) | I punkt 1 ska första stycket ersättas med följande:
  ”1.   Efter offentligt samråd
  , däribland
  med de nationella regleringsmyndigheterna
  ,
  och med största möjliga beaktande av
  Berecs
  yttrande ska kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 22.2 anta en rekommendation om relevanta produkt- och tjänstemarknader (rekommendationen). I rekommendationen ska det anges vilka produkt- och tjänstemarknader inom sektorn för elektronisk kommunikation som har sådana särdrag att det kan vara motiverat att införa regleringsskyldigheter enligt särdirektiven, utan att det påverkar marknader som i vissa fall kan komma att avgränsas med stöd avi konkurrenslagstiftningen. Kommissionen ska avgränsa marknaderna i enlighet med konkurrenslagstiftningens principer.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 1 ska första stycket ersättas med följande:

”1.   Efter offentligt samråd
  , däribland
  med de nationella regleringsmyndigheterna
  ,
  och med största möjliga beaktande av
  Berecs
  yttrande ska kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 22.2 anta en rekommendation om relevanta produkt- och tjänstemarknader (rekommendationen). I rekommendationen ska det anges vilka produkt- och tjänstemarknader inom sektorn för elektronisk kommunikation som har sådana särdrag att det kan vara motiverat att införa regleringsskyldigheter enligt särdirektiven, utan att det påverkar marknader som i vissa fall kan komma att avgränsas med stöd avi konkurrenslagstiftningen. Kommissionen ska avgränsa marknaderna i enlighet med konkurrenslagstiftningens principer.”

| c) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   De nationella regleringsmyndigheterna ska i största möjliga utsträckning beakta rekommendationen och riktlinjerna vid definitionen av de med hänsyn till nationella förhållanden relevanta marknaderna, särskilt geografiska marknader inom sitt territorium, i överensstämmelse med konkurrenslagstiftningens principer. De nationella regleringsmyndigheterna ska följa förfarandena i artiklarna 6 och 7 innan de definierar marknader som skiljer sig från dem som fastställs i rekommendationen.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   De nationella regleringsmyndigheterna ska i största möjliga utsträckning beakta rekommendationen och riktlinjerna vid definitionen av de med hänsyn till nationella förhållanden relevanta marknaderna, särskilt geografiska marknader inom sitt territorium, i överensstämmelse med konkurrenslagstiftningens principer. De nationella regleringsmyndigheterna ska följa förfarandena i artiklarna 6 och 7 innan de definierar marknader som skiljer sig från dem som fastställs i rekommendationen.”

| d) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Efter samråd
  , däribland
  med de nationella regleringsmyndigheterna
  ,
  och med största möjliga beaktande av
  Berecs
  yttrande får kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i
  artikel 22.3
  anta ett beslut i vilket gränsöverskridande marknader anges.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Efter samråd
  , däribland
  med de nationella regleringsmyndigheterna
  ,
  och med största möjliga beaktande av
  Berecs
  yttrande får kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i
  artikel 22.3
  anta ett beslut i vilket gränsöverskridande marknader anges.”

| 18. | Artikel 16 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:
  ”1.   De nationella regleringsmyndigheterna ska med beaktande av de marknader som anges i rekommendationen analysera de relevanta marknaderna och därvid i största möjliga utsträckning beakta riktlinjerna. Medlemsstaterna ska säkerställa att denna analys, när så är lämpligt, genomförs i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna.
  2.   I de fall då det enligt punkterna 3 och 4 i denna artikel, artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) eller artikel 8 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) krävs att den nationella regleringsmyndigheten ska avgöra huruvida skyldigheter för företag ska införas, bibehållas, ändras eller upphävas, ska den nationella regleringsmyndigheten på grundval av sin marknadsanalys enligt punkt 1 i den här artikeln avgöra huruvida det råder effektiv konkurrens på en relevant marknad.” |
| --- | --- | --- |

18.

Artikel 16 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   De nationella regleringsmyndigheterna ska med beaktande av de marknader som anges i rekommendationen analysera de relevanta marknaderna och därvid i största möjliga utsträckning beakta riktlinjerna. Medlemsstaterna ska säkerställa att denna analys, när så är lämpligt, genomförs i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna.

2.   I de fall då det enligt punkterna 3 och 4 i denna artikel, artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) eller artikel 8 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) krävs att den nationella regleringsmyndigheten ska avgöra huruvida skyldigheter för företag ska införas, bibehållas, ändras eller upphävas, ska den nationella regleringsmyndigheten på grundval av sin marknadsanalys enligt punkt 1 i den här artikeln avgöra huruvida det råder effektiv konkurrens på en relevant marknad.”

| b) | Punkterna 4, 5 och 6 ska ersättas med följande:
  ”4.   Om en nationell regleringsmyndighet fastslår att det inte råder effektiv konkurrens på en relevant marknad, ska den identifiera företag som enskilt eller tillsammans med andra har ett betydande marknadsinflytande på den marknaden i enlighet med artikel 14 och den nationella regleringsmyndigheten ska ålägga dessa företag de lämpliga specifika regleringsskyldigheter som avses i punkt 2 i den här artikeln eller bibehålla eller ändra sådana skyldigheter om de redan existerar.
  5.   För de gränsöverskridande marknader som ska fastställas i det beslut som avses i artikel 15.4 ska de berörda nationella regleringsmyndigheterna gemensamt genomföra marknadsanalysen med största möjliga beaktande av riktlinjerna samt gemensamt besluta om huruvida de regleringsskyldigheter som anges i punkt 2 i den här artikeln ska införas, behållas, ändras eller upphävas.
  6.   Åtgärder som vidtas i enlighet med punkterna 3 och 4 ska omfattas av förfarandena i artiklarna 6 och 7. De nationella regleringsmyndigheterna ska göra en analys av de relevanta marknaderna och anmäla motsvarande förslag till åtgärd i enlighet med artikel 7






  a) | inom tre år från antagandet av en tidigare åtgärd som avser den marknaden; undantagsvis kan emellertid denna tidsperiod förlängas
  med upp till ytterligare tre år
  om den nationella regleringsmyndigheten har delgett kommissionen ett motiverat förslag till förlängning och kommissionen inte har gjort några invändningar senast en månad före förlängningens början, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkterna 4, 5 och 6 ska ersättas med följande:

”4.   Om en nationell regleringsmyndighet fastslår att det inte råder effektiv konkurrens på en relevant marknad, ska den identifiera företag som enskilt eller tillsammans med andra har ett betydande marknadsinflytande på den marknaden i enlighet med artikel 14 och den nationella regleringsmyndigheten ska ålägga dessa företag de lämpliga specifika regleringsskyldigheter som avses i punkt 2 i den här artikeln eller bibehålla eller ändra sådana skyldigheter om de redan existerar.

5.   För de gränsöverskridande marknader som ska fastställas i det beslut som avses i artikel 15.4 ska de berörda nationella regleringsmyndigheterna gemensamt genomföra marknadsanalysen med största möjliga beaktande av riktlinjerna samt gemensamt besluta om huruvida de regleringsskyldigheter som anges i punkt 2 i den här artikeln ska införas, behållas, ändras eller upphävas.

6.   Åtgärder som vidtas i enlighet med punkterna 3 och 4 ska omfattas av förfarandena i artiklarna 6 och 7. De nationella regleringsmyndigheterna ska göra en analys av de relevanta marknaderna och anmäla motsvarande förslag till åtgärd i enlighet med artikel 7

a)

inom tre år från antagandet av en tidigare åtgärd som avser den marknaden; undantagsvis kan emellertid denna tidsperiod förlängas
  med upp till ytterligare tre år
  om den nationella regleringsmyndigheten har delgett kommissionen ett motiverat förslag till förlängning och kommissionen inte har gjort några invändningar senast en månad före förlängningens början,

| b) | inom två år från antagandet av en reviderad rekommendation om relevanta marknader, för marknader som inte tidigare anmälts till kommissionen, eller |
| --- | --- |

b)

inom två år från antagandet av en reviderad rekommendation om relevanta marknader, för marknader som inte tidigare anmälts till kommissionen, eller

| c) | inom två år efter anslutningen, för medlemsstater som nyligen anslutit sig till Europeiska unionen.” |
| --- | --- |

c)

inom två år efter anslutningen, för medlemsstater som nyligen anslutit sig till Europeiska unionen.”

| c) | Följande punkt ska läggas till:
  ”7.   Om en nationell regleringsmyndighet inom den tidsfrist som fastställs i artikel 16.6 inte har slutfört den analys av en relevant marknad som anges i rekommendationen ska
  Berec
  på begäran bistå den berörda nationella regleringsmyndigheten med att slutföra analysen av den specifika marknaden och de särskilda skyldigheter som ska införas. Med detta bistånd ska den berörda nationella regleringsmyndigheten inom sex månader underrätta kommissionen om förslaget till åtgärd i enlighet med artikel 7.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”7.   Om en nationell regleringsmyndighet inom den tidsfrist som fastställs i artikel 16.6 inte har slutfört den analys av en relevant marknad som anges i rekommendationen ska
  Berec
  på begäran bistå den berörda nationella regleringsmyndigheten med att slutföra analysen av den specifika marknaden och de särskilda skyldigheter som ska införas. Med detta bistånd ska den berörda nationella regleringsmyndigheten inom sex månader underrätta kommissionen om förslaget till åtgärd i enlighet med artikel 7.”

| 19. | Artikel 17 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1
  första
  meningen ska
  ordet ”standarder”
  ersättas med
  ”icke obligatoriska standarder”
  . |
| --- | --- | --- |

19.

Artikel 17 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1
  första
  meningen ska
  ordet ”standarder”
  ersättas med
  ”icke obligatoriska standarder”
  .

| b) | Tredje stycket i punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”Om sådana standarder och/eller specifikationer saknas ska medlemsstaterna främja tillämpningen av internationella standarder eller rekommendationer som har antagits av Internationella teleunionen (ITU),
  Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT),
  Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC).” |
| --- | --- |

b)

Tredje stycket i punkt 1 ska ersättas med följande:

”Om sådana standarder och/eller specifikationer saknas ska medlemsstaterna främja tillämpningen av internationella standarder eller rekommendationer som har antagits av Internationella teleunionen (ITU),
  Europeiska post- och telesammanslutningen (CEPT),
  Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) och Internationella elektrotekniska kommissionen (IEC).”

| c) | Punkterna 4 och 5 ska ersättas med följande:
  ”4.   Om kommissionen avser att göra tillämpningen av vissa standarder och/eller specifikationer obligatorisk, ska den offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning och begära in yttranden från alla berörda parter. Kommissionen ska vidta lämpliga genomförandeåtgärder och göra tillämpningen av de standarder som är av betydelse i sammanhanget obligatorisk genom att ange dem som obligatoriska standarder i den förteckning över standarder och/eller specifikationer som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.
  5.   Om kommissionen anser att de standarder och/eller specifikationer som avses i punkt 1 inte längre bidrar till tillhandahållandet av harmoniserade elektroniska kommunikationstjänster, att de inte längre tillgodoser konsumenternas behov eller att de hindrar den tekniska utvecklingen, ska kommissionen, i enlighet med det rådgivande förfarandet i
  artikel 22.2
  , stryka dem från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1.” |
| --- | --- |

c)

Punkterna 4 och 5 ska ersättas med följande:

”4.   Om kommissionen avser att göra tillämpningen av vissa standarder och/eller specifikationer obligatorisk, ska den offentliggöra ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning och begära in yttranden från alla berörda parter. Kommissionen ska vidta lämpliga genomförandeåtgärder och göra tillämpningen av de standarder som är av betydelse i sammanhanget obligatorisk genom att ange dem som obligatoriska standarder i den förteckning över standarder och/eller specifikationer som offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

5.   Om kommissionen anser att de standarder och/eller specifikationer som avses i punkt 1 inte längre bidrar till tillhandahållandet av harmoniserade elektroniska kommunikationstjänster, att de inte längre tillgodoser konsumenternas behov eller att de hindrar den tekniska utvecklingen, ska kommissionen, i enlighet med det rådgivande förfarandet i
  artikel 22.2
  , stryka dem från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1.”

| d) | I punkt 6 ska orden ”i enlighet med förfarandet i artikel 22.3 stryka dem från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1” ersättas med ”vidta lämpliga genomförandeåtgärder och stryka dessa standarder och/eller specifikationer från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1.” |
| --- | --- |

d)

I punkt 6 ska orden ”i enlighet med förfarandet i artikel 22.3 stryka dem från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1” ersättas med ”vidta lämpliga genomförandeåtgärder och stryka dessa standarder och/eller specifikationer från den förteckning över standarder och/eller specifikationer som anges i punkt 1.”

| e) | Följande punkt ska införas:
  ”6a.   De genomförandeåtgärder som avses i punkterna 4 och 6 och som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3.” |
| --- | --- |

e)

Följande punkt ska införas:

”6a.   De genomförandeåtgärder som avses i punkterna 4 och 6 och som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 22.3.”

| 20. | Artikel 18 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska följande led c läggas till:






  ”c) | leverantörer av digitala televisionstjänster och utrustning att samarbeta i tillhandahållandet av interoperabla televisionstjänster för slutanvändare med funktionshinder.” |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Artikel 18 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska följande led c läggas till:

”c)

leverantörer av digitala televisionstjänster och utrustning att samarbeta i tillhandahållandet av interoperabla televisionstjänster för slutanvändare med funktionshinder.”

| b) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska utgå.

| 21. | Artikel 19 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 19


  Harmoniseringsförfaranden

  1.   När kommissionen konstaterar att skillnader i de nationella regleringsmyndigheternas genomförande av de regleringsuppgifter som anges i detta direktiv och i särdirektiven kan skapa hinder för den inre marknaden får kommissionen, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 9 i detta direktiv och artiklarna 6 och 8 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), utfärda en rekommendation
  eller ett beslut
  om harmoniserad tillämpning av bestämmelserna i det här direktivet och särdirektiven för att de mål som anges i artikel 8 ska uppnås; när detta görs ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta
  yttrandet
  från
  Berec
  .
  2.   När kommissionen utfärdar en rekommendation i enlighet med punkt 1 ska detta göras i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 22.2.
  Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna tar största möjliga hänsyn till dessa rekommendationer när de utför sina uppgifter. Om en nationell regleringsmyndighet väljer att inte följa en rekommendation ska den meddela kommissionen detta och motivera sin ståndpunkt.


  3.
     
  Besluten som antas i enlighet med punkt 1 får bara omfatta en harmoniserad eller samordnad strategi för att hantera följande frågor:










  a) | Fall där nationella regleringsmyndigheter på ett inkonsekvent sätt genomfört allmänna regleringsstrategier vid reglering av marknader för elektronisk kommunikation som skett med tillämpning av artiklarna 15 och 16, om detta skapar hinder för den inre marknaden. Sådana beslut får inte avse särskilda anmälningar som ingetts av de nationella regleringsmyndigheterna i enlighet med artikel 7a.



  I sådana fall ska kommissionen utarbeta ett förslag till beslut







  — | tidigast minst två år efter att kommissionen antagit en rekommendation där samma ärende behandlas, och |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Artikel 19 ska ersättas med följande:

”Artikel 19

Harmoniseringsförfaranden

1.   När kommissionen konstaterar att skillnader i de nationella regleringsmyndigheternas genomförande av de regleringsuppgifter som anges i detta direktiv och i särdirektiven kan skapa hinder för den inre marknaden får kommissionen, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 9 i detta direktiv och artiklarna 6 och 8 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), utfärda en rekommendation
  eller ett beslut
  om harmoniserad tillämpning av bestämmelserna i det här direktivet och särdirektiven för att de mål som anges i artikel 8 ska uppnås; när detta görs ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta
  yttrandet
  från
  Berec
  .

2.   När kommissionen utfärdar en rekommendation i enlighet med punkt 1 ska detta göras i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 22.2.

Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella regleringsmyndigheterna tar största möjliga hänsyn till dessa rekommendationer när de utför sina uppgifter. Om en nationell regleringsmyndighet väljer att inte följa en rekommendation ska den meddela kommissionen detta och motivera sin ståndpunkt.

3.
     
  Besluten som antas i enlighet med punkt 1 får bara omfatta en harmoniserad eller samordnad strategi för att hantera följande frågor:

a)

Fall där nationella regleringsmyndigheter på ett inkonsekvent sätt genomfört allmänna regleringsstrategier vid reglering av marknader för elektronisk kommunikation som skett med tillämpning av artiklarna 15 och 16, om detta skapar hinder för den inre marknaden. Sådana beslut får inte avse särskilda anmälningar som ingetts av de nationella regleringsmyndigheterna i enlighet med artikel 7a.

—

tidigast minst två år efter att kommissionen antagit en rekommendation där samma ärende behandlas, och

| — | med största möjliga beaktande av ett yttrande från Berec i frågan om huruvida ett sådant beslut ska antas, ett yttrande som Berec ska lämna in senast tre månader efter kommissionens begäran. |
| --- | --- |

—

med största möjliga beaktande av ett yttrande från Berec i frågan om huruvida ett sådant beslut ska antas, ett yttrande som Berec ska lämna in senast tre månader efter kommissionens begäran.

| b) | Frågor om nummer, inklusive nummerserier, möjlighet att flytta nummer och referenser, översättningssystem för nummer och adresser samt tillträde till 112-larmtjänster. |
| --- | --- |

b)

Frågor om nummer, inklusive nummerserier, möjlighet att flytta nummer och referenser, översättningssystem för nummer och adresser samt tillträde till 112-larmtjänster.

4.
     
  Det beslut som avses i punkt 1, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3.

5.   
  Berec
  får på eget initiativ bistå kommissionen med råd om huruvida en åtgärd bör antas enligt punkt 1.”

| 22. | Artikel 20.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Om en tvist uppstår i samband med nuvarande skyldigheter som införts enligt detta direktiv eller särdirektiven, mellan företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster i en medlemsstat, eller mellan sådana företag och andra företag i den medlemsstat som drar nytta av skyldigheter i fråga om tillträde och/eller samtrafik enligt detta direktiv eller särdirektiven, ska den berörda nationella regleringsmyndigheten på begäran av någon av parterna, och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2, så snart som möjligt, dock senast inom fyra månader, utom i undantagsfall, fatta ett bindande beslut för att lösa tvisten. Medlemsstaten i fråga ska kräva att alla parter samarbetar fullt ut med den nationella regleringsmyndigheten.” |
| --- | --- |

22.

Artikel 20.1 ska ersättas med följande:

”1.   Om en tvist uppstår i samband med nuvarande skyldigheter som införts enligt detta direktiv eller särdirektiven, mellan företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster i en medlemsstat, eller mellan sådana företag och andra företag i den medlemsstat som drar nytta av skyldigheter i fråga om tillträde och/eller samtrafik enligt detta direktiv eller särdirektiven, ska den berörda nationella regleringsmyndigheten på begäran av någon av parterna, och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i punkt 2, så snart som möjligt, dock senast inom fyra månader, utom i undantagsfall, fatta ett bindande beslut för att lösa tvisten. Medlemsstaten i fråga ska kräva att alla parter samarbetar fullt ut med den nationella regleringsmyndigheten.”

| 23. | Artikel 21 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 21


  Lösning av gränsöverskridande tvister

  1.   Bestämmelserna i punkterna 2, 3 och 4 ska tillämpas när en gränsöverskridande tvist inom det område som omfattas av detta direktiv eller särdirektiven uppkommer mellan parter i olika medlemsstater och om tvisten faller inom de nationella regleringsmyndigheternas behörighet i minst två medlemsstater.
  2.   Varje part får hänskjuta tvisten till de berörda nationella regleringsmyndigheterna. De behöriga nationella regleringsmyndigheterna ska samordna sina insatser
  och ha rätt att samråda med Berec
  för att lösa tvisten
  på ett konsekvent sätt
  , i enlighet med de mål som anges i artikel 8.


  Alla eventuella skyldigheter som de nationella regleringsmyndigheterna ålägger ett företag vid tvistlösning ska vara förenliga med bestämmelserna i detta direktiv och särdirektiven.


  Varje nationell regleringsmyndighet som är behörig i en sådan tvist kan begära att
  Berec
  antar ett yttrande om vilken åtgärd som i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet och/eller särdirektiven ska vidtas för att lösa tvisten.
  När en sådan begäran har lämnats in till
  Berec
  ska varje nationell regleringsmyndighet som har behörighet i någon del av tvisten invänta
  Berecs
  yttrande innan den vidtar åtgärder för att lösa tvisten, utan att detta påverkar de nationella regleringsmyndigheternas möjlighet att vid behov vidta brådskande åtgärder.
  Alla eventuella skyldigheter som den nationella regleringsmyndigheten ålägger ett företag när den löser en tvist ska stämma överens med bestämmelserna i detta direktiv eller särdirektiven och i största möjliga utsträckning beakta det yttrande som
  Berec
  antagit.
  3.   Medlemsstaterna får ge de behöriga nationella regleringsmyndigheterna rätt att gemensamt välja att inte lösa en tvist när andra mekanismer, t.ex. medling, finns att tillgå och är bättre ägnade att leda till att tvisten löses inom rimlig tid i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.
  De ska utan dröjsmål underrätta parterna om detta. Om tvisten inte har lösts inom fyra månader och talan inte har väckts inför domstol av den part som begär prövning, ska de nationella regleringsmyndigheterna på begäran av någon av parterna samordna sina insatser för att lösa tvisten i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 och därvid i största möjliga utsträckning beakta varje yttrande som
  Berec
  antagit.
  4.   Det förfarande som anges i punkt 2 ska inte hindra någon av parterna från att väcka talan vid en domstol.” |
| --- | --- |

23.

Artikel 21 ska ersättas med följande:

”Artikel 21

Lösning av gränsöverskridande tvister

1.   Bestämmelserna i punkterna 2, 3 och 4 ska tillämpas när en gränsöverskridande tvist inom det område som omfattas av detta direktiv eller särdirektiven uppkommer mellan parter i olika medlemsstater och om tvisten faller inom de nationella regleringsmyndigheternas behörighet i minst två medlemsstater.

2.   Varje part får hänskjuta tvisten till de berörda nationella regleringsmyndigheterna. De behöriga nationella regleringsmyndigheterna ska samordna sina insatser
  och ha rätt att samråda med Berec
  för att lösa tvisten
  på ett konsekvent sätt
  , i enlighet med de mål som anges i artikel 8.

Alla eventuella skyldigheter som de nationella regleringsmyndigheterna ålägger ett företag vid tvistlösning ska vara förenliga med bestämmelserna i detta direktiv och särdirektiven.

Varje nationell regleringsmyndighet som är behörig i en sådan tvist kan begära att
  Berec
  antar ett yttrande om vilken åtgärd som i enlighet med bestämmelserna i ramdirektivet och/eller särdirektiven ska vidtas för att lösa tvisten.

När en sådan begäran har lämnats in till
  Berec
  ska varje nationell regleringsmyndighet som har behörighet i någon del av tvisten invänta
  Berecs
  yttrande innan den vidtar åtgärder för att lösa tvisten, utan att detta påverkar de nationella regleringsmyndigheternas möjlighet att vid behov vidta brådskande åtgärder.

Alla eventuella skyldigheter som den nationella regleringsmyndigheten ålägger ett företag när den löser en tvist ska stämma överens med bestämmelserna i detta direktiv eller särdirektiven och i största möjliga utsträckning beakta det yttrande som
  Berec
  antagit.

3.   Medlemsstaterna får ge de behöriga nationella regleringsmyndigheterna rätt att gemensamt välja att inte lösa en tvist när andra mekanismer, t.ex. medling, finns att tillgå och är bättre ägnade att leda till att tvisten löses inom rimlig tid i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.

De ska utan dröjsmål underrätta parterna om detta. Om tvisten inte har lösts inom fyra månader och talan inte har väckts inför domstol av den part som begär prövning, ska de nationella regleringsmyndigheterna på begäran av någon av parterna samordna sina insatser för att lösa tvisten i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 och därvid i största möjliga utsträckning beakta varje yttrande som
  Berec
  antagit.

4.   Det förfarande som anges i punkt 2 ska inte hindra någon av parterna från att väcka talan vid en domstol.”

| 24. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 21a


  Påföljder

  Medlemsstaterna ska bestämma vilka påföljder som är tillämpliga för överträdelser av de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv och särdirektiven och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Påföljderna ska vara
  lämpliga
  , effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om dessa bestämmelser senast den ... (22) och utan dröjsmål underrätta den om alla senare ändringar som påverkar dem.” |
| --- | --- |

24.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 21a

Påföljder

Medlemsstaterna ska bestämma vilka påföljder som är tillämpliga för överträdelser av de nationella bestämmelser som antagits i enlighet med detta direktiv och särdirektiven och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de tillämpas. Påföljderna ska vara
  lämpliga
  , effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om dessa bestämmelser senast den ... (22) och utan dröjsmål underrätta den om alla senare ändringar som påverkar dem.”

| 25. | Artikel 22 ska ändras på följande sätt:
  ▐







  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- | --- |

25.

Artikel 22 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

| b) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska utgå.

| 26. | Artikel 27 ska utgå. |
| --- | --- |

26.

Artikel 27 ska utgå.

| 27. | Bilaga I ska utgå. |
| --- | --- |

27.

Bilaga I ska utgå.

| 28. | ”Bilaga II ska ersättas med följande:

  ”BILAGAII
  Kriterier som ska användas av de nationella regleringsmyndigheterna vid bedömning av om gemensam dominerande ställning föreligger enligt artikel 14.2 andra stycket.
  Två eller flera företag kan tillsammans anses ha en dominerande ställning i den mening som avses i artikel 14, även om inga strukturella eller andra kopplingar finns mellan dem, om de opererar på en marknad som kännetecknas av bristande konkurrens och där inget enskilt företag har betydande marknadsinflytande. I enlighet med
  tillämplig gemenskapsrätt och EG-domstolens fastställda rättspraxis
  om gemensam dominerande ställning ▐är detta sannolikt fallet när marknaden är koncentrerad och uppvisar ett flertal tillämpliga särdrag, varav de följande kan vara mest relevanta i samband med
  elektronisk
  kommunikation:






  — | Låg efterfrågeelasticitet. |
| --- | --- | --- |

28.

”Bilaga II ska ersättas med följande:

”BILAGAII

Kriterier som ska användas av de nationella regleringsmyndigheterna vid bedömning av om gemensam dominerande ställning föreligger enligt artikel 14.2 andra stycket.

Två eller flera företag kan tillsammans anses ha en dominerande ställning i den mening som avses i artikel 14, även om inga strukturella eller andra kopplingar finns mellan dem, om de opererar på en marknad som kännetecknas av bristande konkurrens och där inget enskilt företag har betydande marknadsinflytande. I enlighet med
  tillämplig gemenskapsrätt och EG-domstolens fastställda rättspraxis
  om gemensam dominerande ställning ▐är detta sannolikt fallet när marknaden är koncentrerad och uppvisar ett flertal tillämpliga särdrag, varav de följande kan vara mest relevanta i samband med
  elektronisk
  kommunikation:

—

Låg efterfrågeelasticitet.

| — | Likartade marknadsandelar. |
| --- | --- |

—

Likartade marknadsandelar.

| — | Stora rättsliga eller ekonomiska hinder för inträde. |
| --- | --- |

—

Stora rättsliga eller ekonomiska hinder för inträde.

| — | Vertikal integration med kollektiv vägran att leverera. |
| --- | --- |

—

Vertikal integration med kollektiv vägran att leverera.

| — | Brist på motverkande köparstyrka. |
| --- | --- |

—

Brist på motverkande köparstyrka.

| — | Brist på potentiell konkurrens. |
| --- | --- |

—

Brist på potentiell konkurrens.

Ovanstående vägledande förteckning är inte uttömmande och kriterierna är inte kumulativa. Förteckningen ska endast ses som en illustration av sådana faktorer som kan användas för att stödja antaganden om att det föreligger gemensam dominans på marknaden. ▐”

Artikel 2

Artikel 2

Ändringar av direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet)

Ändringar av

Direktiv 2002/19/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  ”a) | Led a ska ersättas med följande:
  a)   tillträde: när faciliteter och/eller tjänster görs tillgängliga för ett annat företag på fastställda villkor, med eller utan ensamrätt, i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster, bland annat när de används för att leverera informationssamhällets tjänster eller sändningsinnehåll. Bland annat omfattas följande: tillträde till nätelement samt tillhörande faciliteter, vilket kan inbegripa fast eller icke-fast anslutning av utrustning (detta inbegriper i synnerhet tillträde till accessnätet och till faciliteter och tjänster som är nödvändiga för att tillhandahålla tjänster över accessnätet), tillträde till fysisk infrastruktur, inbegripet byggnader, ledningar och master, tillträde till relevanta programvarusystem, inbegripet driftstödssystem, tillgång till informationssystem eller databaser för förbeställning, anskaffning, beställning, framställningar om underhåll och reparation samt fakturering; tillträde till nummeromvandling eller system som erbjuder likvärdiga funktioner; tillträde till fasta nät och mobilnät, i synnerhet för roaming; tillträde till system med villkorad tillgång för digitala televisionstjänster och tillträde till virtuella nättjänster.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

”a)

Led a ska ersättas med följande:

a)   tillträde: när faciliteter och/eller tjänster görs tillgängliga för ett annat företag på fastställda villkor, med eller utan ensamrätt, i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster, bland annat när de används för att leverera informationssamhällets tjänster eller sändningsinnehåll. Bland annat omfattas följande: tillträde till nätelement samt tillhörande faciliteter, vilket kan inbegripa fast eller icke-fast anslutning av utrustning (detta inbegriper i synnerhet tillträde till accessnätet och till faciliteter och tjänster som är nödvändiga för att tillhandahålla tjänster över accessnätet), tillträde till fysisk infrastruktur, inbegripet byggnader, ledningar och master, tillträde till relevanta programvarusystem, inbegripet driftstödssystem, tillgång till informationssystem eller databaser för förbeställning, anskaffning, beställning, framställningar om underhåll och reparation samt fakturering; tillträde till nummeromvandling eller system som erbjuder likvärdiga funktioner; tillträde till fasta nät och mobilnät, i synnerhet för roaming; tillträde till system med villkorad tillgång för digitala televisionstjänster och tillträde till virtuella nättjänster.”

| b) | Led e ska ersättas med följande:
  ”e)   accessnät: den fysiska förbindelse som förbinder nätanslutningspunkten med
  en korskoppling
  eller likvärdig facilitet i det fasta allmänna elektroniska kommunikationsnätet.” |
| --- | --- |

b)

Led e ska ersättas med följande:

”e)   accessnät: den fysiska förbindelse som förbinder nätanslutningspunkten med
  en korskoppling
  eller likvärdig facilitet i det fasta allmänna elektroniska kommunikationsnätet.”

en korskoppling

| 2. | Artikel 4.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Operatörer av allmänna kommunikationsnät ska ha rätt och, när så begärs av andra auktoriserade företag i enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), skyldighet att förhandla med varandra om samtrafik i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten, så att tillhandahållandet av och samverkan mellan tjänster kan säkerställas inom hela gemenskapen. Operatörerna ska erbjuda andra företag tillträde och samtrafik på villkor som överensstämmer med de skyldigheter som den nationella regleringsmyndigheten inför i enlighet med artiklarna 5–8.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 4.1 ska ersättas med följande:

”1.   Operatörer av allmänna kommunikationsnät ska ha rätt och, när så begärs av andra auktoriserade företag i enlighet med artikel 4 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), skyldighet att förhandla med varandra om samtrafik i syfte att tillhandahålla elektroniska kommunikationstjänster för allmänheten, så att tillhandahållandet av och samverkan mellan tjänster kan säkerställas inom hela gemenskapen. Operatörerna ska erbjuda andra företag tillträde och samtrafik på villkor som överensstämmer med de skyldigheter som den nationella regleringsmyndigheten inför i enlighet med artiklarna 5–8.”

| 3. | Artikel 5 ska ändras på följande sätt:






  ”a) | ║ Punkt 1 ska ändras enligt följande:







  (i) | Första stycket ska ersättas med följande:

  ”1.   Nationella regleringsmyndigheter ska i enlighet med de mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) främja och i förekommande fall säkerställa tillfredsställande tillträde och samtrafik samt samverkan mellan tjänster, i enlighet med bestämmelserna i det här direktivet, och därvid utöva sina skyldigheter på ett sätt som främjar effektivitet, hållbar konkurrens, effektiva investeringar samt innovation och största möjliga nytta för slutanvändarna.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 5 ska ändras på följande sätt:

”a)

║ Punkt 1 ska ändras enligt följande:

ändras enligt

(i)

(i)

Första stycket ska ersättas med följande:

Första stycket ska ersättas med följande:

”1.   Nationella regleringsmyndigheter ska i enlighet med de mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) främja och i förekommande fall säkerställa tillfredsställande tillträde och samtrafik samt samverkan mellan tjänster, i enlighet med bestämmelserna i det här direktivet, och därvid utöva sina skyldigheter på ett sätt som främjar effektivitet, hållbar konkurrens, effektiva investeringar samt innovation och största möjliga nytta för slutanvändarna.”

| (ii) | Följande ska införas som led ab:










  ”ab) | De nationella regleringsmyndigheterna ska, när det är motiverat och i den utsträckning som är nödvändig, kunna införa skyldigheter för företag som kontrollerar tillträde till slutanvändarna i syfte att göra deras tjänster driftskompatibla.” |
| --- | --- | --- |

(ii)

(ii)

Följande ska införas som led ab:

Följande ska införas som led ab:

”ab)

”ab)

De nationella regleringsmyndigheterna ska, när det är motiverat och i den utsträckning som är nödvändig, kunna införa skyldigheter för företag som kontrollerar tillträde till slutanvändarna i syfte att göra deras tjänster driftskompatibla.”

De nationella regleringsmyndigheterna ska, när det är motiverat och i den utsträckning som är nödvändig, kunna införa skyldigheter för företag som kontrollerar tillträde till slutanvändarna i syfte att göra deras tjänster driftskompatibla.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:
  2.   Skyldigheter och villkor som införs i enlighet med punkt 1 ska vara objektiva, öppet redovisade, proportionella och icke-diskriminerande samt tillämpas i enlighet med förfarandena i
  artiklarna 6, 7 och 7a
  i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). |
| --- | --- |

b)

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

2.   Skyldigheter och villkor som införs i enlighet med punkt 1 ska vara objektiva, öppet redovisade, proportionella och icke-diskriminerande samt tillämpas i enlighet med förfarandena i
  artiklarna 6, 7 och 7a
  i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

artiklarna 6, 7 och 7a

| c) | Punkt 3 ska utgå. |
| --- | --- |

c)

c)

Punkt 3 ska utgå.

| d) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  3.   När det gäller tillträde och samtrafik som avses i punkt 1, ska medlemsstaterna säkerställa att den nationella regleringsmyndigheten har befogenhet att ingripa på eget initiativ, när detta är motiverat för att säkerställa de politiska mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), i enlighet med bestämmelserna i det här direktivet och förfarandena i artiklarna 6, 7, 20 och 21 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).” |
| --- | --- |

d)

d)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

3.   När det gäller tillträde och samtrafik som avses i punkt 1, ska medlemsstaterna säkerställa att den nationella regleringsmyndigheten har befogenhet att ingripa på eget initiativ, när detta är motiverat för att säkerställa de politiska mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), i enlighet med bestämmelserna i det här direktivet och förfarandena i artiklarna 6, 7, 20 och 21 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

| 4. | Artikel 6.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Mot bakgrund av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen får kommissionen anta genomförandeåtgärder för att ändra bilaga I. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 14.3.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 6.2 ska ersättas med följande:

”2.   Mot bakgrund av marknadsutvecklingen och den tekniska utvecklingen får kommissionen anta genomförandeåtgärder för att ändra bilaga I. Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 14.3.”

| 5. | Artikel 7 ska utgå. |
| --- | --- |

5.

Artikel 7 ska utgå.

| 6. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 ska orden ”artiklarna 9 till 13” ersättas med ”artiklarna 9–13a”. |
| --- | --- | --- |

6.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska orden ”artiklarna 9 till 13” ersättas med ”artiklarna 9–13a”.

| b) | Punkt 3 ska ändras på följande sätt:






  i) | Första stycket ska ändras på följande sätt:






  — | I första strecksatsen ska orden ”artiklarna 5.1 och 5.2 samt artikel 6” ersättas med ”artiklarna 5.1 och 6”. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ändras på följande sätt:

i)

Första stycket ska ändras på följande sätt:

—

I första strecksatsen ska orden ”artiklarna 5.1 och 5.2 samt artikel 6” ersättas med ”artiklarna 5.1 och 6”.

| — | I andra strecksatsen ska orden ”Europaparlamentets och rådets direktiv 97/66/EG av den 15 december 1997 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet (23)” ersättas med ”Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation (24)). |
| --- | --- |

—

I andra strecksatsen ska orden ”Europaparlamentets och rådets direktiv 97/66/EG av den 15 december 1997 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet (23)” ersättas med ”Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och skydd för privatlivet inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktivet om integritet och elektronisk kommunikation (24)).

23

24

| ii) | Andra stycket ska ersättas med följande:
  ”Under exceptionella omständigheter ska en nationell regleringsmyndighet, när den avser att för operatörer med ett betydande marknadsinflytande införa andra skyldigheter avseende tillträde eller samtrafik än vad som anges i artiklarna 9-13 i detta direktiv, lägga fram en begäran om detta till kommissionen. Kommissionen ska i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  organet för
  europeiska regleringsmyndigheter för
  elektronisk kommunikation
  (
  Berec
  ) (25). Kommissionen ska i överensstämmelse med artikel 14.2 fatta ett beslut som tillåter eller förhindrar den nationella regleringsmyndigheten att vidta sådana åtgärder. |
| --- | --- |

ii)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”Under exceptionella omständigheter ska en nationell regleringsmyndighet, när den avser att för operatörer med ett betydande marknadsinflytande införa andra skyldigheter avseende tillträde eller samtrafik än vad som anges i artiklarna 9-13 i detta direktiv, lägga fram en begäran om detta till kommissionen. Kommissionen ska i största möjliga utsträckning beakta yttrandet från
  organet för
  europeiska regleringsmyndigheter för
  elektronisk kommunikation
  (
  Berec
  ) (25). Kommissionen ska i överensstämmelse med artikel 14.2 fatta ett beslut som tillåter eller förhindrar den nationella regleringsmyndigheten att vidta sådana åtgärder.

organet för

elektronisk kommunikation

Berec

25

| 7. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Nationella regleringsmyndigheter får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter avseende insyn när det gäller samtrafik och/eller tillträde, vilket innebär att operatörer måste offentliggöra specificerade uppgifter, t.ex. uppgifter om redovisning, tekniska specifikationer, nätegenskaper, villkor för tillhandahållande och användning, inklusive
  villkor som begränsar tillträde till och/eller användning av tjänster och tillämpningar om sådana villkor tillåts av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen,
  samt prissättning.” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Nationella regleringsmyndigheter får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter avseende insyn när det gäller samtrafik och/eller tillträde, vilket innebär att operatörer måste offentliggöra specificerade uppgifter, t.ex. uppgifter om redovisning, tekniska specifikationer, nätegenskaper, villkor för tillhandahållande och användning, inklusive
  villkor som begränsar tillträde till och/eller användning av tjänster och tillämpningar om sådana villkor tillåts av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen,
  samt prissättning.”

villkor som begränsar tillträde till och/eller användning av tjänster och tillämpningar om sådana villkor tillåts av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen,

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 3 ska de nationella regleringsmyndigheterna säkerställa att ett referenserbjudande som åtminstone innehåller de delar som anges i bilaga II offentliggörs när en operatör har skyldigheter enligt artikel 12 avseende tillträde till nätinfrastruktur utanför distributionsnäten ▐.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Utan hinder av vad som sägs i punkt 3 ska de nationella regleringsmyndigheterna säkerställa att ett referenserbjudande som åtminstone innehåller de delar som anges i bilaga II offentliggörs när en operatör har skyldigheter enligt artikel 12 avseende tillträde till nätinfrastruktur utanför distributionsnäten ▐.”

| c) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Kommissionen kan anta nödvändiga ändringar av bilaga II för att anpassa den till den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen. Åtgärderna, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 14.3. När kommissionen genomför bestämmelserna i denna punkt kan den biträdas av
  Berec
  .” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Kommissionen kan anta nödvändiga ändringar av bilaga II för att anpassa den till den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen. Åtgärderna, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 14.3. När kommissionen genomför bestämmelserna i denna punkt kan den biträdas av
  Berec
  .”

Berec

| 8. | Artikel 12 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1a ska ersättas med följande:






  ”a) | att ge tredje part tillträde till specificerade nätdelar och/eller nätfaciliteter, inklusive tillträde till nätdelar som inte är aktiva och/eller separat tillträde till accessnätet, bland annat för att möjliggöra val och/eller förval av nätoperatörer och/eller erbjudanden om återförsäljning av abonnentlinjer,” |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Artikel 12 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1a ska ersättas med följande:

”a)

att ge tredje part tillträde till specificerade nätdelar och/eller nätfaciliteter, inklusive tillträde till nätdelar som inte är aktiva och/eller separat tillträde till accessnätet, bland annat för att möjliggöra val och/eller förval av nätoperatörer och/eller erbjudanden om återförsäljning av abonnentlinjer,”

| b) | Punkt 1f ska ersättas med följande:






  ”f) | att erbjuda samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av tillhörande faciliteter,” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 1f ska ersättas med följande:

”f)

att erbjuda samlokalisering eller andra möjligheter till gemensamt utnyttjande av tillhörande faciliteter,”

| c) | I punkt 1 ska följande led läggas till:






  ”j) | att erbjuda tillträde till tillhörande tjänster, såsom identitets-, lokaliserings- och närvarotjänster,” |
| --- | --- | --- |

c)

I punkt 1 ska följande led läggas till:

”j)

att erbjuda tillträde till tillhörande tjänster, såsom identitets-, lokaliserings- och närvarotjänster,”

| d) | I punkt 2 ska inledningen och led a ersättas med följande:
  ”2.   När de nationella regleringsmyndigheterna överväger de skyldigheter som avses i punkt 1 och i synnerhet när de bedömer hur sådana skyldigheter kan införas i proportion till de mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ska de särskilt beakta följande faktorer:






  a) | Den tekniska och ekonomiska bärkraften för användning och installation av konkurrerande faciliteter i ljuset av marknadsutvecklingen, med beaktande av arten och typen av samtrafik och/eller tillträde, bland annat bärkraften för andra tillträdesalternativ i tidigare led, såsom tillträde till ledningar.” |
| --- | --- | --- |

d)

I punkt 2 ska inledningen och led a ersättas med följande:

”2.   När de nationella regleringsmyndigheterna överväger de skyldigheter som avses i punkt 1 och i synnerhet när de bedömer hur sådana skyldigheter kan införas i proportion till de mål som anges i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ska de särskilt beakta följande faktorer:

a)

Den tekniska och ekonomiska bärkraften för användning och installation av konkurrerande faciliteter i ljuset av marknadsutvecklingen, med beaktande av arten och typen av samtrafik och/eller tillträde, bland annat bärkraften för andra tillträdesalternativ i tidigare led, såsom tillträde till ledningar.”

| e) | I punkt 2 ska leden c och d
  ersättas med följande:








  ”c) | Nyinvesteringen för ägaren till faciliteten, med tanke på varje offentlig investering och de risker som investeringen medför. |
| --- | --- | --- |

e)

I punkt 2 ska leden c och d
  ersättas med följande:

I punkt 2 ska leden c och d

”c)

”c)

Nyinvesteringen för ägaren till faciliteten, med tanke på varje offentlig investering och de risker som investeringen medför.

Nyinvesteringen för ägaren till faciliteten, med tanke på varje offentlig investering och de risker som investeringen medför.

| d) | Behovet av att värna konkurrensen på lång sikt,
  med särskild uppmärksamhet på
  ekonomiskt effektiv infrastrukturbaserad konkurrens.” |
| --- | --- |

d)

Behovet av att värna konkurrensen på lång sikt,
  med särskild uppmärksamhet på
  ekonomiskt effektiv infrastrukturbaserad konkurrens.”

med särskild uppmärksamhet på

| f) | Följande punkt 3 ska läggas till:
  ”3.   När det införs skyldigheter för en operatör att tillhandahålla tillträde i enlighet med bestämmelserna i denna artikel, får de nationella regleringsmyndigheterna vid behov införa tekniska eller operativa villkor för dem som tillhandahåller och/eller utnyttjar föreskrivet tillträde för att säkerställa normal nätdrift. Skyldigheter att följa särskilda tekniska standarder eller specifikationer ska följa de standarder och specifikationer som fastställts i enlighet med artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).” |
| --- | --- |

f)

Följande punkt 3 ska läggas till:

”3.   När det införs skyldigheter för en operatör att tillhandahålla tillträde i enlighet med bestämmelserna i denna artikel, får de nationella regleringsmyndigheterna vid behov införa tekniska eller operativa villkor för dem som tillhandahåller och/eller utnyttjar föreskrivet tillträde för att säkerställa normal nätdrift. Skyldigheter att följa särskilda tekniska standarder eller specifikationer ska följa de standarder och specifikationer som fastställts i enlighet med artikel 17 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

| 9. | Artikel 13.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   En nationell regleringsmyndighet får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter som rör kostnadstäckning och priskontroller, inbegripet skyldighet att tillämpa kostnadsorienterad prissättning och kostnadsredovisningssystem, för vissa specifika typer av samtrafik och/eller tillträde, om en marknadsanalys visar att en brist på effektiv konkurrens innebär att den berörda operatören kan ta ut överpriser eller använda prispress på ett sätt som missgynnar slutanvändarna. För att uppmuntra operatörerna till investeringar, bland annat i nästa generations nät, ska de nationella regleringsmyndigheterna ta hänsyn till den investering som gjorts av operatören och medge denne en rimlig avkastning av den adekvata kapitalinvesteringen, med beaktande av
  eventuella risker som är specifika för ett visst nytt nätinvesteringsprojekt
  .”
  ▐ |
| --- | --- |

9.

Artikel 13.1 ska ersättas med följande:

Artikel 13.1 ska ersättas med

”1.   En nationell regleringsmyndighet får i enlighet med artikel 8 införa skyldigheter som rör kostnadstäckning och priskontroller, inbegripet skyldighet att tillämpa kostnadsorienterad prissättning och kostnadsredovisningssystem, för vissa specifika typer av samtrafik och/eller tillträde, om en marknadsanalys visar att en brist på effektiv konkurrens innebär att den berörda operatören kan ta ut överpriser eller använda prispress på ett sätt som missgynnar slutanvändarna. För att uppmuntra operatörerna till investeringar, bland annat i nästa generations nät, ska de nationella regleringsmyndigheterna ta hänsyn till den investering som gjorts av operatören och medge denne en rimlig avkastning av den adekvata kapitalinvesteringen, med beaktande av
  eventuella risker som är specifika för ett visst nytt nätinvesteringsprojekt
  .”

eventuella risker som är specifika för ett visst nytt nätinvesteringsprojekt

▐

| 10. | Följande artiklar ska införas:
  ”Artikel 13a


  Funktionsseparering

  1.   Om den nationella regleringsmyndigheten konstaterar att effektiv konkurrens inte har kunnat uppnås genom de tillämpliga skyldigheter som åläggs enligt artiklarna 9-13 och att betydande och kvarstående konkurrensproblem och/eller marknadsmisslyckanden har fastställts avseende grossistleveranser av vissa
  tillträdesproduktmarknader
  får den som en undantagsåtgärd, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.3 andra stycket, ålägga vertikalt integrerade företag en skyldighet att placera verksamhet som har anknytning till grossistleveranser av relevanta tillträdesprodukter i en oberoende operativ affärsenhet.
  Denna affärsenhet ska leverera tillträdesprodukter och tillträdestjänster till alla företag, inklusive andra affärsenheter inom moderbolaget, enligt samma tidsfrister och på samma villkor, bland annat när det gäller pris- och servicenivåer, samt med hjälp av likadana system och förfaranden.
  2.   När en nationell regleringsmyndighet har för avsikt att införa en skyldighet till funktionsseparering ska den lämna ett förslag till kommissionen, vilket omfattar






  a) | bevis som motiverar den nationella regleringsmyndighetens konstaterande enligt punkt 1, |
| --- | --- | --- |

10.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 13a

Artikel 13a

Funktionsseparering

Funktionsseparering

1.   Om den nationella regleringsmyndigheten konstaterar att effektiv konkurrens inte har kunnat uppnås genom de tillämpliga skyldigheter som åläggs enligt artiklarna 9-13 och att betydande och kvarstående konkurrensproblem och/eller marknadsmisslyckanden har fastställts avseende grossistleveranser av vissa
  tillträdesproduktmarknader
  får den som en undantagsåtgärd, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8.3 andra stycket, ålägga vertikalt integrerade företag en skyldighet att placera verksamhet som har anknytning till grossistleveranser av relevanta tillträdesprodukter i en oberoende operativ affärsenhet.

tillträdesproduktmarknader

Denna affärsenhet ska leverera tillträdesprodukter och tillträdestjänster till alla företag, inklusive andra affärsenheter inom moderbolaget, enligt samma tidsfrister och på samma villkor, bland annat när det gäller pris- och servicenivåer, samt med hjälp av likadana system och förfaranden.

2.   När en nationell regleringsmyndighet har för avsikt att införa en skyldighet till funktionsseparering ska den lämna ett förslag till kommissionen, vilket omfattar

a)

bevis som motiverar den nationella regleringsmyndighetens konstaterande enligt punkt 1,

| b) | en motiverad bedömning av att det saknas eller finns små utsikter till effektiv och hållbar infrastrukturbaserad konkurrens inom rimlig tid, |
| --- | --- |

b)

en motiverad bedömning av att det saknas eller finns små utsikter till effektiv och hållbar infrastrukturbaserad konkurrens inom rimlig tid,

| c) | en analys av den förväntade verkan på den nationella regleringsmyndigheten, på företaget
  , särskilt på personalen i det separerade företaget och på sektorn för elektronisk kommunikation som helhet,
  på incitamenten att investera i sektorn som helhet, särskilt med beaktande av behovet att säkerställa social och territoriell sammanhållning, samt på andra intressenter, i synnerhet den förväntade effekten på konkurrensen och alla potentiella effekter för konsumenterna
  , |
| --- | --- |

c)

en analys av den förväntade verkan på den nationella regleringsmyndigheten, på företaget
  , särskilt på personalen i det separerade företaget och på sektorn för elektronisk kommunikation som helhet,
  på incitamenten att investera i sektorn som helhet, särskilt med beaktande av behovet att säkerställa social och territoriell sammanhållning, samt på andra intressenter, i synnerhet den förväntade effekten på konkurrensen och alla potentiella effekter för konsumenterna
  ,

, särskilt på personalen i det separerade företaget och på sektorn för elektronisk kommunikation som helhet,

,

| d) | en analys av de skäl som motiverar att denna skyldighet skulle vara det effektivaste sättet att verkställa lösningar i syfte att ta itu med de konkurrensproblem/marknadsmisslyckanden som kunnat fastställas. |
| --- | --- |

d)

d)

en analys av de skäl som motiverar att denna skyldighet skulle vara det effektivaste sättet att verkställa lösningar i syfte att ta itu med de konkurrensproblem/marknadsmisslyckanden som kunnat fastställas.

en analys av de skäl som motiverar att denna skyldighet skulle vara det effektivaste sättet att verkställa lösningar i syfte att ta itu med de konkurrensproblem/marknadsmisslyckanden som kunnat fastställas.

3.   Förslaget till åtgärd ska omfatta

| a) | en exakt beskrivning av separeringens art och nivå, särskilt en specifikation av den separata affärsenhetens rättsliga status, |
| --- | --- |

a)

en exakt beskrivning av separeringens art och nivå, särskilt en specifikation av den separata affärsenhetens rättsliga status,

| b) | identifiering av den separata affärsenhetens tillgångar och de produkter eller tjänster som ska levereras av denna enhet, |
| --- | --- |

b)

identifiering av den separata affärsenhetens tillgångar och de produkter eller tjänster som ska levereras av denna enhet,

| c) | ledningsarrangemang för att säkerställa personalens oberoende i den separata affärsenheten och motsvarande incitamentsstruktur, |
| --- | --- |

c)

ledningsarrangemang för att säkerställa personalens oberoende i den separata affärsenheten och motsvarande incitamentsstruktur,

| d) | regler för att säkerställa att skyldigheterna fullgörs, |
| --- | --- |

d)

regler för att säkerställa att skyldigheterna fullgörs,

| e) | regler för att säkerställa öppna operativa förfaranden, i synnerhet gentemot andra intressenter, |
| --- | --- |

e)

regler för att säkerställa öppna operativa förfaranden, i synnerhet gentemot andra intressenter,

| f) | ett övervakningsprogram för att säkerställa efterlevnad, inklusive en årlig rapport. |
| --- | --- |

f)

ett övervakningsprogram för att säkerställa efterlevnad, inklusive en årlig rapport.

4.   Enligt kommissionens beslut om förslaget till åtgärd i enlighet med artikel 8.3 ska den nationella regleringsmyndigheten utföra en samordnad analys av de olika marknaderna med anknytning till accessnätet i enlighet med förfarandet i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). Utifrån sin bedömning ska den nationella regleringsmyndigheten införa, bibehålla, ändra eller återkalla skyldigheter i enlighet med artiklarna 6 och 7 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

5.   Ett företag som ålagts funktionsseparering kan omfattas av någon av de skyldigheter som fastställs i artiklarna 9–13 på en specifik marknad, där det anses ha ett betydande marknadsinflytande i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), eller andra skyldigheter som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 8.3.

Artikel 13b

Artikel 13b

Frivillig separering av ett vertikalt integrerat företag

Frivillig separering av ett vertikalt integrerat företag

1.   Företag som ansetts ha ett betydande marknadsinflytande på en eller flera relevanta marknader i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ska meddela den nationella regleringsmyndigheten i förväg och i god tid för att göra det möjligt för den nationella regleringsmyndigheten att bedöma konsekvenserna av den avsedda transaktionen, när de tänker överföra en betydande del av eller samtliga tillgångar i det lokala accessnätet till en separat juridisk person under ett annat ägarskap eller inrätta en separat affärsenhet för att erbjuda samtliga tjänsteleverantörer, inklusive sina egna, fullt likvärdiga tillträdesprodukter.

Företagen ska också underrätta den nationella regleringsmyndigheten om eventuella ändringar av denna avsikt samt om slutresultatet av separeringsprocessen.

2.   Den nationella regleringsmyndigheten ska bedöma effekten av den avsedda transaktionen på befintliga regleringsskyldigheter enligt direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

För detta ändamål ska den nationella regleringsmyndigheten genomföra en samordnad analys av accessnätets olika marknader i enlighet med förfarandet i artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Utifrån sin bedömning ska den nationella regleringsmyndigheten införa, bibehålla, ändra eller återkalla skyldigheter i enlighet med artiklarna 6 och 7 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

3.   Den juridiskt och/eller operativt separata affärsenheten kan åläggas någon av de skyldigheter som anges i artiklarna 9–13 på någon av de specifika marknader där den har ansetts ha ett betydande marknadsinflytande i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) eller övriga skyldigheter godkända av kommissionen i enlighet med artikel 8.3.”

| 11. | Artikel 14 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.” |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 14 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.”

| b) | Punkt 4 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska utgå.

| 12. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

12.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

| b) | Beteckning a ska ersättas med följande:
  ”a)   delaccessnät: en del av ett accessnät som förbinder nätanslutningspunkten med en koncentrationspunkt eller en specificerad mellanliggande anslutningspunkt i det fasta allmänna elektroniska kommunikationsnätet.” |
| --- | --- |

b)

Beteckning a ska ersättas med följande:

”a)   delaccessnät: en del av ett accessnät som förbinder nätanslutningspunkten med en koncentrationspunkt eller en specificerad mellanliggande anslutningspunkt i det fasta allmänna elektroniska kommunikationsnätet.”

| c) | Beteckning c ska ersättas med följande:
  ”c)   fullt tillträde till accessnätet: den berättigades tillträde till
  SMP-operatörens
  accessnät eller delaccessnät som tillåter att nätinfrastrukturens hela kapacitet används.” |
| --- | --- |

c)

Beteckning c ska ersättas med följande:

”c)   fullt tillträde till accessnätet: den berättigades tillträde till
  SMP-operatörens
  accessnät eller delaccessnät som tillåter att nätinfrastrukturens hela kapacitet används.”

SMP-operatörens

| ”d) | Beteckning d ska ersättas med följande:
  d)   delat tillträde till accessnätet: den berättigades tillträde till
  SMP-operatörens
  accessnät eller delaccessnät som tillåter att en viss del av nätinfrastrukturens kapacitet, såsom en del av frekvensen eller motsvarande, används.” |
| --- | --- |

”d)

Beteckning d ska ersättas med följande:

d)   delat tillträde till accessnätet: den berättigades tillträde till
  SMP-operatörens
  accessnät eller delaccessnät som tillåter att en viss del av nätinfrastrukturens kapacitet, såsom en del av frekvensen eller motsvarande, används.”

SMP-operatörens

| e) | I del A ska punkterna 1, 2 och 3 ersättas med följande:






  ”1. | Delar av nät till vilka tillträde erbjuds omfattar i synnerhet följande delar och lämpliga tillhörande faciliteter:






  a) | Fullt tillträde till accessnät (fullständigt och delat). |
| --- | --- | --- | --- |

e)

I del A ska punkterna 1, 2 och 3 ersättas med följande:

”1.

Delar av nät till vilka tillträde erbjuds omfattar i synnerhet följande delar och lämpliga tillhörande faciliteter:

a)

Fullt tillträde till accessnät (fullständigt och delat).

| b) | Fullt tillträde till delaccessnät (fullständigt och delat), inbegripet, i förekommande fall, tillträde till
  nätkomponenter som inte är aktiva för idrifttagande av
  stamnät. |
| --- | --- |

b)

Fullt tillträde till delaccessnät (fullständigt och delat), inbegripet, i förekommande fall, tillträde till
  nätkomponenter som inte är aktiva för idrifttagande av
  stamnät.

nätkomponenter som inte är aktiva för idrifttagande av

| c) | I tillämpliga fall, tillträde till ledningar som möjliggör idrifttagandet av accessnät. |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, tillträde till ledningar som möjliggör idrifttagandet av accessnät.

| 2. | Information om de fysiska platserna för tillträde, inbegripet kopplingsskåp och överföringsramar, tillgängliga accessnät, delaccessnät och stamnät i bestämda delar av nätet och, i förekommande fall, information om var ledningar är lokaliserade och om tillgängligheten inuti ledningar. |
| --- | --- |

2.

Information om de fysiska platserna för tillträde, inbegripet kopplingsskåp och överföringsramar, tillgängliga accessnät, delaccessnät och stamnät i bestämda delar av nätet och, i förekommande fall, information om var ledningar är lokaliserade och om tillgängligheten inuti ledningar.

| 3. | Tekniska villkor i samband med tillträde till och användning av accessnät och delaccessnät, inklusive de tekniska egenskaperna hos den tvinnade parkabeln och/eller nätet med optisk fiber och/eller motsvarande, kabeldistributörerna och de tillhörande faciliteterna samt, i förekommande fall, tekniska villkor beträffande tillträde till ledningar.” |
| --- | --- |

3.

Tekniska villkor i samband med tillträde till och användning av accessnät och delaccessnät, inklusive de tekniska egenskaperna hos den tvinnade parkabeln och/eller nätet med optisk fiber och/eller motsvarande, kabeldistributörerna och de tillhörande faciliteterna samt, i förekommande fall, tekniska villkor beträffande tillträde till ledningar.”

| f) | I del B ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Information om
  SMP-operatörens
  relevanta befintliga anläggningar eller utrustningsplatser och planerad uppdatering av dessa” (26). |
| --- | --- | --- |

f)

I del B ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

Information om
  SMP-operatörens
  relevanta befintliga anläggningar eller utrustningsplatser och planerad uppdatering av dessa” (26).

SMP-operatörens

26

Artikel 3

Artikel 3

Ändringar av direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet)

Ändringar av

Direktiv 2002/20/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Följande definition ska även gälla:
  allmän auktorisation: en rättslig ram som upprättats av en medlemsstat för att säkerställa rättigheter för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster och genom vilken det fastställs sektorsspecifika skyldigheter som kan gälla för alla eller vissa typer av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i enlighet med det här direktivet.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2.2 ska ersättas med följande:

”2.   Följande definition ska även gälla:

allmän auktorisation: en rättslig ram som upprättats av en medlemsstat för att säkerställa rättigheter för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster och genom vilken det fastställs sektorsspecifika skyldigheter som kan gälla för alla eller vissa typer av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster i enlighet med det här direktivet.”

| 2. | I artikel 3.2 ska följande stycke läggas till:




  ”Företag som tillhandahåller gränsöverskridande elektroniska kommunikationstjänster till företag som är belägna i flera medlemsstater ska inte vara skyldiga att lämna in mer än ett anmälningsförfarande per berörd medlemsstat.” |
| --- | --- |

2.

2.

I artikel 3.2 ska följande stycke läggas till:

I artikel 3.2 ska följande stycke läggas till:

”Företag som tillhandahåller gränsöverskridande elektroniska kommunikationstjänster till företag som är belägna i flera medlemsstater ska inte vara skyldiga att lämna in mer än ett anmälningsförfarande per berörd medlemsstat.”

”Företag som tillhandahåller gränsöverskridande elektroniska kommunikationstjänster till företag som är belägna i flera medlemsstater ska inte vara skyldiga att lämna in mer än ett anmälningsförfarande per berörd medlemsstat.”

| 3. | Artikel 5 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 5


  Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer

  1.   Medlemsstaterna ska underlätta nyttjandet av radiofrekvenser som faller under allmän auktorisation.
  Vid behov får
  medlemsstaterna bevilja individuella nyttjanderätter i syfte att






  — | undvika skadlig störning, |
| --- | --- | --- |

3.

3.

Artikel 5 ska ersättas med följande:

”Artikel 5

Artikel 5

Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer

Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer

1.   Medlemsstaterna ska underlätta nyttjandet av radiofrekvenser som faller under allmän auktorisation.
  Vid behov får
  medlemsstaterna bevilja individuella nyttjanderätter i syfte att

Vid behov får

—

undvika skadlig störning,

| — | säkerställa tjänsternas tekniska kvalitet, |
| --- | --- |

—

säkerställa tjänsternas tekniska kvalitet,

| — | garantera en effektiv spektrumanvändning, eller |
| --- | --- |

—

garantera en effektiv spektrumanvändning, eller

| — | uppfylla andra mål av allmänt intresse som medlemsstaterna fastställt i enlighet med gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

uppfylla andra mål av allmänt intresse som medlemsstaterna fastställt i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

2.   Om individuella rättigheter måste beviljas för nyttjandet av radiofrekvenser och nummer ska medlemsstaterna på begäran bevilja företag sådana rättigheter för tillhandahållandet av nät eller tjänster enligt den allmänna auktorisation som avses i artikel 3, om detta inte strider mot bestämmelserna i artikel 6, artikel 7 och artikel 11.1 c i det här direktivet eller andra bestämmelser som ska säkerställa att dessa resurser används på ett effektivt sätt i enlighet med direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Utan att det påverkar de särskilda kriterier och förfaranden som medlemsstaterna antagit för att bevilja nyttjanderätter till radiofrekvenser för leverantörer av innehåll i radio- och tv-sändningar för att verka för de mål som avser allmänintressena i enlighet med gemenskapslagstiftningen, ska nyttjanderätterna till radiofrekvenser och nummer beviljas genom öppna, objektiva, icke-diskriminerande och proportionella förfaranden med god insyn och, i fråga om radiofrekvenser, i enlighet med bestämmelserna i artikel 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). Ett undantag från kravet på öppna förfaranden kan tillämpas om det krävs att man beviljar leverantörerna av innehållstjänster för radio- eller tv-sändning individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser för att uppnå ett mål av allmänt intresse som medlemsstaterna fastställt i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Medlemsstaterna ska vid beviljandet av nyttjanderätten ange om denna kan överlåtas av rättsinnehavaren och på vilka villkor denna kan överlåtas. I fråga om radiofrekvenser ska sådana bestämmelser vara förenliga med
  artiklarna 9 och 9b
  i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

artiklarna 9 och 9b

Om en medlemsstat beviljar nyttjanderätter för en viss tid ska giltighetstiden vara skälig för den ifrågavarande tjänsten med tanke på det eftersträvade målet
  , och behovet av en tillräckligt lång avskrivningsperiod för investeringarna ska i detta sammanhang beaktas
  .

, och behovet av en tillräckligt lång avskrivningsperiod för investeringarna ska i detta sammanhang beaktas

När individuella nyttjanderätter
  till radiofrekvenser beviljas för ▐tio år
  eller längre
  och inte får överlåtas eller hyras ut mellan företagen enligt artikel 9b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ▐ska den behöriga nationella myndigheten
  se till att
  kriterierna
  för att bevilja individuella nyttjanderätter fortsätter att gälla och respekteras under den tid tillståndet gäller,
  särskilt vid motiverad begäran från rättsinnehavaren. Om
  dessa kriterier
  inte längre är tillämpliga ska den individuella nyttjanderätten ändras till en allmän auktorisation för användningen av radiofrekvenser
  , förutsatt att detta meddelats i förväg och efter en rimlig tidsfrist,
  eller kunna överföras eller hyras ut mellan företag i enlighet med artikel 9b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

När individuella nyttjanderätter

eller längre

se till att

för att bevilja individuella nyttjanderätter fortsätter att gälla och respekteras under den tid tillståndet gäller,

dessa kriterier

, förutsatt att detta meddelats i förväg och efter en rimlig tidsfrist,

3.   Beslut om beviljande av nyttjanderätt ska fattas, meddelas och offentliggöras så snart som möjligt, för nummer som har tilldelats för särskilda ändamål i den nationella nummerplanen inom tre veckor och för radiofrekvenser som har tilldelats för att användas av elektroniska kommunikationstjänster i den nationella frekvensplanen inom sex veckor, efter det att fullständig ansökan mottagits av den nationella regleringsmyndigheten. Denna senare tidsgräns får inte hindra tillämpningen av internationella avtal om användning av radiofrekvenser eller positioner i omloppsbanor.

4.   När beslut har fattats, efter samråd med berörda parter i enlighet med artikel 6 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), om att nyttjanderätter till nummer av exceptionellt ekonomiskt värde ska beviljas genom konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden får medlemsstaterna förlänga maximiperioden tre veckor med högst ytterligare tre veckor.

När det gäller konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden för radiofrekvenser ska artikel 7 tillämpas.

5.   Medlemsstaterna får inte begränsa antalet nyttjanderätter som ska beviljas annat än när detta är nödvändigt för att garantera en effektiv användning av radiofrekvenser i enlighet med artikel 7.

6.   De behöriga nationella myndigheterna ska säkerställa att radiofrekvenserna används effektivt i enlighet med artiklarna 8.2 och 9.2 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). De ska säkerställa att konkurrensen inte snedvrids av någon överlåtelse eller ackumulering av nyttjanderätter till radiofrekvenser. För detta ändamål får medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder, som t.ex. att minska, återkalla eller tvinga fram en försäljning av en nyttjanderätt för radiofrekvenser.”

| 4. | Artikel 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Den allmänna auktorisationen för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster samt nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer får endast omfattas av de villkor som är upptagna i bilaga I. Sådana villkor ska vara icke-diskriminerande, proportionella och öppet redovisade och ska i fråga om nyttjanderätter för radiofrekvenser vara förenliga med artikel 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).” |
| --- | --- | --- |

4.

4.

Artikel 6 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Den allmänna auktorisationen för tillhandahållande av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster samt nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer får endast omfattas av de villkor som är upptagna i bilaga I. Sådana villkor ska vara icke-diskriminerande, proportionella och öppet redovisade och ska i fråga om nyttjanderätter för radiofrekvenser vara förenliga med artikel 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

| b) | I punkt 2 ska orden ”artiklarna 16, 17, 18 och 19 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)” ersättas med ”artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska orden ”artiklarna 16, 17, 18 och 19 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)” ersättas med ”artikel 17 i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster)”.

| c) | I punkt 3 ska ordet ”bilaga” ersättas med ”bilaga I”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 3 ska ordet ”bilaga” ersättas med ”bilaga I”.

| 5. | Artikel 7 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ändras på följande sätt:






  i) | Inledningsfrasen ska ersättas med följande:
  ”1.   Om en medlemsstat överväger huruvida den ska begränsa det antal nyttjanderätter som ska beviljas till radiofrekvenser eller huruvida den ska förlänga befintliga rättigheters giltighet på annat sätt än i enlighet med de villkor som anges i dessa rättigheter, ska den bland annat” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

5.

Artikel 7 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ändras på följande sätt:

i)

Inledningsfrasen ska ersättas med följande:

”1.   Om en medlemsstat överväger huruvida den ska begränsa det antal nyttjanderätter som ska beviljas till radiofrekvenser eller huruvida den ska förlänga befintliga rättigheters giltighet på annat sätt än i enlighet med de villkor som anges i dessa rättigheter, ska den bland annat”

| ii) | Led c ska ersättas med följande:






  ”c) | offentliggöra alla beslut om att begränsa beviljandet av nyttjanderätter eller om att förlänga nyttjanderätter och ange skälen för detta,” |
| --- | --- | --- |

ii)

Led c ska ersättas med följande:

”c)

offentliggöra alla beslut om att begränsa beviljandet av nyttjanderätter eller om att förlänga nyttjanderätter och ange skälen för detta,”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Om beviljandet av nyttjanderätter till radiofrekvenser måste begränsas ska medlemsstaterna bevilja sådana rättigheter på grundval av objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella urvalskriterier. För urvalskriterierna ska vederbörlig vikt fästas vid huruvida målen i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) och kraven i artikel 9 i samma direktiv har uppnåtts.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Om beviljandet av nyttjanderätter till radiofrekvenser måste begränsas ska medlemsstaterna bevilja sådana rättigheter på grundval av objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella urvalskriterier. För urvalskriterierna ska vederbörlig vikt fästas vid huruvida målen i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) och kraven i artikel 9 i samma direktiv har uppnåtts.”

| c) | I punkt 5 ska ”artikel 9” ersättas med ”artikel 9b”. |
| --- | --- |

c)

I punkt 5 ska ”artikel 9” ersättas med ”artikel 9b”.

| 6. | Artikel 10 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1, 2 och 3 ska ersättas med följande:
  ”1.   De nationella regleringsmyndigheterna ska i enlighet med artikel 11 övervaka och kontrollera att företagen uppfyller de villkor som gäller för den allmänna auktorisationen eller nyttjanderätterna och de särskilda skyldigheter som anges i artikel 6.2.
  De nationella regleringsmyndigheterna ska ha befogenhet att kräva att de företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster som omfattas av den allmänna auktorisationen eller som har nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer, tillhandahåller alla de uppgifter som anges i artikel 11 och som krävs för att kontrollera att företaget uppfyller de villkor som gäller för den allmänna auktorisationen eller nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2.
  2.   Om en nationell regleringsmyndighet finner att ett företag inte uppfyller ett eller flera av villkoren för den allmänna auktorisationen eller nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2, ska den underrätta företaget om detta och ge företaget möjlighet att inom en rimlig tidsperiod inkomma med synpunkter.
  3.   Den berörda myndigheten ska ha befogenhet att kräva att den överträdelse som avses i punkt 2 upphör, antingen omedelbart eller inom en rimlig tidsperiod, och ska vidta lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa att villkoren uppfylls.
  Medlemsstaterna ska i detta syfte ge de berörda myndigheterna befogenheter att








  a) | vid behov införa
  avskräckande
  ekonomiska sanktioner
  , som får inbegripa återkommande retroaktiva sanktioner, och |
| --- | --- | --- | --- |

6.

6.

Artikel 10 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1, 2 och 3 ska ersättas med följande:

”1.   De nationella regleringsmyndigheterna ska i enlighet med artikel 11 övervaka och kontrollera att företagen uppfyller de villkor som gäller för den allmänna auktorisationen eller nyttjanderätterna och de särskilda skyldigheter som anges i artikel 6.2.

De nationella regleringsmyndigheterna ska ha befogenhet att kräva att de företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster som omfattas av den allmänna auktorisationen eller som har nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer, tillhandahåller alla de uppgifter som anges i artikel 11 och som krävs för att kontrollera att företaget uppfyller de villkor som gäller för den allmänna auktorisationen eller nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2.

2.   Om en nationell regleringsmyndighet finner att ett företag inte uppfyller ett eller flera av villkoren för den allmänna auktorisationen eller nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2, ska den underrätta företaget om detta och ge företaget möjlighet att inom en rimlig tidsperiod inkomma med synpunkter.

3.   Den berörda myndigheten ska ha befogenhet att kräva att den överträdelse som avses i punkt 2 upphör, antingen omedelbart eller inom en rimlig tidsperiod, och ska vidta lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa att villkoren uppfylls.

Medlemsstaterna ska i detta syfte ge de berörda myndigheterna befogenheter att

a)

a)

vid behov införa
  avskräckande
  ekonomiska sanktioner
  , som får inbegripa återkommande retroaktiva sanktioner, och

avskräckande

, som får inbegripa återkommande retroaktiva sanktioner, och

| b) | föreskriva att tillhandahållandet av en tjänst eller en uppsättning tjänster som skulle medföra en avsevärd snedvridning av konkurrensen ska upphöra eller senareläggas tills de tillträdesskyldigheter fullgörs som införts efter en marknadsanalys i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)
  . |
| --- | --- |

b)

b)

föreskriva att tillhandahållandet av en tjänst eller en uppsättning tjänster som skulle medföra en avsevärd snedvridning av konkurrensen ska upphöra eller senareläggas tills de tillträdesskyldigheter fullgörs som införts efter en marknadsanalys i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)
  .

föreskriva att tillhandahållandet av en tjänst eller en uppsättning tjänster som skulle medföra en avsevärd snedvridning av konkurrensen ska upphöra eller senareläggas tills de tillträdesskyldigheter fullgörs som införts efter en marknadsanalys i enlighet med artikel 16 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)

Företaget ska genast informeras om åtgärderna och motiven för dessa
  ,
  och det ska fastställas en rimlig tidsfrist för företaget för att efterleva åtgärden.”

,

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:
  ”4.   Utan hinder av bestämmelserna i punkterna 2 och 3 ska medlemsstaterna ge den berörda myndigheten befogenheter att vid behov införa ekonomiska sanktioner mot företag om de underlåter att lämna information i enlighet med de skyldigheter som införs enligt artikel 11.1 a eller b i detta direktiv och artikel 9 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) inom en rimlig tidsfrist som ska fastställas av den nationella regleringsmyndigheten.” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.   Utan hinder av bestämmelserna i punkterna 2 och 3 ska medlemsstaterna ge den berörda myndigheten befogenheter att vid behov införa ekonomiska sanktioner mot företag om de underlåter att lämna information i enlighet med de skyldigheter som införs enligt artikel 11.1 a eller b i detta direktiv och artikel 9 i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet) inom en rimlig tidsfrist som ska fastställas av den nationella regleringsmyndigheten.”

| c) | Punkt 5 ska ersättas med följande:
  ”5.   Om villkoren för den allmänna auktorisationen, nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2 allvarligt eller upprepat åsidosätts, och om åtgärder enligt punkt 3 i den här artikeln i syfte att säkerställa efterlevnad inte gett resultat, får den nationella regleringsmyndigheten hindra ett företag från att fortsätta att tillhandahålla elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster eller tillfälligt upphäva eller återkalla nyttjanderätterna. Sanktioner och påföljder som är effektiva, proportionella och avskräckande får tillämpas för en period som motsvarar överträdelsens varaktighet, även om överträdelsen i efterhand har korrigerats.” |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 ska ersättas med följande:

”5.   Om villkoren för den allmänna auktorisationen, nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2 allvarligt eller upprepat åsidosätts, och om åtgärder enligt punkt 3 i den här artikeln i syfte att säkerställa efterlevnad inte gett resultat, får den nationella regleringsmyndigheten hindra ett företag från att fortsätta att tillhandahålla elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster eller tillfälligt upphäva eller återkalla nyttjanderätterna. Sanktioner och påföljder som är effektiva, proportionella och avskräckande får tillämpas för en period som motsvarar överträdelsens varaktighet, även om överträdelsen i efterhand har korrigerats.”

| d) | Punkt 6 ska ersättas med följande:
  ”6.   Om den berörda myndigheten har bevis för att uppfyllandet av villkoren för den allmänna auktorisationen, nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2 brister och det utgör ett direkt och allvarligt hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa, eller kommer att orsaka allvarliga ekonomiska eller operativa problem för andra leverantörer eller användare av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster eller andra användare av radiospektrumet, får den trots bestämmelserna i punkterna 2, 3 och 5 i den här artikeln vidta brådskande provisoriska åtgärder för att åtgärda problemet innan den fattar ett slutligt beslut. Det berörda företaget ska därefter ges en rimlig möjlighet att lämna synpunkter och föreslå åtgärder. I förekommande fall får den berörda myndigheten bekräfta de provisoriska åtgärderna, vilka ska vara giltiga under högst tre månader men under omständigheter då efterlevnadsåtgärderna ännu inte har avslutats får utsträckas till att gälla under ytterligare en period om högst tre månader.” |
| --- | --- |

d)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Om den berörda myndigheten har bevis för att uppfyllandet av villkoren för den allmänna auktorisationen, nyttjanderätterna eller de särskilda skyldigheter som avses i artikel 6.2 brister och det utgör ett direkt och allvarligt hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller folkhälsa, eller kommer att orsaka allvarliga ekonomiska eller operativa problem för andra leverantörer eller användare av elektroniska kommunikationsnät eller kommunikationstjänster eller andra användare av radiospektrumet, får den trots bestämmelserna i punkterna 2, 3 och 5 i den här artikeln vidta brådskande provisoriska åtgärder för att åtgärda problemet innan den fattar ett slutligt beslut. Det berörda företaget ska därefter ges en rimlig möjlighet att lämna synpunkter och föreslå åtgärder. I förekommande fall får den berörda myndigheten bekräfta de provisoriska åtgärderna, vilka ska vara giltiga under högst tre månader men under omständigheter då efterlevnadsåtgärderna ännu inte har avslutats får utsträckas till att gälla under ytterligare en period om högst tre månader.”

| 7. | Artikel 11.1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led a ska ersättas med följande:






  ”a) | systematisk kontroll eller kontroll i enskilda fall, av att villkoren 1 och 2 i del A, villkoren 2 och 6 i del B samt villkoren 2 och 7 i del C i bilaga I, samt de skyldigheter som avses i artikel 6.2, är uppfyllda,” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

7.

Artikel 11.1 ska ändras på följande sätt:

a)

Led a ska ersättas med följande:

”a)

systematisk kontroll eller kontroll i enskilda fall, av att villkoren 1 och 2 i del A, villkoren 2 och 6 i del B samt villkoren 2 och 7 i del C i bilaga I, samt de skyldigheter som avses i artikel 6.2, är uppfyllda,”

| b) | I led b ska ordet ”bilaga” ersättas med ”bilaga I”. |
| --- | --- |

b)

I led b ska ordet ”bilaga” ersättas med ”bilaga I”.

| c) | Följande led ska läggas till:






  ”g) | skyddande av en effektiv användning och säkerställande av en ändamålsenlig förvaltning av radiofrekvenser, |
| --- | --- | --- |

c)

Följande led ska läggas till:

”g)

skyddande av en effektiv användning och säkerställande av en ändamålsenlig förvaltning av radiofrekvenser,

| h) | utvärdering av sådan framtida utveckling av nät och tjänster som kan påverka de grossisttjänster som gjorts tillgängliga för konkurrenter.” |
| --- | --- |

h)

utvärdering av sådan framtida utveckling av nät och tjänster som kan påverka de grossisttjänster som gjorts tillgängliga för konkurrenter.”

| d) | Andra stycket ska ersättas med följande:
  ”De uppgifter som avses i leden a, b, e, f, g och h i det första stycket får inte begäras in före ett marknadstillträde eller som villkor för detta.” |
| --- | --- |

d)

Andra stycket ska ersättas med följande:

”De uppgifter som avses i leden a, b, e, f, g och h i det första stycket får inte begäras in före ett marknadstillträde eller som villkor för detta.”

| 8. | ”Artikel 14 ska ersättas med följande:

  Artikel 14


  Ändring av rättigheter och skyldigheter

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att rättigheter, villkor och förfaranden avseende allmänna auktorisationer och nyttjanderätter eller rättigheter att installera faciliteter endast ändras i sakligt motiverade fall och på ett proportionellt sätt, i tillämpliga fall med beaktande av de särskilda villkor som är tillämpliga på överföring av rättigheter att utnyttja radiofrekvenser. Utom i de fall då ändringarna är obetydliga och har överenskommits med innehavaren av rättigheterna eller den allmänna auktorisationen, ska anmälan om avsikten att företa sådana ändringar göras på lämpligt sätt och berörda parter, inbegripet användare och konsumenter, ska få en tillräcklig tidsfrist om minst fyra veckor, utom i undantagsfall, för att kunna lämna sina synpunkter på de föreslagna ändringarna.
  2.   Medlemsstaterna ska inte begränsa eller återkalla rättigheter att installera faciliteter eller rättigheter att utnyttja radiofrekvenser före utgången av den tidsperiod för vilken de tilldelats utom när detta är berättigat och sker i enlighet med bilaga I och relevanta nationella bestämmelser om kompensation för återkallande av rättigheter.” |
| --- | --- |

8.

8.

”Artikel 14 ska ersättas med följande:

Artikel 14

Artikel 14

Ändring av rättigheter och skyldigheter

Ändring av rättigheter och skyldigheter

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att rättigheter, villkor och förfaranden avseende allmänna auktorisationer och nyttjanderätter eller rättigheter att installera faciliteter endast ändras i sakligt motiverade fall och på ett proportionellt sätt, i tillämpliga fall med beaktande av de särskilda villkor som är tillämpliga på överföring av rättigheter att utnyttja radiofrekvenser. Utom i de fall då ändringarna är obetydliga och har överenskommits med innehavaren av rättigheterna eller den allmänna auktorisationen, ska anmälan om avsikten att företa sådana ändringar göras på lämpligt sätt och berörda parter, inbegripet användare och konsumenter, ska få en tillräcklig tidsfrist om minst fyra veckor, utom i undantagsfall, för att kunna lämna sina synpunkter på de föreslagna ändringarna.

2.   Medlemsstaterna ska inte begränsa eller återkalla rättigheter att installera faciliteter eller rättigheter att utnyttja radiofrekvenser före utgången av den tidsperiod för vilken de tilldelats utom när detta är berättigat och sker i enlighet med bilaga I och relevanta nationella bestämmelser om kompensation för återkallande av rättigheter.”

| 9. | Artikel 15.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all relevant information om rättigheter, villkor, förfaranden, administrativa avgifter, avgifter och beslut som rör allmänna auktorisationer, nyttjanderätter och rättighet att installera faciliteter offentliggörs och hålls aktuell på ett lämpligt sätt så att alla berörda parter lätt kan få tillgång till informationen.” |
| --- | --- |

9.

9.

Artikel 15.1 ska ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att all relevant information om rättigheter, villkor, förfaranden, administrativa avgifter, avgifter och beslut som rör allmänna auktorisationer, nyttjanderätter och rättighet att installera faciliteter offentliggörs och hålls aktuell på ett lämpligt sätt så att alla berörda parter lätt kan få tillgång till informationen.”

| 10. | I artikel 17 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:
  ”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9a i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ska medlemsstaterna anpassa de allmänna auktorisationer och enskilda nyttjanderätter som gäller den 31 december 2009, till artiklarna 5, 6 och 7 och bilaga I i detta direktiv senast två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.
  2.   Om tillämpningen av punkt 1 innebär en inskränkning av de rättigheter eller en utvidgning av de skyldigheter som gäller enligt redan befintliga allmänna auktorisationer och enskilda nyttjanderätter, får medlemsstaterna förlänga giltighetstiden för dessa auktorisationer och rättigheter till senast den 30 september 2012, under förutsättning att andra företags rättigheter enligt gemenskapslagstiftningen inte påverkas av detta. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om sådana förlängningar och motivera dem.” |
| --- | --- |

10.

10.

I artikel 17 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 9a i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet) ska medlemsstaterna anpassa de allmänna auktorisationer och enskilda nyttjanderätter som gäller den 31 december 2009, till artiklarna 5, 6 och 7 och bilaga I i detta direktiv senast två år efter det att detta direktiv har trätt i kraft.

2.   Om tillämpningen av punkt 1 innebär en inskränkning av de rättigheter eller en utvidgning av de skyldigheter som gäller enligt redan befintliga allmänna auktorisationer och enskilda nyttjanderätter, får medlemsstaterna förlänga giltighetstiden för dessa auktorisationer och rättigheter till senast den 30 september 2012, under förutsättning att andra företags rättigheter enligt gemenskapslagstiftningen inte påverkas av detta. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om sådana förlängningar och motivera dem.”

| 11. | Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv. |
| --- | --- |

11.

11.

Bilagan ska ändras i enlighet med bilagan till detta direktiv.

Artikel 4

Artikel 4

Upphävande

Upphävande

Förordning (EG) nr 2887/2000 ska upphöra att gälla.

Artikel 5

Artikel 5

Införlivande

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska senast
  ...

   (27) anta och offentliggöra de lagar, förordningar och administrativa bestämmelser som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

...

27

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med
  ...

   (28).

...

28

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 6

Artikel 6

Ikraftträdande

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 7

Artikel 7

Adressater

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 224, 30.8.2008, s. 50.

1

(2)  EUT C 257, 9.10.2008, s. 51.

2

(3)  Europaparlamentets yttrande av den 24 september 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 16 februari 2009 (
  EUT C 103 E, 5.5.2009, s. 1
  ) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 6 maj 2009.

3

16 februari 2009

EUT C 103 E, 5.5.2009, s. 1

6 maj 2009

(4)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 33.

4

(5)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 7.

5

(6)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 21.

6

(7)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

7

(8)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

8

(9)  EUT L ...

9

(10)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10.

10

(11)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 1.

11

(12)  

  EGT L 198, 27.7.2002, s. 49.

12

EGT L 198, 27.7.2002, s. 49.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 460/2004 (EUT L 77, 13.3.2004, s. 1).

13

(14)  
  Kommissionens rekommendation av den 11 februari 2003 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät (EUT L 114, 8.5.2003, s. 45).

14

Kommissionens rekommendation av den 11 februari 2003 om relevanta produkt- och tjänstemarknader inom området elektronisk kommunikation vilka kan komma i fråga för förhandsreglering enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät (EUT L 114, 8.5.2003, s. 45).

(15)  EGT L 336, 30.12.2000, s. 4.

15

(16)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

16

(17)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.”

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 av den ... [om inrättande av
  organet för europeiska
  regleringsmyndigheter för
  elektronisk (Berec) kommunikation och byrån
  ].”

18

organet för europeiska

elektronisk (Berec) kommunikation och byrån

(19)  EGT L 198, 27.7.2002, s. 49.”

19

(20)  Datum för införlivande av detta direktiv.

20

detta

(21)  Datum för införlivande av detta direktiv.

21

detta

(22)  Tidsfristen för införlivande av detta direktiv.

22

detta

(23)  EGT L 24, 30.1.1998, s. 1.

23

(24)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.”

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 av den ... [om inrättande av
  ett organ för europeiska
  regleringsmyndigheter för
  elektronisk kommunikation (Berec) och byrån
  ].”

25

ett organ för europeiska

elektronisk kommunikation (Berec) och byrån

(26)  
  Tillgången till denna information kan begränsas till att endast omfatta berörda parter, med hänsyn till farhågor beträffande den allmänna säkerheten.”

26

Tillgången till denna information kan begränsas till att endast omfatta berörda parter, med hänsyn till farhågor beträffande den allmänna säkerheten.”

(27)  
  18 månader från dagen för ändringsaktens antagande.

27

18 månader från dagen för ändringsaktens antagande.

(28)  
  En dag efter det datum som anges i första stycket.

28

En dag efter det datum som anges i första stycket.

Onsdag 6 maj 2009BILAGA

Bilagan till direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 1 ska ersättas med följande rubrik:
  ”Villkoren i denna bilaga utgör en uttömmande förteckning över villkor som får knytas till allmänna auktorisationer (del A), nyttjanderätter till radiofrekvenser (del B) och nyttjanderätter till nummer (del C) enligt artiklarna 6.1 och 11.1 a, inom de begränsningar som anges i artiklarna 5, 6, 7, 8 och 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).” |
| --- | --- |

1.

Punkt 1 ska ersättas med följande rubrik:

”Villkoren i denna bilaga utgör en uttömmande förteckning över villkor som får knytas till allmänna auktorisationer (del A), nyttjanderätter till radiofrekvenser (del B) och nyttjanderätter till nummer (del C) enligt artiklarna 6.1 och 11.1 a, inom de begränsningar som anges i artiklarna 5, 6, 7, 8 och 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

| 2. | Del A ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 4 ska ersättas med följande:






  ”4. | Slutanvändares tillträde till nummer i den nationella nummerplanen, nummer från det europeiska nummerutrymmet och den allmänna internationella frisamtalstjänsten samt, när detta är tekniskt och ekonomiskt genomförbart, från andra medlemsstaters nummerplaner, och villkor i enlighet med direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Del A ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.

Slutanvändares tillträde till nummer i den nationella nummerplanen, nummer från det europeiska nummerutrymmet och den allmänna internationella frisamtalstjänsten samt, när detta är tekniskt och ekonomiskt genomförbart, från andra medlemsstaters nummerplaner, och villkor i enlighet med direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster).”

| b) | Punkt 7 ska ersättas med följande:






  ”7. | Skydd av personuppgifter och privatliv som är specifikt för sektorn för elektronisk kommunikation i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (direktivet om privatliv och elektronisk kommunikation) (1). |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 7 ska ersättas med följande:

”7.

Skydd av personuppgifter och privatliv som är specifikt för sektorn för elektronisk kommunikation i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG (direktivet om privatliv och elektronisk kommunikation) (1).

| c) | Punkt 8 ska ersättas med följande:






  ”8. | Konsumentskyddsbestämmelser som är specifika för sektorn för elektronisk kommunikation, inbegripet villkor enligt direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och villkor om tillgång för användare med funktionshinder enligt artikel 7 i det direktivet.” |
| --- | --- | --- |

c)

Punkt 8 ska ersättas med följande:

”8.

Konsumentskyddsbestämmelser som är specifika för sektorn för elektronisk kommunikation, inbegripet villkor enligt direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster) och villkor om tillgång för användare med funktionshinder enligt artikel 7 i det direktivet.”

| d) | I punkt 11 ska orden ”direktiv 97/66/EG” ersättas med ”direktiv 2002/58/EG”. |
| --- | --- |

d)

I punkt 11 ska orden ”direktiv 97/66/EG” ersättas med ”direktiv 2002/58/EG”.

| e) | Följande punkt ska läggas till:






  ”11a. | Villkor för användning för meddelanden från offentliga myndigheter till allmänheten för att varna för överhängande hot och lindra konsekvenserna av stora katastrofer.” |
| --- | --- | --- |

e)

Följande punkt ska läggas till:

”11a.

Villkor för användning för meddelanden från offentliga myndigheter till allmänheten för att varna för överhängande hot och lindra konsekvenserna av stora katastrofer.”

| f) | Punkt 12 ska ersättas med följande:






  ”12. | Villkor för användning vid stora katastrofer eller nationella nödsituationer för att trygga kommunikationen mellan larmtjänster och myndigheter.” |
| --- | --- | --- |

f)

Punkt 12 ska ersättas med följande:

”12.

Villkor för användning vid stora katastrofer eller nationella nödsituationer för att trygga kommunikationen mellan larmtjänster och myndigheter.”

| g) | Punkt 16 ska ersättas med följande:






  ”16. | Säkerhet för allmänna nät mot otillåtet tillträde i enlighet med direktiv 2002/58/EG (direktivet om privatliv och elektronisk kommunikation).” |
| --- | --- | --- |

g)

Punkt 16 ska ersättas med följande:

”16.

Säkerhet för allmänna nät mot otillåtet tillträde i enlighet med direktiv 2002/58/EG (direktivet om privatliv och elektronisk kommunikation).”

| h) | Följande punkt ska läggas till:






  ”19. | Insynsskyldigheter för leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster som tillhandahålls via offentliga kommunikationsnät och som är tillgängliga för allmänheten,
  vars syfte är
  att säkerställa uppkoppling mellan användare, i enlighet med de mål och principer som fastställs i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), offentliggörande av alla villkor som begränsar tillträde till och/eller användning av tjänster och tillämpningar om sådana villkor tillåts av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen samt,
  om
  det är nödvändigt och proportionerligt, tillgång för de nationella regleringsmyndigheterna till sådana uppgifter som de behöver för att kunna kontrollera att offentliggörandet är korrekt.” |
| --- | --- | --- |

h)

Följande punkt ska läggas till:

”19.

Insynsskyldigheter för leverantörer av elektroniska kommunikationstjänster som tillhandahålls via offentliga kommunikationsnät och som är tillgängliga för allmänheten,
  vars syfte är
  att säkerställa uppkoppling mellan användare, i enlighet med de mål och principer som fastställs i artikel 8 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), offentliggörande av alla villkor som begränsar tillträde till och/eller användning av tjänster och tillämpningar om sådana villkor tillåts av medlemsstaterna i enlighet med gemenskapslagstiftningen samt,
  om
  det är nödvändigt och proportionerligt, tillgång för de nationella regleringsmyndigheterna till sådana uppgifter som de behöver för att kunna kontrollera att offentliggörandet är korrekt.”

| 3. | Del B ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Skyldighet att tillhandahålla en tjänst eller använda en typ av teknik för vilken nyttjanderätt till frekvensen har beviljats, i förekommande fall inbegripet krav på täckning och kvalitet.” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Del B ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.

Skyldighet att tillhandahålla en tjänst eller använda en typ av teknik för vilken nyttjanderätt till frekvensen har beviljats, i förekommande fall inbegripet krav på täckning och kvalitet.”

| b) | Punkt 2 ska ersättas med följande:






  ”2. | Faktiskt och effektivt utnyttjande av frekvenserna i enlighet med direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.

Faktiskt och effektivt utnyttjande av frekvenserna i enlighet med direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

| c) | Följande punkt ska läggas till:






  ”9. | Skyldigheter som särskilt avser utnyttjande av radiofrekvenser i experimentsyfte.” |
| --- | --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”9.

Skyldigheter som särskilt avser utnyttjande av radiofrekvenser i experimentsyfte.”

| 4. | I del C ska punkt 1 ersättas med följande:






  ”1. | Angivande av den tjänst som numret ska användas för, inbegripet varje krav som ställs för tillhandahållandet av tjänsten och, för att undvika oklarheter, taxeprinciper och maximipriser vilka kan gälla särskilda nummerserier i syfte att säkra skyddet av konsumenterna i enlighet med artikel 8.4b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).” |
| --- | --- | --- |

4.

I del C ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.

Angivande av den tjänst som numret ska användas för, inbegripet varje krav som ställs för tillhandahållandet av tjänsten och, för att undvika oklarheter, taxeprinciper och maximipriser vilka kan gälla särskilda nummerserier i syfte att säkra skyddet av konsumenterna i enlighet med artikel 8.4b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).”

---

(1)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.”

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/309 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/309

---

Onsdag 6 maj 2009Organet för europeiska regleringsmyndigheter för telekommunikationer (Berec) och byrån ***II

P6_TA(2009)0362

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av gruppen av europeiska regleringsmyndigheter för telekommunikationer (Gert) (16498/1/2008 – C6-0067/2009 – 2007/0249(COD))

2010/C 212 E/42

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (16498/1/2008 – C6-0067/2009),

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2007)0699),

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (KOM(2008)0720),

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0271/2009),

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, 24.9.2008, P6_TA(2008)0450.

---

Onsdag 6 maj 2009P6_TC2-COD(2007)0249

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av organet för europeiska regleringsmyndigheter för elektronisk kommunikation (Berec) och byrån

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid andra behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 1211/2009.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/310 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/310

---

Onsdag 6 maj 2009Frekvensband som ska reserveras för mobilkommunikation ***I

P6_TA(2009)0363

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen (KOM(2008)0762 – C6-0452/2008 – 2008/0214(COD))

2010/C 212 E/43

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0762),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0452/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0276/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 6 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0214

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av rådets direktiv 87/372/EEG om vilka frekvensband som skall reserveras för det samordnade införandet av allmänt tillgänglig, alleuropeisk, cellulär, digital, landbaserad mobilkommunikation inom gemenskapen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten direktiv 2009/114/EG.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/311 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/311

---

Onsdag 6 maj 2009Likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse ***I

P6_TA(2009)0364

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av direktiv 86/613/EEG (KOM(2008)0636 – C6-0341/2008 – 2008/0192(COD))

2010/C 212 E/44

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0636),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 141.3 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0341/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för rättsliga frågor (A6-0258/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 6 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0192

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av den Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 141.3,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (4), ska principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare eller medhjälpare vid utövandet av sådan verksamhet tillämpas i medlemsstaterna. När det gäller egenföretagare och medhjälpande makar har direktiv 86/613/EEG inte varit särskilt effektivt och dess tillämpningsområde behöver ses över, eftersom könsdiskriminering och trakasserier också förekommer på andra områden än inom lönearbetet. För tydlighetens skull bör direktiv 86/613/EEG ersättas med det här direktivet. |
| --- | --- |

(1)

Enligt rådets direktiv 86/613/EEG av den 11 december 1986 om tillämpningen av principen om likabehandling av kvinnor och män med egen rörelse, bland annat jordbruk, samt om skydd för kvinnor med egen rörelse under havandeskap och moderskap (4), ska principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare eller medhjälpare vid utövandet av sådan verksamhet tillämpas i medlemsstaterna. När det gäller egenföretagare och medhjälpande makar har direktiv 86/613/EEG inte varit särskilt effektivt och dess tillämpningsområde behöver ses över, eftersom könsdiskriminering och trakasserier också förekommer på andra områden än inom lönearbetet. För tydlighetens skull bör direktiv 86/613/EEG ersättas med det här direktivet.

| (2) | I sitt meddelande av den 1 mars 2006 - En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (5) anger kommissionen att den vill försöka förbättra samhällsstyrningen för jämställdhet genom att se över den gällande jämställdhetslagstiftning i EU som inte omfattas av 2005 års omarbetning i syfte att vid behov uppdatera, modernisera och omarbeta den. Direktiv 86/613/EEG omfattades inte av omarbetningen. |
| --- | --- |

(2)

I sitt meddelande av den 1 mars 2006 - En färdplan för jämställdhet 2006-2010 (5) anger kommissionen att den vill försöka förbättra samhällsstyrningen för jämställdhet genom att se över den gällande jämställdhetslagstiftning i EU som inte omfattas av 2005 års omarbetning i syfte att vid behov uppdatera, modernisera och omarbeta den. Direktiv 86/613/EEG omfattades inte av omarbetningen.

| (3) | I sina slutsatser av den 5 och 6 december 2007,”God balans mellan kvinnors och mäns roller vad avser arbete, tillväxt och social sammanhållning” (6) uppmanade rådet kommissionen att överväga behovet av att se över ║ direktiv 86/613/EEG för att se till att rättigheterna vid föräldraskap för egenföretagare och deras medhjälpande makar tillgodoses. |
| --- | --- |

(3)

I sina slutsatser av den 5 och 6 december 2007,”God balans mellan kvinnors och mäns roller vad avser arbete, tillväxt och social sammanhållning” (6) uppmanade rådet kommissionen att överväga behovet av att se över ║ direktiv 86/613/EEG för att se till att rättigheterna vid föräldraskap för egenföretagare och deras medhjälpande makar tillgodoses.

| (4) | Europaparlamentet har upprepade gånger uppmanat kommissionen att se över direktiv 86/613/EEG särskilt för att
  öka skyddet för kvinnliga egenföretagare under havandeskap och moderskap och
  förbättra situationen för makar som är medhjälpare i
  jordbruks-, hantverks- och handelsföretag samt i små och medelstora företag och fria yrken
  . |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentet har upprepade gånger uppmanat kommissionen att se över direktiv 86/613/EEG särskilt för att
  öka skyddet för kvinnliga egenföretagare under havandeskap och moderskap och
  förbättra situationen för makar som är medhjälpare i
  jordbruks-, hantverks- och handelsföretag samt i små och medelstora företag och fria yrken
  .

| (5) | Europaparlamentet föreslog i sin resolution av den 21 februari 1997 om situationen för medhjälpande makor och makar till egna företagare (7) att registrering av medhjälpande makor och makar ska bli obligatorisk för att därmed göra dem till synliga arbetstagare och att medlemsstaterna måste garantera dessa möjlighet att ansluta sig till försäkringssystem för egenföretagare som täcker sjukdom, invaliditet och ålderdom. |
| --- | --- |

(5)

Europaparlamentet föreslog i sin resolution av den 21 februari 1997 om situationen för medhjälpande makor och makar till egna företagare (7) att registrering av medhjälpande makor och makar ska bli obligatorisk för att därmed göra dem till synliga arbetstagare och att medlemsstaterna måste garantera dessa möjlighet att ansluta sig till försäkringssystem för egenföretagare som täcker sjukdom, invaliditet och ålderdom.

| (6) | I sitt meddelande En förnyad social agenda: Möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa (8) har kommissionen bekräftat behovet av göra något åt den bristande jämställdheten inom eget företagande och förbättra möjligheterna att förena privatliv och yrkesliv. |
| --- | --- |

(6)

I sitt meddelande En förnyad social agenda: Möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa (8) har kommissionen bekräftat behovet av göra något åt den bristande jämställdheten inom eget företagande och förbättra möjligheterna att förena privatliv och yrkesliv.

| (7) | Det finns redan ett antal rättsakter om tillämpning av principen om likabehandling som även omfattar egenföretagare, särskilt rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet i fråga om social trygghet (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (10). Det här direktivet bör därför inte vara tillämpligt på de områden som redan omfattas av andra direktiv. |
| --- | --- |

(7)

Det finns redan ett antal rättsakter om tillämpning av principen om likabehandling som även omfattar egenföretagare, särskilt rådets direktiv 79/7/EEG av den 19 december 1978 om successivt genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet i fråga om social trygghet (9) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (10). Det här direktivet bör därför inte vara tillämpligt på de områden som redan omfattas av andra direktiv.

| (8) | Föreliggande direktiv bör vara tillämpligt på egenföretagare och medhjälpande makar, eftersom båda deltar i företagets verksamhet. |
| --- | --- |

(8)

Föreliggande direktiv bör vara tillämpligt på egenföretagare och medhjälpande makar, eftersom båda deltar i företagets verksamhet.

| (9) | Medhjälpande makar bör ges en klart definierad yrkesstatus och deras rättigheter bör fastställas. |
| --- | --- |

(9)

Medhjälpande makar bör ges en klart definierad yrkesstatus och deras rättigheter bör fastställas.

| (10) | Direktivet bör inte vara tillämpligt på de områden som omfattas av andra direktiv om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män, framför allt rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om
  genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (11)
  . Särskilt kommer artikel 5 i direktiv 2004/113/EG att fortsätta gälla för avtal om försäkringar och andra finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(10)

Direktivet bör inte vara tillämpligt på de områden som omfattas av andra direktiv om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män, framför allt rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om
  genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (11)
  . Särskilt kommer artikel 5 i direktiv 2004/113/EG att fortsätta gälla för avtal om försäkringar och andra finansiella tjänster.

| (11) | För att förhindra könsdiskriminering bör detta direktiv tillämpas på såväl direkt som indirekt diskriminering. Trakasserier och sexuella trakasserier bör betraktas som diskriminering och bör därför förbjudas. |
| --- | --- |

(11)

För att förhindra könsdiskriminering bör detta direktiv tillämpas på såväl direkt som indirekt diskriminering. Trakasserier och sexuella trakasserier bör betraktas som diskriminering och bör därför förbjudas.

| (12) | Enligt artikel 141.4 i fördraget får medlemsstaterna behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att bedriva en yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. I princip bör dessa åtgärder
  , i form av positiv särbehandling,
  som syftar till att jämställdhet införs i praktiken inte anses bryta mot den rättsliga principen om likabehandling av kvinnor och män. |
| --- | --- |

(12)

Enligt artikel 141.4 i fördraget får medlemsstaterna behålla eller besluta om åtgärder som rör särskilda förmåner för att göra det lättare för det underrepresenterade könet att bedriva en yrkesverksamhet eller för att förebygga eller kompensera nackdelar i yrkeskarriären. I princip bör dessa åtgärder
  , i form av positiv särbehandling,
  som syftar till att jämställdhet införs i praktiken inte anses bryta mot den rättsliga principen om likabehandling av kvinnor och män.

| (13) | När det gäller eget företagande betyder principen om likabehandling att det inte får förekomma någon diskriminering när det gäller att starta,
  driva,
  utrusta eller utöka en affärsverksamhet eller någon annan form av egen rörelse. |
| --- | --- |

(13)

När det gäller eget företagande betyder principen om likabehandling att det inte får förekomma någon diskriminering när det gäller att starta,
  driva,
  utrusta eller utöka en affärsverksamhet eller någon annan form av egen rörelse.

| (14) | Det måste slås fast att ingen diskriminering på grundval av civilstånd eller annan familjeställning får förekomma med avseende på villkoren för att starta ett bolag mellan makar eller
  mellan
  personer som likställs med makar i nationell lagstiftning.
  För tillämpningen av detta direktiv bör begreppen ”civilstånd” och ”familjeföretag” tolkas mot bakgrund av erkännandet av personer som likställs med makar i EG-domstolens domar. |
| --- | --- |

(14)

Det måste slås fast att ingen diskriminering på grundval av civilstånd eller annan familjeställning får förekomma med avseende på villkoren för att starta ett bolag mellan makar eller
  mellan
  personer som likställs med makar i nationell lagstiftning.
  För tillämpningen av detta direktiv bör begreppen ”civilstånd” och ”familjeföretag” tolkas mot bakgrund av erkännandet av personer som likställs med makar i EG-domstolens domar.

| (15) | Med hänsyn till sin arbetsinsats i familjeföretaget bör medhjälpande makar ha rätt till en lika hög nivå på det sociala skyddet som egenföretagare ▐, på samma villkor som egenföretagare ▐. Medlemsstaterna bör åläggas att vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra ett sådant val. Nivån på det sociala skyddet för ▐ medhjälpande makar
  bör
  under alla omständigheter stå i proportion till deras deltagande i familjeföretagets verksamhet. |
| --- | --- |

(15)

Med hänsyn till sin arbetsinsats i familjeföretaget bör medhjälpande makar ha rätt till en lika hög nivå på det sociala skyddet som egenföretagare ▐, på samma villkor som egenföretagare ▐. Medlemsstaterna bör åläggas att vidta nödvändiga åtgärder för att möjliggöra ett sådant val. Nivån på det sociala skyddet för ▐ medhjälpande makar
  bör
  under alla omständigheter stå i proportion till deras deltagande i familjeföretagets verksamhet.

| (16) | Med hänsyn till att graviditet innebär ekonomisk och fysisk sårbarhet för egenföretagare och medhjälpande makar måste de ha rätt till mammaledighet, varav en del bör vara obligatorisk. Medlemsstaterna kommer att behålla sina befogenheter att fastställa avgiftsnivåerna och detaljbestämma förmåner och utbetalningar, förutsatt att miniminormerna i direktivet följs. Med hänsyn till den särskilda situationen för egenföretagare och medhjälpande makar bör de själva fatta det slutgiltiga beslutet om de vill ta ut mammaledighet eller inte. |
| --- | --- |

(16)

Med hänsyn till att graviditet innebär ekonomisk och fysisk sårbarhet för egenföretagare och medhjälpande makar måste de ha rätt till mammaledighet, varav en del bör vara obligatorisk. Medlemsstaterna kommer att behålla sina befogenheter att fastställa avgiftsnivåerna och detaljbestämma förmåner och utbetalningar, förutsatt att miniminormerna i direktivet följs. Med hänsyn till den särskilda situationen för egenföretagare och medhjälpande makar bör de själva fatta det slutgiltiga beslutet om de vill ta ut mammaledighet eller inte.

| (17) | Med hänsyn till den särskilda situationen för egenföretagare bör kvinnliga egenföretagare och medhjälpande makar så vitt möjligt
  , förutom ekonomisk ersättning,
  ha möjlighet att välja ▐ en tillfällig ersättare under mammaledigheten. |
| --- | --- |

(17)

Med hänsyn till den särskilda situationen för egenföretagare bör kvinnliga egenföretagare och medhjälpande makar så vitt möjligt
  , förutom ekonomisk ersättning,
  ha möjlighet att välja ▐ en tillfällig ersättare under mammaledigheten.

| (18) | För att säkra den långsiktiga ekonomiska stabiliteten för de sociala modellerna i EU har det blivit nödvändigt att förbättra välfärdssystemens ändamålsenlighet och effektivitet bl.a. genom bättre incitament, bättre administration och utvärdering och prioritering av utgiftsprogrammen. ▐ |
| --- | --- |

(18)

För att säkra den långsiktiga ekonomiska stabiliteten för de sociala modellerna i EU har det blivit nödvändigt att förbättra välfärdssystemens ändamålsenlighet och effektivitet bl.a. genom bättre incitament, bättre administration och utvärdering och prioritering av utgiftsprogrammen. ▐

| (19) | Den som har utsatts för könsdiskriminering bör tillförsäkras ett ändamålsenligt rättsskydd. För ett effektivare skydd bör föreningar, organisationer och andra juridiska personer ges befogenhet att, på det sätt medlemsstaterna bestämmer, engagera sig antingen på den utsatta personens vägnar eller för att stödja personen, utan att detta påverkar tillämpningen av de nationella regler som rör ombud och försvar vid domstol. |
| --- | --- |

(19)

Den som har utsatts för könsdiskriminering bör tillförsäkras ett ändamålsenligt rättsskydd. För ett effektivare skydd bör föreningar, organisationer och andra juridiska personer ges befogenhet att, på det sätt medlemsstaterna bestämmer, engagera sig antingen på den utsatta personens vägnar eller för att stödja personen, utan att detta påverkar tillämpningen av de nationella regler som rör ombud och försvar vid domstol.

| (20) | Skyddet
  av egenföretagare och medhjälpande makar
  mot könsdiskriminering bör stärkas genom att det i varje medlemsstat inrättas ett ▐ organ med behörighet att analysera problemen, undersöka tänkbara lösningar och ge praktiskt stöd till personer som utsätts för diskriminering. ▐ |
| --- | --- |

(20)

Skyddet
  av egenföretagare och medhjälpande makar
  mot könsdiskriminering bör stärkas genom att det i varje medlemsstat inrättas ett ▐ organ med behörighet att analysera problemen, undersöka tänkbara lösningar och ge praktiskt stöd till personer som utsätts för diskriminering. ▐

| (21) | Eftersom målen för detta direktiv, att säkra en enhetlig och hög nivå på skyddet mot diskriminering i alla medlemsstater, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna med hänsyn till de stora skillnaderna i skyddsnivån, och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål, |
| --- | --- |

(21)

Eftersom målen för detta direktiv, att säkra en enhetlig och hög nivå på skyddet mot diskriminering i alla medlemsstater, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna med hänsyn till de stora skillnaderna i skyddsnivån, och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Detta direktiv lägger grunden för genomförande i medlemsstaterna av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare eller medhjälpare vid utövandet av sådan verksamhet på de områden som inte omfattas av direktiven 2006/54/EG och 79/7/EEG.

2.   Detta direktiv omfattar egenföretagare och medhjälpande makar.

3.   Genomförandet av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster ska även fortsättningsvis omfattas av direktiv 2004/113/EG.

Artikel 2

Definitioner

║ I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)   egenföretagare: alla som utför förvärvsarbete för egen räkning i enlighet med nationell lagstiftning, inklusive jordbrukare
  ,
  fria yrkesutövare
  , hantverkare, affärsinnehavare samt personer inom små och medelstora företag
  .

b)   ”medhjälpande makar”: egenföretagares makar eller personer som likställs med makar i nationell lagstiftning, som inte är anställda eller delägare och som vanligtvis i enlighet med nationell lagstiftning deltar i egenföretagarens verksamhet och utför samma arbetsuppgifter eller arbetar som medhjälpare.

c)   ”direkt diskriminering”: när en person på grund av kön behandlas mindre förmånligt än en annan person behandlas, har behandlats eller skulle ha behandlats i en jämförbar situation.

d)   ”indirekt diskriminering”: när en skenbart neutral bestämmelse eller ett skenbart neutralt kriterium eller förfaringssätt särskilt missgynnar personer av ett visst kön jämfört med personer av det andra könet, om inte bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet objektivt kan motiveras av ett berättigat mål, och medlen för att uppnå detta mål är lämpliga och nödvändiga.

e)   ”trakasserier”: när ett oönskat beteende som har samband med en persons kön förekommer och syftar till eller leder till att personens värdighet kränks och att en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas.

f)   ”sexuella trakasserier”: när någon form av oönskat verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell natur förekommer som syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks, särskilt när en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas.

Artikel 3

Familjeföretag

Medlemsstaterna ska se till att det inte förekommer någon diskriminering på grund av civilstånd eller familjeställning när det gäller villkoren för att starta ett företag mellan makar eller mellan personer som likställs med makar i den nationella lagstiftningen. Alla bolag som startas tillsammans av makar eller personer som likställs med makar i den nationella lagstiftningen ska erkännas som ”familjeföretag”. Erkännandet av personer som likställs med makar ska grundas på relevanta domar från EG-domstolen.

Artikel 4

Principen om likabehandling

1.   Principen om likabehandling betyder att det inte får förekomma någon som helst diskriminering på grund av kön, vare sig direkt eller indirekt, särskilt med hänvisning till äktenskaplig status eller familjestatus, speciellt när det gäller upprättande,
  drift,
  utrustning eller utökning av affärsverksamhet eller igångsättning eller utökning av någon annan form av självständig verksamhet.

2.   Trakasserier och sexuella trakasserier ska betraktas som diskriminering på grund av kön och ska därför vara förbjudna. Det förhållandet att en person avvisar eller låter bli att reagera mot ett sådant beteende får inte ligga till grund för ett beslut som gäller denna person.

3.   En föreskrift att diskriminera personer på grund av könstillhörighet ska anses utgöra diskriminering.

Artikel 5

Positiv särbehandling ║

I syfte att säkerställa fullständig jämställdhet mellan kvinnor och män i praktiken får principen om likabehandling inte hindra en medlemsstat från att behålla eller besluta om särskilda åtgärder för att förhindra eller kompensera könsrelaterat missgynnande
  , vilka exempelvis kan vara att främja kvinnligt egenföretagande
  .

Artikel 6

Bildande av bolag

Utan att det påverkar de särskilda villkor för tillgång till vissa aktiviteter som gäller lika för bägge könen ska medlemsstaterna vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att villkoren för att bilda ett bolag mellan makar eller
  mellan
  personer som likställs med makar i nationell lagstiftning inte är mer restriktiva än för att bilda ett bolag mellan andra personer.

Artikel 7

Socialt skydd för medhjälpande makar och personer som likställs med makar

Medlemsstaterna ska vidta åtgärder för att se till att medhjälpande makar
  och personer som likställs med makar
  omfattas av en minst lika god skyddsnivå som egenföretagare på samma villkor som de som gäller för egenföretagare.
  Om de utökade förmånerna inte är obligatoriska enligt lagstiftningen i en viss medlemsstat ska de beviljas efter ansökan från en medhjälpande make/maka eller en person som likställs med makar.

Dessa åtgärder ska garantera medhjälpande makar oberoende anslutning till de befintliga sociala trygghetssystemen för egenföretagare vid sjukdom, invaliditet och ålderdom, förutsatt att de betalar till dessa system på samma sätt som egenföretagarna, även om detta innebär att kostnaderna beräknas schablonmässigt.

De sociala avgifterna för de medhjälpande makarna ska vara avdragsgilla vid beskattning som utgifter för verksamheten, precis som den faktiska lön som utgår till makan eller maken, förutsatt att tjänsterna har utförts och att det handlar om en normal lön för den typen av tjänster.

Artikel 8

Mammaledighet

1.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att kvinnliga egenföretagare och medhjälpande makar ▐ har rätt till
  en
  mammaledighet som
  är anpassad efter deras särskilda behov. De ska själva välja hur lång mammaledigheten ska vara, förutsatt att den sammanlagda perioden inte överstiger den period som anges i rådets direktiv 92/85/EEG (12).

2.   För att garantera att de personer som avses i punkt 1 utövar sina rättigheter enligt denna artikel ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att se till att de får skälig ersättning under mammaledigheten.

3.   Den ersättning som avses i punkt 2 ska anses skälig om den garanterar minst minimilön i den utsträckning en sådan föreskrivs i den nationella lagstiftningen eller minst samma inkomst som vederbörande skulle ha uppburit vid arbetsuppehåll av hälsoskäl, eller om detta inte är tillämpligt, en likvärdig ersättning som är fastställd i nationell lagstiftning, med förbehåll för ett eventuellt ersättningstak som fastställts i nationell lagstiftning
  , men som inte får ge upphov till någon form av diskriminering
  .

4.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att kvinnliga egenföretagare och medhjälpande makar ▐ har tillgång till tjänster som tillhandahåller en tillfällig ersättare, eller till befintliga nationella sociala tjänster,
  utöver
  den i punkt 2 föreskrivna ersättningen.

Artikel 9

Erkännande av medhjälpande makars arbete

Medlemsstaterna ska förplikta sig att undersöka under vilka förhållanden erkännandet av medhjälpande makars arbete kan främjas och mot bakgrund av denna undersökning överväga lämpliga åtgärder för att underlätta ett sådant erkännande.

Artikel 10

Tillvaratagande av rättigheter

1.   Medlemsstaterna ska se till att alla som anser sig ha lidit förlust eller skada på grund av att principen om likabehandling inte har tillämpats på dem har tillgång till
  effektiva
  rättsliga eller administrativa förfaranden, inklusive förlikningsförfaranden när medlemsstaten anser detta lämpligt, för att säkerställa efterlevnaden av skyldigheterna enligt detta direktiv, även efter det att den situation i vilken diskrimineringen uppges ha förekommit har upphört.

2.   Medlemsstaterna ska se till att föreningar, organisationer eller andra juridiska personer som enligt de kriterier som anges i den nationella lagstiftningen har ett berättigat intresse av att säkerställa att bestämmelserna i detta direktiv efterlevs, på den klagande personens vägnar eller för att stödja denne och med hans eller hennes tillstånd får delta i de rättsliga eller administrativa förfaranden som är tillgängliga för att säkerställa efterlevnaden av skyldigheterna enligt detta direktiv.

3.   Punkterna 1 och 2 ska inte påverka tillämpningen av nationella regler om tidsfrister för att väcka talan som rör principen om likabehandling.

Artikel 11

Kompensation eller gottgörelse

Medlemsstaterna ska i sina nationella rättsordningar införa nödvändiga bestämmelser för att säkerställa en faktisk och effektiv kompensation eller gottgörelse, enligt vad medlemsstaterna bestämmer, för den förlust eller skada som lidits av den person som drabbats av diskriminering i den mening som avses i detta direktiv, på ett sätt som är avskräckande och står i proportion till den skada som lidits. Sådan kompensation eller gottgörelse ska inte begränsas av ett förutbestämt tak.

Artikel 12

Organ för likabehandling

1.   Medlemsstaterna ska utse och genomföra de nödvändiga förberedelserna för ett ║ organ för främjande, analys och kontroll av samt till stöd för likabehandling av alla personer utan könsdiskriminering. Detta organ kan vara en del av de myndigheter som på nationell nivå har till uppgift att tillvarata de mänskliga rättigheterna eller enskildas rättigheter eller att genomföra principen om likabehandling.

2.   Medlemsstaterna ska se till att behörigheten för
  det
  organ som avses i punkt 1 omfattar följande:

| a) | Att på ett oberoende sätt bistå personer som utsatts för diskriminering genom att driva klagomål om diskriminering, utan att det påverkar rättigheterna för de personer som har blivit diskriminerade eller för föreningar, organisationer eller andra juridiska personer som avses i artikel 10.2. |
| --- | --- |

a)

Att på ett oberoende sätt bistå personer som utsatts för diskriminering genom att driva klagomål om diskriminering, utan att det påverkar rättigheterna för de personer som har blivit diskriminerade eller för föreningar, organisationer eller andra juridiska personer som avses i artikel 10.2.

| b) | Att genomföra oberoende undersökningar om diskriminering. |
| --- | --- |

b)

Att genomföra oberoende undersökningar om diskriminering.

| c) | Att offentliggöra oberoende rapporter om och lämna rekommendationer i frågor som rör sådan diskriminering. |
| --- | --- |

c)

Att offentliggöra oberoende rapporter om och lämna rekommendationer i frågor som rör sådan diskriminering.

| d) | Att på lämplig nivå utbyta tillgänglig information med motsvarande organ på europeisk nivå, exempelvis med det europeiska jämställdhetsinstitutet. |
| --- | --- |

d)

Att på lämplig nivå utbyta tillgänglig information med motsvarande organ på europeisk nivå, exempelvis med det europeiska jämställdhetsinstitutet.

Artikel 13

Integrering av ett jämställdhetsperspektiv

Medlemsstaterna ska aktivt ta hänsyn till målet att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män när de utarbetar och genomför lagar och andra författningar samt politiska beslut eller riktlinjer och verksamhet på de områden som avses i detta direktiv.

Artikel 14

Spridning av information

Medlemsstaterna skall se till att på lämpligt sätt
  , bland annat via Internet,
  och på hela sitt territorium informera berörda personer om de bestämmelser som antas enligt detta direktiv och om relevanta bestämmelser som redan gäller.

Artikel 15

Skyddsnivå

Genomförandet av detta direktiv får under inga omständigheter utgöra skäl för att inskränka det skydd mot diskriminering som redan finns i medlemsstaterna på de områden som omfattas av detta direktiv.

Artikel 16

Rapporter

1.   Medlemsstaterna ska senast ... (13) till kommissionen lämna all tillgänglig information om tillämpningen av detta direktiv.

Kommissionen ska utarbeta en sammanfattande rapport som ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet senast ... (14). Vid behov ska rapporten åtföljas av förslag till ändringar av detta direktiv.

2.   Kommissionen ska i sin rapport ta hänsyn till synpunkter från berörda partner.

Artikel 17

Översyn

Senast ... (15) ska kommissionen se över tillämpningen av detta direktiv och föreslå ändringar, om den anser att sådana behövs.

Artikel 18

Genomförande

1.   Medlemsstaterna ska senast ... (16) sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texterna till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och bestämmelserna i detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   
  Den frist som avses i punkt 1 får, om
  särskilda
  svårigheter kräver det
  , ║ förlängas till ...
   (17)

3.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 19

Minimikrav

Medlemsstaterna får införa eller behålla bestämmelser som är mer fördelaktiga för skyddet av principen om likabehandling än de som anges i detta direktiv.

Artikel 20

Upphävande

Från och med ... (16) ska direktiv 86/613/EEG upphöra att gälla.

Artikel 21

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 22

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 24 mars 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

Yttrande av den 24 mars 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT).

(2)  EUT C [...], [...], s. [...].

2

(3)  Parlamentets ståndpunkt av den 6 maj 2009.

3

Parlamentets ståndpunkt av den 6 maj 2009.

(4)  EGT L 359, 19.12.1986, s. 56.

4

(5)  KOM(2006)0092.

5

(6)  Dokument SOC 385.

6

(7)  

  EGT C 85, 17.3.1997, s. 186

  .

7

EGT C 85, 17.3.1997, s. 186

(8)  KOM(2008)0412.

8

(9)  EGT L 6, 10.1.1979, s. 24.

9

(10)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

10

(11)  
  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

11

EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(12)  

  EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

12

EGT L 348, 28.11.1992, s. 1.

(13)  
  Fyra år efter antagandet av detta direktiv.

13

Fyra år

(14)  
  Fem år efter antagandet av detta direktiv.

14

Fem år

(15)  
  Sex år efter antagandet av detta direktiv
  .

15

Sex år efter antagandet av detta direktiv

(16)  Två år efter antagandet av detta direktiv.

16

Två år efter antagandet av detta direktiv

(17)  Tre år efter antagandet av detta direktiv.

17

Tre år efter antagandet av detta direktiv

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/320 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/320

---

Onsdag 6 maj 2009Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ***I

P6_TA(2009)0365

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2008)0867 – C6-0518/2008 – 2008/0267(COD))

2010/C 212 E/45

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0867),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 159.3 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0518/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för regional utveckling (A6-0242/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Onsdag 6 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0267

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av förordning (EG) nr 1927/2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 546/2009.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/321 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/321

---

Onsdag 6 maj 2009Program för att bidra till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet ***I

P6_TA(2009)0366

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet (KOM(2009)0035 – C6-0049/2009 – 2009/0010(COD))

2010/C 212 E/46

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0035),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 156 och 175.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0049/2009),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för regional utveckling (A6-0261/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas resolutionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas resolutionen.

| 3. | Europaparlamentet anser att det referensbelopp som anges i lagstiftningsförslaget är förenligt med den fleråriga budgetramen såsom denna har setts över. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det referensbelopp som anges i lagstiftningsförslaget är förenligt med den fleråriga budgetramen såsom denna har setts över.

| 4. | Parlamentet påminner om att man måste undvika alla omfördelningar som kan få negativa konsekvenser för andra politikområden inom EU genom att leda till en minskning av de tilldelade anslagen. |
| --- | --- |

4.

Parlamentet påminner om att man måste undvika alla omfördelningar som kan få negativa konsekvenser för andra politikområden inom EU genom att leda till en minskning av de tilldelade anslagen.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att det årliga beloppet kommer att fastställas inom det årliga budgetförfarandet, i enlighet med bestämmelserna i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att det årliga beloppet kommer att fastställas inom det årliga budgetförfarandet, i enlighet med bestämmelserna i punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1).

| 6. | Europaparlamentet noterar att lagstiftningsförfarandet nu kan slutföras, eftersom en överenskommelse om finansieringen av programmet har nåtts. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att lagstiftningsförfarandet nu kan slutföras, eftersom en överenskommelse om finansieringen av programmet har nåtts.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

Onsdag 6 maj 2009P6_TC1-COD(2009)0010

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av ett program för hjälp till ekonomisk återhämtning genom finansiellt stöd från gemenskapen till projekt på energiområdet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 663/2009.)

Onsdag 6 maj 2009BILAGA

Angående: Förordningen om stödet enligt återhämtningsprogrammet

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

”Kommissionen understryker att energieffektivitet och förnybara energikällor är centrala prioriteringar för EU:s energipolitik, både med tanke på miljön och på försörjningstryggheten. Förordningen kommer i detta avseende att bidra till dessa prioriteringar genom att ge ett betydande stöd till projekt för vindkraft till havs.

| | Kommissionen erinrar i detta sammanhang om de många andra nya initiativ till stöd för energieffektivitet och förnybara energikällor som kommissionen särskilt föreslog i den återhämtningsplan som Europeiska rådet godkände i december 2008. Bland dessa initiativ återfinns följande: |
| --- | --- |

Kommissionen erinrar i detta sammanhang om de många andra nya initiativ till stöd för energieffektivitet och förnybara energikällor som kommissionen särskilt föreslog i den återhämtningsplan som Europeiska rådet godkände i december 2008. Bland dessa initiativ återfinns följande:

| | En ändring av Eruf-förordningen för att medge investeringar uppgående till 8 miljarder euro i energieffektivitet och förnybara energikällor för bostäder i alla medlemsstater. Ett offentligt-privat partnerskap om ett initiativ för ’europeiska energieffektiva byggnader’ för att främja miljöteknik och utveckling av energieffektiva system och material i nya och renoverade byggnader. Det beräknade anslaget för denna åtgärd uppgår till 1 miljard euro: 500 miljoner euro från nuvarande budget för EG:s sjunde ramprogram för åren 2010–2013 och 500 miljoner från näringslivet. EG:s och Europeiska investeringsbankens (EIB) initiativ ’EU:s initiativ för finansiering av hållbar energi’. Det syftar till att möjliggöra investeringar i projekt som rör energieffektivitet och förnybara energikällor i tätorter. Kommissionen finansierar en mekanism för tekniskt stöd från programmet Intelligent energi för Europa (årligt anslag på 15 miljoner euro för 2009). Denna mekanism som förvaltas av EIB, kommer att underlätta tillgången till lån från denna bank med betydande hävstångseffekter. |
| --- | --- |

En ändring av Eruf-förordningen för att medge investeringar uppgående till 8 miljarder euro i energieffektivitet och förnybara energikällor för bostäder i alla medlemsstater. Ett offentligt-privat partnerskap om ett initiativ för ’europeiska energieffektiva byggnader’ för att främja miljöteknik och utveckling av energieffektiva system och material i nya och renoverade byggnader. Det beräknade anslaget för denna åtgärd uppgår till 1 miljard euro: 500 miljoner euro från nuvarande budget för EG:s sjunde ramprogram för åren 2010–2013 och 500 miljoner från näringslivet. EG:s och Europeiska investeringsbankens (EIB) initiativ ’EU:s initiativ för finansiering av hållbar energi’. Det syftar till att möjliggöra investeringar i projekt som rör energieffektivitet och förnybara energikällor i tätorter. Kommissionen finansierar en mekanism för tekniskt stöd från programmet Intelligent energi för Europa (årligt anslag på 15 miljoner euro för 2009). Denna mekanism som förvaltas av EIB, kommer att underlätta tillgången till lån från denna bank med betydande hävstångseffekter.

| | EU:s institutionella investerare – under ledning av EIB – har infört en marknadsorienterad aktiefond som fått namnet Marguerite: europeiska fonden 2020 för energi, klimatförändringar och infrastruktur. Denna fond kommer att göra investeringar på områdena energi och klimatförändringar (transeuropeiska energinät, hållbar energiproduktion, förnybara energikällor, ny teknik, energieffektiva investeringar, försörjningstrygghet och miljöinfrastruktur). Kommissionen stöder detta initiativ. |
| --- | --- |

EU:s institutionella investerare – under ledning av EIB – har infört en marknadsorienterad aktiefond som fått namnet Marguerite: europeiska fonden 2020 för energi, klimatförändringar och infrastruktur. Denna fond kommer att göra investeringar på områdena energi och klimatförändringar (transeuropeiska energinät, hållbar energiproduktion, förnybara energikällor, ny teknik, energieffektiva investeringar, försörjningstrygghet och miljöinfrastruktur). Kommissionen stöder detta initiativ.

Dessutom kommer kommissionen före utgången av november 2009 att lägga fram översynen av handlingsplanen för energieffektivitet på begäran av rådet (slutsatser från Europeiska rådets möte i mars 2009) och av Europaparlamentet (resolution P6_TA(2009)0064).

Experterna är eniga om att energieffektivitet är det billigaste tillgängliga alternativet när det gäller att minska utsläppen av växthusgaser. Före november 2009 kommer kommissionen att lämna en detaljerad analys av hindren för ökade investeringar i energieffektivitet. Den kommer framför allt att undersöka om det finns behov av ökade finansiella incitament i form av lågräntelån och/eller bidrag, hur EU:s budget skulle kunna användas för detta ändamål och, om så är lämpligt, kommer kommissionen att bland annat inbegripa ytterligare medel för finansiering av energieffektivitet i EU:s nya instrument för energitrygghet och energiinfrastruktur som ska läggas fram 2010.

När kommissionen ser över handlingsplanen för energieffektivitet ska kommissionen fästa särskild uppmärksamhet vid energieffektivitetens grannskapsdimension. Kommissionen ska analysera hur finansiella och regleringsmässiga incitament kan ges till grannländer så att de kan öka sina investeringar i energieffektivitet.

Om kommissionen, när den 2010 rapporterar om genomförandet av förordningen enligt artikel 28 i denna, skulle finna att det är omöjligt att före utgången av 2010 göra åtaganden för en del av de medel som planeras för de projekt som förtecknas i bilagan till förordningen, kommer kommissionen, om så är lämpligt och på ett geografiskt balanserat sätt, att föreslå en ändring av förordningen för att medge finansiering av projekt inom området energieffektivitet och förnybara energikällor utöver ovan nämnda initiativ, inbegripet liknande tilldelningskriterier som de som gäller för projekten i bilagan till denna förordning.”

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/323 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/323

---

Onsdag 6 maj 2009Kapitalkravsdirektiven ***I

P6_TA(2009)0367

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG vad gäller banker anslutna till centrala kreditinstitut, vissa frågor som gäller kapitalbasen, stora exponeringar, tillsynsrutiner och krishantering (KOM(2008)0602 – C6-0339/2008 – 2008/0191(COD))

2010/C 212 E/47

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0602),

med beaktande av förslaget till kommissionens direktiv om ändring av vissa bilagor till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG med avseende på tekniska bestämmelser om riskhantering och parlamentets resolution av den 16 december 2008 i detta avseende (1),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 47.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0339/2008),

med beaktande av den utfästelse som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 29 april 2009 om att det ändrade förslaget ska godkännas i enlighet med artikel 251.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0139/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2008)0607.

---

Onsdag 6 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0191

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om ändring av direktiven 2006/48/EG, 2006/49/EG och 2007/64/EG vad gäller banker anslutna till centrala kreditinstitut, vissa frågor som gäller kapitalbasen, stora exponeringar, tillsynsrutiner och krishantering

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, direktiv 2009/111/EG.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/324 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/324

---

Onsdag 6 maj 2009Gemenskapsprogram för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision ***I

P6_TA(2009)0368

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett gemenskapsprogram till stöd för särskild verksamhet på området för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision (KOM(2009)0014 – C6-0031/2009 – 2009/0001(COD))

2010/C 212 E/48

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0014),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 95 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0031/2009),

med beaktande av de utfästelser som rådets företrädare gjorde i en skrivelse av den 6 maj 2009 om att det ändrade förslaget ska godkännas i enlighet med artikel 251.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget,

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för rättsliga frågor och budgetutskottet (A6-0246/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet anser att referensbeloppet i lagstiftningsförslaget måste rymmas inom taket för rubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2007–2013 och betonar att det årliga beloppet kommer att bestämmas inom det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att referensbeloppet i lagstiftningsförslaget måste rymmas inom taket för rubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2007–2013 och betonar att det årliga beloppet kommer att bestämmas inom det årliga budgetförfarandet i enlighet med punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1).

| 3. | Europaparlamentet anser att punkt 47 i det interinstitutionella avtalet ska tillämpas om de europeiska organ som samfinansieras genom detta ”gemenskapsprogram till stöd för särskild verksamhet på området för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision” skulle bli gemenskapsbyråer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att punkt 47 i det interinstitutionella avtalet ska tillämpas om de europeiska organ som samfinansieras genom detta ”gemenskapsprogram till stöd för särskild verksamhet på området för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision” skulle bli gemenskapsbyråer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet godkänner förklaringen som bifogas resolutionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet godkänner förklaringen som bifogas resolutionen.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

Onsdag 6 maj 2009P6_TC1-COD(2009)0001

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen 6 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2009/EG om inrättande av ett gemenskapsprogram till stöd för särskild verksamhet på området för finansiella tjänster, finansiell rapportering och revision

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första/andra behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr716/2009/EG.)

Onsdag 6 maj 2009BILAGA

Uttalande från Europaparlamentet

Den förvärrade finansiella krisen har visat att det är nödvändigt att snarast stärka konvergens och samarbete på tillsynsområdet på EU-nivå. Utvecklingen av gemensamma IT-verktyg och en gemensam tillsynskultur inom EU:s tre tillsynskommittéer CESR, CEBS och CEOIPS är två instrument för att uppnå dessa mål.

Europaparlamentet och rådet uppmanar följaktligen kommissionen att i väntan på ikraftträdandet av gemenskapsprogrammet för perioden 2010-2013 fortsätta arbetet med förslaget att tillhandahålla interimsfinansiering till EU:s tre tillsynskommittéer under 2009 genom ett beslut från kommissionen enligt följande linjer:

| — | Kommissionens interimsfinansiering för 2009 ska fastställas inom ramen för genomförandet och utvecklingen av den inre marknaden för 2009 via budgetpost 12.0201. Interimsfinansieringen kommer därför att tas från kommissionen befintliga budget, från belopp som redan anslagits av budgetmyndigheten till generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster för 2009. Finansieringsbeslutet kommer därför att få formen av ett beslut från kommissionen. |
| --- | --- |

—

Kommissionens interimsfinansiering för 2009 ska fastställas inom ramen för genomförandet och utvecklingen av den inre marknaden för 2009 via budgetpost 12.0201. Interimsfinansieringen kommer därför att tas från kommissionen befintliga budget, från belopp som redan anslagits av budgetmyndigheten till generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster för 2009. Finansieringsbeslutet kommer därför att få formen av ett beslut från kommissionen.

| — | Kommissionen kommer att tillhandahålla de tre tillsynskommittéerna begränsade åtgärdsbidrag för att finansiera i) sektorsvisa och sektorsövergripande fortbildningsprojekt utvecklade av var och en av EU:s tre tillsynskommittéer och ii) när det gäller CESR, ett specifikt IT-projekt inom ramen för systemet för utbyte av rapporter om transaktioner (TREM, Transaction Reporting Exchange Mechanism), i enlighet med direktivet om marknader för finansiella instrument (1), det vill säga utvidgningen av TREM till att också omfatta OTC-derivat. Detta är strategiska projekt som har fastställts som prioriteringar av EU:s tre tillsynskommittéer. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kommer att tillhandahålla de tre tillsynskommittéerna begränsade åtgärdsbidrag för att finansiera i) sektorsvisa och sektorsövergripande fortbildningsprojekt utvecklade av var och en av EU:s tre tillsynskommittéer och ii) när det gäller CESR, ett specifikt IT-projekt inom ramen för systemet för utbyte av rapporter om transaktioner (TREM, Transaction Reporting Exchange Mechanism), i enlighet med direktivet om marknader för finansiella instrument (1), det vill säga utvidgningen av TREM till att också omfatta OTC-derivat. Detta är strategiska projekt som har fastställts som prioriteringar av EU:s tre tillsynskommittéer.

| — | Det totala beloppet för kommissionens interimsfinansiering för 2009 kommer inte att överstiga 500 000 EUR och bör delvis täcka kostnaderna för de projekt och fortbildningar som lagts fram av EU:s tillsynskommittéer för 2009. |
| --- | --- |

—

Det totala beloppet för kommissionens interimsfinansiering för 2009 kommer inte att överstiga 500 000 EUR och bör delvis täcka kostnaderna för de projekt och fortbildningar som lagts fram av EU:s tillsynskommittéer för 2009.

Kommissionens beslut om interimsfinansiering för 2009 är berättigat på grund av de exceptionella omständigheterna till följd av den pågående finansiella krisen och eftersom det berörda gemenskapsprogrammet kommer att träda i kraft först från och med 2010. Beslutet är därför inte tänkt att utgöra prejudikat.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument (EUT L 145, 30.4.2004, s. 1).

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/326 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/326

---

Onsdag 6 maj 2009Skydd av djur vid tidpunkten för avlivning *

P6_TA(2009)0369

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (KOM(2008)0553 – C6-0451/2008 – 2008/0180(CNS))

2010/C 212 E/49

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0553),

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0451/2008),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0185/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning


  Titeln |
| Förslag till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning | Förslag till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för
  slakt och
  avlivning |
| Ändring 2 |
| Förslag till förordning


  Skäl 6 |
| (6) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har antagit två yttranden om djurskyddsaspekterna i de vanligaste systemen för bedövning och avlivning av vissa djurarter, nämligen Welfare aspects of the main systems of stunning and killing the main commercial species of animals 2004 och Welfare aspects of the main systems of stunning and killing applied to commercially farmed deer, goats, rabbits, ostriches, ducks, geese and quail 2006. Gemenskapslagstiftningen på detta område bör uppdateras med hänsyn till dessa vetenskapliga yttranden. Rekommendationerna att utfasa användningen av koldioxid av svin och fjäderfä och vattenbad för bedövning av fjäderfä togs inte med i förslaget eftersom det framgick av konsekvensanalysen att detta inte är ekonomiskt genomförbart i dagens läge i EU. Andra rekommendationer bör inte heller beaktas i denna förordning eftersom de avser tekniska parametrar som bör ingå i tillämpningsföreskrifter eller regler för god praxis. Rekommendationer för odlad fisk togs inte med i förslaget eftersom ytterligare vetenskapliga yttranden och en ekonomisk utvärdering behövdes på detta område. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning

Titeln

Förslag till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning

Förslag till rådets förordning om skydd av djur vid tidpunkten för
  slakt och
  avlivning

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 6

(6)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har antagit två yttranden om djurskyddsaspekterna i de vanligaste systemen för bedövning och avlivning av vissa djurarter, nämligen Welfare aspects of the main systems of stunning and killing the main commercial species of animals 2004 och Welfare aspects of the main systems of stunning and killing applied to commercially farmed deer, goats, rabbits, ostriches, ducks, geese and quail 2006. Gemenskapslagstiftningen på detta område bör uppdateras med hänsyn till dessa vetenskapliga yttranden. Rekommendationerna att utfasa användningen av koldioxid av svin och fjäderfä och vattenbad för bedövning av fjäderfä togs inte med i förslaget eftersom det framgick av konsekvensanalysen att detta inte är ekonomiskt genomförbart i dagens läge i EU. Andra rekommendationer bör inte heller beaktas i denna förordning eftersom de avser tekniska parametrar som bör ingå i tillämpningsföreskrifter eller regler för god praxis. Rekommendationer för odlad fisk togs inte med i förslaget eftersom ytterligare vetenskapliga yttranden och en ekonomisk utvärdering behövdes på detta område.

| (6) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har antagit två yttranden om djurskyddsaspekterna i de vanligaste systemen för bedövning och avlivning av vissa djurarter, nämligen Welfare aspects of the main systems of stunning and killing the main commercial species of animals 2004 och Welfare aspects of the main systems of stunning and killing applied to commercially farmed deer, goats, rabbits, ostriches, ducks, geese and quail 2006.
  EU:s vetenskapliga kommitté för djurs hälsa och välbefinnande (SCAHAW) antog 2001 en rapport om välbefinnande för djur som föds upp för pälsproduktion (The Welfare of Animals Kept for Fur Production), som omfattade en översyn av de avlivningsmetoder som används på pälsfarmer.
  Gemenskapslagstiftningen på detta område bör uppdateras med hänsyn till dessa vetenskapliga yttranden. Rekommendationerna att utfasa användningen av koldioxid av svin och fjäderfä och vattenbad för bedövning av fjäderfä togs inte med i förslaget eftersom det framgick av konsekvensanalysen att detta inte är ekonomiskt genomförbart i dagens läge i EU. Andra rekommendationer bör inte heller beaktas i denna förordning eftersom de avser tekniska parametrar som bör ingå i tillämpningsföreskrifter eller regler för god praxis. Rekommendationer för odlad fisk togs inte med i förslaget eftersom ytterligare vetenskapliga yttranden och en ekonomisk utvärdering behövdes på detta område. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) har antagit två yttranden om djurskyddsaspekterna i de vanligaste systemen för bedövning och avlivning av vissa djurarter, nämligen Welfare aspects of the main systems of stunning and killing the main commercial species of animals 2004 och Welfare aspects of the main systems of stunning and killing applied to commercially farmed deer, goats, rabbits, ostriches, ducks, geese and quail 2006.
  EU:s vetenskapliga kommitté för djurs hälsa och välbefinnande (SCAHAW) antog 2001 en rapport om välbefinnande för djur som föds upp för pälsproduktion (The Welfare of Animals Kept for Fur Production), som omfattade en översyn av de avlivningsmetoder som används på pälsfarmer.
  Gemenskapslagstiftningen på detta område bör uppdateras med hänsyn till dessa vetenskapliga yttranden. Rekommendationerna att utfasa användningen av koldioxid av svin och fjäderfä och vattenbad för bedövning av fjäderfä togs inte med i förslaget eftersom det framgick av konsekvensanalysen att detta inte är ekonomiskt genomförbart i dagens läge i EU. Andra rekommendationer bör inte heller beaktas i denna förordning eftersom de avser tekniska parametrar som bör ingå i tillämpningsföreskrifter eller regler för god praxis. Rekommendationer för odlad fisk togs inte med i förslaget eftersom ytterligare vetenskapliga yttranden och en ekonomisk utvärdering behövdes på detta område.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 15

| (15) | Protokollet om djurskydd och djurens välfärd betonar även behovet av respekt för rättsliga och administrativa bestämmelser och seder i medlemsstaterna, särskilt avseende religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv, vid utformningen och tillämpningen av gemenskapspolitiken bland annat avseende jordbruk och den inre marknaden. Därför är det lämpligt att förordningen inte omfattar
  kulturevenemang
  , där efterlevnaden av djurskyddskraven skulle ha en negativ effekt på själva kärnan i de berörda evenemangen. |
| --- | --- |

(15)

Protokollet om djurskydd och djurens välfärd betonar även behovet av respekt för rättsliga och administrativa bestämmelser och seder i medlemsstaterna, särskilt avseende religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv, vid utformningen och tillämpningen av gemenskapspolitiken bland annat avseende jordbruk och den inre marknaden. Därför är det lämpligt att förordningen inte omfattar
  kulturevenemang
  , där efterlevnaden av djurskyddskraven skulle ha en negativ effekt på själva kärnan i de berörda evenemangen.

| (15) | Protokollet om djurskydd och djurens välfärd betonar även behovet av respekt för rättsliga och administrativa bestämmelser och seder i medlemsstaterna, särskilt avseende religiösa riter, kulturella traditioner
  eller traditioner av religiöst ursprung
  och regionalt arv, vid utformningen och tillämpningen av gemenskapspolitiken bland annat avseende jordbruk och den inre marknaden. Därför är det lämpligt att förordningen inte omfattar
  kulturella, religiösa och traditionella evenemang,
  där efterlevnaden av djurskyddskraven skulle ha en negativ effekt på själva kärnan i de berörda evenemangen. |
| --- | --- |

(15)

Protokollet om djurskydd och djurens välfärd betonar även behovet av respekt för rättsliga och administrativa bestämmelser och seder i medlemsstaterna, särskilt avseende religiösa riter, kulturella traditioner
  eller traditioner av religiöst ursprung
  och regionalt arv, vid utformningen och tillämpningen av gemenskapspolitiken bland annat avseende jordbruk och den inre marknaden. Därför är det lämpligt att förordningen inte omfattar
  kulturella, religiösa och traditionella evenemang,
  där efterlevnaden av djurskyddskraven skulle ha en negativ effekt på själva kärnan i de berörda evenemangen.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 16

| (16) | Kulturella traditioner avser ärvda, fastställda eller sedvanliga tankemönster, handlingar eller beteendemönster, vilka i själva verket inbegriper något som förmedlats av eller förvärvats från förfäderna. De bidrar till att främja långvariga sociala band mellan generationerna. Under förutsättning att sådan verksamhet inte påverkar marknaden med animaliska produkter
  och inte syftar till produktion
  , bör
  avlivning
  av djur som sker under sådana evenemang inte omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(16)

Kulturella traditioner avser ärvda, fastställda eller sedvanliga tankemönster, handlingar eller beteendemönster, vilka i själva verket inbegriper något som förmedlats av eller förvärvats från förfäderna. De bidrar till att främja långvariga sociala band mellan generationerna. Under förutsättning att sådan verksamhet inte påverkar marknaden med animaliska produkter
  och inte syftar till produktion
  , bör
  avlivning
  av djur som sker under sådana evenemang inte omfattas av denna förordning.

| (16) | Kulturella traditioner
  eller traditioner av religiöst ursprung
  avser ärvda, fastställda eller sedvanliga tankemönster, handlingar eller beteendemönster, vilka i själva verket inbegriper något som förmedlats av eller förvärvats från förfäderna. De bidrar till att främja långvariga sociala band mellan generationerna. Under förutsättning att sådan verksamhet inte påverkar marknaden med animaliska produkter, bör
  slakt
  av djur som sker under sådana evenemang inte omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(16)

Kulturella traditioner
  eller traditioner av religiöst ursprung
  avser ärvda, fastställda eller sedvanliga tankemönster, handlingar eller beteendemönster, vilka i själva verket inbegriper något som förmedlats av eller förvärvats från förfäderna. De bidrar till att främja långvariga sociala band mellan generationerna. Under förutsättning att sådan verksamhet inte påverkar marknaden med animaliska produkter, bör
  slakt
  av djur som sker under sådana evenemang inte omfattas av denna förordning.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| (22a) | De nya utmaningar som nämns ovan kommer oundvikligt att ha avsevärda finansiella effekter på aktörerna i EU. För att garantera att bestämmelserna i denna förordning efterlevs bör lämplig EU-finansiering göras tillgänglig i syfte att ekonomiskt stödja de åtgärder som är nödvändiga för att internationellt ge EU en pionjärroll när det gäller djurskydd. |
| --- | --- |

(22a)

De nya utmaningar som nämns ovan kommer oundvikligt att ha avsevärda finansiella effekter på aktörerna i EU. För att garantera att bestämmelserna i denna förordning efterlevs bör lämplig EU-finansiering göras tillgänglig i syfte att ekonomiskt stödja de åtgärder som är nödvändiga för att internationellt ge EU en pionjärroll när det gäller djurskydd.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 24

| (24) | Beroende på hur de används under slakt eller avlivning kan vissa bedövningsmetoder leda till döden utan att orsaka smärta och med minsta möjliga plåga eller lidande för djuret.
  Följaktligen bör man göra åtskillnad mellan reversibla och icke-reversibla bedövningsmetoder. |
| --- | --- |

(24)

Beroende på hur de används under slakt eller avlivning kan vissa bedövningsmetoder leda till döden utan att orsaka smärta och med minsta möjliga plåga eller lidande för djuret.
  Följaktligen bör man göra åtskillnad mellan reversibla och icke-reversibla bedövningsmetoder.

| (24) | Beroende på hur de används under slakt eller avlivning kan vissa bedövningsmetoder leda till döden utan att orsaka smärta och med minsta möjliga plåga eller lidande för djuret. |
| --- | --- |

(24)

Beroende på hur de används under slakt eller avlivning kan vissa bedövningsmetoder leda till döden utan att orsaka smärta och med minsta möjliga plåga eller lidande för djuret.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 32

| (32) | I förordning (EG) nr 854/2004 föreskrivs en förteckning över inrättningar från vilka det är tillåtet att importera särskilda produkter av animaliskt ursprung till gemenskapen. Hänsyn bör tas till de allmänna krav och de tilläggskrav för slakterier som fastställs i denna förordning då förteckningen sammanställs. |
| --- | --- |

(32)

I förordning (EG) nr 854/2004 föreskrivs en förteckning över inrättningar från vilka det är tillåtet att importera särskilda produkter av animaliskt ursprung till gemenskapen. Hänsyn bör tas till de allmänna krav och de tilläggskrav för slakterier som fastställs i denna förordning då förteckningen sammanställs.

| (32) | I förordning (EG) nr 854/2004 föreskrivs en förteckning över inrättningar från vilka det är tillåtet att importera särskilda produkter av animaliskt ursprung till gemenskapen. Hänsyn bör tas till de allmänna krav och de tilläggskrav för slakterier som fastställs i denna förordning då förteckningen sammanställs.
  Kommissionen bör se till att import av kött och köttprodukter från tredje länder avsedda för den inre marknaden uppfyller de allmänna bestämmelser som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(32)

I förordning (EG) nr 854/2004 föreskrivs en förteckning över inrättningar från vilka det är tillåtet att importera särskilda produkter av animaliskt ursprung till gemenskapen. Hänsyn bör tas till de allmänna krav och de tilläggskrav för slakterier som fastställs i denna förordning då förteckningen sammanställs.
  Kommissionen bör se till att import av kött och köttprodukter från tredje länder avsedda för den inre marknaden uppfyller de allmänna bestämmelser som fastställs i denna förordning.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 33

| (33) | Slakterier och utrustning som används i dem är utformade för särskilda djurkategorier och särskild kapacitet. Om kapaciteten överskrids eller utrustningen används för andra ändamål än de ursprungligen avsedda har detta en negativ effekt på djurens välbefinnande. Information om dessa aspekter bör därför sändas till de behöriga myndigheterna och bör utgöra en del av förfarandet för godkännande av slakterier. |
| --- | --- |

(33)

Slakterier och utrustning som används i dem är utformade för särskilda djurkategorier och särskild kapacitet. Om kapaciteten överskrids eller utrustningen används för andra ändamål än de ursprungligen avsedda har detta en negativ effekt på djurens välbefinnande. Information om dessa aspekter bör därför sändas till de behöriga myndigheterna och bör utgöra en del av förfarandet för godkännande av slakterier.

| (33) | Slakterier och utrustning som används i dem är utformade för särskilda djurkategorier och särskild kapacitet. Om kapaciteten överskrids eller utrustningen används för andra ändamål än de ursprungligen avsedda har detta en negativ effekt på djurens välbefinnande. Information om dessa aspekter bör därför sändas till de behöriga myndigheterna och bör utgöra en del av förfarandet för godkännande av slakterier.
  Mindre slakterier som kontrolleras regelbundet, som har en slaktkapacitet på upp till 50 nötkreatur per vecka eller 150 000 fjäderfän per år och som främst sysslar med direkt försäljning av livsmedel till slutkonsumenten, behöver inte några kostsamma förfaranden för godkännande för att genomföra principerna i denna förordning. |
| --- | --- |

(33)

Slakterier och utrustning som används i dem är utformade för särskilda djurkategorier och särskild kapacitet. Om kapaciteten överskrids eller utrustningen används för andra ändamål än de ursprungligen avsedda har detta en negativ effekt på djurens välbefinnande. Information om dessa aspekter bör därför sändas till de behöriga myndigheterna och bör utgöra en del av förfarandet för godkännande av slakterier.
  Mindre slakterier som kontrolleras regelbundet, som har en slaktkapacitet på upp till 50 nötkreatur per vecka eller 150 000 fjäderfän per år och som främst sysslar med direkt försäljning av livsmedel till slutkonsumenten, behöver inte några kostsamma förfaranden för godkännande för att genomföra principerna i denna förordning.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 34a (nytt)

| (34a) | Det är nödvändigt att förhindra djurs lidande på grund av ångest och stress före slakt. Därför bör slakterierna byggas, slaktförfarandena planeras och personalen utbildas på ett sätt som förhindrar djurs lidande på grund av stress, ångest och rädsla mellan avlastning och slakt. |
| --- | --- |

(34a)

Det är nödvändigt att förhindra djurs lidande på grund av ångest och stress före slakt. Därför bör slakterierna byggas, slaktförfarandena planeras och personalen utbildas på ett sätt som förhindrar djurs lidande på grund av stress, ångest och rädsla mellan avlastning och slakt.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 35

| (35) | Slakteriernas konstruktion, utformning och utrustning utvecklas ständigt vetenskapligt och tekniskt. Därför är det viktigt att gemenskapen ger kommissionen befogenheter att ändra kraven på hur slakterierna är byggda, utformade och utrustade samtidigt som en enhetlig och hög skyddsnivå för djuren bibehålls. |
| --- | --- |

(35)

Slakteriernas konstruktion, utformning och utrustning utvecklas ständigt vetenskapligt och tekniskt. Därför är det viktigt att gemenskapen ger kommissionen befogenheter att ändra kraven på hur slakterierna är byggda, utformade och utrustade samtidigt som en enhetlig och hög skyddsnivå för djuren bibehålls.

| (35) | Slakteriernas konstruktion, utformning och utrustning utvecklas ständigt vetenskapligt och tekniskt. Därför är det viktigt att gemenskapen ger kommissionen befogenheter att ändra kraven på hur slakterierna är byggda, utformade och utrustade samtidigt som en enhetlig och hög skyddsnivå för djuren bibehålls.
  Utvecklingen av bättre bedövningsförfaranden bör ständigt främjas. Forskningen bör även stärkas när det gäller alternativ till slakt av överskottskycklingar. |
| --- | --- |

(35)

Slakteriernas konstruktion, utformning och utrustning utvecklas ständigt vetenskapligt och tekniskt. Därför är det viktigt att gemenskapen ger kommissionen befogenheter att ändra kraven på hur slakterierna är byggda, utformade och utrustade samtidigt som en enhetlig och hög skyddsnivå för djuren bibehålls.
  Utvecklingen av bättre bedövningsförfaranden bör ständigt främjas. Forskningen bör även stärkas när det gäller alternativ till slakt av överskottskycklingar.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 37

| (37) | Avlivning
  utan bedövning kräver ett rätt utfört halssnitt för att minimera lidandet. Det är risk för att djur som inte fixeras mekaniskt då snittet läggs avblodas långsammare, vilket onödigt förlänger djurens lidande. Djur som slaktas utan bedövning bör därför hållas fast. |
| --- | --- |

(37)

Avlivning
  utan bedövning kräver ett rätt utfört halssnitt för att minimera lidandet. Det är risk för att djur som inte fixeras mekaniskt då snittet läggs avblodas långsammare, vilket onödigt förlänger djurens lidande. Djur som slaktas utan bedövning bör därför hållas fast.

| (37) | Slakt
  utan bedövning kräver ett rätt utfört halssnitt för att minimera lidandet. Det är risk för att djur som inte fixeras mekaniskt då snittet läggs avblodas långsammare, vilket onödigt förlänger djurens lidande. Djur som slaktas utan bedövning bör därför hållas fast
  och få effektiv bedövning omedelbart efter att snittet lagts
  . |
| --- | --- |

(37)

Slakt
  utan bedövning kräver ett rätt utfört halssnitt för att minimera lidandet. Det är risk för att djur som inte fixeras mekaniskt då snittet läggs avblodas långsammare, vilket onödigt förlänger djurens lidande. Djur som slaktas utan bedövning bör därför hållas fast
  och få effektiv bedövning omedelbart efter att snittet lagts
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 38

| (38) | Vetenskapliga och tekniska framsteg sker ständigt på området hantering och fixering av djur i slakterier. Därför är det viktigt att gemenskapen ger kommissionen befogenheter att ändra kraven på hantering och fixering av djur före
  slakt
  samtidigt som en enhetlig och hög skyddsnivå för djuren bibehålls. |
| --- | --- |

(38)

Vetenskapliga och tekniska framsteg sker ständigt på området hantering och fixering av djur i slakterier. Därför är det viktigt att gemenskapen ger kommissionen befogenheter att ändra kraven på hantering och fixering av djur före
  slakt
  samtidigt som en enhetlig och hög skyddsnivå för djuren bibehålls.

| (38) | Vetenskapliga och tekniska framsteg sker ständigt på området hantering och fixering av djur i slakterier
  och pälsfarmer
  . Därför är det viktigt att gemenskapen ger kommissionen befogenheter att ändra kraven på hantering och fixering av djur före
  avlivning
  samtidigt som en enhetlig och hög skyddsnivå för djuren bibehålls. |
| --- | --- |

(38)

Vetenskapliga och tekniska framsteg sker ständigt på området hantering och fixering av djur i slakterier
  och pälsfarmer
  . Därför är det viktigt att gemenskapen ger kommissionen befogenheter att ändra kraven på hantering och fixering av djur före
  avlivning
  samtidigt som en enhetlig och hög skyddsnivå för djuren bibehålls.

Ändring 13

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2 – led a – led i

| i) | under tekniska eller vetenskapliga experiment,
  som
  utförs under tillsyn av den behöriga myndigheten
  , |
| --- | --- |

i)

under tekniska eller vetenskapliga experiment,
  som
  utförs under tillsyn av den behöriga myndigheten
  ,

| i) | inom ramen för den verksamhet
  som
  regleras i rådets direktiv 86/609/EEG av den 24 november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål (1); |
| --- | --- |

i)

inom ramen för den verksamhet
  som
  regleras i rådets direktiv 86/609/EEG av den 24 november 1986 om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om skydd av djur som används för försök och andra vetenskapliga ändamål (1);

Ändring 14

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2 – led a – led ii

| ii) | under jakt, |
| --- | --- |

ii)

under jakt,

| ii) | under jakt
  och sportfiske
  , |
| --- | --- |

ii)

under jakt
  och sportfiske
  ,

Ändring 15

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2 – led a – led iva (nytt)

| iva) | i samband med särskilda religiösa högtider då djur traditionellt slaktas för direkt konsumtion, till exempel under påsk och jul, och endast under en period på tio dagar före de relevanta tidpunkterna. |
| --- | --- |

iva)

i samband med särskilda religiösa högtider då djur traditionellt slaktas för direkt konsumtion, till exempel under påsk och jul, och endast under en period på tio dagar före de relevanta tidpunkterna.

Ändring 16

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2 – led ba (nytt)

| ba) | på halvtama rådjur som skjuts ute i det fria och bearbetas i en anläggning för hägnat vilt. |
| --- | --- |

ba)

på halvtama rådjur som skjuts ute i det fria och bearbetas i en anläggning för hägnat vilt.

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 2 – led b

| b) | därmed sammanhängande verksamhet: verksamhet såsom hantering, uppstallning, fixering, bedövning och avblodning av djur som äger rum i samband med och på det ställe där de ska
  avlivas
  , |
| --- | --- |

b)

därmed sammanhängande verksamhet: verksamhet såsom hantering, uppstallning, fixering, bedövning och avblodning av djur som äger rum i samband med och på det ställe där de ska
  avlivas
  ,

| b) | därmed sammanhängande verksamhet: verksamhet såsom
  avlastning,
  hantering, uppstallning, fixering, bedövning och avblodning av djur som äger rum i samband med och på det ställe där de ska
  slaktas
  , |
| --- | --- |

b)

därmed sammanhängande verksamhet: verksamhet såsom
  avlastning,
  hantering, uppstallning, fixering, bedövning och avblodning av djur som äger rum i samband med och på det ställe där de ska
  slaktas
  ,

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 2 – led ba (nytt)

| ba) | behörig myndighet: den centrala myndighet i en medlemsstat som har till uppgift att se till att kraven i denna förordning efterlevs, eller varje annan myndighet till vilken den centrala myndigheten har delegerat den uppgiften. |
| --- | --- |

ba)

behörig myndighet: den centrala myndighet i en medlemsstat som har till uppgift att se till att kraven i denna förordning efterlevs, eller varje annan myndighet till vilken den centrala myndigheten har delegerat den uppgiften.

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 2 – led da (nytt)

| da) | medvetslöshet: ett tillstånd av omedvetenhet med ett tillfälligt eller permanent avbrott i hjärnfunktionen, efter vilket djuret är oförmöget att reagera på normala stimuli, inbegripet smärta. |
| --- | --- |

da)

medvetslöshet: ett tillstånd av omedvetenhet med ett tillfälligt eller permanent avbrott i hjärnfunktionen, efter vilket djuret är oförmöget att reagera på normala stimuli, inbegripet smärta.

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 2 – led f

| f) | bedövning: varje avsiktligt framkallad process som leder till att ett djur
  utan smärta
  förlorar medvetandet och känslighet, inbegripet varje process som leder till omedelbar död, |
| --- | --- |

f)

bedövning: varje avsiktligt framkallad process som leder till att ett djur
  utan smärta
  förlorar medvetandet och känslighet, inbegripet varje process som leder till omedelbar död,

| f) | bedövning: varje avsiktligt framkallad process som leder till att ett djur förlorar medvetandet och känslighet, inbegripet varje process som leder till omedelbar död, |
| --- | --- |

f)

bedövning: varje avsiktligt framkallad process som leder till att ett djur förlorar medvetandet och känslighet, inbegripet varje process som leder till omedelbar död,

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 2 – led g

| g) | religiös ritual: en rad handlingar med koppling till slakt av djur som påbjuds av en religion
  såsom islam eller judendomen
  , |
| --- | --- |

g)

religiös ritual: en rad handlingar med koppling till slakt av djur som påbjuds av en religion
  såsom islam eller judendomen
  ,

| g) | religiös ritual: en rad handlingar med koppling till slakt av djur som påbjuds av en religion
  eller föranleds av särskilda religiösa högtider
  , |
| --- | --- |

g)

religiös ritual: en rad handlingar med koppling till slakt av djur som påbjuds av en religion
  eller föranleds av särskilda religiösa högtider
  ,

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 2 – led k

| k) | slakteri:
  varje anläggning där landlevande
  djur
  slaktas
  , |
| --- | --- |

k)

slakteri:
  varje anläggning där landlevande
  djur
  slaktas
  ,

| k) | slakteri:
  anläggning för avlivning och uppslaktning av
  djur
  vars kött är avsett som livsmedel
  , |
| --- | --- |

k)

slakteri:
  anläggning för avlivning och uppslaktning av
  djur
  vars kött är avsett som livsmedel
  ,

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 2 – led m

| m) | pälsdjur: djur av däggdjursarter som främst föds upp för pälsproduktion, såsom mink, iller, räv, tvättbjörn, nutria och chinchilla, |
| --- | --- |

m)

pälsdjur: djur av däggdjursarter som främst föds upp för pälsproduktion, såsom mink, iller, räv, tvättbjörn, nutria och chinchilla,

| m) | pälsdjur: djur av däggdjursarter som främst föds upp för pälsproduktion, såsom mink, iller, räv, tvättbjörn,
  mårdhund,
  nutria,
  kanin
  och chinchilla, |
| --- | --- |

m)

pälsdjur: djur av däggdjursarter som främst föds upp för pälsproduktion, såsom mink, iller, räv, tvättbjörn,
  mårdhund,
  nutria,
  kanin
  och chinchilla,

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| a) | garanteras fysisk komfort och skydd, särskilt genom att
  hållas rena,
  deras behov av termisk komfort tillgodoses och de skyddas från att falla eller halka, |
| --- | --- |

a)

garanteras fysisk komfort och skydd, särskilt genom att
  hållas rena,
  deras behov av termisk komfort tillgodoses och de skyddas från att falla eller halka,

| a) | garanteras fysisk komfort och skydd, särskilt genom att deras behov av termisk komfort tillgodoses och de skyddas från att falla eller halka, |
| --- | --- |

a)

garanteras fysisk komfort och skydd, särskilt genom att deras behov av termisk komfort tillgodoses och de skyddas från att falla eller halka,

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led d

| d) | inte visar några tecken på smärta,
  rädsla,
  aggression eller annat abnormalt beteende, |
| --- | --- |

d)

inte visar några tecken på smärta,
  rädsla,
  aggression eller annat abnormalt beteende,

| d) | inte visar några tecken på smärta, aggression eller annat abnormalt beteende, |
| --- | --- |

d)

inte visar några tecken på smärta, aggression eller annat abnormalt beteende,

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led f

| f) | inte utsätts för negativ interaktion. |
| --- | --- |

f)

inte utsätts för negativ interaktion.

utgår

Ändring 119

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Avlivning av överskott av dagsgamla kycklingar, oberoende av avlivningsmetod, kommer att förbjudas så snart det finns alternativ till avlivning av dessa djur.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 1

2.   
  Om
  religiösa riter
  påbjuder sådana metoder
  får djur
  genom undantag från punkt 1 avlivas
  utan bedövning före
  avlivningen
  , under förutsättning att
  avlivningen
  äger rum i ett slakteri.

2.   
  I enlighet med
  religiösa riter får djur
  slaktas
  utan bedövning före
  slakten
  , under förutsättning att
  slakten
  äger rum i ett slakteri.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 2

Medlemsstaterna kan dock välja att inte tillämpa detta undantag.

utgår

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

1.   Bedövning ska ske i enlighet med metoderna i bilaga I.

1.   Bedövning ska ske i enlighet med metoderna i bilaga I.
  I syfte att ta hänsyn till tekniska och vetenskapliga framsteg kan kommissionen godkänna nya bedövningsmetoder på basis av en bedömning som gjorts av Europeiska livsmedelsmyndigheten och i överensstämmelse med förfarandet i artikel 22.2.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1

2.   Personal med ansvar för bedövningen ska regelbundet kontrollera att djuren inte visar några tecken på medvetande eller känslighet under perioden mellan bedövningsprocessens slut och
  bekräftelsen på att döden inträtt
  .

2.   Personal med ansvar för bedövningen ska regelbundet kontrollera att djuren inte visar några tecken på medvetande eller känslighet under perioden mellan bedövningsprocessens slut och
  dödsögonblicket
  .

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Efter bedövning ska avblodning inledas så snart som möjligt.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – stycke 2

Varje sådan ändring måste dock garantera att djurskyddet är på minst samma nivå som de befintliga metoderna, vilket ska påvisas med vetenskapliga belägg
  som offentliggjorts i lämpliga, internationellt erkända tidskrifter med expertgranskning
  .

Varje sådan ändring måste dock garantera att djurskyddet är på minst samma nivå som de befintliga metoderna, vilket ska påvisas med
  lämpliga
  vetenskapliga belägg.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4

4.   
  Gemenskapsregler
  för
  god praxis
  för metoderna i bilaga I får antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 22.2.

4.   
  Gemenskapsriktlinjer
  för
  utarbetande av förfaranden och genomförande av bestämmelser
  för metoderna i bilaga I får antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 22.2.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2 – stycke 1

2.   Aktörerna ska fastställa och tillämpa sådana standardrutiner som garanterar att
  avlivning
  och därmed sammanhängande verksamhet utförs i enlighet med artikel 3.1.

2.   Aktörerna ska fastställa och tillämpa sådana standardrutiner som garanterar att
  slakt
  och därmed sammanhängande verksamhet utförs i enlighet med artikel 3.1.
  För detta ändamål kan de förfaranden som fastställs i artikel 5 i förordning (EG) nr 852/2004 utnyttjas för slakterierna.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

3.   Standardrutinerna ska på begäran lämnas till den behöriga myndigheten.

3.   Standardrutinerna ska på begäran lämnas till den behöriga myndigheten.
  Den officiella veterinären ska skriftligen underrättas varje gång standardrutinerna ändras.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Den behöriga myndigheten får ändra standardrutinerna om det är uppenbart att de inte överensstämmer med de allmänna bestämmelser och krav som fastställs i denna förordning.

Ändring 120

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3b (ny)

3b.
     
  Punkterna 1–3 ska inte gälla för avlivning av djur i slakterier där högst 50 djurenheter slaktas per vecka.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led a

| a) | Hantering och vård
  av djur
  innan de hålls
  fast. |
| --- | --- |

a)

Hantering och vård
  av djur
  innan de hålls
  fast.

| a) | Drivande
  av djur
  som ska hållas
  fast,
  bedövas eller slaktas
  . |
| --- | --- |

a)

Drivande
  av djur
  som ska hållas
  fast,
  bedövas eller slaktas
  .

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led f

| f) | Avblodning av levande djur. |
| --- | --- |

f)

Avblodning av levande djur.

| f) | Avblodning av levande djur
  och/eller de slaktmetoder som avses i artikel 4.2
  . |
| --- | --- |

f)

Avblodning av levande djur
  och/eller de slaktmetoder som avses i artikel 4.2
  .

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led fa (nytt)

| fa) | Avlivning av pälsdjur. |
| --- | --- |

fa)

Avlivning av pälsdjur.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 7 - punkt 3

3.
     
  Avlivning av pälsdjur ska övervakas av en person som innehar ett sådant kompetensbevis som avses i artikel 18 och som omfattar alla de uppgifter som utförs under personens överinseende.

utgår

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 2 – led a

| a) | Djur-
  eller viktkategori utrustningen är avsedd för. |
| --- | --- |

a)

Djur-
  eller viktkategori utrustningen är avsedd för.

| a) | Djurart
  eller viktkategori utrustningen är avsedd för. |
| --- | --- |

a)

Djurart
  eller viktkategori utrustningen är avsedd för.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 8 – stycke 2 – led ca (nytt)

| ca) | Utrustningens underhåll och kalibrering. |
| --- | --- |

ca)

Utrustningens underhåll och kalibrering.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

2.   Vid slakt ska lämplig
  reservutrustning
  för bedövning finnas omedelbart tillgänglig på plats och användas om den bedövningsutrustning som ursprungligen skulle användas inte fungerar.

2.   Vid slakt ska
  en
  lämplig
  reservmetod
  för bedövning finnas omedelbart tillgänglig på plats och användas om den bedövningsutrustning som ursprungligen skulle användas inte fungerar.
  Om denna reservmetod kräver tunga installationer är mobil utrustning lämplig.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

3a.
     
  Djur får inte fasthållas förrän den slaktare som ansvarar för bedövningen eller slakten är redo att utföra sitt uppdrag.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 10

Kraven i kapitlen II och III i denna förordning är relevanta för tillämpningen av artikel 12.2 a i förordning (EG) nr 854/2004
  .

Vid besiktning av slakterier eller anläggningar i tredje land vilka har bemyndigats eller ska bemyndigas att exportera till Europeiska unionen i enlighet med EU:s lagstiftning, ska kommissionens experter säkerställa att de levande djur som avses i artikel 5 har slaktats under villkor som åtminstone garanterar samma humana behandling som den som fastställs i denna förordning
  .

Det hälsointyg som åtföljer kött som importerats från tredjeland ska kompletteras med ett intyg som visar att ovanstående krav har uppfyllts.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a

System för import från tredjeländer

Kommissionen ska se till att kött och köttprodukter från tredjeländer avsedda för konsumtion på den inre marknaden uppfyller bestämmelserna i denna förordning.

Ändring 121

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2 – inledningen

2.   För tillämpningen av denna förordning ska den behöriga myndigheten som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 853/2004
  i varje slakteri
  godkänna följande:

2.   För tillämpningen av denna förordning ska den behöriga myndigheten som avses i artikel 4 i förordning (EG) nr 853/2004 godkänna följande
  för varje slakteri med en slaktkapacitet på mer än 50 djurenheter per vecka eller mer än 150 000 fjäderfäenheter per år
  :

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2 – led a

| a) | Det maximala genomflödet för varje slaktlinje. |
| --- | --- |

a)

Det maximala genomflödet för varje slaktlinje.

utgår

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2 – led c

| c) | Maximal kapacitet för varje uppstallningsområde avsett för hästdjur, nötkreatur, får, getter, svin, fjäderfä och hardjur. |
| --- | --- |

c)

Maximal kapacitet för varje uppstallningsområde avsett för hästdjur, nötkreatur, får, getter, svin, fjäderfä och hardjur.

| c) | Maximal kapacitet för varje uppstallningsområde avsett för hästdjur, nötkreatur, får, getter, svin, fjäderfä,
  strutsfåglar
  och hardjur. |
| --- | --- |

c)

Maximal kapacitet för varje uppstallningsområde avsett för hästdjur, nötkreatur, får, getter, svin, fjäderfä,
  strutsfåglar
  och hardjur.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2

2.   Aktörerna ska se till att djur som
  avlivas
  utan bedövning hålls fast mekaniskt.

2.   Aktörerna ska
  i förekommande fall
  se till att djur som
  slaktas
  utan bedövning
  och för religiösa ändamål
  hålls fast mekaniskt.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3 – led e

| e) | Användning av elektrisk ström om den inte bedövar eller dödar djuren under kontrollerade förhållanden, särskilt varje användning av elektrisk ström som inte omsluter djurets hjärna. |
| --- | --- |

e)

Användning av elektrisk ström om den inte bedövar eller dödar djuren under kontrollerade förhållanden, särskilt varje användning av elektrisk ström som inte omsluter djurets hjärna.

utgår

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3 – stycke 2

Punkterna a) och b) ska dock inte tillämpas på fjättring av fjäderfä.

Leden a och b ska dock inte tillämpas på fjättring av fjäderfä
  och hardjur
  .

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1

1.   Aktörerna ska inrätta och tillämpa lämpliga övervakningsförfaranden för att verifiera och bekräfta att djur som ska slaktas bedövats effektivt under perioden mellan bedövningsprocessens slut till bekräftelse av att döden inträtt.

1.   Aktörerna ska inrätta och tillämpa lämpliga övervakningsförfaranden för att verifiera och bekräfta att djur som ska slaktas bedövats effektivt under perioden mellan bedövningsprocessens slut till bekräftelse av att döden inträtt.
  Djuren måste vara döda innan någon annan potentiellt smärtsam metod för rensning av slaktkroppen genomförs eller behandling tillämpas.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 4a (ny)

4a.
     
  Pälsdjursuppfödare ska på förhand meddela de behöriga myndigheterna då djur ska avlivas, för att den officiella veterinären ska kunna kontrollera att de krav som fastställs i denna förordning samt standardrutinerna följs.

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 5

5.   
  Gemenskapsregler
  för
  god praxis för
  övervakningsförfaranden i slakterier får antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2.

5.   
  Gemenskapsriktlinjer
  för
  utarbetande av förfaranden och genomförande av bestämmelser om
  övervakningsförfaranden i slakterier får antas i enlighet med förfarandet i artikel 22.2.

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 5a (ny)

5a.
     
  Den officiella veterinären ska regelbundet kontrollera ovan nämnda övervakningsförfaranden och efterlevnaden av standardrutiner.

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt -1 (ny)

-1.
     
  Aktörerna ska vara ansvariga för att se till att de bestämmelser som fastställs i denna förordning efterlevs.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1

1.   Aktörerna ska utse en djurskyddsansvarig för varje slakteri som ansvarar för att bestämmelserna i denna förordning följs i slakteriet. Denna ska avge rapport om djurskyddsfrågor direkt till aktören.

1.   Aktörerna ska utse en djurskyddsansvarig för varje slakteri som ansvarar för att
  övervaka att
  bestämmelserna i denna förordning följs i slakteriet. Denna ska avge rapport om djurskyddsfrågor direkt till aktören.

Ändring 103

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 5

5.   
  Punkterna 1 och 4 ska inte gälla i
  slakterier med mindre än 1 000 däggdjursenheter eller 150 000 fjäderfäenheter per år.

5.   Slakterier med mindre än 1 000 däggdjursenheter eller 150 000 fjäderfäenheter per år
  kan drivas av en djurskyddsansvarig, och förfarandet för erhållande av kompetensbevis ska förenklas i enlighet med specifikationer som fastställs av den behöriga myndigheten.

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1

1.
     
  Den behöriga myndigheten och de aktörer som deltar i utslaktningen ska innan utslaktningen påbörjas fastställa en handlingsplan för att säkerställa efterlevnad av kraven i denna förordning.

Särskilt planerade avlivningsmetoder och motsvarande standardrutiner för att säkerställa efterlevnad av kraven i denna förordning ska ingå i de beredskapsplaner som krävs enligt gemenskapslagstiftningen om djurhälsa på grundval av hypotesen i beredskapsplanen angående storlek och läge på misstänkta utbrott.

utgår

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3

3.   Vid tillämpning av denna artikel och
  i undantagsfall
  får den behöriga myndigheten bevilja undantag från ett eller flera av bestämmelserna i denna förordning om den anser att efterlevnaden sannolikt påverkar människors hälsa eller i betydande grad saktar upp utrotningen av en sjukdom.

3.   Vid tillämpning av denna artikel och
  vid fall av force majeure
  får den behöriga myndigheten bevilja undantag från ett eller flera av bestämmelserna i denna förordning om den anser att efterlevnaden sannolikt påverkar människors hälsa eller i betydande grad saktar upp utrotningen av en sjukdom
  eller äventyrar djurskyddet ytterligare
  .

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4

4.
     
  Inom ett år från utslaktningens slut ska den behöriga myndighet som avses i punkt 1 överlämna en rapport med en utvärdering av utslaktningen till kommissionen samt göra den allmänt tillgänglig, bland annat via Internet.

Rapporten ska särskilt innehålla följande:

| a) | Orsakerna till avslaktningen. |
| --- | --- |

a)

Orsakerna till avslaktningen.

| b) | Antal avlivade djur och berörda arter. |
| --- | --- |

b)

Antal avlivade djur och berörda arter.

| c) | Bedövnings- och avlivningsmetoder som använts. |
| --- | --- |

c)

Bedövnings- och avlivningsmetoder som använts.

| d) | Beskrivning av svårigheter vid avslaktningen, och, i tillämpliga fall, vilka lösningar som använts för att lindra eller minimera de berörda djurens lidande. |
| --- | --- |

d)

Beskrivning av svårigheter vid avslaktningen, och, i tillämpliga fall, vilka lösningar som använts för att lindra eller minimera de berörda djurens lidande.

| e) | Eventuella undantag som beviljats i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- |

e)

Eventuella undantag som beviljats i enlighet med punkt 3.

utgår

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 16

Vid
  nödavlivning
  ska personen med ansvar för de berörda djuren vidta alla nödvändiga åtgärder för att
  avliva
  djuren så snabbt som möjligt.

Vid
  nödslakt
  ska personen med ansvar för de berörda djuren vidta alla nödvändiga åtgärder för att
  slakta
  djuren så snabbt som möjligt,
  med förbehåll för de villkor som fastställs avsnitt I, kapitel VI i bilaga III till förordning (EG) nr 853/2004 för nödslakt utanför slakteriet
  .

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 17

Artikel 17

Referenscentrum

1.
     
  Varje medlemsstat ska utse ett nationellt referenscentrum (nedan kallat referenscentrum) för följande uppgifter:

| a) | Tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap för godkännande av slakterier. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap för godkännande av slakterier.

| b) | Bedöma nya bedövningsmetoder. |
| --- | --- |

b)

Bedöma nya bedövningsmetoder.

| c) | Aktivt uppmuntra aktörer och andra berörda parter att utarbeta regler för god praxis avseende tillämpningen av denna förordning och offentliggöra och sprida sådana regler samt övervaka tillämpningen av dem. |
| --- | --- |

c)

Aktivt uppmuntra aktörer och andra berörda parter att utarbeta regler för god praxis avseende tillämpningen av denna förordning och offentliggöra och sprida sådana regler samt övervaka tillämpningen av dem.

| d) | Utarbeta riktlinjer för den behöriga myndigheten för tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Utarbeta riktlinjer för den behöriga myndigheten för tillämpningen av denna förordning.

| e) | Ackreditera organ och enheter för utfärdande av kompetensbevis enligt artikel 18. |
| --- | --- |

e)

Ackreditera organ och enheter för utfärdande av kompetensbevis enligt artikel 18.

| f) | Upprätthålla kontakt och samarbeta med kommissionen och andra referenscentrum för att utbyta teknisk och vetenskaplig information och goda lösningar avseende tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

f)

Upprätthålla kontakt och samarbeta med kommissionen och andra referenscentrum för att utbyta teknisk och vetenskaplig information och goda lösningar avseende tillämpningen av denna förordning.

2.
     
  Inom ett år från ikraftträdandet av denna förordning ska medlemsstaterna lämna uppgifter om sina referenscentrum till kommissionen och de övriga medlemsstaterna samt göra denna information tillgänglig för allmänheten via Internet.

3.
     
  Referenscentra får inrättas som ett nätverk bestående av olika enheter under förutsättning att alla de uppgifter som anges i punkt 1 fördelas för all relevant verksamhet som äger rum i den berörda medlemsstaten.

Medlemsstaterna får utse en enhet utanför sitt eget territorium som ska att utföra en eller flera av dessa uppgifter.

utgår

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1 – led b

| b) | utfärda kompetensbevis som styrker
  att
  en person avlagt ett oberoende slutprov. Innehållet i provet ska vara relevant för berörda djurkategorier och de verksamheter som anges i artikel 7.2 samt de ämnen som anges i bilaga IV
  , |
| --- | --- |

b)

utfärda kompetensbevis som styrker
  att
  en person avlagt ett oberoende slutprov. Innehållet i provet ska vara relevant för berörda djurkategorier och de verksamheter som anges i artikel 7.2 samt de ämnen som anges i bilaga IV
  ,

| b) | se till att de personer som ansvarar för att utveckla och upprätthålla de standardrutiner som avses i artikel 6 i denna förordning har genomgått lämplig utbildning
  , |
| --- | --- |

b)

se till att de personer som ansvarar för att utveckla och upprätthålla de standardrutiner som avses i artikel 6 i denna förordning har genomgått lämplig utbildning
  ,

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1 – led c

| c) | godkänna utbildningsprogram för de kurser som avses i a och innehåll och form för det prov som avses i b. |
| --- | --- |

c)

godkänna utbildningsprogram för de kurser som avses i a och innehåll och form för det prov som avses i b.

utgår

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2

2.   
  Den behöriga myndigheten får delegera organisationen av kurser, slutprov och utfärdande av kompetensbevis till ett separat
  organ
  eller en separat enhet som

| a) | har den sakkunskap, personal och utrustning som behövs, |
| --- | --- |

a)

har den sakkunskap, personal och utrustning som behövs,

| b) | är oberoende och fri från intressekonflikter när det gäller utfärdande av
  kompetensbevis, |
| --- | --- |

b)

är oberoende och fri från intressekonflikter när det gäller utfärdande av
  kompetensbevis,

| c) | har ackrediterats av referenscentrumet |
| --- | --- |

c)

har ackrediterats av referenscentrumet

Uppgifterna om sådana organ och enheter ska vara tillgängliga för allmänheten, bland annat via Internet.

2.   
  Utbildningsprogrammen ska utarbetas och vid behov anordnas av själva företaget eller ett
  organ
  som godkänts av den behöriga myndigheten..

Företaget eller organet ska utfärda
  kompetensbevis
  på detta område.

Den behöriga myndigheten kan om den anser det vara nödvändigt utarbeta och anordna utbildningsprogram och utfärda kompetensbevis.

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3 – stycke 1

3.   
  Av kompetensbeviset
  ska
  det framgå för vilka djurkategorier och
  för
  vilka verksamheter enligt artikel 7.2 och 7.3 det gäller
  .

3.   
  Medlemsstaterna
  ska
  utse den behöriga myndighet som är ansvarig
  för
  att godkänna de utbildningsprogram som avses i punkt 2
  .

Ändring 69 och 70

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3 – stycke 2

Kompetensbevis ska
  vara giltiga i högst fem år
  .

Kompetensbevis ska
  gälla utan tidsfrist
  .
  Innehavare av kompetensbevis ska vara skyldiga att delta i regelbunden utbildning.

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2

2.   Till och med den 31 december 2014 får medlemsstaterna föreskriva att kompetensbevis som avses i artikel 18 utfärdas utan avläggande av prov till personer som kan visa att de har minst
  [tio] års
  relevant oavbruten yrkeserfarenhet.

2.   Till och med den 31 december 2014 får medlemsstaterna föreskriva att kompetensbevis som avses i artikel 18 utfärdas utan avläggande av prov till personer som kan visa att de har
  lämplig utbildning och
  minst
  tolv månaders
  relevant oavbruten yrkeserfarenhet
  innan denna förordning träder i kraft
  .

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Kommissionen ska senast den 1 januari 2013 lägga fram ett lagförslag inför Europaparlamentet och rådet om att införa villkor och bestämmelser för användning av mobila slakterier inom EU, varvid det ska säkerställas att alla försiktighetsåtgärder vidtas i dessa mobila enheter för att inte äventyra djurskyddet.

Ändring 73

Förslag till förordning

Bilaga I – kapitel I – tabell I – nr 2 – djurkategori

Idisslare
  upp till 10 kg
  , fjäderfä och hardjur.

Idisslare, fjäderfä och hardjur.

Ändring 74

Förslag till förordning

Bilaga I – kapitel I – tabell I – nr 2 – grundläggande parametrar – stycke 2

Bulten ska ha lämplig hastighet och diameter enligt djurets storlek och art.

Bulten ska ha lämplig hastighet och diameter
  (metoden med kontaktplatta)
  enligt djurets storlek och art.

Ändring 75

Förslag till förordning

Bilaga I – kapitel I – tabell 2 – nr 2 – namn

Elektrisk
  avlivning, hela kroppen

Elektrisk
  bedövning eller slakt (huvud-till-hjärta eller huvud-till-rygg)

Ändring 76

Förslag till förordning

Bilaga I – kapitel I – tabell 2 – nr 2 – djurkategori

Alla arter
  utom lamm eller spädgrisar mindre än 5 kg levande vikt och boskap
  .

Alla arter.

Ändring 77

Förslag till förordning

Bilaga I – kapitel I – tabell 3 – nr 2 – djurkategori

Svin
  och
  fjäderfä.

Svin, fjäderfä
  och pälsdjur
  .

Ändring 78

Förslag till förordning

Bilaga I – kapitel II – punkt 7 – stycke 1a (nytt)

Koldioxid i koncentrationer över 30 % ska inte användas för att bedöva eller slakta fjäderfä i slakterier. Sådana koncentrationer får endast användas för att avliva överskottskycklingar eller vid sjukdomsbekämpning.

Ändring 79

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 2.3

| 2.3 | Det ska finnas en väntbox
  med plant golv och fasta väggar
  mellan fållorna och drivgången som för till bedövningsutrymmet, vilket möjliggör ett jämnt flöde av djur till bedövning och
  avlivning
  så att djurhanteraren inte behöver skynda på djuren från fållorna. Väntboxen ska utformas så att inga djur kan fastna eller trampas ned. |
| --- | --- |

2.3

Det ska finnas en väntbox
  med plant golv och fasta väggar
  mellan fållorna och drivgången som för till bedövningsutrymmet, vilket möjliggör ett jämnt flöde av djur till bedövning och
  avlivning
  så att djurhanteraren inte behöver skynda på djuren från fållorna. Väntboxen ska utformas så att inga djur kan fastna eller trampas ned.

| 2.3 | Det ska finnas en väntbox mellan fållorna och drivgången som för till bedövningsutrymmet, vilket möjliggör ett jämnt flöde av djur till bedövning och
  slakt
  så att djurhanteraren inte behöver skynda på djuren från fållorna. Väntboxen ska utformas så att inga djur kan fastna eller trampas ned. |
| --- | --- |

2.3

Det ska finnas en väntbox mellan fållorna och drivgången som för till bedövningsutrymmet, vilket möjliggör ett jämnt flöde av djur till bedövning och
  slakt
  så att djurhanteraren inte behöver skynda på djuren från fållorna. Väntboxen ska utformas så att inga djur kan fastna eller trampas ned.

Ändring 80

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 3.2

| 3.2 | Bedövningsboxar som används i samband med bultpistoler ska utrustas med en anordning som hindrar djuret från att röra huvudet både i sid- och höjdled. |
| --- | --- |

3.2

utgår

Ändring 81

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 3.3

| 3.3 | I system för fasthållning av nötkreatur får djuren inte vändas upp och ner eller tvingas i onaturliga ställningar. |
| --- | --- |

3.3

utgår

Ändring 82

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 4.1a (ny)

| 4.1a. | Elektrisk bedövningsutrustning ska









  a) | avge en ljud- eller ljussignal under den tidsrymd som strömmen passerar genom djuret, |
| --- | --- | --- |

4.1a.

a)

avge en ljud- eller ljussignal under den tidsrymd som strömmen passerar genom djuret,

| b) | vara kopplad till en anordning som anger spänning och strömstyrka, vilken ska vara placerad så att den lätt kan avläsas. |
| --- | --- |

b)

vara kopplad till en anordning som anger spänning och strömstyrka, vilken ska vara placerad så att den lätt kan avläsas.

Ändring 83

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 4.2

| 4.2 | Den elektriska apparaturen ska ge konstant ström. |
| --- | --- |

4.2

utgår

Ändring 84

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 7.2

| 7.2 | Lokaler för
  fjäderfä
  ska utformas och konstrueras så att djuren förs
  in i gasblandningarna i transportboxar
  utan avlastning
  . |
| --- | --- |

7.2

Lokaler för
  fjäderfä
  ska utformas och konstrueras så att djuren förs
  in i gasblandningarna i transportboxar
  utan avlastning
  .

| 7.2 | Levande
  fjäderfä
  bör föras
  in i gasblandningarna
  antingen
  i
  sina
  transportboxar
  eller på löpande band
  . |
| --- | --- |

7.2

Levande
  fjäderfä
  bör föras
  in i gasblandningarna
  antingen
  i
  sina
  transportboxar
  eller på löpande band
  .

Ändring 85

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1.2

| 1.2 | Djuren ska avlastas så snabbt som möjligt efter ankomst och därefter slaktas utan onödiga dröjsmål.



  För fjäderfä och hardjur får den totala tiden för transport, inbegripet tiden mellan avlastning och slakt, inte överstiga 12 timmar.




  För däggdjur, utom hardjur, får den totala tiden för transport, inbegripet tiden mellan avlastning och slakt, inte överstiga










  a) | 19 timmar för inte avvanda djur, |
| --- | --- | --- |

1.2

För fjäderfä och hardjur får den totala tiden för transport, inbegripet tiden mellan avlastning och slakt, inte överstiga 12 timmar.

För däggdjur, utom hardjur, får den totala tiden för transport, inbegripet tiden mellan avlastning och slakt, inte överstiga

a)

19 timmar för inte avvanda djur,

| b) | 24 timmar för hästdjur och grisar, |
| --- | --- |

b)

24 timmar för hästdjur och grisar,

| c) | 29 timmar för idisslare. |
| --- | --- |

c)

29 timmar för idisslare.

Efter utgången av dessa tidsgränser ska djuren stallas upp, utfodras och därefter ges små mängder foder med lämpliga mellanrum. I sådana fall ska liggytorna förses med lämpligt strömedel eller motsvarande material i tillräcklig mängd anpassad efter artens behov av komfort och antalet berörda djur. Materialet ska i tillräcklig utsträckning absorbera urin och avföring.

utgår

Ändring 86

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1.5

Avvanda djur, lakterande mjölkdjur, hondjur som har fött under transporten eller djur som levererats i behållare ges förtur till slakt före andra typer av djur. Om detta inte är möjligt ska åtgärder vidtas för att lindra djurens lidande, bland annat genom att

| a) | mjölkdjur mjölkas med högst 12 timmars mellanrum, |
| --- | --- |

a)

mjölkdjur mjölkas med högst 12 timmars mellanrum,

| b) | se till att förhållandena är lämpliga för digivning och det nyfödda djurets välbefinnande om ett hondjur har fött, |
| --- | --- |

b)

se till att förhållandena är lämpliga för digivning och det nyfödda djurets välbefinnande om ett hondjur har fött,

| c) | förse djuren med vatten om de har levererats i behållare. |
| --- | --- |

c)

förse djuren med vatten om de har levererats i behållare.

utgår

Ändring 87

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1.7 – led c

| c) | lyfta djuren i huvud, öron, horn, ben, svans eller päls eller hantera dem på annat sätt som kan orsaka smärta eller lidande som kan undvikas, |
| --- | --- |

c)

lyfta djuren i huvud, öron, horn, ben, svans eller päls eller hantera dem på annat sätt som kan orsaka smärta eller lidande som kan undvikas,

| c) | lyfta djuren i huvud, öron, horn, ben
  (med undantag för ben på fjäderfän och hardjur)
  , svans eller päls eller hantera dem på annat sätt som kan orsaka smärta eller lidande som kan undvikas, |
| --- | --- |

c)

lyfta djuren i huvud, öron, horn, ben
  (med undantag för ben på fjäderfän och hardjur)
  , svans eller päls eller hantera dem på annat sätt som kan orsaka smärta eller lidande som kan undvikas,

Ändring 88

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1.8a (ny)

| 1.8a. | Elektrisk bedövningsutrustning får inte användas som ett sätt att fasthålla eller immobilisera djuren, eller för att förmå dem att förflytta sig. |
| --- | --- |

1.8a.

Ändring 89

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 1.8b (ny)

| 1.8b. | Djur som är oförmögna att gå får inte släpas till slaktplatsen utan ska slaktas där de ligger. |
| --- | --- |

1.8b.

Ändring 90

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 2.1

| 2.1 | Djuren
  ska
  ha tillräckligt med utrymme för att kunna stå upprätta, lägga sig ned och vända sig. |
| --- | --- |

2.1

Djuren
  ska
  ha tillräckligt med utrymme för att kunna stå upprätta, lägga sig ned och vända sig.

| 2.1 | Med undantag av stora nötkreatur som hålls i individuella bås under högst en rimlig tidsperiod ska
  djuren ha tillräckligt med utrymme för att kunna stå upprätta, lägga sig ned och vända sig. |
| --- | --- |

2.1

Med undantag av stora nötkreatur som hålls i individuella bås under högst en rimlig tidsperiod ska
  djuren ha tillräckligt med utrymme för att kunna stå upprätta, lägga sig ned och vända sig.

Ändring 91

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 2a (ny)

| 2a. | Bedövning med bultpistol









  2a.1. | Bultpistolen ska placeras i ett sådant läge att det säkerställs att projektilen drivs in i hjärnbarken. Beträffande kreatur är det förbjudet att avlossa skottet i nacken. Får och getter får skjutas i nacken om hornen förhindrar skott i pannan. I sådana fall ska skottet placeras strax bakom hornen i riktning mot munnen, och avblodningen påbörjas senast 15 sekunder efter det att skottet avlossats. |
| --- | --- | --- |

2a.

2a.1.

Bultpistolen ska placeras i ett sådant läge att det säkerställs att projektilen drivs in i hjärnbarken. Beträffande kreatur är det förbjudet att avlossa skottet i nacken. Får och getter får skjutas i nacken om hornen förhindrar skott i pannan. I sådana fall ska skottet placeras strax bakom hornen i riktning mot munnen, och avblodningen påbörjas senast 15 sekunder efter det att skottet avlossats.

| 2a.2. | Vid användning av bultpistol ska det säkerställas att bulten återgår till utgångsläget efter varje skott. Om den inte gör detta får instrumentet inte användas igen förrän det har lagats. |
| --- | --- |

2a.2.

Vid användning av bultpistol ska det säkerställas att bulten återgår till utgångsläget efter varje skott. Om den inte gör detta får instrumentet inte användas igen förrän det har lagats.

Ändring 92

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 2b (ny)

| 2b. | Fasthållning av djur



  Ett djur får inte placeras i bedövningsbås och dess huvud får inte fasthållas i en anordning för att begränsa dess rörelser om inte den person som ska utföra bedövningen är redo att göra detta så fort djuret har placerats i båset. |
| --- | --- |

2b.

Ett djur får inte placeras i bedövningsbås och dess huvud får inte fasthållas i en anordning för att begränsa dess rörelser om inte den person som ska utföra bedövningen är redo att göra detta så fort djuret har placerats i båset.

Ändring 93

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 3.1

| 3.1 | Om samma person ansvarar för bedövning, fjättring, upphängning och avblodning av djuren ska samtliga dessa moment utföras på ett djur innan de utförs på ett annat djur. |
| --- | --- |

3.1

Om samma person ansvarar för bedövning, fjättring, upphängning och avblodning av djuren ska samtliga dessa moment utföras på ett djur innan de utförs på ett annat djur.

| 3.1 | Om samma person ansvarar för bedövning, fjättring, upphängning och avblodning av djuren ska samtliga dessa moment utföras på ett djur innan de utförs på ett annat djur.
  Detta krav ska inte gälla när gruppbedövning tillämpas. |
| --- | --- |

3.1

Om samma person ansvarar för bedövning, fjättring, upphängning och avblodning av djuren ska samtliga dessa moment utföras på ett djur innan de utförs på ett annat djur.
  Detta krav ska inte gälla när gruppbedövning tillämpas.

Ändring 94

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 3.1a (ny)

| 3.1a. | Avblodningen ska påbörjas så snabbt som möjligt efter bedövningen och utföras på ett sätt som åstadkommer snabb, ymnig och fullständig avblodning. |
| --- | --- |

3.1a.

Ändring 95

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 3.2a (ny)

| 3.2a. | Efter det att blodkärlen öppnas får ingen ytterligare rensning eller elektrisk stimulering av djuren ske innan avblodningen är avslutad, och i vilket fall som helst tidigast efter









  a) | en period på minst 120 sekunder när det gäller kalkoner eller gäss, |
| --- | --- | --- |

3.2a.

a)

en period på minst 120 sekunder när det gäller kalkoner eller gäss,

| b) | en period på minst 90 sekunder när det gäller annat fjäderfä, |
| --- | --- |

b)

en period på minst 90 sekunder när det gäller annat fjäderfä,

| c) | en period på minst 30 sekunder när det gäller bedövade nötkreatur, |
| --- | --- |

c)

en period på minst 30 sekunder när det gäller bedövade nötkreatur,

| d) | en period på minst 120 sekunder när det gäller nötkreatur som inte bedövats, |
| --- | --- |

d)

en period på minst 120 sekunder när det gäller nötkreatur som inte bedövats,

| e) | en period på minst 20 sekunder när det gäller får, getter, svin och rådjur. |
| --- | --- |

e)

en period på minst 20 sekunder när det gäller får, getter, svin och rådjur.

Ändring 112

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 3.2b (ny)

| 3.2b | När ett dräktigt djur slaktas ska följande gälla:









  a) | Om livmodern är intakt ska fostret lämnas kvar tills det har dött. |
| --- | --- | --- |

3.2b

a)

Om livmodern är intakt ska fostret lämnas kvar tills det har dött.

| b) | I osäkra fall, eller om foster som är vid medvetande upptäcks i ett djurs livmoder efter slakt, måste det genast tas ut och bedövas med en penetrerande bultpistol och dödas genom avblodning. |
| --- | --- |

b)

I osäkra fall, eller om foster som är vid medvetande upptäcks i ett djurs livmoder efter slakt, måste det genast tas ut och bedövas med en penetrerande bultpistol och dödas genom avblodning.

Slakterier måste ha lämplig utrustning för att vid behov kunna utföra proceduren snabbt.

Ändring 96

Förslag till förordning

Bilaga III – punkt 3.3

| 3.3 | Fåglar ska inte slaktas med automatisk halsavskärning om man inte med säkerhet kan fastställa att utrustningen effektivt skurit av blodkärlen. Om utrustningen inte varit effektiv ska fåglarna
  avlivas
  utan dröjsmål. |
| --- | --- |

3.3

Fåglar ska inte slaktas med automatisk halsavskärning om man inte med säkerhet kan fastställa att utrustningen effektivt skurit av blodkärlen. Om utrustningen inte varit effektiv ska fåglarna
  avlivas
  utan dröjsmål.

| 3.3 | Fåglar ska inte slaktas med automatisk halsavskärning om man inte med säkerhet kan fastställa att utrustningen effektivt skurit av blodkärlen. Om utrustningen inte varit effektiv ska fåglarna
  slaktas
  utan dröjsmål. |
| --- | --- |

3.3

Fåglar ska inte slaktas med automatisk halsavskärning om man inte med säkerhet kan fastställa att utrustningen effektivt skurit av blodkärlen. Om utrustningen inte varit effektiv ska fåglarna
  slaktas
  utan dröjsmål.

Ändring 97

Förslag till förordning

Bilaga IV – led fa (nytt)

| fa. | Avlivning av pälsdjur.



  Praktiska aspekter av att hantera och hålla fast djur.




  Praktiska aspekter av bedövningsmetoder.




  Reservmetoder för bedövning och/eller slakt.




  Underhåll av reservutrustning för bedövning och/eller slakt.




  Övervakning av att bedövningen varit effektiv. |
| --- | --- |

fa.

Praktiska aspekter av att hantera och hålla fast djur.

Praktiska aspekter av bedövningsmetoder.

Reservmetoder för bedövning och/eller slakt.

Underhåll av reservutrustning för bedövning och/eller slakt.

Övervakning av att bedövningen varit effektiv.

---

(1)  

  EGT L 358, 18.12.1986, s. 1.

---

Torsdag 7 maj 2009

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/347 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/347

---

Torsdag 7 maj 2009Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 ***I

P6_TA(2009)0375

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 573/2007/EG om inrättande av Europeiska flyktingfonden för perioden 2008–2013 och om avskaffande av finansieringen av vissa gemenskapsåtgärder samt om nya gränser för högsta tillåtna finansiering (KOM(2009)0067 – C6-0070/2009 – 2009/0026(COD))

2010/C 212 E/50

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0067),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 63 första stycket led 2 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0070/2009),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0280/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/348 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/348

---

Torsdag 7 maj 2009Miniminormer för mottagande av asylsökande (omarbetning) ***I

P6_TA(2009)0376

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (omarbetning) (KOM(2008)0815 – C6-0477/2008 – 2008/0244(COD))

2010/C 212 E/51

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0815),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 63.1 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0477/2008),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av skrivelsen av den 4 april 2009 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 80a.3 i arbetsordningen,

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0285/2009), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Torsdag 7 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0244

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (omarbetning)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 b,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Ett antal väsentliga ändringar ska göras i rådets direktiv 2003/9/EG av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (4). Av tydlighetsskäl bör det direktivet omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Ett antal väsentliga ändringar ska göras i rådets direktiv 2003/9/EG av den 27 januari 2003 om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (4). Av tydlighetsskäl bör det direktivet omarbetas.

| (2) | En gemensam asylpolitik, inklusive ett gemensamt europeiskt asylsystem, är ett grundläggande inslag i Europeiska unionens målsättning att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för alla som av olika omständigheter tvingas söka skydd inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(2)

En gemensam asylpolitik, inklusive ett gemensamt europeiskt asylsystem, är ett grundläggande inslag i Europeiska unionens målsättning att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för alla som av olika omständigheter tvingas söka skydd inom gemenskapen.

| (3) | Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att ett gemensamt europeiskt asylsystem skapas, grundat på en fullständig och allomfattande tillämpning av Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967, och på så sätt upprätthålla principen om ║ (‘non-refoulement’) ║. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att ett gemensamt europeiskt asylsystem skapas, grundat på en fullständig och allomfattande tillämpning av Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967, och på så sätt upprätthålla principen om ║ (‘non-refoulement’) ║.

| (4) | I slutsatserna från Tammerfors anges att ett gemensamt europeiskt asylsystem på kort sikt bör omfatta gemensamma miniminormer för mottagande av asylsökande. |
| --- | --- |

(4)

I slutsatserna från Tammerfors anges att ett gemensamt europeiskt asylsystem på kort sikt bör omfatta gemensamma miniminormer för mottagande av asylsökande.

| (5) | Att fastställa miniminormer för mottagande av asylsökande är ett steg i rätt riktning mot en gemensam asylpolitik. |
| --- | --- |

(5)

Att fastställa miniminormer för mottagande av asylsökande är ett steg i rätt riktning mot en gemensam asylpolitik.

| (6) | Den första etappen i skapandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem som på längre sikt bör leda till ett enda förfarande och en enhetlig status som är giltig i hela unionen för dem som beviljats asyl har nu fullbordats. Vid sitt möte den 4 november 2004 antog Europeiska rådet Haagprogrammet, i vilket uppställs de mål som ska nås på området frihet, säkerhet och rättvisa under perioden 2005–2010. I Haagprogrammet uppmanades kommissionen i detta sammanhang att slutföra utvärderingen av den första etappens rättsliga instrument och att förelägga rådet och Europaparlamentet den andra etappens instrument och åtgärder så att de kan antas före 2010. |
| --- | --- |

(6)

Den första etappen i skapandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem som på längre sikt bör leda till ett enda förfarande och en enhetlig status som är giltig i hela unionen för dem som beviljats asyl har nu fullbordats. Vid sitt möte den 4 november 2004 antog Europeiska rådet Haagprogrammet, i vilket uppställs de mål som ska nås på området frihet, säkerhet och rättvisa under perioden 2005–2010. I Haagprogrammet uppmanades kommissionen i detta sammanhang att slutföra utvärderingen av den första etappens rättsliga instrument och att förelägga rådet och Europaparlamentet den andra etappens instrument och åtgärder så att de kan antas före 2010.

| (7) | Med beaktande av resultaten av utvärderingarna är det lämpligt att i det här skedet bekräfta de principer som ligger till grund för direktiv 2003/9/EG för att säkerställa bättre mottagningsvillkor för asylsökande. |
| --- | --- |

(7)

Med beaktande av resultaten av utvärderingarna är det lämpligt att i det här skedet bekräfta de principer som ligger till grund för direktiv 2003/9/EG för att säkerställa bättre mottagningsvillkor för asylsökande.

| (8) | För att säkerställa att asylsökande behandlas lika i hela unionen bör detta direktiv vara tillämpligt under alla stadier och på alla typer av förfaranden som avser ansökningar om internationellt skydd och på alla platser och anläggningar där asylsökande tas emot. |
| --- | --- |

(8)

För att säkerställa att asylsökande behandlas lika i hela unionen bör detta direktiv vara tillämpligt under alla stadier och på alla typer av förfaranden som avser ansökningar om internationellt skydd och på alla platser och anläggningar där asylsökande tas emot.

| (9) | Medlemsstaterna bör se till att principerna om barnets bästa och vikten av att familjer hålls samman följs vid tillämpningen av detta direktiv, i överensstämmelse med Förenta nationernas konvention från 1989 om barnets rättigheter respektive Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

(9)

Medlemsstaterna bör se till att principerna om barnets bästa och vikten av att familjer hålls samman följs vid tillämpningen av detta direktiv, i överensstämmelse med Förenta nationernas konvention från 1989 om barnets rättigheter respektive Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| (10) | När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta direktiv är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller behandlingen av personer som omfattas av detta direktiv är medlemsstaterna bundna av sina skyldigheter enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i.

| (11) | Det bör fastställas miniminormer för mottagande av asylsökande som
  under normala förhållanden
  räcker till för att ge dem en värdig levnadsstandard och jämförbara levnadsvillkor i alla medlemsstater ▐. |
| --- | --- |

(11)

Det bör fastställas miniminormer för mottagande av asylsökande som
  under normala förhållanden
  räcker till för att ge dem en värdig levnadsstandard och jämförbara levnadsvillkor i alla medlemsstater ▐.

| (12) | En harmonisering av asylsökandes mottagningsvillkor bör bidra till att begränsa asylsökandes sekundära förflyttningar på grund av att villkoren skiljer sig åt. |
| --- | --- |

(12)

En harmonisering av asylsökandes mottagningsvillkor bör bidra till att begränsa asylsökandes sekundära förflyttningar på grund av att villkoren skiljer sig åt.

| (13) | För att säkerställa att de som ansöker om internationellt skydd behandlas lika och för att säkerställa förenlighet med EU:s gällande regelverk på asylområdet, särskilt med rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (5) är det ändamålsenligt att utvidga tillämpningsområdet för detta direktiv så att det även omfattar personer som ansöker om subsidiärt skydd. |
| --- | --- |

(13)

För att säkerställa att de som ansöker om internationellt skydd behandlas lika och för att säkerställa förenlighet med EU:s gällande regelverk på asylområdet, särskilt med rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (5) är det ändamålsenligt att utvidga tillämpningsområdet för detta direktiv så att det även omfattar personer som ansöker om subsidiärt skydd.

| (14) | För att hjälpa asylsökande att bli självförsörjande och minska de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna är det viktigt att fastställa tydliga regler för asylsökandes tillträde till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

(14)

För att hjälpa asylsökande att bli självförsörjande och minska de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna är det viktigt att fastställa tydliga regler för asylsökandes tillträde till arbetsmarknaden.

| (15) | Omedelbar identifiering och övervakning av personer med särskilda behov bör vara en prioritering för nationella myndigheter för att säkerställa att villkoren för mottagandet utformas särskilt för att möta dessa personers särskilda behov. |
| --- | --- |

(15)

Omedelbar identifiering och övervakning av personer med särskilda behov bör vara en prioritering för nationella myndigheter för att säkerställa att villkoren för mottagandet utformas särskilt för att möta dessa personers särskilda behov.

| (16) | Praxisen att hålla asylsökande i förvar bör tillämpas enligt den underliggande principen att en person inte bör kvarhållas i förvar av det enda skälet att han eller hon ansöker om internationellt skydd, särskilt i enlighet med
  medlemsstaternas internationella rättsliga skyldigheter, och särskilt
  artikel 31 i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning. Medlemsstater bör framför allt inte ålägga asylsökande påföljder för olovlig inresa eller olovligt uppehåll, och eventuella restriktioner för rörlighet bör vara nödvändiga. Därför bör det vara möjligt att ta asylsökande i förvar endast under mycket klart definierade exceptionella omständigheter som fastställs i detta direktiv och med beaktande av principen om nödvändighet och proportionalitet, med hänsyn tagen till på vilket sätt och i vilket syfte en asylsökande kvarhålls i förvar. Asylsökande som kvarhålls i förvar bör ha rätt att vända sig till en nationell domstol. |
| --- | --- |

(16)

Praxisen att hålla asylsökande i förvar bör tillämpas enligt den underliggande principen att en person inte bör kvarhållas i förvar av det enda skälet att han eller hon ansöker om internationellt skydd, särskilt i enlighet med
  medlemsstaternas internationella rättsliga skyldigheter, och särskilt
  artikel 31 i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 om flyktingars rättsliga ställning. Medlemsstater bör framför allt inte ålägga asylsökande påföljder för olovlig inresa eller olovligt uppehåll, och eventuella restriktioner för rörlighet bör vara nödvändiga. Därför bör det vara möjligt att ta asylsökande i förvar endast under mycket klart definierade exceptionella omständigheter som fastställs i detta direktiv och med beaktande av principen om nödvändighet och proportionalitet, med hänsyn tagen till på vilket sätt och i vilket syfte en asylsökande kvarhålls i förvar. Asylsökande som kvarhålls i förvar bör ha rätt att vända sig till en nationell domstol.

| (17) | Asylsökande som kvarhålls i förvar bör behandlas med full respekt för sin mänskliga värdighet, och villkoren för mottagandet bör utformas särskilt för att möta deras behov i denna situation. Medlemsstaterna bör särskilt se till att artikel 37 i 1989 års FN-konvention om barnets rättigheter iakttas. |
| --- | --- |

(17)

Asylsökande som kvarhålls i förvar bör behandlas med full respekt för sin mänskliga värdighet, och villkoren för mottagandet bör utformas särskilt för att möta deras behov i denna situation. Medlemsstaterna bör särskilt se till att artikel 37 i 1989 års FN-konvention om barnets rättigheter iakttas.

| (18) | För att säkerställa överensstämmelse med förfarandets minimigarantier, som består av möjlighet att kontakta organisationer eller grupper av personer som tillhandahåller juridisk rådgivning, bör information ges om sådana organisationer och grupper av personer. |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa överensstämmelse med förfarandets minimigarantier, som består av möjlighet att kontakta organisationer eller grupper av personer som tillhandahåller juridisk rådgivning, bör information ges om sådana organisationer och grupper av personer.

| (19) | Möjligheten att missbruka mottagningssystemet bör minskas genom att det anges under vilka förhållanden mottagningsvillkoren för asylsökande får inskränkas eller ett sådant mottagande dras in samtidigt som alla asylsökande garanteras en värdig levnadsstandard. |
| --- | --- |

(19)

Möjligheten att missbruka mottagningssystemet bör minskas genom att det anges under vilka förhållanden mottagningsvillkoren för asylsökande får inskränkas eller ett sådant mottagande dras in samtidigt som alla asylsökande garanteras en värdig levnadsstandard.

| (20) | Det bör säkerställas att de nationella mottagningssystemen och samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller mottagning av asylsökande kan fungera effektivt. |
| --- | --- |

(20)

Det bör säkerställas att de nationella mottagningssystemen och samarbetet mellan medlemsstaterna när det gäller mottagning av asylsökande kan fungera effektivt.

| (21) | Lämplig samordning bör främjas mellan behöriga myndigheter vad gäller mottagande av asylsökande. Harmoniska förbindelser mellan lokalsamhällen och förläggningar bör därför främjas. |
| --- | --- |

(21)

Lämplig samordning bör främjas mellan behöriga myndigheter vad gäller mottagande av asylsökande. Harmoniska förbindelser mellan lokalsamhällen och förläggningar bör därför främjas.

| (22) | Det ligger i miniminormernas natur att medlemsstaterna får införa eller bibehålla mer förmånliga bestämmelser för tredjelandsmedborgare och statslösa personer som söker internationellt skydd i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(22)

Det ligger i miniminormernas natur att medlemsstaterna får införa eller bibehålla mer förmånliga bestämmelser för tredjelandsmedborgare och statslösa personer som söker internationellt skydd i en medlemsstat.

| (23) | Medlemsstaterna uppmanas att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv även på förfaranden för att besluta om ansökningar om andra skyddsformer än de som är tillämpliga enligt direktiv 2004/83/EG. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna uppmanas att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv även på förfaranden för att besluta om ansökningar om andra skyddsformer än de som är tillämpliga enligt direktiv 2004/83/EG.

| (24) | För att täcka eventuella förbättringar av miniminormerna för mottagande av asylsökande bör man proportionellt öka de medel som Europeiska unionen gör tillgängliga för att finansiera dessa förbättringar, särskilt i medlemsstater som utsätts för specifikt och oproportionerligt tryck på sina inhemska asylsystem, vilket framför allt är en följd av deras geografiska eller demografiska situation. |
| --- | --- |

(24)

För att täcka eventuella förbättringar av miniminormerna för mottagande av asylsökande bör man proportionellt öka de medel som Europeiska unionen gör tillgängliga för att finansiera dessa förbättringar, särskilt i medlemsstater som utsätts för specifikt och oproportionerligt tryck på sina inhemska asylsystem, vilket framför allt är en följd av deras geografiska eller demografiska situation.

| (25) | Genomförandet av detta direktiv bör utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

(25)

Genomförandet av detta direktiv bör utvärderas regelbundet.

| (26) | Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa miniminormer för mottagandet av asylsökande i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom målet för detta direktiv, nämligen att fastställa miniminormer för mottagandet av asylsökande i medlemsstaterna, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför på grund av den föreslagna åtgärdens omfattning och verkningar bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (27) | Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter (stadgan). Direktivet syftar särskilt till att säkerställa full respekt för den mänskliga värdigheten samt till att främja tillämpningen av
  artiklarna 1, 4, 6, 7, 18, 24 och 47
  i ║ stadgan, och bör genomföras i enlighet härmed. |
| --- | --- |

(27)

Detta direktiv står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om grundläggande rättigheter (stadgan). Direktivet syftar särskilt till att säkerställa full respekt för den mänskliga värdigheten samt till att främja tillämpningen av
  artiklarna 1, 4, 6, 7, 18, 24 och 47
  i ║ stadgan, och bör genomföras i enlighet härmed.

| (28) | Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till det tidigare direktivet. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det tidigare direktivet. |
| --- | --- |

(28)

Skyldigheten att införliva detta direktiv med nationell lagstiftning bör endast gälla de bestämmelser som utgör en innehållsmässig ändring i förhållande till det tidigare direktivet. Skyldigheten att införliva de oförändrade bestämmelserna följer av det tidigare direktivet.

| (29) | Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter avseende den tidsfrist för införlivande av direktiv i nationell lagstiftning som anges i bilaga II del B. |
| --- | --- |

(29)

Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter avseende den tidsfrist för införlivande av direktiv i nationell lagstiftning som anges i bilaga II del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, DEFINITIONER OCH RÄCKVIDD

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta direktiv är att fastställa miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna.

Artikel 2

Definitioner

I detta direktiv gäller följande definitioner:

a)   ‘ansökan om internationellt skydd’– ansökan om internationellt skydd enligt definitionen
  i artikel 2 g
  i direktiv 2004/83/EG.

b)   ‘sökande eller asylsökande’– en tredjelandsmedborgare eller statslös person som har lämnat in en ansökan om internationellt skydd som inte har slutligt avgjorts.

c)   ‘familjemedlemmar’– som familj till den asylsökande ska räknas följande medlemmar som befinner sig i samma medlemsstat av skäl som är knutna till ansökan om internationellt skydd, förutsatt att familjen bildades redan i ursprungslandet:

d)   ‘förfaranden’ och ‘överklaganden’– de förfaranden och överklaganden som föreskrivs i medlemsstaternas nationella lagstiftning.

e)   ‘underårig’– en tredjelandsmedborgare eller en statslös person under 18 år.

f)   ‘underårig utan medföljande vuxen’– underårig som anländer till medlemsstaternas territorium utan att vara i sällskap med en vuxen som enligt lag eller sedvana ansvarar för honom eller henne, och så länge han eller hon inte faktiskt tas om hand av en sådan person; det gäller även en underårig som lämnas utan medföljande vuxen efter att ha anlänt till medlemsstaternas territorium.

g)   ‘mottagningsvillkor’– samtliga åtgärder som medlemsstaterna vidtar till förmån för de asylsökande i enlighet med detta direktiv.

h)   ‘materiella mottagningsvillkor’– mottagningsvillkor som omfattar inkvartering, mat och kläder och som tillhandahålls in natura, i form av penningbidrag eller kuponger, eller en kombination av dessa tre, samt dagpenning.

i)   ‘förvar’– en medlemsstats kvarhållande av en asylsökande inom en särskild anläggning där den sökande är fråntagen sin rörelsefrihet.

j)   ‘förläggning’– varje anläggning som används för kollektiv inkvartering av asylsökande.

Artikel 3

Räckvidd

1.   Detta direktiv ska tillämpas på alla tredjelandsmedborgare och statslösa personer som lämnar in en ansökan om internationellt skydd på en medlemsstats territorium, även vid gränsen eller i dess transitområden, så länge de får uppehålla sig på territoriet i egenskap av asylsökande, samt på familjemedlemmar, om dessa omfattas av en sådan ansökan om internationellt skydd enligt tillämplig nationell lagstiftning.

2.   Detta direktiv är inte tillämpligt på ansökningar om diplomatisk eller territoriell asyl som lämnas in till medlemsstaternas beskickningar.

3.   Detta direktiv ska inte tillämpas när bestämmelserna i rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (6) tillämpas.

4.   Medlemsstaterna får besluta att tillämpa bestämmelserna i detta direktiv vid behandling av ansökningar om andra skyddsformer än de som är tillämpliga enligt direktiv 2004/83/EG.

Artikel 4

Mer förmånliga bestämmelser

Medlemsstaterna får införa eller bibehålla mer förmånliga bestämmelser om mottagningsvillkor för asylsökande och ║ nära anhöriga till den asylsökande i samma medlemsstat när de är beroende av den asylsökande för sin försörjning eller av humanitära skäl, förutsatt att dessa bestämmelser är förenliga med detta direktiv.

KAPITEL II

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OM MOTTAGNINGSVILLKOREN

Artikel 5

Information

1.   Medlemsstaterna ska i rimlig tid och inte senare än 15 dagar efter det att de asylsökande har lämnat in sina ansökningar om internationellt skydd till den behöriga myndigheten informera dem åtminstone om fastställda förmåner för dem och vilka skyldigheter de ska uppfylla för att komma i åtnjutande av mottagningsvillkoren.

Medlemsstaterna ska se till att de sökande informeras om organisationer eller grupper av personer som tillhandahåller särskild juridisk rådgivning och om organisationer som kan bistå eller informera dem om gällande mottagningsvillkor, inklusive sjuk- och hälsovård.

2.   Medlemsstaterna ska se till att den information som avses i punkt 1 ges skriftligen och ▐ på ett språk som de sökande
  förstår eller
  rimligtvis
  kan presumeras
  förstå. I förekommande fall kan sådan information även lämnas muntligt.

Artikel 6

Dokumentation

1.   Medlemsstaterna ska se till att den sökande inom tre dagar efter det att ansökan lämnats in till den behöriga myndigheten förses med ett dokument utfärdat i hans eller hennes namn som styrker hans eller hennes rättsliga ställning som asylsökande eller intygar att han eller hon får stanna på medlemsstatens territorium så länge ansökan inte har avgjorts eller håller på att prövas.

Det
  ska
  inte krävas några ytterligare dokument för att få
  tillgång till de rättigheter och förmåner som ges asylsökande på grundval av detta direktiv.

Om innehavaren inte har rätt att röra sig fritt inom hela eller delar av medlemsstatens territorium, ska dokumentet av det dokument som avses i första stycket även styrka detta.

2.   Medlemsstaterna får avstå från att tillämpa denna artikel om en asylsökande kvarhålls i förvar samt vid prövning av en ansökan om internationellt skydd som lämnats in vid gränsen eller i samband med ett förfarande för att fastställa den sökandes rätt att lagligen resa in på en medlemsstats territorium. I särskilda fall får medlemsstaterna under prövningen av en ansökan om internationellt skydd förse sökande med andra intyg som är likvärdiga med det dokument som avses i punkt 1.

3.   Det dokument som avses i punkt 1 behöver inte styrka den asylsökandes identitet.

4.   Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att förse de asylsökande med det dokument som avses i punkt 1 och som ska vara giltigt lika länge som dessa har tillstånd att uppehålla sig på den berörda medlemsstatens territorium eller vid dess gräns.

5.   Medlemsstaterna får förse asylsökande med en resehandling om det uppkommer allvarliga humanitära skäl som kräver deras närvaro i en annan stat.

Artikel 7

Bosättning och rörelsefrihet

1.   De asylsökande får röra sig fritt på värdmedlemsstatens territorium eller inom ett område som har anvisats dem av den medlemsstaten. Det anvisade området får inte påverka den omistliga privatlivssfären och ska ge tillräckligt utrymme för att säkerställa tillträde till alla förmåner enligt detta direktiv.

2.   Medlemsstaterna får besluta om var den asylsökande ska bosätta sig, med hänsyn till allmänt intresse, allmän ordning eller, om så är nödvändigt, för en skyndsam prövning och effektiv uppföljning av hans eller hennes ansökan.

3.   Medlemsstaterna får ställa som villkor för att bevilja de materiella mottagningsvillkor som avses i detta kapitel att de sökande bosätter sig på en bestämd plats, vilken fastställts av medlemsstaten. Ett sådant beslut, som kan vara av allmän karaktär, ska fattas på individuell grund och i enlighet med den nationella lagstiftningen.

4.
     
  Medlemsstaterna får, om så är nödvändigt på grund av exempelvis rättsliga skäl eller skäl som avser allmän ordning, kvarhålla en asylsökande på en bestämd plats i enlighet med den nationella lagstiftningen.

5.   Medlemsstaterna ska se till att det finns möjlighet att bevilja tillfälliga tillstånd för de sökande att lämna den bosättningsort som anges i punkterna 2 och 3 och/eller det anvisade område som anges i punkt 1. Beslut ska fattas på individuell, objektiv och opartisk grund och ska motiveras om de går den sökande emot.

Den sökande ska inte behöva begära tillstånd för att infinna sig hos myndigheter eller domstolar om hans eller hennes närvaro är nödvändig.

6.   Medlemsstaterna ska kräva att de sökande underrättar behöriga myndigheter om sin adress och så snabbt som möjligt meddelar dessa myndigheter eventuell adressändring.

Artikel 8

Förvar

1.   Medlemsstaterna får inte ta en person i förvar av det enda skälet att han eller hon ansöker om internationellt skydd i enlighet med rådets direktiv 2005/85/EG av den 1 december 2005 om miniminormer för medlemsstaternas förfaranden för beviljande eller återkallande av flyktingstatus
   (7).

2.   Om det visar sig nödvändigt, och på grundval av en individuell bedömning i varje enskilt fall, får medlemsstaterna kvarhålla en asylsökande i förvar på en bestämd plats i enlighet med nationell lagstiftning, om inte åtgärder som innebär ett mindre mått av tvång kan tillämpas effektivt. En asylsökande får kvarhållas i förvar på en bestämd plats endast av följande skäl:

| a) | För att fastställa, förvissa sig om eller kontrollera den asylsökandes identitet och nationalitet. |
| --- | --- |

a)

För att fastställa, förvissa sig om eller kontrollera den asylsökandes identitet och nationalitet.

| b) | För att säkra uppgifter som ansökan om internationellt skydd grundar sig på och som annars skulle kunna gå förlorade. |
| --- | --- |

b)

För att säkra uppgifter som ansökan om internationellt skydd grundar sig på och som annars skulle kunna gå förlorade.

| c) | I samband med ett förfarande för att besluta om den asylsökandes rätt att resa in på territoriet. |
| --- | --- |

c)

I samband med ett förfarande för att besluta om den asylsökandes rätt att resa in på territoriet.

| d) | Om skyddet av den nationella säkerheten eller allmän ordning så kräver. |
| --- | --- |

d)

Om skyddet av den nationella säkerheten eller allmän ordning så kräver.

Denna punkt påverkar inte bestämmelserna i artikel 11.

3.   Medlemsstaterna ska se till att den nationella lagstiftningen innehåller bestämmelser om alternativ till kvarhållande i förvar, till exempel regelbunden anmälan hos myndigheter, deponering av en ekonomisk garanti eller skyldighet att stanna på en viss plats.

Artikel 9

Garantier för asylsökande som tas i förvar

1.   Om beslut om förvar fattas ska det vara för en så kort period som möjligt. Framför allt får förvar enligt artikel 8.2 a, b och c inte pågå längre än vad som rimligen behövs för att fullfölja de administrativa förfaranden som är nödvändiga för att få information om den asylsökandes nationalitet
  eller identitet
  eller om de omständigheter asylansökan grundar sig på eller för att genomföra det förfarande som tillämpas för att avgöra om den asylsökande i fråga har rätt att resa in på territoriet.

Sådana förfaranden bör genomföras med vederbörlig skyndsamt.
  Dröjsmål i ▐ förfarandet som inte kan tillskrivas den asylsökande får inte ligga till grund för fortsatt förvar.

2.   Beslut om förvar ska fattas av domstol. I brådskande fall kan beslut om förvar fattas av administrativa myndigheter, men då ska beslutet bekräftas av en domstol inom 72 timmar från det att kvarhållandet i förvar inleddes. Om domstolen finner att kvarhållandet i förvar strider mot lagen, eller om inget beslut fattats inom denna period på 72 timmar, ska den berörda asylsökanden omedelbart släppas.

3.   Ett beslut om förvar ska vara skriftligt. I beslutet om förvar ska anges de faktiska och rättsliga skäl beslutet grundar sig på samt högst hur länge den asylsökande i fråga kommer att kvarhållas i förvar.

4.   Asylsökande som tagits i förvar ska omedelbart, på ett språk de
  förstår eller
  rimligtvis
  kan presumeras
  förstå, underrättas om orsakerna till att de tagits i förvar, högst hur länge de ska kvarhållas i förvar och vilka förfaranden för överklagande av beslutet om förvar som anges i den nationella lagstiftningen.

5.   Fortsatt förvar ska ses över av domstol med skäliga tidsintervall, antingen på den asylsökandes begäran eller på domstolens eget initiativ.

Kvarhållande i förvar får aldrig förlängas i onödan.

6.   Medlemsstaterna ska se till att
  nödvändig
  juridisk rådgivning och/eller
  nödvändigt
  ombud
  på begäran tillhandahålls kostnadsfritt i enlighet med artikel 15.3–6 i direktiv 2005/85/EG
  .

Förfarandena för tillgång till juridisk rådgivning och/eller ombud i sådana fall ska fastställas i nationell lagstiftning.

Artikel 10

Förhållanden i samband med förvar

1.   Medlemsstaterna ska inte kvarhålla asylsökande i förvar i fängelseanläggningar. Kvarhållande får endast genomföras vid särskilda anläggningar för förvar.

Asylsökande som kvarhålls i förvar ska hållas avskilt från andra tredjelandsmedborgare som inte lämnat in en ansökan om internationellt skydd, såvida inte gemensam inkvartering är nödvändig för att garantera sammanhållning av familjer och förutsatt att den sökande har gett sitt samtycke.

2.   Medlemsstaterna ska se till att asylsökande som kvarhålls i förvar har möjlighet att etablera kontakt med ombud
  ,
  familjemedlemmar
  , socialarbetare och församlingsassistenter
  (vilket även inkluderar besöksrätt). FN:s flyktingkommissariat och andra relevanta och behöriga nationella, internationella och icke-statliga organisationer och organ ska också ha möjlighet att kommunicera med och besöka asylsökande i förvarsenheter.

3.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de asylsökande som kvarhålls i förvar har tillgång till lämplig läkarvård och, i förekommande fall, till psykologisk rådgivning.

4.   Medlemsstaterna ska omedelbart ge asylsökande som kvarhålls i förvar uppdaterad information om de regler som gäller vid anläggningen och låta dem få veta sina rättigheter och skyldigheter på ett språk som de
  förstår eller
  rimligtvis
  kan presumeras
  förstå.

Artikel 11

Förvar av utsatta grupper och personer med särskilda behov

1.   Underåriga ska inte kvarhållas i förvar om det inte är för deras eget bästa enligt artikel 23.2 ║ och först när resultatet av den individuella prövningen av deras situation har beaktats i enlighet med artikel 11.5 denna artikel.

Underåriga utan medföljande vuxen får aldrig kvarhållas i förvar.

2.   Om underåriga kvarhålls i förvar ska de ha möjlighet att delta i fritidsaktiviteter, till exempel lek
  , åldersanpassad
  rekreationsverksamhet
  och utomhusaktiviteter
  .

3.   Familjer som kvarhålls i förvar ska inkvarteras åtskilt på så sätt att de säkerställs ett adekvat skydd för sitt privatliv.

4.   Om kvinnliga asylsökande tas i förvar ska medlemsstaterna se till att de inkvarteras åtskilt från manliga asylsökande, såvida dessa inte är familjemedlemmar och förutsatt att alla berörda personer samtycker.

5.   Personer med särskilda behov får inte kvarhållas i förvar om inte en individuell prövning av deras situation utförd av en behörig
  och oberoende
  yrkesutövare visar att deras hälsa, inklusive deras psykiska hälsa, och välbefinnande inte försämras avsevärt till följd av kvarhållandet.

Om personer med särskilda behov kvarhålls i förvar ska medlemsstaterna se till att deras situation övervakas regelbundet och att de får tillräckligt stöd.

Artikel 12

Familjer

Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder till stöd för största möjliga sammanhållning inom ║ familjer för asylsökande som befinner sig på deras territorier, om det är den berörda medlemsstaten som tillhandahållit bostaden. Sådana åtgärder ska vidtas med de asylsökandes medgivande.

Artikel 13

Hälsoundersökningar

Medlemsstaterna får begära att de sökande ska hälsoundersökas av folkhälsoskäl.

Artikel 14

Underårigas skolgång och utbildning

1.   Medlemsstaterna ska bevilja underåriga barn till asylsökande och underåriga asylsökande tillträde till utbildningsväsendet på liknande villkor som medborgarna i värdmedlemsstaten, så länge som en utvisningsåtgärd mot dem eller deras föräldrar inte har verkställts. Sådan utbildning kan tillhandahållas på förläggningar.

Medlemsstaterna får inte vägra någon att fortsätta sin skolgång endast på grund av att den underårige har uppnått laglig myndighetsålder.

2.   Tillgång till utbildningssystemet ska
  säkerställas snarast möjligt efter att ansökan om internationellt skydd lämnats in av eller för den underåriga, och ska under alla omständigheter
  ges senast tre månader från och med det att ansökan om internationellt skydd lämnats in ║.

Vid behov ska underåriga ges förberedande undervisning, inklusive språkundervisning, som har till syfte att underlätta deras tillträde till det nationella utbildningssystemet och/eller särskild utbildning som ska hjälpa dem att integreras i detta system.

3.   När tillträde till utbildningsväsendet enligt punkt 1 inte är möjligt på grund av den underåriges särskilda situation ska medlemsstaten erbjuda annan form av undervisning i enlighet med nationell lagstiftning och praxis.

Artikel 15

Sysselsättning

1.   Medlemsstaterna ska se till att asylsökande får tillträde till arbetsmarknaden inom sex månader efter den dag då ansökan om internationellt skydd lämnades in.

2.   Medlemsstaterna ska besluta på vilka villkor sökanden kan beviljas tillträde till arbetsmarknaden.

3.   Tillträde till arbetsmarknaden får inte upphävas under överklagandeförfarandet, om ett överklagande av ett beslut om avslag i ett ordinarie förfarande har suspensiv verkan, fram till dess att ett avslag har meddelats i överklagandeärendet.

Artikel 16

Yrkesutbildning

Medlemsstaterna får ge asylsökande tillträde till yrkesutbildning oavsett om de har tillträde till arbetsmarknaden eller ej.

Tillträde till yrkesutbildning som är knuten till ett anställningsavtal är avhängigt av i vilken utsträckning den sökande har tillträde till arbetsmarknaden i enlighet med artikel 15.

Artikel 17

Allmänna bestämmelser om materiella mottagningsvillkor och hälso- och sjukvård

1.   Medlemsstaterna ska se till att materiella mottagningsvillkor finns tillgängliga för sökande när de lämnar in sin ansökan om internationellt skydd.

2.   Medlemsstaterna ska se till att de materiella mottagningsvillkoren ger sökande en tillräcklig levnadsstandard som säkerställer deras uppehälle och skyddar deras fysiska och psykiska hälsa.

Medlemsstaterna ska se till att en sådan levnadsstandard även uppfylls för personer med särskilda behov, i enlighet med artikel 22, och för personer som kvarhålls i förvar.

3.   Medlemsstaterna får fastställa som villkor för att bevilja samtliga eller några av de materiella mottagningsvillkoren samt hälso- och sjukvård att de sökande inte har tillräckliga medel för att garantera en levnadsstandard som täcker deras behov i fråga om hälsa och uppehälle.

4.   Medlemsstaterna får enligt bestämmelserna i punkt 3 kräva att de sökande täcker eller bidrar till kostnaderna för de materiella mottagningsvillkor och den hälso- och sjukvård som anges i detta direktiv om de har tillräckliga medel, t.ex. om de har arbetat under en rimlig tidsperiod.

Om det framkommer att en sökande hade tillräckliga medel för att täcka materiella mottagningsvillkor och hälso- och sjukvård vid den tid då dessa grundläggande behov tillgodosågs, får medlemsstaten begära att dessa återbetalas av den asylsökande.

5.
     
  Materiella mottagningsvillkor får tillhandahållas in natura eller i form av penningbidrag eller kuponger, eller i form av en kombination av dessa.

När medlemsstaterna tillgodoser de materiella mottagningsvillkoren genom penningbidrag eller kuponger ska det belopp som de uppgår till fastställas enligt principerna i denna artikel.

Artikel 18

Närmare bestämmelser om materiella mottagningsvillkor

1.   Om inkvartering tillhandahålls in natura bör den beviljas i en eller flera av följande former:

| a) | Anläggningar som används i syfte att hysa sökande under prövningen av en ansökan om internationellt skydd som lämnats in vid gränsen. |
| --- | --- |

a)

Anläggningar som används i syfte att hysa sökande under prövningen av en ansökan om internationellt skydd som lämnats in vid gränsen.

| b) | Förläggningar som garanterar en tillräcklig levnadsstandard. |
| --- | --- |

b)

Förläggningar som garanterar en tillräcklig levnadsstandard.

| c) | Privathus, lägenheter, hotell eller andra lokaler som anpassats för sökande. |
| --- | --- |

c)

Privathus, lägenheter, hotell eller andra lokaler som anpassats för sökande.

2.   Medlemsstaterna ska se till att de sökande som försetts med sådan inkvartering som anges i punkt 1 a, 1 b och 1 c

| a) | åtnjuter skydd för sitt familjeliv, |
| --- | --- |

a)

åtnjuter skydd för sitt familjeliv,

| b) | har möjlighet att kommunicera med släktingar, juridiska rådgivare och företrädare för FN:s flyktingkommissariat ║ och icke-statliga organisationer som erkänns av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

har möjlighet att kommunicera med släktingar, juridiska rådgivare och företrädare för FN:s flyktingkommissariat ║ och icke-statliga organisationer som erkänns av medlemsstaterna.

Medlemsstaterna ska ta hänsyn till köns- och åldersspecifika angelägenheter och situationen för personer med särskilda behov med avseende på asylsökande i de anläggningar och förläggningar som avses i punkt 1a och b.

Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förebygga misshandel och könsrelaterat våld inklusive sexuellt tvång inom de anläggningar och förläggningar som anges i punkt 1 a och 1 b.

3.   Medlemsstaterna ska se till att underåriga barn till sökande eller sökande som själva är underåriga inkvarteras med sina föräldrar eller med den vuxne familjemedlem som ansvarar för dem enligt lag eller sedvana, förutsatt att det är för de berörda underårigas eget bästa.

4.   Medlemsstaterna ska se till att flyttning av sökande från en anläggning till en annan sker endast om det är nödvändigt. Medlemsstaterna ska ge de sökande möjlighet att underrätta sina juridiska rådgivare om förflyttningen och sin nya adress.

5.   Personer som arbetar vid förläggningar ska ha lämplig utbildning och vara bundna av tystnadsplikt, enligt den nationella lagstiftningen, beträffande uppgifter som de får kännedom om genom sitt arbete.

6.   Medlemsstaterna får låta de sökande delta i förvaltningen av de materiella resurserna och de icke-materiella aspekterna av livet i förläggningen genom ett råd eller en rådgivande kommitté som företräder dem som bor på förläggningen.

7.   Asylsökandes juridiska rådgivare och företrädare för FN:s flyktingkommissarie eller sådana relevanta icke-statliga organisationer som FN:s flyktingkommissarie utser och som erkänns av medlemsstaten ska ges tillträde till förläggningarna och övriga inkvarteringar för att biträda ║ asylsökande. Detta tillträde får endast begränsas med hänsyn till säkerheten vid förläggningarna och inkvarteringarna och för de asylsökande själva.

8.   I vederbörligen motiverade fall får medlemsstaterna under en rimlig tidsperiod, som ska vara så kort som möjligt, undantagsvis fastställa bestämmelserna om materiella mottagningsvillkor som skiljer sig från dem som föreskrivs i denna artikel, om

| a) | det krävs en första bedömning av den sökandes särskilda behov, |
| --- | --- |

a)

det krävs en första bedömning av den sökandes särskilda behov,

| b) | de normalt tillgängliga inkvarteringsmöjligheterna tillfälligtvis är uttömda, |
| --- | --- |

b)

de normalt tillgängliga inkvarteringsmöjligheterna tillfälligtvis är uttömda,

| c) | den asylsökande befinner sig i en förvarsenhet eller i sådana anläggningar vid gränsen som de inte kan lämna. |
| --- | --- |

c)

den asylsökande befinner sig i en förvarsenhet eller i sådana anläggningar vid gränsen som de inte kan lämna.

Dessa olika villkor ska under alla förhållanden omfatta de grundläggande behoven.

Artikel 19

Hälso- och sjukvård

1.   Medlemsstaterna ska se till att de sökande får nödvändig hälso- och sjukvård som åtminstone ska innefatta akutsjukvård och nödvändig behandling av sjukdomar eller mentala störningar.

2.   Medlemsstaterna ska sörja för nödvändig läkarhjälp eller annan hjälp för sökande med särskilda behov, vilket omfattar lämplig psykisk vård när så behövs ▐ .

Artikel 20

Tortyroffer

Medlemsstaterna ska se till att tortyroffer omgående tas till ett lämpligt vårdhem.

KAPITEL III

INSKRÄNKNING ELLER INDRAGNING AV DE MATERIELLA MOTTAGNINGSVILLKOREN

Artikel 21

Inskränkning eller indragning av de materiella mottagningsvillkoren

1.   Medlemsstaterna får inskränka de materiella mottagningsvillkoren om en asylsökande

| a) | lämnar den bostadsort som fastställts av den behöriga myndigheten utan att meddela denna eller om begärt tillstånd inte har erhållits, eller |
| --- | --- |

a)

lämnar den bostadsort som fastställts av den behöriga myndigheten utan att meddela denna eller om begärt tillstånd inte har erhållits, eller

| b) | underlåter att uppfylla sin anmälningsplikt eller att följa uppmaningar att tillhandahålla information eller komma till en personlig intervju angående asylförfarandet under en rimlig period som fastställs i nationell lagstiftning, eller |
| --- | --- |

b)

underlåter att uppfylla sin anmälningsplikt eller att följa uppmaningar att tillhandahålla information eller komma till en personlig intervju angående asylförfarandet under en rimlig period som fastställs i nationell lagstiftning, eller

| c) | redan har lämnat in en ansökan i samma medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

redan har lämnat in en ansökan i samma medlemsstat.

Om den sökande spåras upp eller frivilligt anmäler sig till den behöriga myndigheten, ska det fattas ett motiverat beslut baserat på orsakerna till försvinnandet angående återinförande av vissa eller alla av de ovan nämnda materiella mottagningsvillkoren inskränks.

2.   Medlemsstaterna får inskränka eller dra in de materiella mottagningsvillkoren om en sökande har undanhållit sina ekonomiska resurser och därför utan rätt fått del av de materiella mottagningsvillkoren.

3.   Medlemsstaterna får fastställa påföljder för allvarliga överträdelser av de regler som gäller för förläggningarna samt för synnerligen våldsamt uppträdande.

4.   Beslut om inskränkning eller indragning av materiella mottagningsvillkor eller om påföljder i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 ska fattas på individuell, objektiv och opartisk grund och innefatta en motivering. Beslut ska grundas på den berörda personens särskilda situation, särskilt när det gäller personer som omfattas av artikel 22, med beaktande av proportionalitetsprincipen. Medlemsstaterna ska under alla omständigheter garantera uppehälle, tillträde till akutsjukvård och nödvändig behandling av sjukdomar eller mentala störningar.

5.   Medlemsstaterna ska se till att de materiella mottagningsvillkoren inte inskränks eller dras in förrän ett beslut om avslag har fattats.

KAPITEL IV

PERSONER MED SÄRSKILDA BEHOV

Artikel 22

Allmän princip

1.   Medlemsstaterna ska i den nationella lagstiftningen för genomförande av detta direktiv beakta den speciella situationen för personer med särskilda behov. Utsatta personer, till exempel underåriga, underåriga utan medföljande vuxen, funktionshindrade, äldre, gravida, ensamstående föräldrar med underåriga barn, offer för människohandel,
  kvinnor som utsatts för könsstympning,
  personer med mentala hälsoproblem och personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld ska alltid betraktas som personer med särskilda behov.

2.   Medlemsstaterna ska i den nationella lagstiftningen införa förfaranden för att så snart som en ansökan om internationellt skydd lämnats in fastställa om den sökande har särskilda behov och för att ange av vilket slag behoven är. Medlemsstaterna ska säkerställa att personer med särskilda behov får
  ett tillräckligt
  stöd under hela asylförfarandet och sörja för att deras situation övervakas på ett lämpligt sätt.

Artikel 23

Underåriga

1.   I första hand ska hänsyn till barnets bästa tas när medlemsstaterna genomför bestämmelser som gäller underåriga i detta direktiv. Medlemsstaterna ska säkerställa en levnadsstandard som täcker barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling.

2.   Vid bedömningen av vad som är till barnets bästa ska medlemsstaterna särskilt beakta följande omständigheter:

| a) | Möjligheterna för familjer att återförenas. |
| --- | --- |

a)

Möjligheterna för familjer att återförenas.

| b) | De underårigas välbefinnande och sociala utveckling, med särskild hänsyn tagen till deras etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund. |
| --- | --- |

b)

De underårigas välbefinnande och sociala utveckling, med särskild hänsyn tagen till deras etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund.

| c) | Säkerhets- och trygghetshänsyn, särskilt om det finns risk för att barnet är offer för människohandel. |
| --- | --- |

c)

Säkerhets- och trygghetshänsyn, särskilt om det finns risk för att barnet är offer för människohandel.

| d) | Den underåriges åsikter med hänsyn tagen till ålder och mognad. |
| --- | --- |

d)

Den underåriges åsikter med hänsyn tagen till ålder och mognad.

3.   Medlemsstaterna ska se till att underåriga har tillgång till fritidsaktiviteter, till exempel åldersanpassad lek och rekreationsverksamhet inom de anläggningar och förläggningar som anges i artikel 18.1 a och b.

4.   Medlemsstaterna ska se till att underåriga som varit utsatta för någon form av övergrepp, försummelse, utnyttjande, tortyr eller grym, omänsklig och förnedrande behandling eller som har drabbats av väpnade konflikter ges tillgång till rehabilitering, och se till att lämplig psykisk vård tillhandahålls och att det ges tillgång till kvalificerad rådgivning när så behövs.

Artikel 24

Underåriga utan medföljande vuxen

1.   Medlemsstaterna ska ▐ vidta åtgärder för att se till att underåriga utan medföljande vuxen företräds på ett tillfredsställande sätt av en förmyndare.
  En förmyndare som ger råd till och skyddar barnet och ser till att alla beslut fattas med barnets bästa för ögonen ska utses. Förmyndaren bör ha erforderliga sakkunskaper inom barnomsorg för att kunna säkerställa att barnets intressen skyddas och att barnets rättsliga, sociala, hälsorelaterade, psykiska, materiella och utbildningsmässiga behov tillgodoses på lämpligt sätt. Organ eller enskilda personer vars intressen skulle kunna strida mot barnets egna intressen ska inte kunna utses till förmyndare.
  Behöriga myndigheter ska utföra regelbundna utvärderingar.

2.   Underåriga utan medföljande vuxen som lämnar in en ansökan om internationellt skydd ska från den tidpunkt då de tillåts resa in på territoriet fram till dess att de måste lämna den medlemsstats territorium där ansökan om internationellt skydd inlämnats eller prövas tas emot

| a) | hos vuxna släktingar, |
| --- | --- |

a)

hos vuxna släktingar,

| b) | hos en fosterfamilj, |
| --- | --- |

b)

hos en fosterfamilj,

| c) | i förläggningar som utformats särskilt för underåriga, eller |
| --- | --- |

c)

i förläggningar som utformats särskilt för underåriga, eller

| d) | i annan typ av inkvartering som är lämplig för underåriga. |
| --- | --- |

d)

i annan typ av inkvartering som är lämplig för underåriga.

Medlemsstaterna får placera underåriga utan medföljande vuxen som är 16 år eller äldre i förläggningar för vuxna asylsökande.

I möjligaste mån ska syskon hållas samman, varvid man ska beakta den berörde underåriges bästa, särskilt åldern och mognadsgraden. Underåriga ska byta inkvartering så sällan som möjligt.

3.   Medlemsstaterna ska i den nationella lagstiftningen införa förfaranden för att spåra familjemedlemmar till underåriga utan medföljande vuxen. De ska börja spåra familjemedlemmar till den underårige utan medföljande vuxen så snabbt som möjligt efter det att en ansökan om internationellt skydd lämnats samtidigt som hans eller hennes grundläggande intressen tillgodoses. Om den underåriges eller dennes familjs liv eller fysiska säkerhet är hotade, särskilt om familjen har stannat i ursprungslandet, är det viktigt att se till att insamling, behandling och utbyte av information om dessa personer sker konfidentiellt, för att inte riskera deras säkerhet.

4.   Personal som arbetar med underåriga utan medföljande vuxen ska ha fått och fortsätta erhålla lämplig utbildning om underårigas behov och vara bundna av tystnadsplikt, enligt den nationella lagstiftningen, beträffande uppgifter som de får kännedom om genom sitt arbete.

Artikel 25

Offer för tortyr och våld

1.   Medlemsstaterna ska se till att personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra grova våldshandlingar erhåller nödvändig behandling för skador som förorsakats av ovannämnda gärningar, särskilt tillgång till rehabilitering som omfattar möjligheten att få medicinsk eller psykologisk behandling.

2.   Personal som arbetar med offer för tortyr
  , våldtäkt eller andra grova våldshandlingar
  ska ha fått och fortsätta erhålla lämplig fortbildning om tortyroffrens behov och vara bundna av reglerna om tystnadsplikt i den nationella lagstiftningen när det gäller uppgifter som de får kännedom om genom sitt arbete.

KAPITEL V

ÖVERKLAGANDEFÖRFARANDE

Artikel 26

Överklagandeförfarande

1.   Medlemsstaterna ska se till att avslag i fråga om beviljande, inskränkning eller indragning av förmåner i enlighet med detta direktiv eller beslut som fattas i enlighet med artikel 7 och som individuellt påverkar asylsökande kan överklagas enligt de förfaranden som fastställts i den nationella lagstiftningen. Åtminstone i sista instans ska rätt ges till överklagande eller saklig och rättslig prövning inför domstol.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa

  att nödvändig
  juridisk rådgivning och/eller
  nödvändigt
  ombud
  på begäran tillhandahålls kostnadsfritt i enlighet med artikel 15.3–6 i direktiv 2005/85/EG
  .

Förfaranden för tillgång till juridisk rådgivning och/eller ombud i sådana fall ska fastställas i nationell lagstiftning.

KAPITEL VI

ÅTGÄRDER FÖR ATT GÖRA MOTTAGNINGSSYSTEMET EFFEKTIVARE

Artikel 27

Behöriga myndigheter

Varje medlemsstat ska underrätta kommissionen om vilka myndigheter som är ansvariga för att fullgöra de skyldigheter som följer av detta direktiv. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om eventuella ändringar av informationen om dessa myndigheter.

Artikel 28

System för styrning, tillsyn och kontroll

1.   Med vederbörlig hänsyn till sin konstitutionella struktur ska medlemsstaterna införa relevanta rutiner för att se till att lämplig styrning, tillsyn och kontroll av nivån på mottagningsvillkoren upprättas.

2.   Medlemsstaterna ska årligen från och med [...] förse kommissionen med relevant information i den form som anges i bilaga I.

Artikel 29

Personal och resurser

1.   Medlemsstaterna ska genom lämpliga åtgärder se till att myndigheter och andra organisationer som ansvarar för genomförandet av detta direktiv får tillräcklig utbildning med hänsyn till både manliga och kvinnliga asylsökande.

2.   Medlemsstaterna ska anslå de medel som behövs för att kunna genomföra de nationella bestämmelser som antas för genomförandet av detta direktiv.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 30

Rapportering

Senast den [...] ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv och vid behov föreslå nödvändiga ändringar.

Medlemsstaterna ska senast den [...] sända kommissionen all information som behövs för att utarbeta denna rapport, inklusive sådana statistiska uppgifter som anges i artikel 28.2.

Efter det att rapporten lagts fram ska kommissionen minst en gång vart femte år rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av detta direktiv.

Artikel 31

Införlivande

1.   Medlemsstaterna ska sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa artiklarna [...] [de artiklar som har ändrats i sak i förhållande till det tidigare direktivet] och bilaga I senast den [...]. De ska genast till kommissionen överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell för dessa bestämmelser och detta direktiv.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. De ska även innehålla en uppgift om att hänvisningar i befintliga lagar och andra författningar till det direktiv som upphävts genom detta direktiv ska anses som hänvisningar till detta direktiv. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras och om hur uppgiften ska formuleras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 32

Upphävande

Direktiv 2003/9/EG ska upphöra att gälla från och med [dagen efter det datum som anges i artikel 31.1 första stycket i detta direktiv] utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande av direktivet i nationell lagstiftning som anges i bilaga II del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till detta direktiv och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 33

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artiklarna [...] [De artiklar som inte har ändrats i förhållande till tidigare direktiv] och bilaga I ska tillämpas från och med den [dagen efter det datum som anges i artikel 31.1 första stycket].

Artikel 34

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i ║ den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C

1

(2)  EUT C

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 maj 2009.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 maj 2009.

(4)  EUT L 31, 6.2.2003, s. 18.

4

(5)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

5

(6)  EGT L 212, 7.8.2001, s. 12.

6

(7)  EUT L 326, 13.12.2005, s. 13.

7

Torsdag 7 maj 2009BILAGA I

Rapporteringsformulär för den information som medlemsstaterna ska lämna årligen enligt artikel 28.2 i direktiv [.../.../EG]

| 1. | Ange det totala antalet personer i er medlemsstat som för närvarande omfattas av mottagningsvillkor enligt artikel 3.1 i direktiv [.../.../EG], uppdelat efter kön och ålder. Ange för varje sådan person om det är fråga om en asylsökande eller en familjemedlem enligt definitionen i artikel 2 c i direktiv [.../.../EG]. |
| --- | --- |

1.

Ange det totala antalet personer i er medlemsstat som för närvarande omfattas av mottagningsvillkor enligt artikel 3.1 i direktiv [.../.../EG], uppdelat efter kön och ålder. Ange för varje sådan person om det är fråga om en asylsökande eller en familjemedlem enligt definitionen i artikel 2 c i direktiv [.../.../EG].

| 2. | Ge på grundval av artikel 22 i direktiv [.../.../EG] statistiska uppgifter om antalet asylsökande med fastställda särskilda behov, uppdelade på följande kategorier av personer med särskilda behov:






  — | Underåriga utan medföljande vuxen. |
| --- | --- | --- |

2.

Ge på grundval av artikel 22 i direktiv [.../.../EG] statistiska uppgifter om antalet asylsökande med fastställda särskilda behov, uppdelade på följande kategorier av personer med särskilda behov:

—

Underåriga utan medföljande vuxen.

| — | Personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

—

Personer med funktionshinder.

| — | Äldre. |
| --- | --- |

—

Äldre.

| — | Gravida kvinnor. |
| --- | --- |

—

Gravida kvinnor.

| — | Ensamstående föräldrar med underåriga barn. |
| --- | --- |

—

Ensamstående föräldrar med underåriga barn.

| — | Personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld. |
| --- | --- |

—

Personer som utsatts för tortyr, våldtäkt eller andra allvarliga former av psykologiskt, fysiskt eller sexuellt våld.

| — | Offer för människohandel. |
| --- | --- |

—

Offer för människohandel.

| — | Personer med mentala hälsoproblem. |
| --- | --- |

—

Personer med mentala hälsoproblem.

| — | Övriga (förklara). |
| --- | --- |

—

Övriga (förklara).

| 3. | Ge detaljerad information om de handlingar som anges i artikel 6 i direktiv [.../.../EG], särskilt om handlingarnas typ, namn och format. |
| --- | --- |

3.

Ge detaljerad information om de handlingar som anges i artikel 6 i direktiv [.../.../EG], särskilt om handlingarnas typ, namn och format.

| 4. | Ange med hänvisning till artikel 15 i direktiv [.../.../EG] det totala antalet asylsökande i er medlemsstat som har tillträde till arbetsmarknaden samt det totala antalet asylsökande som för närvarande har anställning, uppdelat efter ekonomisk sektor. Om asylsökandes tillträde till arbetsmarknaden är förenat med särskilda villkor, beskriv i detalj hurudana restriktioner det är fråga om. |
| --- | --- |

4.

Ange med hänvisning till artikel 15 i direktiv [.../.../EG] det totala antalet asylsökande i er medlemsstat som har tillträde till arbetsmarknaden samt det totala antalet asylsökande som för närvarande har anställning, uppdelat efter ekonomisk sektor. Om asylsökandes tillträde till arbetsmarknaden är förenat med särskilda villkor, beskriv i detalj hurudana restriktioner det är fråga om.

| 5. | Ge med hänvisning till artikel 17.5 i direktiv [.../.../EG] en detaljerad beskrivning av de materiella mottagningsvillkorens art, inklusive deras penningvärde, och hur de ges (det vill säga vilka materiella mottagningsvillkor som ges in natura, i pengar, i form av kuponger eller en kombination av dessa) och ange hur stor dagpenning som ges till asylsökande.
   
  ▐ |
| --- | --- |

5.

Ge med hänvisning till artikel 17.5 i direktiv [.../.../EG] en detaljerad beskrivning av de materiella mottagningsvillkorens art, inklusive deras penningvärde, och hur de ges (det vill säga vilka materiella mottagningsvillkor som ges in natura, i pengar, i form av kuponger eller en kombination av dessa) och ange hur stor dagpenning som ges till asylsökande.

▐

Torsdag 7 maj 2009BILAGA II

Del A

Upphävt direktiv

(som det hänvisas artikel 32)

| Rådets direktiv 2003/9/EG | (EUT L 31, 6.2.2003, s. 18) |
| --- | --- |

Rådets direktiv 2003/9/EG

(EUT L 31, 6.2.2003, s. 18)

Del B

Tidsfrist för införlivande med nationell lagstiftning

(som det hänvisas artikel 31)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 2003/9/EG | 6 februari 2005 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

2003/9/EG

6 februari 2005

Torsdag 7 maj 2009BILAGA III

Jämförelsetabell

| Direktiv 2003/9/EG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2, inledningsfrasen | Artikel 2, inledningsfrasen |
| Artikel 2 a | — |
| Artikel 2 b | Artikel 2 a |
| Artikel 2 c | Artikel 2 b |
| Artikel 2 d, inledningsfrasen samt punkterna i) och ii) | Artikel 2 c, inledningsfrasen samt punkterna i) och ii) |
| — | Artikel 2 c, punkterna iii), iv) och v) |
| Artikel 2 e och f | — |
| Artikel 2 g | Artikel 2 d |
| — | Artikel 2 e |
| Artikel 2 h | Artikel 2 f |
| Artikel 2 i | Artikel 2 g |
| Artikel 2 j | Artikel 2 h |
| Artikel 2 k | Artikel 2 i |
| Artikel 2 l | Article 2 j |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 | Artikel 4 |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Artikel 6.1 första stycket | Artikel 6.1 första stycket |
| Artikel 6.1 andra stycket | Artikel 6.1 tredje stycket |
| Artikel 6.2–6.5 | Artikel 6.2–6.5 |
| Artikel 7.1 och 7.2 | Artikel 7.1 och 7.2 |
| Artikel 7.3 | — |
| Artikel 7.4║ | Artikel 7.3║ |
| — | Artikel 7.4 |
| Artikel 7.5 och 7.6 | Artikel 7.5 och 7.6 |
| — | Artikel 8 |
| — | Artikel 9 |
| — | Artikel 10 |
| — | Artikel 11 |
| Artikel 8 | Artikel 12 |
| Artikel 9 | Artikel 13 |
| Artikel 10.1 första stycket | Artikel 14.1 första stycket |
| Artikel 10.1 andra stycket | — |
| Artikel 10.1 tredje stycket | Artikel 14.1 andra stycket |
| Artikel 10.2 | Artikel 14.2 första stycket |
| — | Artikel 14.2 andra stycket |
| Artikel 10.3 | Artikel 14.3 |
| Artikel 11.1 | — |
| — | Artikel 15.1 |
| Artikel 11.2 och 11.3 | Artikel 15.2 och 15.3 |
| Artikel 11.4 | — |
| Artikel 12 | Artikel 16 |
| Artikel 13 ▐ | Artikel 17 ▐ |
| Artikel 14.1 | Artikel 18.1 |
| Artikel 14.2, inledningsfrasen och första stycket | Artikel 18.2, inledningsfrasen och första stycket |
| — | Artikel 18.2 andra stycket |
| Artikel 14.2 andra stycket | Artikel 18.2 tredje stycket |
| Artikel 14.3–14.7 | Artikel 18.3–18.7 |
| Artikel 14.8, inledningsfrasen | Artikel 18.8, inledningsfrasen |
| Artikel 14.8 första stycket första strecksatsen | Artikel 18.8 första stycket led a |
| Artikel 14.8 första stycket andra strecksatsen | — |
| Artikel 14.8 första stycket tredje och fjärde strecksatsen | Artikel 18.8 första stycket led b och c |
| Artikel 14.8 andra stycket | Artikel 18.8 andra stycket |
| Artikel 15 | Artikel 19 |
| — | Artikel 20 |
| Artikel 16.1, inledningsfrasen | Artikel 21.1, inledningsfrasen |
| Artikel 16.1 a | — |
| Artikel 16.1 a första, andra och tredje strecksatserna | Artikel 21.1 a, b och c |
| Artikel 16.1 b ║ | — |
| — | Artikel 21.2 ║ |
| Artikel 16.2 | — |
| Artikel 16.3–16.5 | Artikel 21.3–21.5 |
| Artikel 17.1 | Artikel 22.1 första stycket |
| | Artikel 22.1 andra stycket |
| Artikel 17.2 | — |
| — | Artikel 22.2 |
| Artikel 18.1 | Artikel 23.1 |
| — | Artikel 23.2 och 23.3 |
| Artikel 18.2 | Artikel 23.4 |
| Artikel 19 | Artikel 24 |
| Artikel 20 | Artikel 25.1 |
| — | Artikel 25.2 |
| Artikel 21.1 | Artikel 26.1 |
| — | Artikel 26.2 första stycket |
| Artikel 21.2 | Artikel 26.2 andra stycket |
| Artikel 22 | — |
| — | Artikel 27 |
| Artikel 23 | Artikel 28.1 |
| — | Artikel 28.2 |
| Artikel 24 | Artikel 29 |
| Artikel 25 | Artikel 30 |
| Artikel 26 | Artikel 31 |
| — | Artikel 32 |
| Artikel 27 | Artikel 33 första stycket |
| — | Artikel 33 andra stycket |
| Artikel 28 | Artikel 34 |
| — | Bilaga I |
| — | Bilaga II |
| — | Bilaga III |

Direktiv 2003/9/EG

Detta direktiv

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2, inledningsfrasen

Artikel 2, inledningsfrasen

Artikel 2 a

—

Artikel 2 b

Artikel 2 a

Artikel 2 c

Artikel 2 b

Artikel 2 d, inledningsfrasen samt punkterna i) och ii)

Artikel 2 c, inledningsfrasen samt punkterna i) och ii)

—

Artikel 2 c, punkterna iii), iv) och v)

Artikel 2 e och f

—

Artikel 2 g

Artikel 2 d

—

Artikel 2 e

Artikel 2 h

Artikel 2 f

Artikel 2 i

Artikel 2 g

Artikel 2 j

Artikel 2 h

Artikel 2 k

Artikel 2 i

Artikel 2 l

Article 2 j

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4

Artikel 4

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 6.1 första stycket

Artikel 6.1 första stycket

Artikel 6.1 andra stycket

Artikel 6.1 tredje stycket

Artikel 6.2–6.5

Artikel 6.2–6.5

Artikel 7.1 och 7.2

Artikel 7.1 och 7.2

Artikel 7.3

—

Artikel 7.4║

Artikel 7.3║

—

Artikel 7.4

Artikel 7.5 och 7.6

Artikel 7.5 och 7.6

—

Artikel 8

—

Artikel 9

—

Artikel 10

—

Artikel 11

Artikel 8

Artikel 12

Artikel 9

Artikel 13

Artikel 10.1 första stycket

Artikel 14.1 första stycket

Artikel 10.1 andra stycket

—

Artikel 10.1 tredje stycket

Artikel 14.1 andra stycket

Artikel 10.2

Artikel 14.2 första stycket

—

Artikel 14.2 andra stycket

Artikel 10.3

Artikel 14.3

Artikel 11.1

—

—

Artikel 15.1

Artikel 11.2 och 11.3

Artikel 15.2 och 15.3

Artikel 11.4

—

Artikel 12

Artikel 16

Artikel 13 ▐

Artikel 17 ▐

Artikel 14.1

Artikel 18.1

Artikel 14.2, inledningsfrasen och första stycket

Artikel 18.2, inledningsfrasen och första stycket

—

Artikel 18.2 andra stycket

Artikel 14.2 andra stycket

Artikel 18.2 tredje stycket

Artikel 14.3–14.7

Artikel 18.3–18.7

Artikel 14.8, inledningsfrasen

Artikel 18.8, inledningsfrasen

Artikel 14.8 första stycket första strecksatsen

Artikel 18.8 första stycket led a

Artikel 14.8 första stycket andra strecksatsen

—

Artikel 14.8 första stycket tredje och fjärde strecksatsen

Artikel 18.8 första stycket led b och c

Artikel 14.8 andra stycket

Artikel 18.8 andra stycket

Artikel 15

Artikel 19

—

Artikel 20

Artikel 16.1, inledningsfrasen

Artikel 21.1, inledningsfrasen

Artikel 16.1 a

—

Artikel 16.1 a första, andra och tredje strecksatserna

Artikel 21.1 a, b och c

Artikel 16.1 b ║

—

—

Artikel 21.2 ║

Artikel 16.2

—

Artikel 16.3–16.5

Artikel 21.3–21.5

Artikel 17.1

Artikel 22.1 första stycket

Artikel 22.1 andra stycket

Artikel 17.2

—

—

Artikel 22.2

Artikel 18.1

Artikel 23.1

—

Artikel 23.2 och 23.3

Artikel 18.2

Artikel 23.4

Artikel 19

Artikel 24

Artikel 20

Artikel 25.1

—

Artikel 25.2

Artikel 21.1

Artikel 26.1

—

Artikel 26.2 första stycket

Artikel 21.2

Artikel 26.2 andra stycket

Artikel 22

—

—

Artikel 27

Artikel 23

Artikel 28.1

—

Artikel 28.2

Artikel 24

Artikel 29

Artikel 25

Artikel 30

Artikel 26

Artikel 31

—

Artikel 32

Artikel 27

Artikel 33 första stycket

—

Artikel 33 andra stycket

Artikel 28

Artikel 34

—

Bilaga I

—

Bilaga II

—

Bilaga III

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/370 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/370

---

Torsdag 7 maj 2009Ansökan om internationellt skydd som inlämnats i en av medlemsstaterna av en medborgare i tredje land eller av en statslös person (omarbetning) ***I

P6_TA(2009)0377

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (omarbetning) (KOM(2008)0820 – C6-0474/2008 – 2008/0243(COD))

2010/C 212 E/52

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0820),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 63.1a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0474/2008),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av skrivelsen av den 3 april 2009 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 80a.3 i arbetsordningen,

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0284/2009), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Torsdag 7 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0243

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (omarbetning)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | Ett antal materiella ändringar kommer att göras i rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (4). För tydlighets skull bör förordningen omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Ett antal materiella ändringar kommer att göras i rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (4). För tydlighets skull bör förordningen omarbetas.

| (2) | En gemensam asylpolitik, med ett gemensamt europeiskt asylsystem, är en del av Europeiska unionens mål att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för dem som av olika omständigheter tvingas söka skydd i gemenskapen av legitima skäl. |
| --- | --- |

(2)

En gemensam asylpolitik, med ett gemensamt europeiskt asylsystem, är en del av Europeiska unionens mål att gradvis upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som är öppet för dem som av olika omständigheter tvingas söka skydd i gemenskapen av legitima skäl.

| (3) | Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att inrätta ett gemensamt europeiskt asylsystem, grundat på en fullständig och allomfattande tillämpning av Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967, och på så sätt garantera att ingen skickas tillbaka för att bli utsatt för förföljelse, det vill säga att principen om ”non-refoulement” bevaras. Utan att det påverkar ansvarighetskriterierna i denna förordning betraktas i detta avseende medlemsstaterna, som alla iakttar principen om ”non-refoulement”, som säkra länder för medborgare i tredje land. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska rådet enades vid sitt särskilda möte i Tammerfors den 15 och 16 oktober 1999 om att arbeta för att inrätta ett gemensamt europeiskt asylsystem, grundat på en fullständig och allomfattande tillämpning av Genèvekonventionen om flyktingars rättsliga ställning av den 28 juli 1951, kompletterad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967, och på så sätt garantera att ingen skickas tillbaka för att bli utsatt för förföljelse, det vill säga att principen om ”non-refoulement” bevaras. Utan att det påverkar ansvarighetskriterierna i denna förordning betraktas i detta avseende medlemsstaterna, som alla iakttar principen om ”non-refoulement”, som säkra länder för medborgare i tredje land.

| (4) | I slutsatserna från Tammerfors förklarades också att detta system på kort sikt bör omfatta ett tydligt och praktiskt genomförbart sätt att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan. |
| --- | --- |

(4)

I slutsatserna från Tammerfors förklarades också att detta system på kort sikt bör omfatta ett tydligt och praktiskt genomförbart sätt att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan.

| (5) | En sådan metod bör bygga på objektiva kriterier, som är rättvisa för både medlemsstaterna och de berörda personerna. Den bör särskilt göra det möjligt att snabbt avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret, för att säkerställa faktisk tillgång till förfarandena för fastställande av internationell skyddsstatus och inte äventyra målet att behandla ansökningar om internationellt skydd snabbt. |
| --- | --- |

(5)

En sådan metod bör bygga på objektiva kriterier, som är rättvisa för både medlemsstaterna och de berörda personerna. Den bör särskilt göra det möjligt att snabbt avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret, för att säkerställa faktisk tillgång till förfarandena för fastställande av internationell skyddsstatus och inte äventyra målet att behandla ansökningar om internationellt skydd snabbt.

| (6) | När det gäller det stegvisa införandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem som på sikt bör leda till ett gemensamt asylförfarande och en gemensam status i hela unionen för personer som beviljas asyl, är det i nuläget lämpligt att tillsammans med nödvändiga förbättringar i ljuset av tidigare erfarenheter bekräfta principerna i den konvention som undertecknades i Dublin den 15 juni 1990 rörande bestämmandet av den ansvariga staten för prövningen av en ansökan om asyl som framställts i en av medlemsstaterna i de Europeiska gemenskaperna (”Dublinkonventionen”), vars genomförande har främjat en harmonisering av asylpolitiken. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller det stegvisa införandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem som på sikt bör leda till ett gemensamt asylförfarande och en gemensam status i hela unionen för personer som beviljas asyl, är det i nuläget lämpligt att tillsammans med nödvändiga förbättringar i ljuset av tidigare erfarenheter bekräfta principerna i den konvention som undertecknades i Dublin den 15 juni 1990 rörande bestämmandet av den ansvariga staten för prövningen av en ansökan om asyl som framställts i en av medlemsstaterna i de Europeiska gemenskaperna (”Dublinkonventionen”), vars genomförande har främjat en harmonisering av asylpolitiken.

| (7) | Det första steget i införandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem ║ har nu avslutats. I Haagprogrammet, som antogs av Europeiska rådet den 4 november 2004, fastställs målen på området för frihet, säkerhet och rättvisa under perioden 2005–2010. I Haagprogrammet uppmanades kommissionen således att slutföra utvärderingen av den första etappens rättsliga instrument under 2007 och att förelägga rådet och Europaparlamentet den andra etappens instrument och åtgärder så att de kan antas före slutet av 2010. |
| --- | --- |

(7)

Det första steget i införandet av ett gemensamt europeiskt asylsystem ║ har nu avslutats. I Haagprogrammet, som antogs av Europeiska rådet den 4 november 2004, fastställs målen på området för frihet, säkerhet och rättvisa under perioden 2005–2010. I Haagprogrammet uppmanades kommissionen således att slutföra utvärderingen av den första etappens rättsliga instrument under 2007 och att förelägga rådet och Europaparlamentet den andra etappens instrument och åtgärder så att de kan antas före slutet av 2010.

| (8) | De myndigheter i medlemsstaterna som är ansvariga för asylfrågor bör ges praktiskt stöd så att deras dagliga och operativa behov tillgodoses. Här spelar den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor, inrättad genom förordning (EG) nr
  .../...
  av den
  ... (5)

  en central roll. |
| --- | --- |

(8)

De myndigheter i medlemsstaterna som är ansvariga för asylfrågor bör ges praktiskt stöd så att deras dagliga och operativa behov tillgodoses. Här spelar den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor, inrättad genom förordning (EG) nr
  .../...
  av den
  ... (5)

  en central roll.

| (9) | Med hänsyn till resultaten av de utvärderingar som genomförts, vore det lämpligt att i detta skede bekräfta de principer som ligger till grund för förordning (EG) nr 343/2003 och samtidigt, på grundval av gjorda erfarenheter, införa nödvändiga förbättringar för att öka effektiviteten i systemet och i det skydd som beviljas personer som söker internationellt skydd i enlighet med detta förfarande. |
| --- | --- |

(9)

Med hänsyn till resultaten av de utvärderingar som genomförts, vore det lämpligt att i detta skede bekräfta de principer som ligger till grund för förordning (EG) nr 343/2003 och samtidigt, på grundval av gjorda erfarenheter, införa nödvändiga förbättringar för att öka effektiviteten i systemet och i det skydd som beviljas personer som söker internationellt skydd i enlighet med detta förfarande.

| (10) | För att säkerställa likabehandling av alla personer som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd, och för att säkerställa överensstämmelse med nuvarande EU-bestämmelser på området, särskilt rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (6), bör tillämpningsområdet för denna förordning utsträckas så att det omfattar personer som ansöker om subsidiärt skydd och personer som åtnjuter subsidiärt skydd. |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa likabehandling av alla personer som ansöker om eller åtnjuter internationellt skydd, och för att säkerställa överensstämmelse med nuvarande EU-bestämmelser på området, särskilt rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (6), bör tillämpningsområdet för denna förordning utsträckas så att det omfattar personer som ansöker om subsidiärt skydd och personer som åtnjuter subsidiärt skydd.

| (11) | För att säkerställa att alla asylsökande behandlas lika, bör Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EG av den ... om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (7) vara tillämplig på förfarandet för att fastställa ansvarig medlemsstat enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa att alla asylsökande behandlas lika, bör Europaparlamentets och rådets direktiv .../.../EG av den ... om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna (7) vara tillämplig på förfarandet för att fastställa ansvarig medlemsstat enligt denna förordning.

| (12) | I enlighet med 1989 års FN-konvention om barns rättigheter och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska barnets bästa komma i främsta rummet när medlemsstaterna tillämpar denna förordning. Dessutom bör det införas särskilda rättssäkerhetsgarantier för underåriga utan medföljande vuxen på grund av deras särskilda sårbarhet. |
| --- | --- |

(12)

I enlighet med 1989 års FN-konvention om barns rättigheter och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska barnets bästa komma i främsta rummet när medlemsstaterna tillämpar denna förordning. Dessutom bör det införas särskilda rättssäkerhetsgarantier för underåriga utan medföljande vuxen på grund av deras särskilda sårbarhet.

| (13) | I enlighet med Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bör bevarandet av familjens enhet prioriteras högt vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna bör bevarandet av familjens enhet prioriteras högt vid tillämpningen av denna förordning.

| (14) | Om en och samma medlemsstat gör en samlad prövning av ansökningar om internationellt skydd från medlemmar i samma familj kan ansökningarna prövas grundligt, så att de beslut som fattas i dessa ärenden blir enhetliga och medlemmar av samma familj inte behöver leva skilda från varandra. |
| --- | --- |

(14)

Om en och samma medlemsstat gör en samlad prövning av ansökningar om internationellt skydd från medlemmar i samma familj kan ansökningarna prövas grundligt, så att de beslut som fattas i dessa ärenden blir enhetliga och medlemmar av samma familj inte behöver leva skilda från varandra.

| (15) | För att säkerställa full respekt för principen om sammanhållning av familjer och hänsyn till barnets bästa, bör förekomsten av ett beroendeförhållande mellan en sökande och dennes familj i utvidgad bemärkelse på grund av havandeskap eller moderskap, familjemedlemmarnas hälsotillstånd eller höga ålder göras till ett bindande ansvarskriterium. Om den sökande är en underårig utan medföljande vuxen bör även närvaron av en släkting på en annan medlemsstats territorium, som kan ta hand om den underårige, göras till ett bindande ansvarskriterium. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa full respekt för principen om sammanhållning av familjer och hänsyn till barnets bästa, bör förekomsten av ett beroendeförhållande mellan en sökande och dennes familj i utvidgad bemärkelse på grund av havandeskap eller moderskap, familjemedlemmarnas hälsotillstånd eller höga ålder göras till ett bindande ansvarskriterium. Om den sökande är en underårig utan medföljande vuxen bör även närvaron av en släkting på en annan medlemsstats territorium, som kan ta hand om den underårige, göras till ett bindande ansvarskriterium.

| (16) | Medlemsstaterna bör kunna frångå ansvarighetskriterierna, särskilt om det föreligger humanitära eller ömmande skäl, och pröva en ansökan om internationellt skydd som de själva har mottagit eller som lämnats in i en annan medlemsstat, även om de inte skulle vara ansvariga för prövningen enligt de bindande kriterierna i denna förordning, under förutsättning att den berörda medlemsstaten och den sökande går med på detta. |
| --- | --- |

(16)

Medlemsstaterna bör kunna frångå ansvarighetskriterierna, särskilt om det föreligger humanitära eller ömmande skäl, och pröva en ansökan om internationellt skydd som de själva har mottagit eller som lämnats in i en annan medlemsstat, även om de inte skulle vara ansvariga för prövningen enligt de bindande kriterierna i denna förordning, under förutsättning att den berörda medlemsstaten och den sökande går med på detta.

| (17) | En personlig intervju bör arrangeras för att underlätta fastställandet av vilken medlemsstat som ska ansvara för prövningen av en ansökan om internationellt skydd och ▐ muntligen upplysa de sökande om tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

En personlig intervju bör arrangeras för att underlätta fastställandet av vilken medlemsstat som ska ansvara för prövningen av en ansökan om internationellt skydd och ▐ muntligen upplysa de sökande om tillämpningen av denna förordning.

| (18) | I enlighet med artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är det viktigt att fastställa rättssäkerhetsgarantier och rätten till ett effektivt rättsmedel i samband med beslut om överföring till den ansvariga medlemsstaten, för att garantera ett effektivt skydd av den berörda individens rättigheter. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är det viktigt att fastställa rättssäkerhetsgarantier och rätten till ett effektivt rättsmedel i samband med beslut om överföring till den ansvariga medlemsstaten, för att garantera ett effektivt skydd av den berörda individens rättigheter.

| (19) | I enlighet med Europadomstolens rättspraxis bör ett effektivt skydd omfatta övervakning dels av tillämpningen av denna förordning och dels av den rättsliga och faktiska situationen i den medlemsstat till vilken den sökande överförs, för att säkerställa respekten för internationell rätt. |
| --- | --- |

(19)

I enlighet med Europadomstolens rättspraxis bör ett effektivt skydd omfatta övervakning dels av tillämpningen av denna förordning och dels av den rättsliga och faktiska situationen i den medlemsstat till vilken den sökande överförs, för att säkerställa respekten för internationell rätt.

| (20) | Med avseende på tillämpningen av denna förordning bör ”kvarhållande i förvar” inte uppfattas i straffrättslig betydelse eller som ett straff utan enbart som en administrativ och tillfällig åtgärd för kvarhållande. |
| --- | --- |

(20)

Med avseende på tillämpningen av denna förordning bör ”kvarhållande i förvar” inte uppfattas i straffrättslig betydelse eller som ett straff utan enbart som en administrativ och tillfällig åtgärd för kvarhållande.

| (21) | Kvarhållande i förvar av asylsökande bör användas på ett sätt som är förenligt med den grundläggande principen att en person inte får kvarhållas enbart på den grunden att vederbörande ansöker om internationellt skydd. Det är särskilt viktigt att kvarhållande i förvar av asylsökande sker
  i administrativa förvarsenheter som inte är fängelser,
  i enlighet med artikel 31 i Genèvekonventionen och de mycket klart definierade undantag och garantier som anges i direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande. Vidare bör kvarhållande i förvar i samband med överföring till den ansvariga medlemsstaten användas i begränsad omfattning och med hänsyn till proportionalitetsprincipen med avseende på de åtgärder som vidtas och de resultat som ska uppnås. |
| --- | --- |

(21)

Kvarhållande i förvar av asylsökande bör användas på ett sätt som är förenligt med den grundläggande principen att en person inte får kvarhållas enbart på den grunden att vederbörande ansöker om internationellt skydd. Det är särskilt viktigt att kvarhållande i förvar av asylsökande sker
  i administrativa förvarsenheter som inte är fängelser,
  i enlighet med artikel 31 i Genèvekonventionen och de mycket klart definierade undantag och garantier som anges i direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande. Vidare bör kvarhållande i förvar i samband med överföring till den ansvariga medlemsstaten användas i begränsad omfattning och med hänsyn till proportionalitetsprincipen med avseende på de åtgärder som vidtas och de resultat som ska uppnås.

| (22) | Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1560/2003 av den 2 september 2003 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 343/2003 (8) får överföringar till den ansvariga medlemsstaten genomföras på frivillig grund, i form av kontrollerad avresa eller med eskort. Medlemsstaterna bör främja frivillig överföring och se till att kontrollerade avresor och avresor med eskort genomförs på ett humant sätt, med full respekt för de berörda personernas grundläggande rättigheter och mänskliga värdighet. |
| --- | --- |

(22)

Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1560/2003 av den 2 september 2003 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 343/2003 (8) får överföringar till den ansvariga medlemsstaten genomföras på frivillig grund, i form av kontrollerad avresa eller med eskort. Medlemsstaterna bör främja frivillig överföring och se till att kontrollerade avresor och avresor med eskort genomförs på ett humant sätt, med full respekt för de berörda personernas grundläggande rättigheter och mänskliga värdighet.

| (23) | Ett gradvis upprättande av ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för personer garanteras i enlighet med fördraget ║, och införandet av en gemenskapspolitik för villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse, med gemensamma insatser för att hantera de yttre gränserna, gör det nödvändigt att finna en jämvikt mellan ansvarighetskriterierna i en anda av solidaritet. |
| --- | --- |

(23)

Ett gradvis upprättande av ett område utan inre gränser, där fri rörlighet för personer garanteras i enlighet med fördraget ║, och införandet av en gemenskapspolitik för villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse, med gemensamma insatser för att hantera de yttre gränserna, gör det nödvändigt att finna en jämvikt mellan ansvarighetskriterierna i en anda av solidaritet.

| (24) | Tillämpningen av denna förordning kan under vissa förhållanden leda till ytterligare bördor för medlemsstater som står inför en särskilt akut situation som sätter deras mottagningskapacitet, asylsystem eller infrastruktur under ovanligt stort tryck. Under sådana förhållanden behöver det införas ett effektivt förfarande som gör det möjligt att tillfälligt avbryta överföringar till den ansvariga medlemsstaten och tillhandahålla ekonomiskt stöd enligt EU:s befintliga finansiella instrument. En möjlighet att tillfälligt avbryta överföringar inom ramen för Dublinförfarandet kan således bidra till en större solidaritet gentemot de medlemsstater vars asylsystem sätts under särskilt tryck, särskilt på grund av deras geografiska läge eller demografiska situation. |
| --- | --- |

(24)

Tillämpningen av denna förordning kan under vissa förhållanden leda till ytterligare bördor för medlemsstater som står inför en särskilt akut situation som sätter deras mottagningskapacitet, asylsystem eller infrastruktur under ovanligt stort tryck. Under sådana förhållanden behöver det införas ett effektivt förfarande som gör det möjligt att tillfälligt avbryta överföringar till den ansvariga medlemsstaten och tillhandahålla ekonomiskt stöd enligt EU:s befintliga finansiella instrument. En möjlighet att tillfälligt avbryta överföringar inom ramen för Dublinförfarandet kan således bidra till en större solidaritet gentemot de medlemsstater vars asylsystem sätts under särskilt tryck, särskilt på grund av deras geografiska läge eller demografiska situation.

| (25) | Detta förhållande för avbrytande av överföringar bör även tillämpas när kommissionen anser att graden av skydd för personer som ansöker om internationellt skydd i en viss medlemsstat inte överensstämmer med gemenskapslagstiftningen på asylområdet, särskilt i fråga om mottagningsvillkor
  , kvalificering för internationellt skydd
  och tillgång till asylförfarandet, så att det säkerställs att alla som ansöker om internationellt skydd kommer i åtnjutande av ett lämpligt skydd i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

(25)

Detta förhållande för avbrytande av överföringar bör även tillämpas när kommissionen anser att graden av skydd för personer som ansöker om internationellt skydd i en viss medlemsstat inte överensstämmer med gemenskapslagstiftningen på asylområdet, särskilt i fråga om mottagningsvillkor
  , kvalificering för internationellt skydd
  och tillgång till asylförfarandet, så att det säkerställs att alla som ansöker om internationellt skydd kommer i åtnjutande av ett lämpligt skydd i alla medlemsstater.

| (26) | Förfarandet för avbrytande av överföringar är en undantagsåtgärd för att ta itu med problem i samband med särskilt tryck eller befintliga skyddsproblem. |
| --- | --- |

(26)

Förfarandet för avbrytande av överföringar är en undantagsåtgärd för att ta itu med problem i samband med särskilt tryck eller befintliga skyddsproblem.

| (27) | Kommissionen bör med jämna mellanrum se över framstegen på vägen mot att förbättra den långsiktiga utvecklingen och harmoniseringen av det gemensamma europeiska asylsystemet och undersöka i vad mån solidaritetsåtgärder och tillgången till ett förfarande för avbrytande underlättar dessa framsteg, samt rapportera om dessa framsteg.




  Med tanke på att avsikten inte var att Dublinsystemet skulle utgöra en mekanism för rättvis ansvarsfördelning när det gäller prövningen av ansökningar om internationellt skydd, och på att ett antal medlemsstater är särskilt utsatta för migrationsflöden, inte minst på grund av sitt geografiska läge, är det mycket viktigt att överväga och föreslå rättsligt bindande instrument som säkerställer en ökad solidaritet mellan medlemsstaterna och en högre skyddsnivå. Sådana instrument bör framför allt underlätta detacheringen av tjänstemän från andra medlemsstater för att bistå de medlemsstater vars system sätts under särskilt tryck och där sökandena inte kommer i åtnjutande av en adekvat skyddsnivå samt, när mottagningskapaciteten i en medlemsstat är otillräcklig, bidra till att de personer som åtnjuter internationellt skydd tas emot av andra medlemsstater, förutsatt att de berörda personerna godtar detta och att deras grundläggande rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen bör med jämna mellanrum se över framstegen på vägen mot att förbättra den långsiktiga utvecklingen och harmoniseringen av det gemensamma europeiska asylsystemet och undersöka i vad mån solidaritetsåtgärder och tillgången till ett förfarande för avbrytande underlättar dessa framsteg, samt rapportera om dessa framsteg.

Med tanke på att avsikten inte var att Dublinsystemet skulle utgöra en mekanism för rättvis ansvarsfördelning när det gäller prövningen av ansökningar om internationellt skydd, och på att ett antal medlemsstater är särskilt utsatta för migrationsflöden, inte minst på grund av sitt geografiska läge, är det mycket viktigt att överväga och föreslå rättsligt bindande instrument som säkerställer en ökad solidaritet mellan medlemsstaterna och en högre skyddsnivå. Sådana instrument bör framför allt underlätta detacheringen av tjänstemän från andra medlemsstater för att bistå de medlemsstater vars system sätts under särskilt tryck och där sökandena inte kommer i åtnjutande av en adekvat skyddsnivå samt, när mottagningskapaciteten i en medlemsstat är otillräcklig, bidra till att de personer som åtnjuter internationellt skydd tas emot av andra medlemsstater, förutsatt att de berörda personerna godtar detta och att deras grundläggande rättigheter respekteras.

| (28) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (9) är tillämpligt på sådan behandling av personuppgifter som utförs av medlemsstaterna i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

(28)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (9) är tillämpligt på sådan behandling av personuppgifter som utförs av medlemsstaterna i enlighet med denna förordning.

| (29) | Utbytet av sökandes personuppgifter, inklusive känsliga uppgifter om personers hälsotillstånd som ska översändas innan överföringen äger rum, kommer att säkerställa att de behöriga asylmyndigheterna kan ge de sökande adekvat stöd och garantera kontinuitet i det stöd och de rättigheter som tillkommer de sökande. Särskilda åtgärder bör vidtas för att säkerställa skyddet av uppgifter om sökande som befinner sig i denna situation, i enlighet med direktiv 95/46/EG. |
| --- | --- |

(29)

Utbytet av sökandes personuppgifter, inklusive känsliga uppgifter om personers hälsotillstånd som ska översändas innan överföringen äger rum, kommer att säkerställa att de behöriga asylmyndigheterna kan ge de sökande adekvat stöd och garantera kontinuitet i det stöd och de rättigheter som tillkommer de sökande. Särskilda åtgärder bör vidtas för att säkerställa skyddet av uppgifter om sökande som befinner sig i denna situation, i enlighet med direktiv 95/46/EG.

| (30) | Det går att förenkla tillämpningen av förordningen och göra den effektivare genom bilaterala överenskommelser mellan medlemsstaterna för att förbättra kommunikationen mellan behöriga myndigheter, korta ner förfarandena eller förenkla handläggningen av framställningar om övertagande eller återtagande och fastställa former för överföringar av asylsökande. |
| --- | --- |

(30)

Det går att förenkla tillämpningen av förordningen och göra den effektivare genom bilaterala överenskommelser mellan medlemsstaterna för att förbättra kommunikationen mellan behöriga myndigheter, korta ner förfarandena eller förenkla handläggningen av framställningar om övertagande eller återtagande och fastställa former för överföringar av asylsökande.

| (31) | Det är nödvändigt att säkra överensstämmelse mellan bestämmelserna om ansvarig medlemsstat i förordning (EG) nr 343/2003 och motsvarande bestämmelser i denna förordning. Man bör även se till att denna förordning överensstämmer med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den... om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr. .../... om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] (10). |
| --- | --- |

(31)

Det är nödvändigt att säkra överensstämmelse mellan bestämmelserna om ansvarig medlemsstat i förordning (EG) nr 343/2003 och motsvarande bestämmelser i denna förordning. Man bör även se till att denna förordning överensstämmer med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den... om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr. .../... om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] (10).

| (32) | Användningen av Eurodacsystemet, som inrättades genom förordning (EG) nr .../... om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning, (EG) nr.../... om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] särskilt genomförandet av artiklarna 6 och 10 i denna, bör underlätta tillämpningen av den här förordningen. |
| --- | --- |

(32)

Användningen av Eurodacsystemet, som inrättades genom förordning (EG) nr .../... om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning, (EG) nr.../... om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] särskilt genomförandet av artiklarna 6 och 10 i denna, bör underlätta tillämpningen av den här förordningen.

| (33) | Användningen av informationssystemet för viseringar, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (11), särskilt genomförandet av artiklarna 21 och 22 i denna, bör underlätta tillämpningen av den här förordningen. |
| --- | --- |

(33)

Användningen av informationssystemet för viseringar, som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 767/2008 av den 9 juli 2008 om informationssystemet för viseringar (VIS) och utbytet mellan medlemsstaterna av uppgifter om viseringar för kortare vistelse (11), särskilt genomförandet av artiklarna 21 och 22 i denna, bör underlätta tillämpningen av den här förordningen.

| (34) | I fråga om behandlingen av personer som omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning är medlemsstaterna bundna av sina förpliktelser enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i. |
| --- | --- |

(34)

I fråga om behandlingen av personer som omfattas av tillämpningsområdet för denna förordning är medlemsstaterna bundna av sina förpliktelser enligt de internationella rättsliga instrument som de är parter i.

| (35) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12). |
| --- | --- |

(35)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (12).

| (36) | Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att definiera villkoren och förfarandena för att genomföra bestämmelserna om underåriga utan medföljande vuxen och om återförening av släktingar i beroendeställning till varandra och att anta de kriterier som är nödvändiga för att verkställa överföringar. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

(36)

Kommissionen bör särskilt ges befogenhet att definiera villkoren och förfarandena för att genomföra bestämmelserna om underåriga utan medföljande vuxen och om återförening av släktingar i beroendeställning till varandra och att anta de kriterier som är nödvändiga för att verkställa överföringar. Eftersom dessa åtgärder har en allmän räckvidd och avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den med nya icke väsentliga delar, måste de antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 5a i beslut 1999/468/EG.

| (37) | De bestämmelser som krävs för genomförandet av förordning (EG) nr 343/2003 har antagits genom förordning (EG) nr 1560/2003. Vissa av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1560/2003 bör införlivas med denna förordning, antingen av tydlighetsskäl eller därför att de kan fylla ett allmänt syfte. Det är särkskilt viktigt för både medlemsstaterna och de berörda asylsökandena att det finns en allmän mekanism för att finna en lösning i fall där medlemsstater har skilda uppfattningar om tillämpningen av en bestämmelse i förordningen. Det är därför motiverat att införliva den mekanism för lösning av tvister rörande den humanitära klausulen som föreskrivs i förordning (EG) nr 1560/2003 i denna förordning och att utvidga dess tillämpningsområde till förordningen som helhet. |
| --- | --- |

(37)

De bestämmelser som krävs för genomförandet av förordning (EG) nr 343/2003 har antagits genom förordning (EG) nr 1560/2003. Vissa av bestämmelserna i förordning (EG) nr 1560/2003 bör införlivas med denna förordning, antingen av tydlighetsskäl eller därför att de kan fylla ett allmänt syfte. Det är särkskilt viktigt för både medlemsstaterna och de berörda asylsökandena att det finns en allmän mekanism för att finna en lösning i fall där medlemsstater har skilda uppfattningar om tillämpningen av en bestämmelse i förordningen. Det är därför motiverat att införliva den mekanism för lösning av tvister rörande den humanitära klausulen som föreskrivs i förordning (EG) nr 1560/2003 i denna förordning och att utvidga dess tillämpningsområde till förordningen som helhet.

| (38) | En effektiv övervakning av genomförandet av denna förordning förutsätter att den utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

(38)

En effektiv övervakning av genomförandet av denna förordning förutsätter att den utvärderas regelbundet.

| (39) | Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna║. Förordningen syftar särskilt till att trygga full respekt för den rätt till asyl som garanteras i artikel 18 och till att främja tillämpningen av artiklarna 1, 4, 7, 24 och 47 i stadgan och bör tillämpas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(39)

Denna förordning respekterar de grundläggande rättigheter och iakttar de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna║. Förordningen syftar särskilt till att trygga full respekt för den rätt till asyl som garanteras i artikel 18 och till att främja tillämpningen av artiklarna 1, 4, 7, 24 och 47 i stadgan och bör tillämpas i enlighet med detta.

| (40) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att införa kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en medborgare i tredje land eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(40)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att införa kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en medborgare i tredje land eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför, på grund av åtgärdens omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en medborgare i tredje land eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller följande definitioner:

a)   ”tredjelandsmedborgare”: varje person som inte är unionsmedborgare enligt artikel 17.1 i fördraget ║ och som inte heller åtnjuter fri rörlighet inom gemenskapen, enligt artikel 2.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 562/2006 (13).

b)   ”ansökan om internationellt skydd”: en ansökan om internationellt skydd i den mening som avses i artikel 2 g i rådets direktiv 2004/83/EG.

c)   ”sökande eller asylsökande”: en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som har gett in en ansökan om internationellt skydd som ännu inte har slutligt avgjorts.

d)   ”prövning av ansökan om internationellt skydd”: alla de prövningsåtgärder, beslut eller avgöranden som ankommer på de behöriga myndigheterna i ett ärende om internationellt skydd enligt rådets direktiv 2005/85/EG (14), med undantag för förfarandena för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för prövningen i enlighet med bestämmelserna i denna förordning och direktiv 2004/83/EG.

e)   ”återkallande av en ansökan om internationellt skydd”: åtgärder varigenom den sökande i enlighet med direktiv 2005/85/EG, uttryckligen eller underförstått, avbryter det förfarande som inleddes i och med att han eller hon gav in sin ansökan om internationellt skydd.

f)   ”person som beviljats internationellt skydd”: en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som erkänts vara i behov av internationellt skydd i den mening som avses i artikel 2 a i rådets direktiv 2004/83/EG.

g)   ”underårig”: en tredjelandsmedborgare eller en statslös person under arton år.

h)   ”underårig utan medföljande vuxen”: en underårig som anländer till medlemsstaternas territorium utan medföljande vuxen som enligt lag eller sedvana ansvarar för honom eller henne, så länge som han eller hon inte faktiskt tas om hand av en sådan vuxen. Detta inbegriper underåriga som lämnas utan medföljande vuxen efter att ha anlänt till medlemsstaternas territorium.

i)   ”familjemedlemmar”: i den mån familjen var en familj redan i ursprungslandet, följande medlemmar av sökandens familj som befinner sig på medlemsstaternas territorium:

Den asylsökandes make eller maka eller ogifta partner i ett varaktigt förhållande, om lagstiftningen eller sedvanan i den berörda medlemsstaten behandlar ogifta par som jämställda med gifta par i sin utlänningslagstiftning.

Underåriga barn till sådana par som avses i första strecksatsen eller till sökanden, förutsatt att de är ogifta och oavsett om de är födda inom eller utom äktenskapet eller adopterade enligt nationell lagstiftning.

Gifta underåriga barn till sådana par som avses i första strecksatsen i eller till sökanden, oavsett om de är födda inom eller utom äktenskapet eller adopterade enligt nationell lagstiftning, förutsatt
  att de inte åtföljs av sin make eller maka och
  att det är bäst för barnen att bo hos sökanden.

Fadern, modern eller vårdnadshavaren om sökanden är underårig och ogift, eller om sökanden är underårig och gift
  och inte åtföljs av sin make eller maka
  men det anses bäst för denne att bo hos sin fader, moder eller vårdnadshavare.

Underåriga och ogifta syskon till sökanden, om sökanden är underårig och ogift, eller om sökanden eller dennes syskon är underåriga och gifta
  och inte åtföljs av sin make eller maka
  men det anses bäst för en eller flera av dem att de bor tillsammans.

j)   ”uppehållstillstånd”: varje tillstånd som utfärdas av myndigheterna i en medlemsstat och som berättigar en tredjelandsmedborgare eller en statslös person att vistas på dess territorium, inklusive de dokument som styrker rätten att vistas på territoriet inom ramen för tillfälligt skydd eller i väntan på att den situation som förhindrar att ett utvisningsbeslut verkställs ska upphöra, med undantag för viseringar och andra tillfälliga uppehållstillstånd som utfärdas under den tid som krävs för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret enligt denna förordning eller under prövningen av en ansökan om internationellt skydd eller en ansökan om uppehållstillstånd.

k)   ”visering”: tillstånd som utfärdas eller beslut som fattas av en medlemsstat och som krävs för transitering genom eller inresa för vistelse i denna medlemsstat eller flera medlemsstater. Viseringarnas art fastställs enligt följande definitioner:

l)   ”risk för avvikande”: skäl, grundade på lagstadgade objektiva kriterier, att misstänka att en sökande, en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som är föremål för ett beslut om överföring kan komma att avvika.

KAPITEL II

ALLMÄNNA PRINCIPER OCH GARANTIER

Artikel 3

Tillgång till förfarandet för prövning av en ansökan om internationellt skydd

1.   Medlemsstaterna ska pröva varje ansökan om internationellt skydd som lämnas in av en tredjelandsmedborgare eller en statslös person inom någon av medlemsstaternas territorium, inklusive vid gränsen eller inom ett transitområde. Ansökan ska prövas av en enda medlemsstat, som ska vara den medlemsstat som enligt kriterierna i kapitel III i denna förordning fastställs som ansvarig.

2.   Om det på grundval av kriterierna i denna förordning inte kan avgöras vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd, ska den medlemsstat där ansökan om internationellt skydd först lämnades in ansvara för prövningen.

3.   Varje medlemsstat behåller möjligheten att skicka en asylsökande till ett säkert tredje land de bestämmelser och garantier som föreskrivs i direktiv 2005/85/EG.

Artikel 4

Rätt till information

1.   Omedelbart efter det att en ansökan om internationellt skydd har lämnats in ska medlemsstaternas behöriga myndigheter underrätta den asylsökande om tillämpningen av denna förordning, särskilt om

| a) | syftena med denna förordning och konsekvenserna av att ge in en ny ansökan i en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

a)

syftena med denna förordning och konsekvenserna av att ge in en ny ansökan i en annan medlemsstat,

| b) | kriterierna för ansvarsfördelning och hierarkin mellan dessa, |
| --- | --- |

b)

kriterierna för ansvarsfördelning och hierarkin mellan dessa,

| c) | de allmänna förfaranden och tidsfrister som medlemsstaterna ska följa, |
| --- | --- |

c)

de allmänna förfaranden och tidsfrister som medlemsstaterna ska följa,

| d) | de möjliga resultaten av förfarandet och följderna av dessa, |
| --- | --- |

d)

de möjliga resultaten av förfarandet och följderna av dessa,

| e) | möjligheten att överklaga ett beslut, |
| --- | --- |

e)

möjligheten att överklaga ett beslut,

| f) | det faktum att de behöriga myndigheterna kan komma att utbyta uppgifter om vederbörande i det enda syftet att tillämpa de skyldigheter som följer av denna förordning, |
| --- | --- |

f)

det faktum att de behöriga myndigheterna kan komma att utbyta uppgifter om vederbörande i det enda syftet att tillämpa de skyldigheter som följer av denna förordning,

| g) | rätten att få åtkomst till uppgifter som rör sökanden och att begära att oriktiga uppgifter om vederbörande rättas eller att olagligen behandlade uppgifter om denne utplånas,
  och
  förfarandena för utövande av dessa rättigheter
  inbegripet
  kontaktuppgifter till
  de myndigheter som anges i artikel 34 och
  de nationella tillsynsmyndigheter som ska vara behöriga att pröva frågor om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

g)

rätten att få åtkomst till uppgifter som rör sökanden och att begära att oriktiga uppgifter om vederbörande rättas eller att olagligen behandlade uppgifter om denne utplånas,
  och
  förfarandena för utövande av dessa rättigheter
  inbegripet
  kontaktuppgifter till
  de myndigheter som anges i artikel 34 och
  de nationella tillsynsmyndigheter som ska vara behöriga att pröva frågor om skydd av personuppgifter.

2.   Den information som avses i punkt 1 ska tillhandahållas sökanden skriftligt, på ett språk som denne
  förstår eller
  rimligen kan förväntas förstå. Medlemsstaterna ska använda sig av den gemensamma broschyr som utarbetats för ändamålet i enlighet med punkt 3.

▐För att sökanden ska kunna ta till sig informationen ska den även tillhandahållas muntligen, vid den intervju som ska anordnas enligt punkt 5.

Medlemsstaterna ska tillhandahålla informationen på ett sätt som är förenligt med sökandens ålder.

3.   En gemensam broschyr som innehåller åtminstone den information som avses i punkt 1 ska utarbetas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 41.2.

Artikel 5

Personlig intervju

1.   Den medlemsstat som utför arbetet med att fastställa vilken medlemsstat som är ansvarig enligt denna förordning ska
  kalla
  sökandena
  till
  en personlig intervju med en person som enligt nationell lagstiftning är behörig att utföra en sådan intervju.

2.   Den personliga intervjun ska syfta till att underlätta arbetet med att fastställa ansvarig medlemsstat och i synnerhet ║ ge sökanden möjlighet att ge in de relevanta uppgifter som krävs för ett korrekt fastställande av ansvarig medlemsstat, och till att underrätta sökanden muntligen om tillämpningen av denna förordning.

3.   Den personliga intervjun ska äga rum inom skälig tid från det att en ansökan om internationellt skydd gavs in och, under alla omständigheter, innan något beslut har fattats om att överföra sökanden till den ansvariga medlemsstaten i enlighet med artikel 25.1.

4.   Den personliga intervjun ska genomföras på ett språk som sökanden förstår eller rimligen kan förväntas förstå och på vilket vederbörande kan kommunicera. Om så behövs ska medlemsstaterna utse en tolk som kan garantera en fungerande kommunikation mellan sökanden och intervjuaren.

5.   Den personliga intervjun ska genomföras under förhållanden som garanterar tillbörlig sekretess.

6.   Den medlemsstat som utför den personliga intervjun ska sammanställa en kortfattad skriftlig rapport med de viktigaste av de uppgifter som sökanden har lämnat vid intervjun och tillhandahålla den sökande en kopia av denna rapport. Rapporten ska bifogas varje överföringsbeslut i enlighet med artikel 25.1.

Artikel 6

Skydd för underåriga

1.   Barnets bästa ska komma i första rummet för medlemsstaterna vid alla förfaranden som föreskrivs i denna förordning.

2.   Medlemsstaterna ska se till att
  en sådan företrädare som avses i artikel 2 i i direktiv 2005/85/EG
  finns till hands för att företräda eller bistå den underårige i samband med alla förfaranden som föreskrivs i denna förordning. Denna företrädare kan också vara den företrädare som avses i artikel 24 i direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna.

3.   Vid bedömningen av vad som är bäst för barnet ska medlemsstaterna ha ett nära samarbete med varandra och i synnerhet ta vederbörlig hänsyn till följande faktorer:

| a) | Möjligheterna till familjeåterförening. |
| --- | --- |

a)

Möjligheterna till familjeåterförening.

| b) | Den underåriges välbefinnande och sociala utveckling, särskilt hans eller hennes etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund. |
| --- | --- |

b)

Den underåriges välbefinnande och sociala utveckling, särskilt hans eller hennes etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund.

| c) | Trygghets- och säkerhetsöverväganden, särskilt om det finns en risk för att barnet är ett offer för människohandel. |
| --- | --- |

c)

Trygghets- och säkerhetsöverväganden, särskilt om det finns en risk för att barnet är ett offer för människohandel.

| d) | Den underåriges synpunkter, med hänsyn till hans eller hennes ålder och mognad. |
| --- | --- |

d)

Den underåriges synpunkter, med hänsyn till hans eller hennes ålder och mognad.

4.   Medlemsstaterna ska fastställa förfaranden för spårning av i medlemsstaterna närvarande familjemedlemmar eller andra släktingar till underåriga utan medföljande vuxen
  , vid behov med hjälp av internationella eller andra relevanta organisationer
  . De ska inleda efterforskningen av familjemedlemmar eller andra släktingar till underåriga utan medföljande vuxen så snart som möjligt efter det att ansökan om internationellt skydd har getts in, med hänsyn till vad som är bäst för den underårige.

5.   De behöriga myndigheter som anges i artikel 34 och som handlägger framställningar rörande underåriga utan medföljande vuxen ska erhålla lämplig fortbildning i underårigas särskilda behov.

6.
     
  Inom ramen för tillämpningen av denna förordning och enligt villkoren i artikel 17 i direktiv 2005/85/EG får medlemsstaterna använda sig av läkarundersökningar för att fastställa åldern på underåriga utan medföljande vuxna.

Om läkarundersökningar används ska medlemsstaterna se till att de genomförs på ett rimligt och noggrant sätt, i enlighet med vetenskapliga och etiska standarder.

KAPITEL III

KRITERIER FÖR ATT FASTSTÄLLA ANSVARIG MEDLEMSSTAT

Artikel 7

Kriteriernas rangordning

1.   Kriterierna för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret ska tillämpas i den ordning de anges i detta kapitel.

2.   Vilken medlemsstat som har ansvaret i enlighet med kriterierna i detta kapitel ska fastställas på grundval av situationen vid den tidpunkt då den asylsökande först lämnade in sin ansökan om internationellt skydd i en medlemsstat.

▐

Artikel 8

Underåriga utan medföljande vuxen

1.   Om den sökande är en underårig utan medföljande vuxen, ska ansvaret för att pröva ansökan om internationellt skydd ligga hos den medlemsstat där en medlem av sökandens familj lagligen befinner sig, förutsatt att det ligger i den underåriges intresse.

2.   Om den sökande är en underårig utan medföljande vuxen och
  saknar familjemedlemmar i den mening som avses i artikel 2 vilka lagligt uppehåller sig
  i en annan medlemsstat
  men
  har en
  annan
  släkting som vistas lagligt där och som kan ta hand om honom eller henne, ska den medlemsstaten ansvara för prövningen av ansökan, förutsatt att det ligger i den underåriges intresse.

3.   Om den sökande har familjemedlemmar eller andra släktingar som vistas lagligt i mer än en medlemsstat, ska beslutet om vilken medlemsstat som ska ansvara för prövningen grundas på vad som är bäst för den underårige.

4.   I frånvaro av en familjemedlem eller en annan släkting ska den medlemsstat där den underårige har gett in sin ▐ ansökan om internationellt skydd vara ansvarig för prövningen av ansökan ▐, förutsatt att det ligger i den minderåriges intresse.

5.   Villkoren och förfarandena för genomförandet av punkterna 2 och 3, ska antas av kommissionen. Sådana åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 41.3.

Artikel 9

Familjemedlemmar som har beviljats internationellt skydd

Om en familjemedlem till den asylsökande, oberoende av om familjen bildades tidigare i ursprungslandet, har beviljats rätt att i egenskap av person som beviljats internationellt skydd vistas i en medlemsstat, ska den medlemsstaten ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd, om de berörda personerna skriftligen uttryckt önskemål om detta.

Artikel 10

Familjemedlemmarsom har ansökt om internationellt skydd

Om en familjemedlem till den asylsökande befinner sig i en medlemsstat och har gett in en ansökan om internationellt skydd i den medlemsstaten som ännu inte blivit föremål för ett första beslut i sak, ska medlemsstaten i fråga ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd, om de berörda personerna skriftligen uttryckt önskemål om detta.

Artikel 11

Släktingar i beroendeställning

1.   Om den asylsökande på grund av graviditet eller ett nyfött barn, svår sjukdom, allvarligt funktionshinder eller hög ålder är beroende av hjälp från en släkting, eller om en släkting är beroende av den sökandes hjälp av samma skäl, ska den medlemsstat som ansvarar för prövningen av ansökan anses som mest lämpad att hålla dem samman eller återförena dem, förutsatt att familjebanden fanns i ursprungslandet och de berörda personerna skriftligen uttryckt önskemål om detta. Vid bedömningen av vilken medlemsstat som ska anses mest lämpad ska hänsyn tas till de berörda personernas bästa, till exempel den beroende personens möjligheter att resa.

2.   Villkoren och förfarandena för genomförandet av punkt 1 ska antas av kommissionen. Sådana åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 41.3.

Artikel 12

Familjeförfarande

Om flera medlemmar av samma familj lämnar in ansökningar om internationellt skydd i en medlemsstat samtidigt, eller vid olika tidpunkter som ligger så nära varandra att förfarandena för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för prövningen kan genomföras samlat, och om tillämpningen av kriterierna i denna förordning skulle leda till att familjemedlemmarna separeras, ska följande bestämmelser ligga till grund för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret:

| a) | Den medlemsstat som genom kriterierna fastställs som ansvarig för övertagande av flertalet familjemedlemmar ska ansvara för prövningen av alla familjemedlemmarnas ansökningar om internationellt skydd. |
| --- | --- |

a)

Den medlemsstat som genom kriterierna fastställs som ansvarig för övertagande av flertalet familjemedlemmar ska ansvara för prövningen av alla familjemedlemmarnas ansökningar om internationellt skydd.

| b) | I annat fall ska den medlemsstat som genom kriterierna fastställs som ansvarig för prövningen av den äldsta familjemedlemmens asylansökan ansvara för prövningen. |
| --- | --- |

b)

I annat fall ska den medlemsstat som genom kriterierna fastställs som ansvarig för prövningen av den äldsta familjemedlemmens asylansökan ansvara för prövningen.

Artikel 13

Utfärdande av uppehållstillstånd eller viseringar

1.   Om den asylsökande har ett giltigt uppehållstillstånd, ska den medlemsstat som utfärdat tillståndet ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd.

2.   Om den asylsökande har en giltig visering, ska den medlemsstat som utfärdat viseringen ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd, såvida inte viseringen har utfärdats på en annan medlemsstats vägnar eller efter skriftligt bemyndigande av en annan medlemsstat. I så fall ska den medlemsstaten ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd. Om en medlemsstat först samråder med den centrala myndigheten i en annan medlemsstat, särskilt av säkerhetsskäl, ska den senare medlemsstatens svar inte anses vara ett skriftligt bemyndigande i den mening som avses i denna bestämmelse.

3.   Om den asylsökande har flera giltiga uppehållstillstånd eller viseringar, utfärdade av olika medlemsstater, ska frågan om vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva ansökan om internationellt skydd avgöras enligt följande:

| a) | Den medlemsstat som har utfärdat uppehållstillstånd med längst giltighetstid eller, om tillstånden gäller för lika lång tid, den medlemsstat som har utfärdat det uppehållstillstånd som löper ut sist. |
| --- | --- |

a)

Den medlemsstat som har utfärdat uppehållstillstånd med längst giltighetstid eller, om tillstånden gäller för lika lång tid, den medlemsstat som har utfärdat det uppehållstillstånd som löper ut sist.

| b) | Den medlemsstat som har utfärdat den visering som löper ut sist, om de olika viseringarna är av samma art. |
| --- | --- |

b)

Den medlemsstat som har utfärdat den visering som löper ut sist, om de olika viseringarna är av samma art.

| c) | Om viseringarna är av olika art, den medlemsstat som har utfärdat viseringen med den längsta giltighetstiden eller, om viseringarna gäller för lika lång tid, den medlemsstat som har utfärdat den visering som löper ut sist. |
| --- | --- |

c)

Om viseringarna är av olika art, den medlemsstat som har utfärdat viseringen med den längsta giltighetstiden eller, om viseringarna gäller för lika lång tid, den medlemsstat som har utfärdat den visering som löper ut sist.

4.   Om den asylsökande endast har ett eller flera uppehållstillstånd som löpt ut inom den senaste tvåårsperioden eller en eller flera viseringar som löpt ut inom den senaste sexmånadersperioden och som gjort det möjligt för honom eller henne att resa in på en medlemsstats territorium, ska punkterna 1, 2 och 3 vara tillämpliga så länge som den asylsökande inte lämnar medlemsstaternas territorium.

Om den asylsökande har ett eller flera uppehållstillstånd som löpt ut sedan mer än två år tillbaka eller en eller flera viseringar som löpt ut sedan mer än sex månader tillbaka och som gjort det möjligt för honom eller henne att resa in på en medlemsstats territorium, och om han eller hon inte har lämnat medlemsstaternas territorium, ska den medlemsstat där ansökan om internationellt skydd lämnas in vara ansvarig.

5.   Om ett uppehållstillstånd eller en visering har utfärdats på grundval av en fiktiv eller lånad identitet eller på grundval av förfalskade, efterbildade eller ogiltiga handlingar, ska detta inte hindra att den medlemsstat som utfärdat uppehållstillståndet eller viseringen tilldelas prövningsansvaret. Den medlemsstaten ska dock inte vara ansvarig om den kan visa att ett bedrägeri har begåtts efter det att uppehållstillståndet eller viseringen utfärdades.

Artikel 14

Inresa och vistelse

1.   Om det har fastställts, på grundval av sådana bevis eller indicier som tas upp i de två förteckningar som nämns i artikel 22.3 i denna förordning, även sådana uppgifter som avses i kapitel III i förordning .../.../EG om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr .../2009, om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat att en asylsökande utan tillstånd har passerat gränsen till en medlemsstat landvägen, sjövägen eller luftvägen från ett tredje land, ska den medlemsstat där inresan ägt rum ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd. Detta ansvar ska upphöra tolv månader efter det att den otillåtna gränspassagen ägde rum.

2.   När en medlemsstat inte kan eller inte längre kan hållas ansvarig i enlighet med punkt 1 och om det har fastställts, på grundval av sådana bevis eller indicier som tas upp i de två förteckningar som nämns i artikel 22.3, att den asylsökande – som har rest in på en medlemsstats territorium utan tillstånd eller vars sätt att resa in inte kan fastställas – har vistats en sammanhängande period på minst fem månader i en medlemsstat innan ansökan lämnades in, ska den medlemsstaten ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd.

Om den asylsökande har vistats under tidsperioder på minst fem månader i flera medlemsstater, ska den medlemsstat där detta senast varit fallet ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd.

Artikel 15

Inresa efter upphävt viseringskrav

1.   Om en tredjelandsmedborgare eller en statslös person reser in på en medlemsstats territorium där han eller hon inte behöver visering ska den medlemsstaten ansvara för prövningen av dennes ansökan om internationellt skydd.

2.   Principen i punkt 1 är inte tillämplig om tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen lämnar in sin ansökan om internationellt skydd i en annan medlemsstat där han eller hon inte heller behöver visering för inresa till territoriet. I så fall ska den medlemsstaten ansvara för prövningen av ansökan om internationellt skydd.

Artikel 16

Ansökan på det internationella transitområdet på en flygplats

Om en ansökan om internationellt skydd görs av en tredjelandsmedborgare eller en statslös person på det internationella transitområdet på en flygplats i en medlemsstat ska den medlemsstaten ansvara för prövningen.

KAPITEL IV

KLAUSULER OM FRIVILLIGT ANSVAR

Artikel 17

Klausuler om frivilligt ansvar

1.   Genom undantag från artikel 3.1 får varje medlemsstat, särskilt om det föreligger humanitära eller ömmande skäl, besluta att pröva en ansökan om internationellt skydd som den har mottagit, även om det inte föreligger någon sådan skyldighet enligt de kriterier som anges i denna förordning, under förutsättning att den sökande går med på detta.

I så fall blir denna medlemsstat ansvarig i förordningens mening och ska överta de skyldigheter som följer av detta ansvar. I tillämpliga fall ska denna medlemsstat underrätta den tidigare ansvariga medlemsstaten, den medlemsstat som genomför ett förfarande för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret eller den medlemsstat som har mottagit en framställan om övertagande eller återtagande genom att använda kommunikationsnätet DubliNet, som inrättas genom artikel 18 i förordning (EG) nr 1560/2003.

Den medlemsstat som blir ansvarig i enlighet med denna punkt ska också omedelbart ange i Eurodac att den har övertagit ansvaret i enlighet med artikel 6.3 i förordning .../.../EG om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr .../2009. om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat.

2.   Den medlemsstat i vilken en ansökan om internationellt skydd ges in och som genomför förfarandet för att fastställa ansvarig medlemsstat, eller den ansvariga medlemsstaten, får när som helst uppmana en annan medlemsstat att överta en sökande för att sammanföra familjemedlemmar och andra släktingar av humanitära skäl, särskilt familjeskäl eller kulturellt betingade faktorer, även om den sistnämnda medlemsstaten inte är ansvarig enligt kriterierna i artiklarna 8–12 i denna förordning. De berörda personerna måste lämna sitt samtycke skriftligen.

Framställan om övertagande ska innehålla alla uppgifter som den anmodande medlemsstaten har tillgång till, för att ge den anmodade medlemsstaten möjlighet att bedöma situationen.

Den anmodade medlemsstaten ska utföra de kontroller som behövs för att kontrollera de humanitära skäl som åberopas och fatta beslut om en framställan inom två månader från det att framställan gjordes. Ett avslag på framställan ska motiveras.

Om den anmodade medlemsstaten godtar denna framställan, ska ansvaret för prövningen av ansökan överföras till den medlemsstaten.

KAPITEL V

DEN ANSVARIGA MEDLEMSSTATENS SKYLDIGHETER

Artikel 18

Den ansvariga medlemsstatens skyldigheter

1.   Den medlemsstat som enligt kriterierna i denna förordning har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd ska vara skyldig att

| a) | å de villkor som anges i artiklarna 21, 22 och 28 överta en asylsökande som har gett in en ansökan i en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

a)

å de villkor som anges i artiklarna 21, 22 och 28 överta en asylsökande som har gett in en ansökan i en annan medlemsstat,

| b) | å de villkor som anges i artiklarna 23, 24 och 28 återta en sökande vars ansökan är under prövning och som har lämnat in en ansökan i en annan medlemsstat eller som befinner sig i en annan medlemsstat utan uppehållstillstånd, |
| --- | --- |

b)

å de villkor som anges i artiklarna 23, 24 och 28 återta en sökande vars ansökan är under prövning och som har lämnat in en ansökan i en annan medlemsstat eller som befinner sig i en annan medlemsstat utan uppehållstillstånd,

| c) | å de villkor som anges i artiklarna 23, 24 och 28 återta en asylsökande som har återkallat en ansökan under prövning och gett in en asylansökan i en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

å de villkor som anges i artiklarna 23, 24 och 28 återta en asylsökande som har återkallat en ansökan under prövning och gett in en asylansökan i en annan medlemsstat,

| d) | å de villkor som anges i artiklarna 23, 24 och 28 återta en sökande vars ansökan är under prövning och som har lämnat in en ansökan i en annan medlemsstat eller som befinner sig i en annan medlemsstat utan uppehållstillstånd, |
| --- | --- |

d)

å de villkor som anges i artiklarna 23, 24 och 28 återta en sökande vars ansökan är under prövning och som har lämnat in en ansökan i en annan medlemsstat eller som befinner sig i en annan medlemsstat utan uppehållstillstånd,

2.   Den ansvariga medlemsstaten ska i alla situationer som avses punkt 1 a–d pröva eller slutföra prövningen av ansökan om internationellt skydd som den sökande gett in, i enlighet med artikel 2 d. Om den ansvariga medlemsstaten hade beslutat att avbryta prövningen av en ansökan efter det att den dragits tillbaka av den sökande, ska den återkalla det beslutet och slutföra prövningen av ansökan, i enlighet med artikel 2 d.

Artikel 19

Ansvarets upphörande

1.   Om en medlemsstat utfärdar uppehållstillstånd till den asylsökande, ska de skyldigheter som anges i artikel 18. 1 överföras till den medlemsstaten.

2.   De skyldigheter som anges i artikel 18. 1 ska upphöra om den medlemsstat som ansvarar för prövningen av ansökan, när den anmodas att överta eller återta en sökande eller annan person som avses i artikel 18.1 d, kan konstatera att den berörda personen har lämnat medlemsstaternas territorium under minst tre månader, om han eller hon inte har ett giltigt uppehållstillstånd som utfärdats av den ansvariga medlemsstaten.

En ansökan som ges in efter en sådan frånvaro ska betraktas som en ny ansökan, som ger upphov till ett nytt förfarande för fastställande av ansvarig medlemsstat.

3.   De skyldigheter som anges i artikel 18 1 c och 1 d ska upphöra om den medlemsstat som är ansvarig för prövningen av asylansökan, efter att ha blivit anmodad att ta tillbaka en sökande eller annan person som avses i artikel 18.1 d, kan konstatera att, den berörda personen har lämnat medlemsstaternas territorium i enlighet med ett beslut om återsändande eller ett utvisningsbeslut som medlemsstaten utfärdade efter det att ansökan återkallats eller avslagits.

En ansökan som ges in efter det att ett utvisningsbeslut har verkställts ska betraktas som en ny ansökan, som ger upphov till ett nytt förfarande för fastställande av ansvarig medlemsstat.

KAPITEL VI

FÖRFARANDEN FÖR ÖVERTAGANDE OCH ÅTERTAGANDE

Avdelning I

Inledande av förfarandet

Artikel 20

Inledande av förfarandet

1.   Förfarandet för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret enligt denna förordning ska inledas när en ansökan om internationellt skydd första gången lämnas in i en medlemsstat.

2.   En ansökan om internationellt skydd ska anses inlämnad vid den tidpunkt då en formell ansökan från den sökande eller en rapport från myndigheterna inkom till de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten. Om ansökan inte är skriftlig, bör rapporten upprättas så snart som möjligt efter avsiktsförklaringen.

3.   Vid tillämpningen av denna förordning ska situationen för underåriga barn som medföljer den asylsökande och som uppfyller definitionen av familjemedlemmar i artikel 2 i betraktas som oskiljaktig från föräldrarnas eller vårdnadshavarens situation och vara en fråga för den medlemsstat som har ansvaret för att pröva förälderns eller vårdnadshavarens ansökan om internationellt skydd, även om de underåriga inte själva söker asyl, förutsatt att detta ligger i hans eller hennes intresse. Barn som föds efter sökandens ankomst till medlemsstaternas territorium ska behandlas på samma sätt, utan att ett nytt förfarande för övertagande behöver inledas.

4.   Om en ansökan om internationellt skydd lämnas in till de behöriga myndigheterna i en medlemsstat av en sökande som befinner sig på en annan medlemsstats territorium, ska den medlemsstat där sökanden befinner sig avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva asylansökan. Den medlemsstat där sökanden befinner sig ska utan dröjsmål underrättas av den medlemsstat som har mottagit ansökan om internationellt skydd och ska därefter i enlighet med denna förordning anses vara den medlemsstat där ansökan getts in.

Sökanden ska skriftligen underrättas om denna överföring och vilken dag den ägde rum.

5.   Enligt villkoren i artiklarna 23, 24 och 28 ska den medlemsstat där en ansökan om internationellt skydd först har getts in, i syfte att avsluta förfarandet för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva asylansökan, återta en asylsökande som befinner sig i en annan medlemsstat och som där har gett in en ny ansökan om internationellt skydd efter att ha återkallat sin första ansökan som getts in i en annan medlemsstat under förfarandet för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för prövningen av ansökan om internationellt skydd.

Denna skyldighet ska upphöra om den medlemsstat som anmodats att slutföra förfarandet för att fastställa ansvarig medlemsstat kan konstatera att den asylsökande under tiden har lämnat medlemsstaternas territorium under minst tre månader eller har beviljats uppehållstillstånd i en annan medlemsstat.

En ansökan som ges in efter en sådan frånvaro ska betraktas som en ny ansökan, som ger upphov till ett nytt förfarande för fastställande av ansvarig medlemsstat.

Avdelning II

Förfarande vid framställningar om övertagande

Artikel 21

Framställan om övertagande

1.   Om en medlemsstat som har mottagit en ansökan om internationell skydd bedömer att en annan medlemsstat ska ansvara för prövningen av denna ansökan, får den förstnämnda medlemsstaten så snart som möjligt och i vart fall inom tre månader från det att asylansökan lämnades in enligt artikel 20.2 anmoda den senare medlemsstaten att överta den asylsökande.

Om framställan om övertagande av en asylsökande inte görs inom tre månader, ska den medlemsstat där ansökan om internationellt skydd lämnades in ansvara för prövningen.

2.   Den anmodande medlemsstaten får begära ett brådskande svar, om ansökan om internationellt skydd har getts in efter vägrad inresa eller vistelse, efter anhållande på grund av vistelse utan tillstånd eller efter delgivning eller verkställighet av beslut om utvisning och/eller om den asylsökande hålls i förvar.

I en sådan framställan ska anges grunderna till varför ett brådskande svar är nödvändigt samt en svarsfrist. Svarsfristen ska vara minst en vecka.

3.   I båda fallen ska en framställan om en annan medlemsstats övertagande göras med användning av ett standardformulär och innehålla bevis eller indicier i enlighet med de två förteckningar som nämns i artikel 22.3 och/eller relevanta uppgifter ur den asylsökandes redogörelse, så att myndigheterna i den anmodade medlemsstaten ska kunna kontrollera om den är ansvarig enligt kriterierna i denna förordning.

Bestämmelserna om formerna för hur en framställan ska göras och översändas ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 41.2.

Artikel 22

Framställan om övertagande

1.   Den anmodade medlemsstaten ska utföra de kontroller som behövs och fatta beslut om en framställan om övertagande av en asylsökande inom två månader från det att framställan gjordes.

2.   Under det förfarande som föreskrivs i denna förordning för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva ansökan om internationellt skydd ska bevis och indicier användas.

3.   I enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 41.2 ska det utarbetas två förteckningar som regelbundet ska ses över, med uppgifter om bevis och indicier enligt följande kriterier:

| a) | Bevis






  i) | Här avses formella bevis som avgör ansvar enligt förordningen, så länge de inte vederläggs genom motbevis. |
| --- | --- | --- |

a)

Bevis

i)

Här avses formella bevis som avgör ansvar enligt förordningen, så länge de inte vederläggs genom motbevis.

| ii) | Medlemsstaterna ska till den kommitté som avses i artikel 41 lämna förlagor till de olika kategorierna av administrativa dokument, i enlighet med den indelning som fastställs i förteckningen över formella bevis. |
| --- | --- |

ii)

Medlemsstaterna ska till den kommitté som avses i artikel 41 lämna förlagor till de olika kategorierna av administrativa dokument, i enlighet med den indelning som fastställs i förteckningen över formella bevis.

| b) | Indicier






  i) | Här avses indikationer som, även om de kan motsägas, i vissa fall kan vara tillräckliga, beroende på vilket bevisvärde de tillmäts. |
| --- | --- | --- |

b)

Indicier

i)

Här avses indikationer som, även om de kan motsägas, i vissa fall kan vara tillräckliga, beroende på vilket bevisvärde de tillmäts.

| ii) | Deras bevisvärde, i förhållande till ansvaret för prövningen av ansökan om internationellt skydd ska bedömas från fall till fall. |
| --- | --- |

ii)

Deras bevisvärde, i förhållande till ansvaret för prövningen av ansökan om internationellt skydd ska bedömas från fall till fall.

4.   Beviskraven bör inte gå utöver det som är nödvändigt för att rätt kunna tillämpa denna förordning.

5.   Om det saknas formell bevisning, ska den anmodade medlemsstaten ta på sig ansvaret om det finns indicier som är sammanhängande, kontrollerbara och tillräckligt detaljerade för att ansvaret ska kunna fastställas.

6.   Om den anmodande medlemsstaten har begärt ett brådskande svar, i enlighet med bestämmelserna i artikel 21.2, ska den anmodade medlemsstaten göra allt den kan för att svara inom den angivna fristen. I undantagsfall, där det kan visas att prövningen av en framställan om övertagande är särskilt komplicerad, får den anmodade medlemsstaten lämna svar efter det att den begärda tidsgränsen har överskridits, men ska under alla förhållanden svara inom en månad. I sådana situationer ska den anmodade medlemsstaten meddela sitt beslut att uppskjuta sitt svar till den anmodande medlemsstaten inom den ursprungligen begärda tidsfristen.

7.   Om inget svar har lämnats inom två månader enligt punkt 1 respektive en månad enligt punkt 6, ska framställan om övertagande anses godtagen och medföra skyldighet att överta personen, vilket innefattar en skyldighet att tillhandahålla lämpliga arrangemang för mottagande.

Avdelning III

Förfaranden vid framställningar om återtagande

Artikel 23

Framställan om återtagande

1.   Om en medlemsstat som mottagit en senare gjord ansökan om internationellt skydd, eller inom vars territorium en sökande eller annan person som avses i artikel 18.1 d vistas utan uppehållstillstånd, anser att en annan medlemsstat ska ha ansvaret enligt artikel 20.5 och artikel 18.1 b, c och d kan den anmoda den andra medlemsstaten att återta den personen.

2.   Vid senare gjorda ansökningar om internationellt skydd ska framställan om återtagande av den berörda personen göras så fort som möjligt och senast inom
  en månad
  från det att en träff registrerades i Eurodac, i enlighet med artikel 6.6 i förordning (EG) nr .../... om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr .../2009 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat.

Om framställan om återtagande av den sökande som givit in en senare ansökan om internationellt skydd grundar sig på andra bevis än uppgifter som erhållits från Eurodacsystemet, ska den översändas till den anmodade medlemsstaten inom tre månader från den dag då ansökan om internationellt skydd gavs in i enlighet med artikel 20.2.

3.   Om det inte finns någon senare ansökan om internationellt skydd, och den anmodande medlemsstaten beslutar att göra en sökning i Eurodacsystemet i enlighet med artikel 13 i förordning (EG) nr .../... om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr .../2009 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat, ska framställan om återtagande av den berörda personen göras så fort som möjligt och senast inom
  en månad
  från det att en träff registrerades i Eurodac, i enlighet med artikel 13.4 i den förordningen.

Om framställan om återtagande av den berörda personen grundar sig på andra bevis än uppgifter som erhållits från Eurodacsystemet, ska den översändas till den anmodade medlemsstaten inom tre månader från den dag då den anmodande medlemsstaten blir medveten om att den andra medlemsstaten kan vara ansvarig för personen i fråga.

4.   Om framställan om att återta en sökande eller annan person som avses i artikel 18.1 d inte görs inom de tidsperioder som föreskrivs i punkterna 2 och 3 i denna artikel, ska ansvaret för prövningen av ansökan om internationellt skydd åligga den medlemsstat i vilken ansökan senare gavs in eller inom vars territorium personen vistas utan uppehållstillstånd.

5.   En framställan om återtagande av den asylsökande eller en annan person som avses i artikel 18.1 d ska göras på ett standardformulär och omfatta de bevis eller indicier och/eller relevanta uppgifter ur den berörda personens redogörelse som krävs för att myndigheterna i den anmodade medlemsstaten ska kunna kontrollera huruvida den har ansvaret.

Bestämmelserna om bevis och indicier och deras tolkning samt om formerna för hur en framställan ska göras och överlämnas ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 41.2.

Artikel 24

Svar på en framställan om återtagande

1.   Den anmodade medlemsstaten ska utföra nödvändiga kontroller och meddela beslut om framställan att återta den berörda personen så fort som möjligt och under inga omständigheter senare än en månad från den dag då framställan mottogs. Om framställan grundar sig på uppgifter som erhållits från Eurodacsystemet, ska tidsfristen minskas till två veckor.

2.   Underlåtenhet att agera inom den frist på en månad respektive två veckor som anges i punkt 1 ska likställas med att framställan har godtagits och medföra skyldighet att återta den berörda personen, inklusive skyldighet att ordna med lämpliga arrangemang för mottagande.

Avdelning IV

Rättssäkerhetsgarantier

Artikel 25

Delgivning av ett beslut om överföring

1.   Om den anmodade medlemsstaten samtycker till att överta eller återta en asylsökande eller annan person som avses i artikel 18.1 d ska den anmodande medlemsstaten meddela den berörda personen om beslutet att överföra sökanden till den ansvariga medlemsstaten och, i tillämpliga fall, om att inte pröva hans eller hennes ansökan om internationellt skydd. Ett sådant meddelande, som ska vara skriftligt och utformat på ett språk som
  sökanden förstår eller
  rimligen kan förväntas förstå, ska överlämnas inom 15 arbetsdagar från den dag då svaret från den anmodade medlemsstaten inkom.

2.   Det beslut som avses i punkt 1 ska vara motiverat, och inbegripa en beskrivning av de viktigaste stegen i förfarandet som lett fram till beslutet. Det ska omfatta information om tillgängliga rättsmedel och de tidsfrister som gäller för utnyttjande av sådana rättsmedel, samt uppgifter om fysiska eller juridiska personer som kan tillhandahålla juridisk rådgivning och/eller företräda personen. Det ska innehålla uppgifter om frister för överföringen och om nödvändigt information om vilken dag och på vilken plats den berörda personen ska infinna sig, om han eller hon beger sig till den ansvariga medlemsstaten på egen hand. Tidsfristerna för verkställighet av överföringen ska fastställas så att den berörda personen har skälig tid på sig att ansöka om förnyad prövning i enlighet med artikel 26.

Artikel 26

Rättsmedel

1.   En sökande eller annan person som avses i artikel 18.1 d ska ha rätt till ett effektivt rättsmedel, i form av en saklig och rättslig överprövning eller omprövning i domstol av det beslut om överföring som avses i artikel 25.

2.   Medlemsstaterna ska föreskriva en skälig tidsperiod inom vilken den berörda personen får utöva sin rätt till ett effektivt rättsmedel enligt punkt 1.

Denna tidsperiod ska omfatta minst tio arbetsdagar från den dag då meddelandet överlämnades i enlighet med artikel 25.1.

3.   Vid ett överklagande eller en ansökan om omprövning av ett sådant beslut om överföring som avses i artikel 25, ska den myndighet som anges i punkt 1 i denna artikel
  på begäran av den berörda personen eller, om en sådan begäran inte föreligger,
  på eget initiativ och så snabbt som möjligt, dock ej senare än
  fem arbetsdagar
  från det att överklagandet eller ansökan om omprövning gavs in, besluta huruvida den berörda personen får stanna på den berörda medlemsstatens territorium i väntan på resultatet av överprövningen eller omprövningen.

4.   Ingen överföring får ske innan det beslut som avses i punkt 3 har fattats. Ett beslut om att inte tillåta den berörda personen att stanna på den berörda medlemsstatens territorium i väntan på resultatet av överprövningen eller omprövningen ska vara motiverat.

5.   Medlemsstaterna ska se till att den berörda personen har tillgång till juridisk rådgivning och/eller ombud samt, om så krävs, språkligt stöd.

6.   Medlemsstaterna ska se till att
  den juridiska
  rådgivning och/eller
  det
  ombud
  som krävs
  tillhandahålls kostnadsfritt
  på begäran
  i
  enlighet med artikel 15.3–15.6 i direktiv 2005/85/EG
  .

Förfarandena för tillgång till juridisk rådgivning och/eller ombud ska fastställas i nationell lagstiftning.

Avdelning V

Tagande i förvar inför en överföring

Artikel 27

Förvar

1.   Medlemsstaterna får inte ta en person i förvar av det enda skälet att han eller hon har ansökt om internationellt skydd i enlighet med direktiv 2005/85/EG.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8.2 i direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna] får medlemsstaterna, om det visar sig nödvändigt, på grundval av en individuell bedömning i varje fall, ▐kvarhålla en asylsökande eller annan person som avses i artikel 18.1 d i denna förordning, som omfattas av ett beslut om överföring till en annan medlemsstat, i förvar på en
  plats som inte är en interneringsenhet
  endast om
  mindre ingripande åtgärder inte varit effektiva och
  det finns en ▐risk för att vederbörande annars avviker.

3.   Vid bedömningen av om det är möjligt att använda mindre ingripande åtgärder i samband med tillämpningen av punkt 2, ska medlemsstaterna överväga alternativ till förvar, till exempel regelbunden anmälan till myndigheterna, deponering av en ekonomisk garanti, skyldighet att hålla sig på en viss plats eller andra åtgärder som kan bidra till att minska risken för att personen avviker.

4.   Förvar enligt punkt 2 får endast tillämpas från den tidpunkt då ett beslut om överföring till den ansvariga medlemsstaten har meddelats den berörda personen i enlighet med artikel 25, och fram till dess att denna person överförs till den ansvariga medlemsstaten.

5.   Kvarhållande i förvar enligt punkt 2 ska beslutas för så kort tid som möjligt. Det ska inte pågå längre än vad som rimligen krävs för att fullgöra de nödvändiga administrativa förfarandena i samband med en överföring.

6.   Beslut om kvarhållande i förvar enligt punkt 2 ska fattas av domstol. I brådskande fall kan beslut fattas av administrativa myndigheter, men då ska beslutet bekräftas av domstol inom 72 timmar från det att kvarhållandet i förvar inleddes. Om domstolen finner att kvarhållandet i förvar strider mot lagen, ska den berörda personen omedelbart släppas.

7.   Ett beslut om kvarhållande i förvar enligt punkt 2 ska vara skriftligt och inbegripa de faktiska och rättsliga skälen för beslutet, och särskilt ange varför det anses föreligga en ▐risk att den berörda personen avviker samt hur länge kvarhållandet i förvar kommer att vara.

Personer som kvarhålls i förvar ska omedelbart, och på ett språk de förstår eller rimligen kan förväntas förstå, underrättas om skälen för kvarhållandet, hur länge kvarhållandet förväntas fortgå och de förfaranden som enligt nationell lagstiftning ska tillämpas vid en ansökan om förnyad prövning.

8.   Varje gång en person kvarhålls i förvar i enlighet med punkt 2, ska ▐ kvarhållandet med jämna mellanrum ses över av en domstol, antingen på begäran av den berörda personen eller på domstolens eget initiativ. Kvarhållande i förvar får aldrig förlängas i onödan.

9.   Medlemsstaterna ska se till att tillgången till juridisk rådgivning och/eller ombud i fall av kvarhållande i förvar i enlighet med punkt 2 är kostnadsfri i sådana fall där den berörda personen inte själv kan stå för kostnaderna.

Förfarandena för tillgång till juridisk rådgivning och/eller ombud i sådana fall ska fastställas i nationell lagstiftning.

10.   Underåriga ska inte kvarhållas i förvar såvida det inte är för deras eget bästa, i enlighet med vad som anges i
  artikel 6.3
  i denna förordning och med hänsyn till resultatet av en individuell prövning av deras situation i enlighet med artikel 11.5 i direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna.

11.   Underåriga utan medföljande vuxen ska aldrig kvarhållas i förvar.

12.   Medlemsstaterna ska se till att asylsökande som kvarhålls i förvar i enlighet med denna artikel åtnjuter samma mottagningsvillkor för sökande som kvarhålls i förvar som de som föreskrivs i artiklarna 10 och 11 i direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna.

Avdelning VI

Överföringar

Artikel 28

Närmare bestämmelser och tidsfrister

1.   Överföringen av sökanden eller en annan person som avses i artikel 18.1 d från den anmodande medlemsstaten till den ansvariga medlemsstaten ska verkställas i enlighet med den anmodande medlemsstatens nationella lagstiftning, efter samråd mellan de berörda medlemsstaterna, så snart det är praktiskt möjligt och senast inom sex månader efter det att framställan från en annan medlemsstat om övertagande eller återtagande av den berörda personen godtogs eller det slutliga beslutet i fråga om överklagande eller omprövning med suspensiv verkan fattades i enlighet med artikel 26.3.

Vid behov ska den anmodande medlemsstaten förse den asylsökande med en passersedel, som ska vara utformad efter den modell som antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 41.2.

Den ansvariga medlemsstaten ska alltefter omständigheterna underrätta den anmodande medlemsstaten om huruvida den berörda personen kommit fram i god ordning eller inte har infunnit sig inom den fastställda tidsfristen.

2.   Om överföringen inte görs inom tidsfristen på sex månader ska den ansvariga medlemsstaten befrias från sin skyldighet att överta eller återta den berörda personen, varpå ansvaret övergår på den anmodande medlemsstaten. Denna tidsfrist får förlängas till högst ett år om överföringen inte kunnat utföras på grund av att den berörda personen varit frihetsberövad, eller till högst 18 månader om den berörda personen håller sig undan.

3.   Om en person har överförts felaktigt, eller om ett beslut om överföring upphävs efter överklagande sedan överföringen har verkställts, ska den medlemsstat som genomförde överföringen omedelbart ta tillbaka den berörda personen.

4.   Kommissionen får anta kompletterande bestämmelser om hur överföringen ska verkställas. Sådana åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av denna förordning genom att komplettera den, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarande med kontroll som avses i artikel 41.3.

Artikel 29

Kostnaderna för överföringar

1.   Kostnaderna för överföring av en sökande eller annan person som avses i artikel 18.1 d ska bäras av den överförande medlemsstaten.

2.   Om den berörda personen ska sändas tillbaka till en medlemsstat, till följd av en felaktig överföring eller ett beslut om överföring som upphävts efter överklagande sedan överföringen har verkställts, ska den medlemsstat som ursprungligen genomförde överföringen ansvara för kostnaderna för att återföra den berörda personen till sitt territorium.

3.   Personer som ska överföras i enlighet med denna förordning ska inte bära kostnaderna för denna överföring.

4.   Kompletterande bestämmelser om den överförande medlemsstatens skyldighet att bära kostnaderna för överföringen får antas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 41.2.

Artikel 30

Utbyte av relevant information innan en överföring genomförs

1.   Vid varje överföring ska den överförande medlemsstaten underrätta den mottagande medlemsstaten om huruvida den berörda personen är i kondition att överföras. Endast personer som är i kondition att överföras får överföras.

2.   Den medlemsstat som genomför överföringen ska meddela den ansvariga medlemsstaten relevanta personuppgifter om den sökande som ska överföras som inte är mer omfattande än vad som krävs, i det enda syftet att säkerställa att de behöriga asylmyndigheterna i den ansvariga medlemsstaten är i stånd att tillhandahålla den sökande adekvat stöd, inbegripet nödvändig medicinsk vård, och att garantera kontinuitet i det skydd och de rättigheter som följer av denna förordning och direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna. Dessa uppgifter ska överlämnas i ett tidigt skede och senast sju arbetsdagar från det att överförandet genomfördes, utom i de fall då medlemsstaterna får kännedom om uppgifterna vid en senare tidpunkt.

3.   Medlemsstaterna ska särskilt utbyta följande uppgifter:

| a) | Kontaktuppgifter om familjemedlemmar eller andra släktingar i den mottagande medlemsstaten, i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

a)

Kontaktuppgifter om familjemedlemmar eller andra släktingar i den mottagande medlemsstaten, i tillämpliga fall.

| b) | I fråga om underåriga, uppgifter om deras utbildningsnivå. |
| --- | --- |

b)

I fråga om underåriga, uppgifter om deras utbildningsnivå.

| c) | Uppgifter om den sökandes ålder. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om den sökandes ålder.

| d) | Andra uppgifter som den översändande medlemsstaten anser vara av betydelse för att tillvarata en sökandes rättigheter och särskilda behov. |
| --- | --- |

d)

Andra uppgifter som den översändande medlemsstaten anser vara av betydelse för att tillvarata en sökandes rättigheter och särskilda behov.

4.   I det enda syftet att tillhandahålla vård eller behandling, särskilt när det gäller funktionshindrade, äldre personer, havande kvinnor, underåriga och personer som har varit utsatta för tortyr, våldtäkt eller andra former av psykiskt, fysiskt eller sexuellt våld, ska den överförande medlemsstaten översända uppgifter om eventuella särskilda behov hos den sökande som ska överföras, vilket i enskilda fall kan inbegripa uppgifter om vederbörandes fysiska och mentala hälsotillstånd. Den ansvariga medlemsstaten ska se till att dessa särskilda behov tillgodoses på lämpligt sätt, särskilt genom att tillhandahålla nödvändig läkarvård.

5.   Sådana uppgifter som avses i punkt 4 får översändas av den översändande medlemsstaten till den ansvariga medlemsstaten först efter det att den sökande och/eller dennes ombud uttryckligen gett sitt samtycke till detta eller om det är nödvändigt för att tillvarata den sökandes eller en annan persons vitala intressen i sådana fall där vederbörande är fysiskt eller rättsligt oförmögen att ge sitt samtycke. När överföringen har genomförts, ska den överförande medlemsstaten omedelbart utplåna dessa uppgifter.

6.   Uppgifter om personers hälsotillstånd får endast behandlas av yrkesutbildad personal inom hälso- och sjukvården som i enlighet med nationell lagstiftning eller nationella regler som fastställts av behöriga nationella organ omfattas av läkarsekretess, eller av andra personer som omfattas av motsvarande krav på konfidentialitet. De yrkesutbildade personer inom hälso- och sjukvården som mottar och behandlar dessa uppgifter ska erhålla lämplig medicinsk och fortbildning i korrekt behandling av känsliga uppgifter om personers hälsotillstånd.

7.   Utbytet av uppgifter enligt denna artikel får endast ske mellan de myndigheter som anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 34 via det elektroniska kommunikationsnätet ”DubliNet” ║. De myndigheter som underrättats i enlighet med artikel 34 i denna förordning ska även ange vilka yrkesutbildade personer inom hälso- och sjukvården som givits befogenhet att behandla de uppgifter som anges i punkt 4 i denna artikel. De utväxlade uppgifterna får bara användas för de ändamål som anges i punkterna 2 och 4 i denna artikel.

8.   I syfte att underlätta utbytet av uppgifter mellan medlemsstaterna ska ett standardformulär för översändande av nödvändiga uppgifter på grundval av denna artikel antas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 41.2.

9.   Bestämmelserna i artikel 33.8–12 är tillämpliga på utbytet av uppgifter i enlighet med denna artikel.

Artikel 31

Formerna för verkställande av överföringar

1.
     
  Den medlemsstat som verkställer överföringen ska främja frivilliga överföringar genom att förse sökanden med adekvat information.

2.
     
  Om överföringar till den ansvariga medlemsstaten verkställs med kontrollerade avresor eller med avresor med eskort ska medlemsstaterna se till att de verkställs på ett humant sätt och med full respekt för de berörda personernas grundläggande rättigheter och mänskliga värdighet.

Avdelning VII

Tillfälligt avbrytande av överföringar

Artikel 32

Tillfälligt avbrytande av överföringar

1.   Om en medlemsstat drabbas av en särskilt akut situation som sätter dess mottagningskapacitet, asylsystem eller infrastruktur under ovanligt stort tryck, och om en överföring av personer som ansöker om internationellt skydd i enlighet med denna förordning kan öka denna börda, får den medlemsstaten begära att sådana överföringar avbryts.

Framställan ska riktas till kommissionen. Den ska vara motiverad och särskilt innehålla

| a) | en närmare beskrivning av den särskilt akuta situation som medför ovanligt stort tryck på den anmodande medlemsstatens mottagningskapacitet, asylsystem eller infrastruktur, inklusive relevant statistik och dokumentation, |
| --- | --- |

a)

en närmare beskrivning av den särskilt akuta situation som medför ovanligt stort tryck på den anmodande medlemsstatens mottagningskapacitet, asylsystem eller infrastruktur, inklusive relevant statistik och dokumentation,

| b) | en underbyggd prognos över den sannolika utvecklingen av läget på kort sikt, |
| --- | --- |

b)

en underbyggd prognos över den sannolika utvecklingen av läget på kort sikt,

| c) | en underbyggd beskrivning av den ytterligare börda som en överföring av personer som ansöker om internationellt skydd enligt denna förordning skulle kunna innebära för den anmodande medlemsstatens mottagningskapacitet, asylsystem eller infrastruktur, inklusive relevant statistik och dokumentation. |
| --- | --- |

c)

en underbyggd beskrivning av den ytterligare börda som en överföring av personer som ansöker om internationellt skydd enligt denna förordning skulle kunna innebära för den anmodande medlemsstatens mottagningskapacitet, asylsystem eller infrastruktur, inklusive relevant statistik och dokumentation.

2.   Om kommissionen anser att de rådande förhållandena i en medlemsstat kan leda till att skyddet för personer som ansöker om internationellt skydd inte överensstämmer med gemenskapslagstiftningen, särskilt direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna
  ,
  direktiv 2005/85/EG
  och direktiv 2004/83/EG
  , kan den i enlighet med förfarandet i punkt 4 besluta att alla överföringar av sökande i enlighet med denna förordning till den berörda medlemsstaten tillfälligt ska avbrytas.

3.   Om en medlemsstat anser att de rådande förhållandena i en annan medlemsstat kan leda till att skyddet för personer som ansöker om internationellt skydd inte överensstämmer med gemenskapslagstiftningen, särskilt direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna
  ,
  direktiv 2005/85/EG
  och direktiv 2004/83/EG
  , kan den begära att alla överföringar av sökande i enlighet med denna förordning till den berörda medlemsstaten tillfälligt ska avbrytas.

Framställan ska riktas till kommissionen. Den ska vara motiverad och särskilt innehålla närmare uppgifter om den situation i den berörda medlemsstaten som pekar på en möjlig brist på överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen, särskilt direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna, direktiv 2005/85/EG

  och direktiv 2004/83/EG
  .

4.   Kommissionen kan, efter mottagandet av ett framställan i enlighet med punkterna 1 eller 3, eller på eget initiativ i enlighet med punkt 2, besluta att alla överföringar av sökande i enlighet med denna förordning till den berörda medlemsstaten tillfälligt ska avbrytas. Ett sådant beslut ska fattas så snabbt som möjligt och senast en månad efter mottagandet av framställan. Beslutet om att avbryta överföringarna ska vara motiverat och särskilt innehålla följande:

| a) | En genomgång av alla relevanta förhållanden i den medlemsstat som kan komma att omfattas av ett beslut om att avbryta överföringarna. |
| --- | --- |

a)

En genomgång av alla relevanta förhållanden i den medlemsstat som kan komma att omfattas av ett beslut om att avbryta överföringarna.

| b) | En redogörelse för vilken verkan avbrytandet av överföringarna kan komma att få för övriga medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

En redogörelse för vilken verkan avbrytandet av överföringarna kan komma att få för övriga medlemsstater.

| c) | Det datum då avbrytandet av överföringarna föreslås börja gälla. |
| --- | --- |

c)

Det datum då avbrytandet av överföringarna föreslås börja gälla.

| d) | Eventuella särskilda villkor som är kopplade till ett sådant avbrytande. |
| --- | --- |

d)

Eventuella särskilda villkor som är kopplade till ett sådant avbrytande.

| e) | De åtgärder, riktmärken och tidtabeller som ska fastställas för att man ska kunna bedöma framstegen när det gäller att åtgärda de förhållanden som anges i led a. |
| --- | --- |

e)

De åtgärder, riktmärken och tidtabeller som ska fastställas för att man ska kunna bedöma framstegen när det gäller att åtgärda de förhållanden som anges i led a.

5.   Kommissionen ska underrätta rådet och medlemsstaterna om beslutet att avbryta alla överföringar av sökande i enlighet med denna förordning till den berörda medlemsstaten. Varje medlemsstat kan överlämna kommissionens beslut till rådet inom en månad från det att underrättelsen mottogs. Rådet får med kvalificerad majoritet fatta ett annat beslut inom en månad från den dag beslutet hänsköts av en medlemsstat.

6.   Sedan kommissionen fattat beslut om att avbryta överföringar till en medlemsstat, ska de andra medlemsstater där det finns sökande vars överföringar har avbrutits ansvara för prövningen av dessa personers ansökningar om internationellt skydd.

Beslutet att avbryta överföringarna till en medlemsstat ska ta vederbörlig hänsyn till behovet av att säkra skyddet av underåriga och av familjens enhet.

7.   Ett beslut om att avbryta överföringarna till en medlemsstat i enlighet med punkt 1 ska utgöra grund för beviljande av sådant stöd till nödåtgärder som föreskrivs i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 573/2007/EG (15), efter det att den berörda medlemsstaten har ansökt om stöd.

8.
     
  En medlemsstat enligt punkterna 1–3 ska i god tid vidta verkningsfulla åtgärder för att avhjälpa den situation som ledde till att överföringarna tillfälligt avbröts.

9.   Överföringarna får avbrytas under en period på högst sex månader. Om grunderna för åtgärderna fortfarande kvarstår efter sex månader får kommissionen, på begäran av den berörda medlemsstat som avses i punkt 1 eller på eget initiativ, besluta att förlänga tillämpningen av åtgärderna i ytterligare sex månader.
  Bestämmelserna i
  punkt 5
  ska också vara tillämpliga
  .

10.   Inget i denna artikel ska tolkas som att det ger medlemsstaterna möjlighet att avvika från sin generella skyldighet att vidta alla allmänna eller särskilda åtgärder som lämpar sig för att säkra uppfyllandet av de förpliktelser som följer av gemenskapslagstiftningen på asylområdet, särskilt denna förordning, direktiv .../.../EG om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna och direktiv 2005/85/EG.

11.
     
  På grundval av förslag från kommissionen till Europaparlamentet och rådet och i enlighet med det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget ska instrument antas som är bindande för alla medlemsstater för att ge effektivt stöd åt de medlemsstater vars nationella system sätts under särskilt och oproportionellt tryck, framför allt på grund av deras geografiska läge eller demografiska situation. Dessa instrument ska träda i kraft senast den 31 december 2011 och under alla omständigheter innehålla föreskrifter om följande:

| a) | Detachering av tjänstemän från andra medlemsstater, under den europeiska asylstödsbyråns överinseende, vilka ska hjälpa de medlemsstater vars system sätts under särskilt tryck och där sökandena inte kommer i åtnjutande av en adekvat skyddsnivå. |
| --- | --- |

a)

Detachering av tjänstemän från andra medlemsstater, under den europeiska asylstödsbyråns överinseende, vilka ska hjälpa de medlemsstater vars system sätts under särskilt tryck och där sökandena inte kommer i åtnjutande av en adekvat skyddsnivå.

| b) | Ett system för omplacering av personer som åtnjuter internationellt skydd, från medlemsstater vars system sätts under särskilt och oproportionellt tryck till andra medlemsstater; detta ska ske i samråd med FN:s flyktingkommissariat och under beaktande av principerna om icke-diskriminering, insyn och entydighet. |
| --- | --- |

b)

Ett system för omplacering av personer som åtnjuter internationellt skydd, från medlemsstater vars system sätts under särskilt och oproportionellt tryck till andra medlemsstater; detta ska ske i samråd med FN:s flyktingkommissariat och under beaktande av principerna om icke-diskriminering, insyn och entydighet.

12.
     
  Denna artikel ska upphöra att gälla när de instrument som anges i punkt 11 har trätt i kraft och under alla omständigheter senast den 31 december 2011.

13.
     
  Som en del av den övervakning och utvärdering som avses i artikel 42 ska kommissionen se över tillämpningen av denna artikel och rapportera till Europaparlamentet och rådet senast den 30 juni 2011. I sin rapport ska kommissionen göra en bedömning av huruvida det finns ett motiverat behov av att förlänga tillämpningen av denna artikel så att den kommer att gälla även efter den 31 december 2011. Om kommissionen anser att det är lämpligt ska den för Europaparlamentet och rådet lägga fram ett förslag om en sådan förlängning i enlighet med det förfarande som anges i artikel 251 i fördraget.

KAPITEL VII

ADMINISTRATIVT SAMARBETE

Artikel 33

Utbyte av uppgifter

1.   Varje medlemsstat ska meddela varje annan medlemsstat som begär det sådana personuppgifter om den asylsökande som är adekvata, relevanta och inte mer omfattande än vad som krävs för att

| a) | avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva ansökan om internationellt skydd, |
| --- | --- |

a)

avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva ansökan om internationellt skydd,

| b) | pröva ansökan om internationellt skydd. |
| --- | --- |

b)

pröva ansökan om internationellt skydd.

| c) | uppfylla alla skyldigheter som följer av denna förordning. |
| --- | --- |

c)

uppfylla alla skyldigheter som följer av denna förordning.

2.   De uppgifter som avses i punkt 1 får endast avse

| a) | personuppgifter om sökanden och i förekommande fall familjemedlemmar (fullständigt namn, i förekommande fall tidigare namn, smeknamn eller pseudonymer, nuvarande och tidigare medborgarskap samt födelsedatum och födelseort), |
| --- | --- |

a)

personuppgifter om sökanden och i förekommande fall familjemedlemmar (fullständigt namn, i förekommande fall tidigare namn, smeknamn eller pseudonymer, nuvarande och tidigare medborgarskap samt födelsedatum och födelseort),

| b) | identitets- och resehandlingar (referenser, giltighetstid, datum för utfärdande, utfärdande myndighet, plats för utfärdande m.m.), |
| --- | --- |

b)

identitets- och resehandlingar (referenser, giltighetstid, datum för utfärdande, utfärdande myndighet, plats för utfärdande m.m.),

| c) | andra uppgifter som behövs för att fastställa sökandens identitet, inklusive fingeravtryck enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr .../... om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr .../2009 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat, |
| --- | --- |

c)

andra uppgifter som behövs för att fastställa sökandens identitet, inklusive fingeravtryck enligt bestämmelserna i förordning (EG) nr .../... om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr .../2009 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat,

| d) | orter där sökanden uppehållit sig och resvägar, |
| --- | --- |

d)

orter där sökanden uppehållit sig och resvägar,

| e) | uppehållstillstånd och viseringar som har utfärdats av en medlemsstat, |
| --- | --- |

e)

uppehållstillstånd och viseringar som har utfärdats av en medlemsstat,

| f) | platsen där ansökan lämnades in, |
| --- | --- |

f)

platsen där ansökan lämnades in,

| g) | datum för en eventuell tidigare ansökan om internationellt skydd, datum för den aktuella ansökan, hur långt handläggningen framskridit och innehållet i ett eventuellt beslut. |
| --- | --- |

g)

datum för en eventuell tidigare ansökan om internationellt skydd, datum för den aktuella ansökan, hur långt handläggningen framskridit och innehållet i ett eventuellt beslut.

3.   Vidare får den ansvariga medlemsstaten, om det skulle krävas i samband med prövningen av ansökan om internationellt skydd, anmoda en annan medlemsstat att lämna ut de uppgifter som den asylsökande åberopat till stöd för sin ansökan och skälen för eventuella beslut som fattats rörande den asylsökande. Den anmodade medlemsstaten får vägra att tillmötesgå denna framställan, om utlämnandet av uppgifterna skulle kunna äventyra väsentliga intressen för den medlemsstaten eller skyddet av den berörda personens eller någon annans grundläggande fri- och rättigheter. Uppgifterna får endast lämnas ut om personen som ansöker om internationellt skydd skriftligen gett sitt samtycke till detta till den anmodade medlemsstaten. I så fall måste den sökande känna till vilka uppgifter han eller hon har samtyckt till att lämna ut.

4.   En framställan om uppgifter ska endast översändas i samband med en individuell ansökan om internationellt skydd. Den ska motiveras, och om den har till syfte att kontrollera om det föreligger ett kriterium som kan medföra ansvar för den anmodade medlemsstaten ska det i framställan uppges på vilka bevis – inklusive relevant information från säkra källor om var och hur asylsökande reser in på medlemsstaternas territorium – eller på vilken särskild och kontrollerbar del i sökandens redogörelse framställan grundar sig. Sådan information från säkra källor kan inte i sig anses tillräcklig för att avgöra en medlemsstats ansvar och behörighet enligt denna förordning, men den kan vara till hjälp vid bedömningen av andra indikationer som har samband med en enskild asylsökande.

5.   Den anmodade medlemsstaten ska vara skyldig att svara inom fyra veckor. Alla förseningar av svaret ska vederbörligen motiveras. Om de undersökningar som utförs av den anmodade medlemsstat som inte har hållit fristen ger resultat som visar att den är ansvarig, kan den medlemsstaten inte åberopa utgången av den tidsfrist som föreskrivs i artiklarna 21 och 23 som skäl för att vägra att tillmötesgå en framställan om övertagande eller återtagande.

6.   Utbyte av uppgifter ska ske på begäran av en medlemsstat och får bara äga rum mellan de myndigheter som har utsetts av respektive medlemsstat; varje medlemsstat ska meddela kommissionen vilken myndighet som har utsetts i enlighet med artikel 34.1.

7.   De utväxlade uppgifterna får bara användas för de ändamål som anges i punkt 1. I varje medlemsstat får uppgifterna beroende på sin art och den mottagande myndighetens befogenheter endast vidarebefordras till myndigheter och domstolar som har till uppgift att

| a) | avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva ansökan om internationellt skydd, |
| --- | --- |

a)

avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva ansökan om internationellt skydd,

| b) | pröva ansökan om internationellt skydd. |
| --- | --- |

b)

pröva ansökan om internationellt skydd.

| c) | uppfylla alla skyldigheter som följer av denna förordning. |
| --- | --- |

c)

uppfylla alla skyldigheter som följer av denna förordning.

8.   Den medlemsstat som överför uppgifter ska ansvara för att de är riktiga och aktuella. Om det framkommer att den har överfört uppgifter som är felaktiga eller som inte borde ha överförts, ska de mottagande medlemsstaterna underrättas om det utan dröjsmål. De ska rätta eller utplåna dessa uppgifter.

9.   Den asylsökande ska ha rätt att på begäran få ta del av de uppgifter om honom eller henne som behandlats.

Om den asylsökande konstaterar att uppgifterna har behandlats i strid med denna förordning eller direktiv 95/46/EG, särskilt genom att de är ofullständiga eller felaktiga, har han eller hon rätt att få dem rättade eller utplånade.

Den myndighet som rättar eller utplånar uppgifterna ska alltefter omständigheterna underrätta den medlemsstat som har lämnat eller mottagit uppgifterna.

Den asylsökande ska ha rätt att väcka talan eller klaga vid de behöriga myndigheterna eller domstolarna i den medlemsstat som vägrat denne rätt att få åtkomst till uppgifter som rör honom eller henne eller rätt få sådana uppgifter rättade eller utplånade.

10.   I varje berörd medlemsstat ska överföringen och mottagandet av de utväxlade uppgifterna noteras i den berörda personens personakt och/eller i ett register.

11.   De utväxlade uppgifterna ska inte bevaras längre än vad som är nödvändigt för de ändamål som de har utväxlats för.

12.   Om uppgifterna inte behandlas automatiskt, inte ingår i eller inte kommer att ingå i ett register, ska varje medlemsstat vidta lämpliga åtgärder för att genom effektiva kontroller se till att denna artikel efterlevs.

Artikel 34

Behöriga myndigheter och resurser

1.   Varje medlemsstat ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om vilka specifika myndigheter som har ansvaret för att skyldigheterna enligt denna förordning och eventuella ändringar av denna uppfylls. De ska se till att dessa myndigheter har de resurser som krävs för att utföra sitt arbete och i synnerhet för att inom föreskrivna tidsfrister besvara framställningar om uppgifter och om övertagande och återtagande av asylsökande.

2.   Kommissionen ska offentliggöra en konsoliderad förteckning över de myndigheter som avses i punkt 1 i Europeiska unionens officiella tidning. Om listan ändras ska kommissionen offentliggöra en uppdaterad konsoliderad förteckning en gång per år.

3.   De myndigheter som avses i punkt 1 ska erhålla den fortbildning som krävs för tillämpningen av denna förordning.

4.   Regler för upprättande av säkra elektroniska överföringskanaler mellan de myndigheter som avses i punkt 1, på vilka framställningar, svar och all skriftlig korrespondens översänds och som garanterar att avsändarna automatiskt får ett elektroniskt mottagningsbevis, ska fastställas i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 41.2.

Artikel 35

Administrativa överenskommelser

1.   Medlemsstaterna får sinsemellan ingå bilaterala administrativa överenskommelser om hur förordningen ska tillämpas i praktiken och därmed underlätta dess genomförande och göra den effektivare. Dessa överenskommelser får avse

| a) | utbyte av sambandspersoner, |
| --- | --- |

a)

utbyte av sambandspersoner,

| b) | enklare förfaranden och kortare frister för översändande och prövning av framställningar om övertagande eller återtagande av asylsökande. |
| --- | --- |

b)

enklare förfaranden och kortare frister för översändande och prövning av framställningar om övertagande eller återtagande av asylsökande.

2.   De överenskommelser som avses i punkt 1 ska anmälas till kommissionen. Kommissionen ska godkänna de överenskommelser som avses i punkt 1 b efter att ha kontrollerat att de inte strider mot bestämmelserna i denna förordning.

KAPITEL VIII

FÖRLIKNING

Artikel 36

Förlikning

1.   Om de berörda medlemsstaterna inte lyckas lösa en tvist rörande tillämpningen av denna förordning kan de tillgripa det förlikningsförfarande som anges i punkt 2.

2.   Förlikningsförfarandet inleds genom att en av de oeniga medlemsstaterna vänder sig till ordföranden för den kommitté som inrättats genom artikel 41. Genom att godta användandet av förlikningsförfarande, förbinder sig de berörda medlemsstaterna att ta största hänsyn till den lösning som föreslås.

Kommitténs ordförande ska utse tre ledamöter i kommittén som företräder tre medlemsstater som inte är inblandade i saken. De tre ledamöterna ska ta del av parternas argument skriftligt eller muntligt och ska efter överläggningar föreslå en lösning inom en månad, i förekommande fall efter omröstning.

Förhandlingarna ska ledas av kommitténs ordförande eller dennes ersättare. Ordföranden kan ge uttryck för sin uppfattning, men får inte delta i omröstningen.

Oavsett om parterna godtar eller förkastar den föreslagna lösningen ska denna stå fast och inte kunna ändras.

KAPITEL IX

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 37

Påföljder

Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder för att se till att varje missbruk av uppgifter som behandlas i enlighet med denna förordning leder till påföljder, däribland administrativa och/eller straffrättsliga påföljder i enlighet med nationell rätt, som är effektiva, proportionella och avskräckande.

Artikel 38

Övergångsbestämmelser

Om asylansökan getts in efter det datum som avses i artikel 45 andra stycket, ska omständigheter som kan göra en medlemsstat ansvarig enligt bestämmelserna i denna förordning beaktas även om de förelåg före detta datum, med undantag av de händelser som avses i artikel 14.2.

Artikel 39

Beräkning av tidsfrister

Varje tidsfrist som föreskrivs i denna förordning ska beräknas enligt följande:

| a) | När en frist uttryckt i dagar, veckor eller månader ska räknas från den tidpunkt då en händelse inträffar eller en åtgärd vidtas, inräknas inte i fristen den dag då händelsen inträffade eller åtgärden vidtogs. |
| --- | --- |

a)

När en frist uttryckt i dagar, veckor eller månader ska räknas från den tidpunkt då en händelse inträffar eller en åtgärd vidtas, inräknas inte i fristen den dag då händelsen inträffade eller åtgärden vidtogs.

| b) | En frist uttryckt i veckor eller månader ska löpa ut vid utgången av den dag i fristens sista vecka eller månad som infaller på samma veckodag eller samma datum som den dag då den händelse eller åtgärd från vilken fristen ska räknas inträffade eller vidtogs. Om en frist är uttryckt i månader och den dag då fristen skulle löpa ut inte förekommer i den sista månaden, ska fristen löpa ut vid utgången av den månadens sista dag. |
| --- | --- |

b)

En frist uttryckt i veckor eller månader ska löpa ut vid utgången av den dag i fristens sista vecka eller månad som infaller på samma veckodag eller samma datum som den dag då den händelse eller åtgärd från vilken fristen ska räknas inträffade eller vidtogs. Om en frist är uttryckt i månader och den dag då fristen skulle löpa ut inte förekommer i den sista månaden, ska fristen löpa ut vid utgången av den månadens sista dag.

| c) | Fristerna ska innefatta lördagar, söndagar och lagstadgade helgdagar i de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Fristerna ska innefatta lördagar, söndagar och lagstadgade helgdagar i de berörda medlemsstaterna.

Artikel 40

Territoriellt tillämpningsområde

Bestämmelserna i denna förordning ska vad beträffar Republiken Frankrike endast tillämpas på dess europeiska territorium.

Artikel 41

Kommitté

1.   Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5a.1–5a.4 och artikel 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Artikel 42

Övervakning och utvärdering

Kommissionen ska senast tre år efter den dag som avses i artikel 45 första stycket
  och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 32.13
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning och föreslå eventuella nödvändiga ändringar. Medlemsstaterna ska senast sex månader innan den fristen löper ut lämna kommissionen alla upplysningar som behövs för att utarbeta rapporten.

Efter att ha lagt fram den rapport som avses i första stycket ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning samtidigt som rapporterna om genomförandet av Eurodac enligt artikel 28 i förordning (EG) nr .../... om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr .../2009 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat läggs fram.

Artikel 43

Statistik

Enligt artikel 4.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 862/2007 av den 11 juli 2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd
   (16) ska medlemsstaterna tillhandahålla kommissionen (Eurostat) statistik om tillämpningen av denna förordning och förordning (EG) nr 1560/2003.

Artikel 44

Upphävande

Förordning (EG) nr 343/2003 ska upphöra att gälla.

Artiklarna 11.1, 13, 14 och 17 i ║förordning (EG) nr 1560/2003 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen och de upphävda artiklarna ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 45

Ikraftträdande och tillämplighet

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Förordningen ska tillämpas på ansökningar om internationellt skydd som lämnas in från och med den första dagen i den sjätte månaden efter dess ikraftträdande och ska från och med den dagen gälla alla framställningar om övertagande eller återtagande av asylsökande, oberoende av när ansökan gjordes. Vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som lämnas in före detta datum ska avgöras enligt kriterierna i förordning (EG) nr 343/2003.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördraget ║.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 maj 2009.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 maj 2009.

(4)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

4

(5)  
  EUT L ...

5

EUT L ...

(6)  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

6

(7)  EUT L ...

7

(8)  EUT L 222, 5.9.2003, s. 3.

8

(9)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

9

(10)  EUT L ...

10

EUT L ...

(11)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 60.

11

(12)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

12

(13)  EUT L 105, 13.4.2006, s. 1.

13

(14)  EUT L 326, 13.12.2005, s. 13.

14

(15)  EUT L 144, 6.6.2007, s. 1.

15

(16)  EUT L 199, 31.7.2007, s. 23.

16

Torsdag 7 maj 2009BILAGA I

Förordning och bestämmelser som upphävs

(hänvisning i Artikel 44)

| Rådets förordning (EG) nr 343/2003 | (EUT L 50, 25.2.2003) |
| --- | --- |
| Kommissionens förordning (EG) nr 1560/2003, endast artiklarna 11.1, 13, 14 och 17 | (EUT L 222, 5.9.2003) |

Rådets förordning (EG) nr 343/2003

(EUT L 50, 25.2.2003)

Kommissionens förordning (EG) nr 1560/2003, endast artiklarna 11.1, 13, 14 och 17

(EUT L 222, 5.9.2003)

Torsdag 7 maj 2009BILAGA II

Jämförelsetabell

| Förordning (EG) 343/2003 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | Artikel 1 |
| Artikel 2 a | Artikel 2 a |
| Artikel 2 b | Upphävd |
| Artikel 2 c | Artikel 2 b |
| Artikel 2 d | Artikel 2 c |
| Artikel 2 e | Artikel 2 d |
| Artikel 2 f | Artikel 2 e |
| Artikel 2 g | Artikel 2 f |
| — | Artikel 2 g |
| Artikel 2 h–k | Artikel 2 h–k |
| — | Artikel 2.l |
| Artikel 3.1 | Artikel 3.1 |
| Artikel 3.2 | Artikel 17.1 |
| Artikel 3.3 | Artikel 3.3 |
| Artikel 3.4 | Artikel 4.1 första meningen |
| — | Artikel 4.1 a–g |
| — | Artikel 4.2–3 |
| Artikel 4.1–5 | Artikel 20.1–5 |
| — | Artikel 20.5 tredje stycket |
| — | Artikel 5 |
| — | Artikel 6 |
| Artikel 5.1 | Artikel 7.1 |
| Artikel 5.2 | Artikel 7.2 |
| — | Artikel 7.3 |
| Artikel 6 första stycket | Artikel 8.1 |
| — | Artikel 8.3 |
| Artikel 6 andra stycket | Artikel 8.4 |
| Artikel 7 | Artikel 9 |
| Artikel 8 | Artikel 10 |
| Artikel 9 | Artikel 13 |
| Artikel 10 | Artikel 14 |
| Artikel 11 | Artikel 15 |
| Artikel 12 | Artikel 16 |
| Artikel 13 | Artikel 3.2 |
| Artikel 14 | Artikel 12 |
| Artikel 15.1 | Artikel 17.2 första stycket |
| Artikel 15.2 | Artikel 11.1 |
| Artikel 15.3 | Artikel 8.2 |
| Artikel 15.4 | Artikel 17.2 fjärde stycket |
| Artikel 15.5 | Artikel 8.5 och artikel 11.2 |
| Artikel 16.1 a | Artikel 18.1 a |
| Artikel 16.1 b | Artikel 18.2 |
| Artikel 16.1 c | Artikel 18.1 b |
| Artikel 16.1 d | Artikel 18.1 c |
| Artikel 16.1 e | Artikel 18.1 d |
| Artikel 16.2 | Artikel 19.1 |
| Artikel 16.3 | Artikel 19.2 första stycket |
| — | Artikel 19.2 andra stycket |
| Artikel 16.4 | Artikel 19.3 |
| | Artikel 19.3 andra stycket |
| Artikel 17 | Artikel 21 |
| Artikel 18 | Artikel 22 |
| Artikel 19.1 | Artikel 25.1 |
| Artikel 19.2 | Artikel 25.2 och artikel 26.1 |
| — | Artikel 26.2–6 |
| Artikel 19.3 | Artikel 28.1 |
| Artikel 19.4 | Artikel 28.2 |
| — | Artikel 28.3 |
| Artikel 19.5 | Artikel 28.4 |
| Artikel 20.1 första meningen | Artikel 23.1 |
| — | Artikel 23.2 |
| — | Artikel 23.3 |
| — | Artikel 23.4 |
| Artikel 20.1 a | Artikel 23.5 första stycket |
| Artikel 20.1 b | Artikel 24.1 |
| Artikel 20.1 c | Artikel 24.2 |
| Artikel 20.1 d | Artikel 28.1 första stycket |
| Artikel 20.1 e | Artikel 25.1–2, artikel 26.1, artikel 28.1 andra och tredje styckena |
| Artikel 20.2 | Artikel 28.2 |
| Artikel 20.3 | Artikel 23.5 andra stycket |
| Artikel 20.4 | Artikel 28.4 |
| — | Artikel 27 |
| — | Artikel 29 |
| — | Artikel 30 |
| — | Artikel 32 |
| Artikel 21.1–9 | Artikel 33.1–9 första till tredje styckena |
| | Artikel 33.9 fjärde stycket |
| Artikel 21.10–12 | Artikel 33.10–12 |
| Artikel 22.1 | Artikel 34.1 |
| — | Artikel 34.2 |
| — | Artikel 34.3 |
| Artikel 22.2 | Artikel 34.4 |
| Artikel 23 | Artikel 35 |
| Artikel 24.1 | Upphävd |
| Artikel 24.2 | Artikel 38 |
| Artikel 24.3 | Upphävd |
| Artikel 25.1 | Artikel 39 |
| Artikel 25.2 | Upphävd |
| Artikel 26 | Artikel 40 |
| Artikel 27.1–2 | Artikel 41.1–2 |
| Artikel 27.3 | Upphävd |
| Artikel 28 | Artikel 42 |
| Artikel 29 | Artikel 45 |
| — | Artikel 36 |
| — | Artikel 37 |
| — | Artikel 43 |
| — | Artikel 44 |

Förordning (EG) 343/2003

Denna förordning

Artikel 1

Artikel 1

Artikel 2 a

Artikel 2 a

Artikel 2 b

Upphävd

Artikel 2 c

Artikel 2 b

Artikel 2 d

Artikel 2 c

Artikel 2 e

Artikel 2 d

Artikel 2 f

Artikel 2 e

Artikel 2 g

Artikel 2 f

—

Artikel 2 g

Artikel 2 h–k

Artikel 2 h–k

—

Artikel 2.l

Artikel 3.1

Artikel 3.1

Artikel 3.2

Artikel 17.1

Artikel 3.3

Artikel 3.3

Artikel 3.4

Artikel 4.1 första meningen

—

Artikel 4.1 a–g

—

Artikel 4.2–3

Artikel 4.1–5

Artikel 20.1–5

—

Artikel 20.5 tredje stycket

—

Artikel 5

—

Artikel 6

Artikel 5.1

Artikel 7.1

Artikel 5.2

Artikel 7.2

—

Artikel 7.3

Artikel 6 första stycket

Artikel 8.1

—

Artikel 8.3

Artikel 6 andra stycket

Artikel 8.4

Artikel 7

Artikel 9

Artikel 8

Artikel 10

Artikel 9

Artikel 13

Artikel 10

Artikel 14

Artikel 11

Artikel 15

Artikel 12

Artikel 16

Artikel 13

Artikel 3.2

Artikel 14

Artikel 12

Artikel 15.1

Artikel 17.2 första stycket

Artikel 15.2

Artikel 11.1

Artikel 15.3

Artikel 8.2

Artikel 15.4

Artikel 17.2 fjärde stycket

Artikel 15.5

Artikel 8.5 och artikel 11.2

Artikel 16.1 a

Artikel 18.1 a

Artikel 16.1 b

Artikel 18.2

Artikel 16.1 c

Artikel 18.1 b

Artikel 16.1 d

Artikel 18.1 c

Artikel 16.1 e

Artikel 18.1 d

Artikel 16.2

Artikel 19.1

Artikel 16.3

Artikel 19.2 första stycket

—

Artikel 19.2 andra stycket

Artikel 16.4

Artikel 19.3

Artikel 19.3 andra stycket

Artikel 17

Artikel 21

Artikel 18

Artikel 22

Artikel 19.1

Artikel 25.1

Artikel 19.2

Artikel 25.2 och artikel 26.1

—

Artikel 26.2–6

Artikel 19.3

Artikel 28.1

Artikel 19.4

Artikel 28.2

—

Artikel 28.3

Artikel 19.5

Artikel 28.4

Artikel 20.1 första meningen

Artikel 23.1

—

Artikel 23.2

—

Artikel 23.3

—

Artikel 23.4

Artikel 20.1 a

Artikel 23.5 första stycket

Artikel 20.1 b

Artikel 24.1

Artikel 20.1 c

Artikel 24.2

Artikel 20.1 d

Artikel 28.1 första stycket

Artikel 20.1 e

Artikel 25.1–2, artikel 26.1, artikel 28.1 andra och tredje styckena

Artikel 20.2

Artikel 28.2

Artikel 20.3

Artikel 23.5 andra stycket

Artikel 20.4

Artikel 28.4

—

Artikel 27

—

Artikel 29

—

Artikel 30

—

Artikel 32

Artikel 21.1–9

Artikel 33.1–9 första till tredje styckena

Artikel 33.9 fjärde stycket

Artikel 21.10–12

Artikel 33.10–12

Artikel 22.1

Artikel 34.1

—

Artikel 34.2

—

Artikel 34.3

Artikel 22.2

Artikel 34.4

Artikel 23

Artikel 35

Artikel 24.1

Upphävd

Artikel 24.2

Artikel 38

Artikel 24.3

Upphävd

Artikel 25.1

Artikel 39

Artikel 25.2

Upphävd

Artikel 26

Artikel 40

Artikel 27.1–2

Artikel 41.1–2

Artikel 27.3

Upphävd

Artikel 28

Artikel 42

Artikel 29

Artikel 45

—

Artikel 36

—

Artikel 37

—

Artikel 43

—

Artikel 44

| Förordning (EG) 1560/2003 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 11.1 | Artikel 11.1 |
| Artikel 13.1 | Artikel 17.2 första stycket |
| Artikel 13.2 | Artikel 17.2 andra stycket |
| Artikel 13.3 | Artikel 17.2 tredje stycket |
| Artikel 13.4 | Artikel 17.2 första stycket |
| Artikel 14 | Artikel 36 |
| Artikel 17.1 | Artiklarna 9, 10, 17.2 första stycket |
| Artikel 17.2 | Artikel 33.3 |

Förordning (EG) 1560/2003

Denna förordning

Artikel 11.1

Artikel 11.1

Artikel 13.1

Artikel 17.2 första stycket

Artikel 13.2

Artikel 17.2 andra stycket

Artikel 13.3

Artikel 17.2 tredje stycket

Artikel 13.4

Artikel 17.2 första stycket

Artikel 14

Artikel 36

Artikel 17.1

Artiklarna 9, 10, 17.2 första stycket

Artikel 17.2

Artikel 33.3

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/404 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/404

---

Torsdag 7 maj 2009Inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck (omarbetning) ***I

P6_TA(2009)0378

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] (omarbetning) (KOM(2008)0825 – C6-0475/2008 – 2008/0242(COD))

2010/C 212 E/53

(Medbeslutandeförfarandet – omarbetning)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0825),

med beaktande av artiklarna 251.2 och 63.1 a i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0475/2008),

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (1),

med beaktande av skrivelsen av den 3 april 2009 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor i enlighet med artikel 80a.3 i arbetsordningen,

med beaktande av artiklarna 80a och 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0283/2009), och av följande skäl:

| A. | Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom det anpassats till rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, och såsom ändrat av parlamentet nedan.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

Torsdag 7 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0242

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] (omarbetning)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

i enlighet med artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | Ett antal väsentliga ändringar behöver göras i rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (2) och rådets förordning (EG) nr 407/2002 av den 28 februari 2002 om vissa tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 2725/2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (3). Av tydlighetsskäl bör förordningarna omarbetas. |
| --- | --- |

(1)

Ett antal väsentliga ändringar behöver göras i rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (2) och rådets förordning (EG) nr 407/2002 av den 28 februari 2002 om vissa tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 2725/2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (3). Av tydlighetsskäl bör förordningarna omarbetas.

| (2) | En gemensam asylpolitik, inklusive ett gemensamt europeiskt asylsystem, är en integrerad del av Europeiska unionens mål att successivt upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för personer som ▐ söker ett legitimt
  internationellt
  skydd i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(2)

En gemensam asylpolitik, inklusive ett gemensamt europeiskt asylsystem, är en integrerad del av Europeiska unionens mål att successivt upprätta ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för personer som ▐ söker ett legitimt
  internationellt
  skydd i Europeiska unionen.

| (3) | Den första etappen i utvecklingen av ett gemensamt europeiskt asylsystem – som på sikt bör leda till ett gemensamt förfarande och till att de personer som beviljats asyl åtnjuter en enhetlig status som är giltig i hela unionen – har nu fullbordats. Vid sitt möte den 4 november 2004 antog Europeiska rådet Haagprogrammet, som definierar målen för perioden 2005–2010 inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. Genom Haagprogrammet uppmanas ║ kommissionen att fullborda utvärderingen av de rättsakter som antogs i den första etappen, och att lägga fram förslag till rättsakter och åtgärder för den andra etappen, så att rådet och Europaparlamentet kan anta dem före 2010. |
| --- | --- |

(3)

Den första etappen i utvecklingen av ett gemensamt europeiskt asylsystem – som på sikt bör leda till ett gemensamt förfarande och till att de personer som beviljats asyl åtnjuter en enhetlig status som är giltig i hela unionen – har nu fullbordats. Vid sitt möte den 4 november 2004 antog Europeiska rådet Haagprogrammet, som definierar målen för perioden 2005–2010 inom området för frihet, säkerhet och rättvisa. Genom Haagprogrammet uppmanas ║ kommissionen att fullborda utvärderingen av de rättsakter som antogs i den första etappen, och att lägga fram förslag till rättsakter och åtgärder för den andra etappen, så att rådet och Europaparlamentet kan anta dem före 2010.

| (4) | För tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr [.../...] av den... om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (4) är det nödvändigt att fastställa identiteten hos personer som ansöker om internationellt skydd och hos personer som grips i samband med att de olagligen passerar gemenskapens yttre gränser. För att säkerställa en effektiv tillämpning av ║ förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat], särskilt artikel 18.1 b och d i denna, är det också önskvärt att tillåta varje medlemsstat att kontrollera om en tredjelandsmedborgare eller statslös person som befunnits uppehålla sig olagligen på dess territorium har ansökt om internationellt skydd i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(4)

För tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr [.../...] av den... om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat (4) är det nödvändigt att fastställa identiteten hos personer som ansöker om internationellt skydd och hos personer som grips i samband med att de olagligen passerar gemenskapens yttre gränser. För att säkerställa en effektiv tillämpning av ║ förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat], särskilt artikel 18.1 b och d i denna, är det också önskvärt att tillåta varje medlemsstat att kontrollera om en tredjelandsmedborgare eller statslös person som befunnits uppehålla sig olagligen på dess territorium har ansökt om internationellt skydd i en annan medlemsstat.

| (5) | Fingeravtryck utgör ett viktigt inslag för att exakt fastställa sådana personers identitet. Det är nödvändigt att inrätta ett system för att jämföra uppgifter om deras fingeravtryck. |
| --- | --- |

(5)

Fingeravtryck utgör ett viktigt inslag för att exakt fastställa sådana personers identitet. Det är nödvändigt att inrätta ett system för att jämföra uppgifter om deras fingeravtryck.

| (6) | I detta syfte är det nödvändigt att inrätta ett system kallat Eurodac, som omfattar ett centralt system inklusive en elektronisk central databas för uppgifter om fingeravtryck, samt elektroniska medel för överföring mellan medlemsstaterna och det centrala systemet. |
| --- | --- |

(6)

I detta syfte är det nödvändigt att inrätta ett system kallat Eurodac, som omfattar ett centralt system inklusive en elektronisk central databas för uppgifter om fingeravtryck, samt elektroniska medel för överföring mellan medlemsstaterna och det centrala systemet.

| (7) | Med tanke på behovet av att säkerställa lika behandling av alla som söker eller beviljats internationellt skydd, och för att se till att förordningen är förenlig med övrig gemenskapslagstiftning på asylområdet – särskilt rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (5) samt förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] – bör tillämpningen av dess bestämmelser utökas till att omfatta personer som sökt eller beviljats subsidiärt skydd. |
| --- | --- |

(7)

Med tanke på behovet av att säkerställa lika behandling av alla som söker eller beviljats internationellt skydd, och för att se till att förordningen är förenlig med övrig gemenskapslagstiftning på asylområdet – särskilt rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet (5) samt förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] – bör tillämpningen av dess bestämmelser utökas till att omfatta personer som sökt eller beviljats subsidiärt skydd.

| (8) | Det är också nödvändigt att kräva att medlemsstaterna skyndsamt tar fingeravtryck av alla sökande av internationellt skydd och alla tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som grips i samband med att de olagligen passerar en medlemsstats yttre gräns och som är 14 år eller äldre, samt översänder dessa uppgifter om fingeravtryck. |
| --- | --- |

(8)

Det är också nödvändigt att kräva att medlemsstaterna skyndsamt tar fingeravtryck av alla sökande av internationellt skydd och alla tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som grips i samband med att de olagligen passerar en medlemsstats yttre gräns och som är 14 år eller äldre, samt översänder dessa uppgifter om fingeravtryck.

| (9) | Det är nödvändigt att besluta om noggrant angivna bestämmelser för överföring av sådana uppgifter om fingeravtryck till det centrala systemet, om registrering av sådana uppgifter om fingeravtryck och andra relevanta uppgifter i det centrala systemet, om lagring av sådana uppgifter, om jämförelse av uppgifterna med andra uppgifter om fingeravtryck, om överföring av resultaten av sådana jämförelser samt om
  markering
  och radering av de registrerade uppgifterna. Dessa bestämmelser kan behöva anpassas till skilda situationer och bör utformas på olika sätt beroende på de olika kategorierna tredjelandsmedborgare och statslösa personer. |
| --- | --- |

(9)

Det är nödvändigt att besluta om noggrant angivna bestämmelser för överföring av sådana uppgifter om fingeravtryck till det centrala systemet, om registrering av sådana uppgifter om fingeravtryck och andra relevanta uppgifter i det centrala systemet, om lagring av sådana uppgifter, om jämförelse av uppgifterna med andra uppgifter om fingeravtryck, om överföring av resultaten av sådana jämförelser samt om
  markering
  och radering av de registrerade uppgifterna. Dessa bestämmelser kan behöva anpassas till skilda situationer och bör utformas på olika sätt beroende på de olika kategorierna tredjelandsmedborgare och statslösa personer.

| (10) | Tredjelandsmedborgare och statslösa personer som har ansökt om internationellt skydd i en medlemsstat kan under flera år framåt även ha möjligheten att söka internationellt skydd i en annan medlemsstat. Därför bör den period under vilken uppgifter om fingeravtryck längst bör bevaras i det centrala systemet vara av betydande längd. De flesta tredjelandsmedborgare och statslösa personer som har uppehållit sig i gemenskapen under flera år kommer att ha uppehållstillstånd eller till och med efter den tiden ha erhållit medborgarskap i en medlemsstat och därför bör det vara rimligt att lagra uppgifter om fingeravtryck under en period på tio år. |
| --- | --- |

(10)

Tredjelandsmedborgare och statslösa personer som har ansökt om internationellt skydd i en medlemsstat kan under flera år framåt även ha möjligheten att söka internationellt skydd i en annan medlemsstat. Därför bör den period under vilken uppgifter om fingeravtryck längst bör bevaras i det centrala systemet vara av betydande längd. De flesta tredjelandsmedborgare och statslösa personer som har uppehållit sig i gemenskapen under flera år kommer att ha uppehållstillstånd eller till och med efter den tiden ha erhållit medborgarskap i en medlemsstat och därför bör det vara rimligt att lagra uppgifter om fingeravtryck under en period på tio år.

| (11) | Den period under vilken uppgifter om fingeravtryck lagras bör kortas ned i vissa speciella situationer när det inte finns behov av att bevara uppgifter om fingeravtryck under så lång tid. Uppgifter om fingeravtryck bör raderas omedelbart när tredjelandsmedborgarna eller de statslösa personerna i fråga väl erhåller medborgarskap i en medlemsstat
  eller beviljas uppehållstillstånd för längre tid i enlighet med rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning

   (6). |
| --- | --- |

(11)

Den period under vilken uppgifter om fingeravtryck lagras bör kortas ned i vissa speciella situationer när det inte finns behov av att bevara uppgifter om fingeravtryck under så lång tid. Uppgifter om fingeravtryck bör raderas omedelbart när tredjelandsmedborgarna eller de statslösa personerna i fråga väl erhåller medborgarskap i en medlemsstat
  eller beviljas uppehållstillstånd för längre tid i enlighet med rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares rättsliga ställning

   (6).

| (12) | För personer som beviljats internationellt skydd i en medlemsstat och vars fingeravtryck ursprungligen, i samband med ansökan om internationellt skydd, registrerats i Eurodac, bör uppgifterna lagras så att de kan jämföras med uppgifter som registreras vid en eventuell ansökan om internationellt skydd i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(12)

För personer som beviljats internationellt skydd i en medlemsstat och vars fingeravtryck ursprungligen, i samband med ansökan om internationellt skydd, registrerats i Eurodac, bör uppgifterna lagras så att de kan jämföras med uppgifter som registreras vid en eventuell ansökan om internationellt skydd i en annan medlemsstat.

| (13) | Under en övergångsperiod bör kommissionen förbli ansvarig för det centrala systemet och för kommunikationsinfrastrukturen. På lång sikt och efter en konsekvensbedömning, med en ingående analys av olika alternativ ur finansiell, operativ och organisatorisk synvinkel bör det inrättas en förvaltningsmyndighet som ska ansvara för dessa uppgifter. |
| --- | --- |

(13)

Under en övergångsperiod bör kommissionen förbli ansvarig för det centrala systemet och för kommunikationsinfrastrukturen. På lång sikt och efter en konsekvensbedömning, med en ingående analys av olika alternativ ur finansiell, operativ och organisatorisk synvinkel bör det inrättas en förvaltningsmyndighet som ska ansvara för dessa uppgifter.

| (14) | Det är nödvändigt att tydligt fastställa kommissionens och förvaltningsmyndighetens ansvar i fråga om det centrala systemet och kommunikationsinfrastrukturen, respektive medlemsstaternas ansvar i fråga om uppgifternas användning, datasäkerhet samt tillgång till och korrigering av registrerade uppgifter. |
| --- | --- |

(14)

Det är nödvändigt att tydligt fastställa kommissionens och förvaltningsmyndighetens ansvar i fråga om det centrala systemet och kommunikationsinfrastrukturen, respektive medlemsstaternas ansvar i fråga om uppgifternas användning, datasäkerhet samt tillgång till och korrigering av registrerade uppgifter.

| (15) | Gemenskapens utomobligatoriska ansvar i samband med driften av Eurodacsystemet kommer att regleras av relevanta bestämmelser i fördraget; det är dock nödvändigt att införa särskilda bestämmelser om medlemsstaternas utomobligatoriska ansvar i samband med driften av systemet. |
| --- | --- |

(15)

Gemenskapens utomobligatoriska ansvar i samband med driften av Eurodacsystemet kommer att regleras av relevanta bestämmelser i fördraget; det är dock nödvändigt att införa särskilda bestämmelser om medlemsstaternas utomobligatoriska ansvar i samband med driften av systemet.

| (16) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skapa ett system för jämförelse av uppgifter om fingeravtryck för att bistå med genomförandet av gemenskapens asylpolitik, ║ inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av dess omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(16)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att skapa ett system för jämförelse av uppgifter om fingeravtryck för att bistå med genomförandet av gemenskapens asylpolitik, ║ inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför på grund av dess omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (17) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (7) bör gälla vid tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (7) bör gälla vid tillämpningen av denna förordning.

| (18) | Principerna i direktiv 95/46/EG avseende skyddet av enskildas fri- och rättigheter, i synnerhet skyddet för privatlivets helgd vid behandling av personuppgifter, bör kompletteras eller förtydligas, särskilt inom vissa sektorer. |
| --- | --- |

(18)

Principerna i direktiv 95/46/EG avseende skyddet av enskildas fri- och rättigheter, i synnerhet skyddet för privatlivets helgd vid behandling av personuppgifter, bör kompletteras eller förtydligas, särskilt inom vissa sektorer.

| (19) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (8)

  ska
  tillämpas
  då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter i enlighet med denna förordning
  . Vissa punkter bör dock klargöras när det gäller ansvaret för behandlingen av uppgifter och tillsynen över uppgiftsskyddet. |
| --- | --- |

(19)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (8)

  ska
  tillämpas
  då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter i enlighet med denna förordning
  . Vissa punkter bör dock klargöras när det gäller ansvaret för behandlingen av uppgifter och tillsynen över uppgiftsskyddet.

| (20) | Lagligheten i de enskilda medlemsstaternas behandling av personuppgifter bör övervakas av nationella tillsynsmyndigheter, medan Europeiska datatillsynsmannen, utnämnd genom Europarlamentets och rådets beslut 2004/55/EG ║ (9), bör övervaka gemenskapsinstitutioners och gemenskapsorgans verksamhet i samband med behandlingen av personuppgifter med beaktande av de begränsade uppgifter som gemenskapens institutioner och organ har när det gäller själva uppgifterna. |
| --- | --- |

(20)

Lagligheten i de enskilda medlemsstaternas behandling av personuppgifter bör övervakas av nationella tillsynsmyndigheter, medan Europeiska datatillsynsmannen, utnämnd genom Europarlamentets och rådets beslut 2004/55/EG ║ (9), bör övervaka gemenskapsinstitutioners och gemenskapsorgans verksamhet i samband med behandlingen av personuppgifter med beaktande av de begränsade uppgifter som gemenskapens institutioner och organ har när det gäller själva uppgifterna.

| (21) | Det arbete som utförs av Eurodac bör följas upp och utvärderas regelbundet. |
| --- | --- |

(21)

Det arbete som utförs av Eurodac bör följas upp och utvärderas regelbundet.

| (22) | Medlemsstaterna bör sörja för att det finns ett
  system med effektiva, proportionella och avskräckande påföljder
  som ska tillämpas vid användning av uppgifter i det centrala systemet på ett sätt som strider mot Eurodacs syfte. |
| --- | --- |

(22)

Medlemsstaterna bör sörja för att det finns ett
  system med effektiva, proportionella och avskräckande påföljder
  som ska tillämpas vid användning av uppgifter i det centrala systemet på ett sätt som strider mot Eurodacs syfte.

| (23) | För att underlätta tillämpningen av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] behöver medlemsstaterna informeras om situationen i enskilda asylförfaranden. |
| --- | --- |

(23)

För att underlätta tillämpningen av förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] behöver medlemsstaterna informeras om situationen i enskilda asylförfaranden.

| (24) | Denna förordning står i överensstämmelse med och bör tillämpas i enlighet med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns framförallt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Den syftar särskilt till att helt och fullt garantera skyddet av personuppgifter och rätten till asyl, samt till en förbättrad tillämpning av artiklarna 8 och 18 i stadgan. |
| --- | --- |

(24)

Denna förordning står i överensstämmelse med och bör tillämpas i enlighet med de grundläggande rättigheter och principer som erkänns framförallt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Den syftar särskilt till att helt och fullt garantera skyddet av personuppgifter och rätten till asyl, samt till en förbättrad tillämpning av artiklarna 8 och 18 i stadgan.

| (25) | Denna förordnings territoriella tillämpningsområde bör begränsas så att det överensstämmer med det territoriella tillämpningsområdet för förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat]. |
| --- | --- |

(25)

Denna förordnings territoriella tillämpningsområde bör begränsas så att det överensstämmer med det territoriella tillämpningsområdet för förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat].

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syftet med Eurodac

1.   Härmed inrättas ett system kallat Eurodac, vars syfte ska vara att bistå med att fastställa vilken medlemsstat som enligt förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat] är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller statslös person lämnar in i en medlemsstat, samt att också i övrigt underlätta tillämpningen av Dublinförordningen på de villkor som anges i denna förordning.

2.   Utan att det påverkar ursprungsmedlemsstatens användning av uppgifter som är avsedda för Eurodac och som finns i databaser som inrättats enligt den medlemsstatens lagstiftning, får uppgifter om fingeravtryck och andra personuppgifter behandlas i Eurodac endast i de syften som anges i artikel 33.1 i förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat].

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning avses med

a)   ”Dublinförordningen”: förordning (EG) nr [.../...] [om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har gett in i någon medlemsstat],

b)   ”sökande av internationellt skydd”: en tredjelandsmedborgare eller en statslös person som gett in en ansökan om internationellt skydd som ännu inte slutligt avgjorts,

c)   ”ursprungsmedlemsstat”:

| i) | i fråga om en person som omfattas av artikel 6, den medlemsstat som överför personuppgifterna till det centrala systemet och som erhåller resultatet av jämförelsen, |
| --- | --- |

i)

i fråga om en person som omfattas av artikel 6, den medlemsstat som överför personuppgifterna till det centrala systemet och som erhåller resultatet av jämförelsen,

| ii) | i fråga om en person som omfattas av artikel 10, den medlemsstat som överför personuppgifterna till det centrala systemet, |
| --- | --- |

ii)

i fråga om en person som omfattas av artikel 10, den medlemsstat som överför personuppgifterna till det centrala systemet,

| iii) | i fråga om en person som omfattas av artikel 13, den medlemsstat som överför sådana uppgifter till det centrala systemet och erhåller resultatet av jämförelsen, |
| --- | --- |

iii)

i fråga om en person som omfattas av artikel 13, den medlemsstat som överför sådana uppgifter till det centrala systemet och erhåller resultatet av jämförelsen,

d)   ”person som beviljats internationellt skydd”: en tredjelandsmedborgare eller statslös person som erkänts såsom i behov av internationellt skydd enligt definitionen i artikel 2 a i ║ direktiv 2004/83/EG,

e)   ”träff”: en överensstämmelse eller överensstämmelser som kan konstateras i det centrala systemet för en person vid en jämförelse mellan uppgifter om de fingeravtryck som finns registrerade i databasen och fingeravtryck som överförs av en medlemsstat, utan att detta påverkar kravet om att medlemsstaterna omedelbart ska kontrollera resultatet av jämförelsen enligt artikel 17.4.

2.   De termer som definieras i artikel 2 i direktiv 95/46/EG ska ha samma betydelse i denna förordning.

3.   Om inte något annat anges ska de termer som definieras i artikel 2 i Dublinförordningen ha samma betydelse i denna förordning.

Artikel 3

Systemarkitektur och grundläggande principer

1.   Eurodac ska bestå av

| a) | en central databas för fingeravtryck (nedan det centrala systemet), bestående av






  — | en central enhet, |
| --- | --- | --- |

a)

en central databas för fingeravtryck (nedan det centrala systemet), bestående av

—

en central enhet,

| — | en reservanläggning, |
| --- | --- |

—

en reservanläggning,

| b) | en kommunikationsinfrastruktur för överföring av krypterade Eurodac-data mellan det centrala systemet och medlemsstaterna (nedan kommunikationsinfrastrukturen). |
| --- | --- |

b)

en kommunikationsinfrastruktur för överföring av krypterade Eurodac-data mellan det centrala systemet och medlemsstaterna (nedan kommunikationsinfrastrukturen).

2.   Varje medlemsstat ska inrätta ett sammanhållet och för ändamålet utformat datasystem på nationell nivå, som ska användas för kommunikationen med det centrala systemet.

3.   De uppgifter om personer som omfattas av artiklarna 6, 10 och 13 som behandlas vid det centrala systemet ska behandlas på ursprungsmedlemsstatens vägnar enligt de villkor som anges i denna förordning och med lämpliga tekniska hjälpmedel.

4.   De regler som styr Eurodac ska också tillämpas på sådana operationer som medlemsstaterna utför från det att uppgifterna överförs till det centrala systemet till dess att resultaten av jämförelsen används.

5.   Förfarandet för att ta fingeravtryck ska fastställas och tillämpas i enlighet med nationell praxis i den berörda medlemsstaten och i enlighet med de bestämmelser om skydd som anges i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, i konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter.

Artikel 4

Förvaltningsmyndighetens operativa ansvar

1.   Efter en övergångsperiod ska det operativa ansvaret för Eurodac övergå till en förvaltningsmyndighet, som ska finansieras genom Europeiska unionens allmänna budget. Förvaltningsmyndigheten ska i samarbete med medlemsstaterna se till att bästa möjliga teknik, med förbehåll för en kostnadsnyttoanalys, alltid används för det centrala systemet.

2.   Förvaltningsmyndigheten ska också ansvara för följande uppgifter i fråga om kommunikationsinfrastrukturen:

| a) | Övervakning. |
| --- | --- |

a)

Övervakning.

| b) | Säkerhet. |
| --- | --- |

b)

Säkerhet.

| c) | Samordning av kontakterna mellan medlemsstaterna och leverantören. |
| --- | --- |

c)

Samordning av kontakterna mellan medlemsstaterna och leverantören.

3.   Kommissionen ska ansvara för alla övriga aspekter på kommunikationsinfrastrukturen, särskilt

| a) | uppgifter som gäller genomförandet av budgeten, |
| --- | --- |

a)

uppgifter som gäller genomförandet av budgeten,

| b) | förvärv och förnyande, |
| --- | --- |

b)

förvärv och förnyande,

| c) | avtalsfrågor. |
| --- | --- |

c)

avtalsfrågor.

4.   Under en övergångsperiod innan förvaltningsmyndigheten övertar ansvaret, ska kommissionen ha ansvar för den operativa förvaltningen av Eurodac.

5.   Den operativa förvaltningen av Eurodac ska bestå av alla de uppgifter som krävs för att Eurodac ska kunna fungera dygnet runt alla dagar i veckan i enlighet med denna förordning, särskilt det underhåll och den tekniska utveckling som krävs för att se till att systemet fungerar med en tillfredsställande operationell kvalitet, särskilt med hänsyn till den tid som krävs för att söka i den centrala databasen.

6.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 17 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän vid Europeiska gemenskaperna ska förvaltningsmyndigheten tillämpa lämpliga regler avseende tystnadsplikt eller annan likvärdig sekretesskyldighet på all personal som arbetar med Eurodacuppgifter. Dessa regler ska också gälla efter det att den anställde i fråga lämnat sin tjänst eller anställning eller upphört med sin yrkesverksamhet.

7.   Den förvaltningsmyndighet som avses i denna förordning ska vara samma förvaltningsmyndighet som ansvarar för systemen
  Eurodac,
  SIS II och VIS.

8.
     
  Inrättandet av förvaltningsmyndigheten och driftskompatibiliteten mellan de olika databaser som omfattas av myndighetens behörighet ska inte påverka den separata och åtskilda driften av dessa databaser.

Artikel 5

Statistik

Förvaltningsmyndigheten ska varje månad upprätta statistik över det centrala systemets funktionssätt ; statistiken ska särskilt innehålla uppgifter om

| a) | antalet överförda uppgifter om sökande av internationellt skydd och sådana personer som avses i artiklarna 10 och 13, |
| --- | --- |

a)

antalet överförda uppgifter om sökande av internationellt skydd och sådana personer som avses i artiklarna 10 och 13,

| b) | antalet träffar i fråga om sökande av internationellt skydd som har lämnat in en ansökan om internationellt skydd i en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

b)

antalet träffar i fråga om sökande av internationellt skydd som har lämnat in en ansökan om internationellt skydd i en annan medlemsstat,

| c) | antalet träffar i fråga om personer som avses i artikel 10 och som därefter har lämnat in en ansökan om internationellt skydd, |
| --- | --- |

c)

antalet träffar i fråga om personer som avses i artikel 10 och som därefter har lämnat in en ansökan om internationellt skydd,

| d) | antalet träffar i fråga om personer som avses i artikel 13 och som tidigare har lämnat in en ansökan om internationellt skydd i en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

d)

antalet träffar i fråga om personer som avses i artikel 13 och som tidigare har lämnat in en ansökan om internationellt skydd i en annan medlemsstat,

| e) | antalet uppgifter om fingeravtryck som man upprepade gånger måste begära att ursprungsmedlemsstaten överför till det centrala systemet på grund av att de först överförda uppgifterna om fingeravtrycken inte kunnat användas för jämförelse med hjälp av det elektroniska igenkänningssystemet för fingeravtryck, |
| --- | --- |

e)

antalet uppgifter om fingeravtryck som man upprepade gånger måste begära att ursprungsmedlemsstaten överför till det centrala systemet på grund av att de först överförda uppgifterna om fingeravtrycken inte kunnat användas för jämförelse med hjälp av det elektroniska igenkänningssystemet för fingeravtryck,

| f) | antalet uppgifter som markerats enligt artikel 14.1, |
| --- | --- |

f)

antalet uppgifter som markerats enligt artikel 14.1,

| g) | antalet träffar avseende personer som avses i artikel 14.1. |
| --- | --- |

g)

antalet träffar avseende personer som avses i artikel 14.1.

I slutet av varje år ska statistik upprättas i form av en sammanställning av de data för varje månad som samlats in under året, och även omfatta uppgifter om antalet personer för vilka träffar har registrerats enligt
  b, c, d och g
  .

Statistiken ska innehålla en presentation av uppgifterna per medlemsstat.

KAPITEL II

SÖKANDE AV INTERNATIONELLT SKYDD

Artikel 6

Insamling, överföring och jämförelse av uppgifter om

  fingeravtryck

1.   Varje medlemsstat ska
  senast 48 timmar
  efter det att ansökan enligt definitionen i artikel 20.2 i Dublinförordningen har lämnats in ta fingeravtryck av alla fingrar av alla sökande av internationellt skydd som är 14 år eller äldre och senast
  24 timmar
  efter
  det att fingeravtrycken har tagits
  överföra dessa uppgifter tillsammans med de uppgifter som avses i artikel 7 b–g
  i denna förordning
  till det centrala systemet.

Undantagsvis, om fingeravtrycken är allvarligt men endast tillfälligt skadade och därmed oanvändbara som underlag för uppgifter om fingeravtryck, eller om karantän krävs för att förhindra spridning av en allvarlig smittosam sjukdom, får fristen på 48 timmar för att ta fingeravtryck av sökande av internationellt skydd förlängas till upp till tre veckor. Medlemsstaterna får även förlänga fristen på 48 timmar i välgrundade och styrkta fall av force majeure för så länge sådana omständigheter råder. Tidsfristen på 24 timmar för att överföra de nödvändiga uppgifterna ska fortsatt gälla.

2.   Genom undantag från punkt 1 ska den
  medlemsstat som ansvarar för att pröva ansökan om internationellt skydd
  , när en sökande av internationellt skydd anländer i medlemsstaten i fråga efter en överföring enligt
  artikel 23 i
  Dublinförordningen, enbart
  ange
  att överföringen av de berörda uppgifterna i det centrala systemet genomförts korrekt enligt
  artikel 7 i denna förordning
  , i enlighet med de villkor för den elektroniska kommunikationen med det centrala systemet som fastställts av förvaltningsmyndigheten. Dessa uppgifter ska bevaras i enlighet med artikel 8, för överföring enligt
  punkt 6 i denna artikel
  .

3.
     
  Den medlemsstat som tar ansvar för prövningen enligt artikel 17 i Dublinförordningen ska ange detta med avseende på de berörda uppgifterna i det centrala systemet enligt artikel 7 i denna förordning, i enlighet med de villkor för elektronisk kommunikation med det centrala systemet som har fastställts av förvaltningsmyndigheten. Dessa uppgifter ska bevaras i enlighet med artikel 8, för överföring enligt punkt 6 i denna artikel.

4.   De uppgifter om fingeravtryck i den mening som avses i artikel 7 som har överförts av en medlemsstat ska automatiskt jämföras med uppgifter om fingeravtryck som har överförts av andra medlemsstater och som redan är lagrade i det centrala systemet.

5.   På begäran av en medlemsstat ska det säkerställas i det centrala systemet att den jämförelse som avses i punkt 4, förutom uppgifter från andra medlemsstater, även omfattar uppgifter om fingeravtryck som tidigare har överförts av den medlemsstaten.

6.   Från det centrala systemet ska träffen eller det negativa resultatet av jämförelsen automatiskt överföras till ursprungsmedlemsstaten. Om det rör sig om en träff ska de uppgifter som avses i
  artikel 7 a–g
  överföras för alla datafiler som motsvarar träffen, jämte uppgift om den markering som avses i artikel 14.1.

Artikel 7

Registrering av uppgifter

Endast följande uppgifter ska registreras i det centrala systemet:

| a) | Uppgifter om fingeravtryck. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om fingeravtryck.

| b) | Ursprungsmedlemsstat, plats och datum för ansökan om internationellt skydd. |
| --- | --- |

b)

Ursprungsmedlemsstat, plats och datum för ansökan om internationellt skydd.

| c) | Kön. |
| --- | --- |

c)

Kön.

| d) | Det referensnummer som används av ursprungsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

d)

Det referensnummer som används av ursprungsmedlemsstaten.

| e) | Det datum då fingeravtrycken togs. |
| --- | --- |

e)

Det datum då fingeravtrycken togs.

| f) | Det datum då uppgifterna överfördes till det centrala systemet. |
| --- | --- |

f)

Det datum då uppgifterna överfördes till det centrala systemet.

| g) | Operatörens användar-ID. |
| --- | --- |

g)

Operatörens användar-ID.

Artikel 8

Lagring av uppgifter

Varje sådan sammanställning av uppgifter som avses i artikel 7 ska lagras i det centrala systemet i tio år från och med den dag då fingeravtrycken togs.

Vid utgången av denna period ska dessa uppgifter automatiskt raderas ur det centrala systemet.

Artikel 9

Förtida radering av uppgifter

1.   Uppgifter om en person som har erhållit medborgarskap i en medlemsstat
  , eller som har fått ett uppehållstillstånd för längre tid utfärdat av en medlemsstat i enlighet med direktiv 2003/109/EG,
  före utgången av den period som avses i artikel 8 i denna förordning ska raderas ur det centrala systemet i enlighet med artikel 20.3 så snart som ursprungsmedlemsstaten får kännedom om att personen har erhållit ett sådant medborgarskap
  eller ett sådant tillstånd
  .

2.   De ansvariga för det centrala systemet ska informera varje ursprungsmedlemsstat om att en annan ursprungsmedlemsstat
  av den orsak som anges i punkt 1
  har raderat uppgifter som gett upphov till en träff med uppgifter
  som varje medlemsstat har överfört
  om en person som omfattas av artikel 6 eller 10.

KAPITEL III

TREDJELANDSMEDBORGARE ELLER STATSLÖSA PERSONER SOM GRIPS I SAMBAND MED ATT DE OLAGLIGEN PASSERAR EN YTTRE GRÄNS

Artikel 10

Insamling och överföring av uppgifter om fingeravtryck

1.   Varje medlemsstat ska, i enlighet med de bestämmelser om skydd som anges i Europakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och i Förenta nationernas konvention om barnets rättigheter,
  senast 48 timmar efter den dag då gripandet ägt rum
  ta fingeravtryck av alla fingrar av varje tredjelandsmedborgare eller statslös person som är 14 år eller äldre och som grips av de behöriga kontrollmyndigheterna i samband med att utlänningen olagligen passerar medlemsstatens gräns landvägen, sjövägen eller luftvägen från ett tredje land och som inte avvisas.

2.   Den berörda medlemsstaten ska senast
  24 timmar
  efter
  det att fingeravtryck har tagits av den tredjelandsmedborgare eller statslösa person som avses i punkt 1
  till det centrala systemet överföra följande uppgifter ▐ avseende
  personen i fråga
  :

| a) | Uppgifter om fingeravtryck. |
| --- | --- |

a)

Uppgifter om fingeravtryck.

| b) | Ursprungsmedlemsstat, plats och datum för gripandet. |
| --- | --- |

b)

Ursprungsmedlemsstat, plats och datum för gripandet.

| c) | Kön. |
| --- | --- |

c)

Kön.

| d) | Det referensnummer som används av ursprungsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

d)

Det referensnummer som används av ursprungsmedlemsstaten.

| e) | Det datum då fingeravtrycken togs. |
| --- | --- |

e)

Det datum då fingeravtrycken togs.

| f) | Det datum då uppgifterna överfördes till det centrala systemet. |
| --- | --- |

f)

Det datum då uppgifterna överfördes till det centrala systemet.

| g) | Operatörens användar-ID. |
| --- | --- |

g)

Operatörens användar-ID.

Undantagsvis, om fingeravtrycken är allvarligt men endast tillfälligt skadade och därmed oanvändbara som underlag för uppgifter om fingeravtryck, eller om karantän krävs för att förhindra spridning av en allvarlig smittosam sjukdom, får fristen på 48 timmar för att ta fingeravtryck av den tredjelandsmedborgare eller statslösa person som avses i punkt 1 förlängas till upp till tre veckor. Medlemsstaterna får även förlänga fristen på 48 timmar i välgrundade och styrkta fall av force majeure för så länge sådana omständigheter råder. Tidsfristen på 24 timmar för att överföra de nödvändiga uppgifterna ska fortsatt gälla.

Artikel 11

Registrering av uppgifter

1.   De uppgifter som avses i artikel 10.2 ska registreras i det centrala systemet.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 ska uppgifter som överförs till det centrala systemet enligt artikel 10.2 registreras uteslutande för att jämföras med de uppgifter om sökande av internationellt skydd som senare överförs till det centrala systemet.

Det centrala systemet får inte användas för att jämföra uppgifter som överförs till det enligt artikel 10.2 med uppgifter som tidigare har registrerats i det, och inte heller med uppgifter som senare överförs till det enligt artikel 10.2.

2.   När det gäller jämförelsen av de uppgifter om sökanden av internationellt skydd som senare överförs till den centrala enheten med de uppgifter som avses i punkt 1 ska de förfaranden som anges i artikel 6.4 och 6.6 tillämpas.

Artikel 12

Lagring av uppgifter

1.   Varje sådan sammanställning av uppgifter om en tredjelandsmedborgare eller statslös person som avses i artikel 10.1 ska lagras i det centrala systemet i ett år från och med den dag då personens fingeravtryck togs. Vid utgången av denna period ska dessa uppgifter automatiskt raderas ur det centrala systemet.

2.   Uppgifter om en tredjelandsmedborgare eller statslös person som avses i artikel 10.1 ska ▐ raderas ur det centrala systemet i enlighet med
  artikel 20.3 så snart som
  ursprungsmedlemsstaten får kännedom om någon av följande omständigheter före utgången av den period ▐ som avses i punkt 1 i denna artikel:

| a) | Ett uppehållstillstånd har utfärdats för tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen i fråga. |
| --- | --- |

a)

Ett uppehållstillstånd har utfärdats för tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen i fråga.

| b) | Tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen har lämnat medlemsstaternas territorium. |
| --- | --- |

b)

Tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen har lämnat medlemsstaternas territorium.

| c) | Tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen har erhållit medborgarskap i en medlemsstat. |
| --- | --- |

c)

Tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen har erhållit medborgarskap i en medlemsstat.

3.   De ansvariga för det centrala systemet ska informera alla ursprungsmedlemsstater om att uppgifter, av den orsak som anges i punkt 2 a
  eller
  b, raderats av en annan ursprungsmedlemsstat som registrerat en träff på ▐ uppgifter
  som varje medlemsstat har överfört
  om en person som omfattas av artikel 10.

4.   De ansvariga för det centrala systemet ska informera alla ursprungsmedlemsstater om att uppgifter, av den orsak som anges i punkt 2 c, raderats av en annan ursprungsmedlemsstat som registrerat en träff på ▐ uppgifter
  som varje medlemsstat har överfört
  om en person som omfattas av artikel 6 eller 10.

KAPITEL IV

TREDJELANDSMEDBORGARE ELLER STATSLÖSA PERSONER SOM BEFUNNITS UPPEHÅLLA SIG OLAGLIGEN I EN MEDLEMSSTAT

Artikel 13

Jämförelse av uppgifter om fingeravtryck

1.   Varje medlemsstat får, för att kontrollera om en tredjelandsmedborgare eller statslös person som befunnits uppehålla sig olagligen på dess territorium tidigare har lämnat in en ansökan om internationellt skydd i en annan medlemsstat, till det centrala systemet överföra uppgifter om fingeravtryck som den har tagit av varje sådan tredjelandsmedborgare eller statslös person som är 14 år eller äldre tillsammans med det referensnummer som används av den medlemsstaten.

Det finns i allmänhet anledning att kontrollera om tredjelandsmedborgaren eller den statslösa personen i fråga tidigare har lämnat in en ansökan om internationellt skydd i en annan medlemsstat om

| a) | han eller hon förklarar sig ha lämnat in en ansökan om internationellt skydd men inte anger i vilken medlemsstat han eller hon har lämnat in ansökan, |
| --- | --- |

a)

han eller hon förklarar sig ha lämnat in en ansökan om internationellt skydd men inte anger i vilken medlemsstat han eller hon har lämnat in ansökan,

| b) | han eller hon inte söker internationellt skydd men protesterar mot att skickas tillbaka till sitt ursprungsland genom att åberopa att han eller hon skulle råka i fara, eller |
| --- | --- |

b)

han eller hon inte söker internationellt skydd men protesterar mot att skickas tillbaka till sitt ursprungsland genom att åberopa att han eller hon skulle råka i fara, eller

| c) | han eller hon på annat sätt försöker förhindra att han eller hon avlägsnas genom att vägra att samarbeta för att fastställa sin identitet, särskilt genom att underlåta att visa identitetshandlingar eller genom att visa falska identitetshandlingar. |
| --- | --- |

c)

han eller hon på annat sätt försöker förhindra att han eller hon avlägsnas genom att vägra att samarbeta för att fastställa sin identitet, särskilt genom att underlåta att visa identitetshandlingar eller genom att visa falska identitetshandlingar.

2.   Om medlemsstaterna deltar i det förfarande som anges i punkt 1 ska de, när det gäller tredjelandsmedborgare eller statslösa personer som avses i den punkten, till det centrala systemet överföra uppgifter om fingeravtryck av alla fingrarna eller åtminstone pekfingrarna och om dessa saknas avtryck av alla andra fingrar.

3.   De uppgifter om fingeravtryck från en tredjelandsmedborgare eller statslös person som avses i punkt 1 ska överföras till det centrala systemet uteslutande för att jämföras med uppgifter om fingeravtryck av asylsökande som har överförts av andra medlemsstater och som redan har registrerats i det centrala systemet.

Uppgifterna om fingeravtryck från en sådan tredjelandsmedborgare eller statslös person får inte registreras i det centrala systemet eller jämföras med de uppgifter som överförs till det centrala systemet i enligt artikel 10.2.

4.   När det gäller jämförelse av uppgifter om fingeravtryck som överförs enligt denna artikel med uppgifter om fingeravtryck av sökande av internationellt skydd som överförs av andra medlemsstater och som redan har lagrats i det centrala systemet ska de förfaranden som avses i artikel 6.4 och 6.6 tillämpas.

KAPITEL V

PERSONER SOM BEVILJATS INTERNATIONELLT SKYDD

Artikel 14

Markering av uppgifter

1.   Den ursprungsmedlemsstat som beviljat en ansökan om internationellt skydd från en sökande vars uppgifter tidigare varit registrerade i det centrala systemet enligt
  artikel 7
  ska markera de berörda uppgifterna enligt de villkor för elektronisk kommunikation med det centrala systemet som fastställts av förvaltningsmyndigheten. Denna markering ska bevaras i det centrala systemet enligt artikel 8, för överföring enligt artikel 6.6.

2.   Ursprungsmedlemsstaten ska ta bort markeringen av uppgifter om en tredjelandsmedborgare eller statslös person vars uppgifter tidigare varit markerade enligt punkt 1 om personens status återkallats eller upphävts eller om personen förvägrats förnyelse av sin status i enlighet med artikel 14 eller 19 i ║ direktiv 2004/83/EG
  , eller om personen inte längre omfattas av flyktingstatus eller inte längre kan komma i fråga för subsidiärt skydd i enlighet med artikel 11 respektive 16 i det direktivet
  .

KAPITEL VI

UPPGIFTSANVÄNDNING, UPPGIFTSSKYDD, SÄKERHET OCH SKADESTÅNDSSKYLDIGHET

Artikel 15

Ansvaret i frågor som rör användningen av uppgifterna

1.   Ursprungsmedlemsstaten ska ansvara för

| a) | att fingeravtryck tas på ett lagligt sätt, |
| --- | --- |

a)

att fingeravtryck tas på ett lagligt sätt,

| b) | att uppgifterna om fingeravtryck och de övriga uppgifter som avses i artiklarna 7, 10.2 och 13.2 överförs till det centrala systemet på ett lagligt sätt, |
| --- | --- |

b)

att uppgifterna om fingeravtryck och de övriga uppgifter som avses i artiklarna 7, 10.2 och 13.2 överförs till det centrala systemet på ett lagligt sätt,

| c) | att uppgifterna är korrekta och aktuella när de överförs till det centrala systemet, |
| --- | --- |

c)

att uppgifterna är korrekta och aktuella när de överförs till det centrala systemet,

| d) | att uppgifterna i det centrala systemet registreras, lagras, korrigeras och raderas på ett lagligt sätt, utan att det påverkar det ansvar som åvilar kommissionen, |
| --- | --- |

d)

att uppgifterna i det centrala systemet registreras, lagras, korrigeras och raderas på ett lagligt sätt, utan att det påverkar det ansvar som åvilar kommissionen,

| e) | att de resultat av jämförelser av uppgifter om fingeravtryck som har överförts från det centrala systemet används på ett lagligt sätt. |
| --- | --- |

e)

att de resultat av jämförelser av uppgifter om fingeravtryck som har överförts från det centrala systemet används på ett lagligt sätt.

2.   I enlighet med artikel 20 ska ursprungsmedlemsstaten garantera säkerheten för de uppgifter som avses i punkt 1 före och under överföring till det centrala systemet samt säkerheten för de uppgifter som den tar emot från det centrala systemet.

3.   Ursprungsmedlemsstaten ska ansvara för den slutgiltiga identifieringen av de uppgifter som avses i artikel 17.4.

4.   Kommissionen ska säkerställa att det centrala systemet sköts enligt bestämmelserna i denna förordning. Kommissionen ska särskilt

| a) | besluta om föreskrifter som säkerställer att personer som arbetar med det centrala systemet endast använder de uppgifter som registrerats i systemet på ett sätt som är förenligt med Eurodacs syfte enligt artikel 1.1, |
| --- | --- |

a)

besluta om föreskrifter som säkerställer att personer som arbetar med det centrala systemet endast använder de uppgifter som registrerats i systemet på ett sätt som är förenligt med Eurodacs syfte enligt artikel 1.1,

| b) | vidta nödvändiga åtgärder för att garantera det centrala systemets säkerhet i enlighet med artikel 19, |
| --- | --- |

b)

vidta nödvändiga åtgärder för att garantera det centrala systemets säkerhet i enlighet med artikel 19,

| c) | säkerställa att endast de personer som är behöriga att arbeta med det centrala systemet har tillgång till det, utan att detta påverkar Europeiska datatillsynsmannens befogenheter. |
| --- | --- |

c)

säkerställa att endast de personer som är behöriga att arbeta med det centrala systemet har tillgång till det, utan att detta påverkar Europeiska datatillsynsmannens befogenheter.

Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om de åtgärder som den vidtar enligt första stycket.

Artikel 16

Överföring

1.   Digitalisering av fingeravtryck samt överföring av dessa ska göras i det dataformat som anges i bilaga I. I den utsträckning som det är nödvändigt för att det centrala systemet ska fungera effektivt, ska förvaltningsmyndigheten fastställa de tekniska kraven för medlemsstaternas överföring av dataformatet till det centrala systemet och omvänt. Förvaltningsmyndigheten ska säkerställa att de uppgifter om fingeravtryck som medlemsstaterna överför kan jämföras i det elektroniska systemet för igenkänning av fingeravtryck.

2.   Medlemsstaterna
  ska
  överföra de uppgifter som avses i artikel artiklarna 7, 10.2 och 13.2 på elektronisk väg. De uppgifter som avses i artiklarna 7 och 10.2 ska automatiskt registreras i det centrala systemet. I den utsträckning som det är nödvändigt för att det centrala systemet ska fungera effektivt, ska förvaltningsmyndigheten fastställa de tekniska kraven för medlemsstaternas överföring av dataformatet till det centrala systemet och omvänt.

3.   Referensnumret enligt
  artiklarna 7 d, 10.2 d och 13.1
  ska göra det möjligt att entydigt knyta uppgifter till en bestämd person och till den medlemsstat som
  överförde
  uppgifterna. Dessutom ska det göra det möjligt att avgöra huruvida uppgifterna i fråga gäller en asylsökande eller en sådan person som avses i artikel 6, 10 eller 13.

4.   Referensnumret ska inledas med den bokstavsbeteckning som enligt den standard som avses i bilaga I betecknar den medlemsstat som har överfört uppgifterna. Bokstavsbeteckningen ska följas av personkategoribeteckningen. Härvid ska uppgifter om personer som avses i artikel 6 betecknas med 1, uppgifter om sådana personer som avses i artikel 10 med 2 samt uppgifter om sådana personer som avses i artikel 13 med 3.

5.   Förvaltningsmyndigheten ska fastställa de tekniska förfaranden som är nödvändiga för att säkerställa att medlemsstaterna mottar entydiga uppgifter från det centrala systemet.

6.   Det centrala systemet ska snarast möjligt bekräfta mottagandet av de uppgifter som överförts. För detta ändamål ska förvaltningsmyndigheten fastställa de tekniska krav som är nödvändiga för att se till att medlemsstaterna vid begäran erhåller mottagningsbevis.

Artikel 17

Genomförande av jämförelsen och överföring av resultatet

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att uppgifter om fingeravtryck överförs i en kvalitet som lämpar sig för jämförelse genom det elektroniska systemet för igenkänning av fingeravtryck. I den utsträckning som det är nödvändigt för att säkerställa att resultatet av jämförelsen i det centrala systemet uppnår en mycket hög grad av exakthet ska förvaltningsmyndigheten fastställa lämplig kvalitet hos de uppgifter om fingeravtryck som överförs. Kvaliteten hos de uppgifter om fingeravtryck som överförts ska snarast möjligt kontrolleras i det centrala systemet. Om dessa inte lämpar sig för jämförelse i det elektroniska systemet för igenkänning av fingeravtryck ska de ansvariga för det centrala systemet anmoda medlemsstaten att överföra uppgifter om fingeravtryck av lämplig kvalitet.

2.   Jämförelsen i det centrala systemet ska genomföras i den ordning som framställningarna kommer in. Varje begäran ska behandlas inom 24 timmar. En medlemsstat kan ▐ av skäl som har samband med den egna lagstiftningen begära att en jämförelse som är särskilt brådskande görs inom en timme. Om dessa behandlingsfrister inte kan hållas av orsaker som förvaltningsmyndigheten inte är ansvarig för ska begäran behandlas i det centrala systemet med prioritet när orsakerna i fråga inte längre föreligger. I den utsträckning som det är nödvändigt för att se till att det centrala systemet fungerar effektivt, ska förvaltningsmyndigheten i sådana fall fastställa kriterier för att säkerställa att framställningarna behandlas med prioritet.

3.   I den utsträckning det är nödvändigt för att se till att det centrala systemet fungerar effektivt ska förvaltningsmyndigheten fastställa operativa förfaranden för bearbetningen av de uppgifter som mottas och för att översända resultatet av jämförelsen.

4.   Resultatet av jämförelsen ska omedelbart kontrolleras i ursprungsmedlemsstaten. Slutlig identifiering ska göras av ursprungsmedlemsstaten i samarbete med de berörda medlemsstaterna i enlighet med artikel 33 i Dublinförordningen.

Andra uppgifter som har erhållits från det centrala systemet och som har befunnits otillförlitliga ska raderas ▐ så snart som det har fastställts att dessa uppgifter inte är tillförlitliga.

5.   Om den slutliga identifieringen enligt punkt 4 visar att resultatet av jämförelsen i det centrala systemet innehåller felaktigheter ska medlemsstaterna underrätta kommissionen
  ,
  förvaltningsmyndigheten
  och Europeiska datatillsynsmannen
  om detta.

▐

Artikel 18

Kommunikation mellan medlemsstaterna och det centrala systemet

Vid överföring av uppgifter från medlemsstaterna till det centrala systemet och omvänt ska den kommunikationsinfrastruktur som upprättats av förvaltningsmyndigheten användas. I den utsträckning det är nödvändigt för att se till att det centrala systemet fungerar effektivt ska förvaltningsmyndigheten fastställa de tekniska förfaranden som är nödvändiga för användningen av kommunikationsinfrastrukturen.

Artikel 19

Datasäkerhet

1.   
  Ursprungsmedlemsstaten
  ska säkerställa datasäkerheten före och under överföringen till det centrala systemet. Varje medlemsstat ska garantera datasäkerheten för de uppgifter som den mottar från det centrala systemet.

2.   Varje medlemsstat ska med avseende på sitt nationella system vidta de åtgärder som är nödvändiga, inbegripet anta en dataskyddsplan, för att

| a) | fysiskt skydda uppgifter, bland annat genom att utarbeta beredskapsplaner för att skydda kritisk infrastruktur, |
| --- | --- |

a)

fysiskt skydda uppgifter, bland annat genom att utarbeta beredskapsplaner för att skydda kritisk infrastruktur,

| b) | förhindra att obehöriga har tillträde till nationella anläggningar vid vilka medlemsstaten utför operationer i enlighet med Eurodacs syfte (kontroller vid ingången till anläggningen), |
| --- | --- |

b)

förhindra att obehöriga har tillträde till nationella anläggningar vid vilka medlemsstaten utför operationer i enlighet med Eurodacs syfte (kontroller vid ingången till anläggningen),

| c) | förhindra att datamedier läses, kopieras, ändras eller avlägsnas av obehöriga (kontroll av datamedier), |
| --- | --- |

c)

förhindra att datamedier läses, kopieras, ändras eller avlägsnas av obehöriga (kontroll av datamedier),

| d) | förhindra obehörig registrering av data och obehörig granskning, ändring eller utplåning av lagrade personuppgifter, |
| --- | --- |

d)

förhindra obehörig registrering av data och obehörig granskning, ändring eller utplåning av lagrade personuppgifter,

| e) | förhindra obehörig registrering av uppgifter i Eurodac och förhindra att uppgifter som behandlas i Eurodac obehörigt ändras eller raderas (kontroll av uppgiftsinmatningen), |
| --- | --- |

e)

förhindra obehörig registrering av uppgifter i Eurodac och förhindra att uppgifter som behandlas i Eurodac obehörigt ändras eller raderas (kontroll av uppgiftsinmatningen),

| f) | säkerställa att personer som är behöriga att använda Eurodac har åtkomst till endast de uppgifter som omfattas av deras befogenheter, med hjälp av individuella och unika användaridentiteter och skyddade åtkomstmetoder (åtkomstkontroll), |
| --- | --- |

f)

säkerställa att personer som är behöriga att använda Eurodac har åtkomst till endast de uppgifter som omfattas av deras befogenheter, med hjälp av individuella och unika användaridentiteter och skyddade åtkomstmetoder (åtkomstkontroll),

| g) | säkerställa att alla myndigheter med rätt till åtkomst av Eurodac skapar profiler som beskriver uppgifter och ansvar för personer som har befogenhet att få åtkomst till, lägga in, uppdatera, radera och söka uppgifter och på begäran utan dröjsmål ger de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 24 åtkomst till dessa profiler (personalprofiler), |
| --- | --- |

g)

säkerställa att alla myndigheter med rätt till åtkomst av Eurodac skapar profiler som beskriver uppgifter och ansvar för personer som har befogenhet att få åtkomst till, lägga in, uppdatera, radera och söka uppgifter och på begäran utan dröjsmål ger de nationella tillsynsmyndigheter som avses i artikel 24 åtkomst till dessa profiler (personalprofiler),

| h) | säkerställa möjlighet att kontrollera och konstatera till vilka organ personuppgifter får överföras via datakommunikation (kommunikationskontroll), |
| --- | --- |

h)

säkerställa möjlighet att kontrollera och konstatera till vilka organ personuppgifter får överföras via datakommunikation (kommunikationskontroll),

| i) | säkerställa möjligheten att kontrollera och i efterhand fastställa vilka uppgifter som har registrerats i Eurodac, när detta har gjorts, av vem och för vilket syfte (kontroll av registreringen), |
| --- | --- |

i)

säkerställa möjligheten att kontrollera och i efterhand fastställa vilka uppgifter som har registrerats i Eurodac, när detta har gjorts, av vem och för vilket syfte (kontroll av registreringen),

| j) | hindra obehörig läsning, kopiering, ändring och radering av personuppgifter i samband med såväl överföring av personuppgifter till eller från Eurodac som transport av datamedier, särskilt med hjälp av lämplig krypteringsteknik (kontroll av transport), |
| --- | --- |

j)

hindra obehörig läsning, kopiering, ändring och radering av personuppgifter i samband med såväl överföring av personuppgifter till eller från Eurodac som transport av datamedier, särskilt med hjälp av lämplig krypteringsteknik (kontroll av transport),

| k) | övervaka att de säkerhetsåtgärder som avses i denna punkt är verkningsfulla och vidta erforderliga organisatoriska åtgärder i fråga om inre övervakning för att säkerställa att denna förordning efterlevs (egenrevision). |
| --- | --- |

k)

övervaka att de säkerhetsåtgärder som avses i denna punkt är verkningsfulla och vidta erforderliga organisatoriska åtgärder i fråga om inre övervakning för att säkerställa att denna förordning efterlevs (egenrevision).

3.
     
  Alla myndigheter som deltar i Eurodacsystemet ska förhindra att uppgifter i Eurodac görs tillgängliga för eller överförs till myndigheter i tredjeländer som saknar tillstånd, särskilt ursprungsstaterna för de personer som omfattas av denna förordning.

4.   Förvaltningsmyndigheten ska med avseende på driften av Eurodac vidta de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå de mål som anges i punkt 2, inbegripet anta en dataskyddsplan.

5.
     
  Förvaltningsmyndigheten ska fastställa en gemensam uppsättning krav som personer som ansöker om behörighet att använda Eurodac har att uppfylla.

Artikel 20

Tillgång till och korrigering eller radering av uppgifter som registrerats i Eurodac

1.   Ursprungsmedlemsstaten ska ha tillgång till de uppgifter som den har överfört och som har registrerats i det centrala systemet i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.

Ingen medlemsstat får göra sökningar i uppgifter som har överförts av en annan medlemsstat och får inte heller ta emot sådana uppgifter, med undantag av de uppgifter som härrör från den jämförelse som avses i artikel 6.6.

2.   De myndigheter i medlemsstaterna som enligt punkt 1 ska ha tillgång till de uppgifter som registrerats i det centrala systemet ska vara de som utses av respektive medlemsstat för tillämpningen av artikel 1.1. När en myndighet utses ska det anges uttryckligen vilken enhet som ska ansvara för de uppgifter som gäller genomförandet av denna förordning. Varje medlemsstat ska utan dröjsmål förse kommissionen och förvaltningsmyndigheten med en förteckning över dessa myndigheter samt
  , inom 30 dagar efter
  eventuella ändringar i denna förteckning
  , med uppgifter om sådana ändringar
  . Förvaltningsmyndigheten ska offentliggöra en konsoliderad förteckning i Europeiska unionens officiella tidning. Vid framtida ändringar ska förvaltningsmyndigheten offentliggöra en uppdaterad konsoliderad förteckning varje år.

3.   Endast ursprungsmedlemsstaten ska ha rätt att ändra de uppgifter som den har överfört till det centrala systemet genom att korrigera, komplettera eller radera dem, utan att detta påverkar sådan radering som ska utföras enligt artikel 8 eller 12.1.

4.   Om en medlemsstat eller förvaltningsmyndigheten har information som tyder på att uppgifter som registrerats i det centrala systemet inte stämmer överens med de faktiska omständigheterna ska medlemsstaten eller den centrala enheten snarast meddela ursprungsmedlemsstaten detta.

Om en medlemsstat har information som tyder på att uppgifter har registrerats i det centrala systemet i strid med denna förordning ska den så snart som möjligt underrätta ursprungsmedlemsstaten och kommissionen om detta. Ursprungsmedlemsstaten ska kontrollera uppgifterna i fråga och vid behov omgående korrigera eller radera dessa.

5.   Förvaltningsmyndigheten får inte till ett tredje lands myndigheter överföra eller ge tillgång till uppgifter som har registrerats i det centrala systemet, om den centrala enheten inte särskilt bemyndigats att göra detta inom ramen för ett gemenskapsavtal om kriterier och mekanismer för att bestämma vilken stat som är ansvarig för prövningen av en ansökan om internationellt skydd.

Artikel 21

Register

1.   Förvaltningsmyndigheten ska föra register över all uppgiftsbehandling som sker inom det centrala systemet. Av registret ska framgå varför uppgifterna konsulterats, datum och tidpunkt för detta, vilka uppgifter som har överförts, vilka uppgifter som konsulterats och namnet på den enhet som fört in eller använt uppgifter samt på de ansvariga personerna.

2.   Registret får uteslutande användas för att övervaka uppgiftsskyddet med avseende på om behandlingen är tillåten och för att säkerställa uppgifternas säkerhet enligt artikel 19. Registret ska på lämpligt sätt skyddas mot obehörig tillgång och ska raderas ett år efter det att lagringsperioden enligt artiklarna 8 och 12.1 har löpt ut, om registret inte behövs för ett övervakningsförfarande som redan pågår.

3.   Varje medlemsstat ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att uppnå de mål som anges i punkterna 1 och 2 inom ramen för sina nationella system. Varje medlemsstat ska också föra ett register över de personer som är behöriga att föra in eller använda uppgifterna.

Artikel 22

Skadeståndsskyldighet

1.   Varje person eller medlemsstat som har lidit skada till följd av en otillåten behandling eller av något annat handlande som är oförenligt med bestämmelserna i denna förordning har rätt till ersättning av den medlemsstat som är ansvarig för den uppkomna skadan. Den medlemsstaten ska helt eller delvis befrias från detta ansvar i den utsträckning den bevisar att den inte är ansvarig för den händelse som orsakade skadan.

2.   Om en medlemsstats underlåtenhet att uppfylla sina skyldigheter enligt denna förordning orsakar skada på det centrala systemet ska den medlemsstaten anses ansvarig för denna skada, såvida inte och i den mån som förvaltningsmyndigheten eller en annan medlemsstat har underlåtit att vidta rimliga åtgärder för att förhindra skadan eller för att begränsa dess verkningar.

3.   Skadeståndsanspråk mot en medlemsstat för en sådan skada som avses i punkterna 1 och 2 ska regleras genom bestämmelserna i den nationella lagstiftningen i den medlemsstat som är svarande.

Artikel 23

Den registrerades rättigheter

1.   En person som omfattas av denna förordning ska av ursprungsmedlemsstaten skriftligen eller i lämpliga fall muntligen informeras av ursprungsmedlemsstaten om följande, på ett språk som han eller hon
  förstår eller
  rimligen
  kan
  förväntas förstå:

| a) | Den registeransvariges och dennes eventuelle företrädares identitet. |
| --- | --- |

a)

Den registeransvariges och dennes eventuelle företrädares identitet.

| b) | Ändamålen med behandlingen
  av uppgifter beträffande honom eller henne
  i Eurodac inklusive en redogörelse för målen med Dublinförordningen i enlighet med dess artikel 4. |
| --- | --- |

b)

Ändamålen med behandlingen
  av uppgifter beträffande honom eller henne
  i Eurodac inklusive en redogörelse för målen med Dublinförordningen i enlighet med dess artikel 4.

| c) | Mottagarna av uppgifterna. |
| --- | --- |

c)

Mottagarna av uppgifterna.

| d) | När det gäller en person som omfattas av artikel 6 eller ║ 10, skyldigheten att lämna fingeravtryck. |
| --- | --- |

d)

När det gäller en person som omfattas av artikel 6 eller ║ 10, skyldigheten att lämna fingeravtryck.

| e) | Rätten
  att få åtkomst till uppgifter som rör
  honom eller henne
  och att begära att oriktiga uppgifter om
  honom eller henne
  korrigeras eller att olagligen behandlade uppgifter om
  honom eller henne
  raderas,
  liksom
  förfarandena för utövande av dessa rättigheter
  , inbegripet
  kontaktuppgifter till
  den registeransvarige och
  de nationella tillsynsmyndigheter som avses i
  artikel 24
  och som ska vara behöriga att pröva frågor om skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

e)

Rätten
  att få åtkomst till uppgifter som rör
  honom eller henne
  och att begära att oriktiga uppgifter om
  honom eller henne
  korrigeras eller att olagligen behandlade uppgifter om
  honom eller henne
  raderas,
  liksom
  förfarandena för utövande av dessa rättigheter
  , inbegripet
  kontaktuppgifter till
  den registeransvarige och
  de nationella tillsynsmyndigheter som avses i
  artikel 24
  och som ska vara behöriga att pröva frågor om skydd av personuppgifter.

När det gäller en person som omfattas av artikel 6 eller ║ 10 ska den information som avses i första stycket ges när hans eller hennes fingeravtryck tas.

När det gäller en person som omfattas av artikel 13 ska den information som avses i första stycket inte ges senare än vid den tidpunkt då de uppgifter som rör honom eller henne överförs till det centrala systemet. Denna skyldighet ska inte gälla när det visar sig omöjligt eller innebära en orimligt stor ansträngning att ge sådan information.

Om den
  person som omfattas av denna förordning
  är minderårig ska medlemsstaterna lägga fram informationen på ett sätt som är anpassat till personens ålder.

2.   De registrerade får i varje medlemsstat, enligt de lagar, författningar och förfaranden som gäller i den medlemsstaten utöva de rättigheter som anges i artikel 12 i direktiv 95/46/EG.

Utan att det påverkar skyldigheten enligt artikel 12 a i direktiv 95/46/EG att tillhandahålla andra uppgifter ska den registrerade ha rätt att få information om de uppgifter som rör honom eller henne och som registrerats i det centrala systemet, samt om vilken medlemsstat som överförde dem till det centrala systemet. Sådan tillgång till uppgifter får endast beviljas av en medlemsstat.

3.   Var och en får i varje medlemsstat begära att de uppgifter som inte stämmer överens med de faktiska omständigheterna ska korrigeras eller att de uppgifter som registrerats på ett olagligt sätt ska raderas. Korrigering och radering ska utföras utan onödigt dröjsmål av den medlemsstat som överförde de uppgifterna och enligt de lagar, författningar och förfaranden som gäller i den medlemsstaten.

4.   Om rätten till korrigering eller radering utövas i en annan medlemsstat än i den eller de medlemsstater som överförde uppgifterna, ska myndigheterna i den medlemsstaten kontakta myndigheterna i den eller de överförande medlemsstaterna ║ så att den eller de överförande medlemsstaterna kan kontrollera att uppgifterna är korrekta och att överföringen till och registreringen i det centrala systemet är laglig.

5.   Om det visar sig att uppgifter som registrerats i det centrala systemet inte stämmer överens med de faktiska omständigheterna eller att de har registrerats på ett olagligt sätt, ska den medlemsstat som överförde uppgifterna korrigera eller radera dem i enlighet med artikel 20.3. Den medlemsstaten ska utan onödigt dröjsmål till den registrerade skriftligen bekräfta att den har korrigerat eller raderat uppgifter om honom eller henne.

6.   Om den medlemsstat som överförde uppgiften inte godtar att uppgifter som registrerats i det centrala systemet inte stämmer överens med de faktiska omständigheterna eller att de har registrerats på ett olagligt sätt, ska den utan onödigt dröjsmål skriftligen förklara för den registrerade varför den inte är beredd att korrigera eller radera uppgiften.

Den medlemsstaten ska även förse den registrerade med information om vilka åtgärder han eller hon kan vidta om han eller hon inte godtar den förklaring som lämnas. Information ska lämnas om hur talan väcks eller, vid behov, om hur ett klagomål anhängiggörs vid berörda myndigheter eller domstolar i den medlemsstaten samt om ekonomisk eller annan hjälp som finns att tillgå enligt de lagar, författningar och förfaranden som gäller i den medlemsstaten.

7.   En begäran enligt punkterna 2 och 3 ska innehålla alla uppgifter som behövs för att den registrerade ska kunna identifieras, inbegripet fingeravtryck. Dessa uppgifter får bara användas för att de rättigheter som avses i punkterna 2 och 3 ska kunna utövas och ska sedan omedelbart förstöras.

8.   De behöriga myndigheter i medlemsstaterna ska samarbeta aktivt för att skyndsamt se till att de rättigheter som avses i punkterna 3, 4 och 5 kan utövas.

9.   Om en person begär åtkomst till uppgifter som rör honom eller henne i enlighet med
  punkt 2
  ska den behöriga myndigheten upprätta och bevara en handling där det anges att en sådan begäran skett, och på uppmaning från de nationella tillsynsmyndigheter som avses i
  artikel 24
  göra handlingen tillgänglig för dessa myndigheter
  .

10.   Den nationella tillsynsmyndigheten i varje medlemsstat ska, i enlighet med artikel 28.4 i direktiv 95/46/EG, bistå den registrerade med att utöva hans eller hennes rättigheter.

11.   Den nationella tillsynsmyndigheten i den medlemsstat som överförde uppgifterna och den nationella tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där den registrerade vistas ska bistå och på begäran ge råd till honom eller henne när han eller hon utövar sin rätt att korrigera eller radera uppgifter. Begäran om sådant bistånd får riktas till den nationella tillsynsmyndigheten i den medlemsstat där den registrerade vistas och denna tillsynsmyndighet ska överföra begäran till myndigheten i den medlemsstat som överförde uppgifterna.

12.   Var och en får i varje medlemsstat enligt de lagar, författningar och förfaranden som gäller i den berörda medlemsstaten väcka talan eller, vid behov, anhängiggöra ett klagomål vid behöriga myndigheter eller domstolar i den medlemsstaten, om rätten till tillgång enligt punkt 2 har nekats honom eller henne.

13.   Var och en får, enligt de lagar, författningar och förfaranden som gäller i den stat som överförde uppgifterna väcka talan eller, vid behov anhängiggöra ett klagomål vid de behöriga myndigheterna eller domstolarna i den medlemsstaten beträffande de uppgifter som rör honom eller henne och som har registrerats i det centrala systemet, för att utöva sina rättigheter enligt punkt 3. De nationella tillsynsmyndigheternas skyldighet att bistå och på begäran ge råd till den registrerade i enlighet med punkt 11 ska hela tiden kvarstå under dessa förfaranden.

Artikel 24

Nationell tillsynsmyndighet

1.   Medlemsstaterna ska tillse att den nationella tillsynsmyndighet eller de nationella tillsynsmyndigheter som utsetts enligt artikel 28.1 i direktiv 95/46/EG helt oberoende och i enlighet med nationell lagstiftning kontrollerar att den berörda medlemsstatens behandling av personuppgifter, däribland överföringen av dem till det centrala systemet, sker på ett lagligt sätt i enlighet med denna förordning.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att dess nationella tillsynsmyndighet eller tillsynsmyndigheter har tillgång till rådgivning från personer som har tillräckliga kunskaper om fingeravtryck.

Artikel 25

Europeiska datatillsynsmannen

1.   Europeiska datatillsynsmannen ska bevaka att förvaltningsmyndigheten behandlar personuppgifter enligt bestämmelserna i denna förordning. Datatillsynsmannen ska för detta ändamål ha de ansvarsområden och befogenheter som anges i artiklarna 46 och 47 i förordning (EG) nr 45/2001.
  Europeiska datatillsynsmannen får av förvaltningsmyndigheten begära all information som den anser sig behöva för att kunna utföra sitt uppdrag enligt den förordningen.

2.   Europeiska datatillsynsmannen ska se till att en granskning av förvaltningsmyndighetens behandling av personuppgifter genomförs minst vart fjärde år i enlighet med internationella revisionsstandarder. En rapport från dessa granskningar ska sändas till Europaparlamentet, rådet, kommissionen, förvaltningsmyndigheten och de nationella tillsynsmyndigheterna. Förvaltningsmyndigheten ska ges möjlighet att redovisa sina synpunkter innan rapporten antas.

Artikel 26

Samarbete mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen

1.   De nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen ska inom ramen för sina respektive befogenheter aktivt samarbeta inom sina ansvarsområden och säkerställa en samordnad tillsyn av Eurodac.

2.   De ska inom ramen för sina respektive befogenheter utbyta relevant information, bistå varandra vid granskningar och inspektioner, utreda svårigheter med tolkningen eller tillämpningen av denna förordning, undersöka problem i samband med utövandet av oberoende tillsyn eller den registrerades rättigheter, utarbeta harmoniserade förslag till gemensamma lösningar på eventuella problem samt i förekommande fall främja medvetenheten om rättigheterna i fråga om uppgiftsskydd.

3.   De nationella tillsynsmyndigheterna och Europeiska datatillsynsmannen ska i detta syfte sammanträda minst två gånger om året. Europeiska datatillsynsmannen ska stå för kostnader och service för dessa möten. En arbetsordning ska antas vid det första mötet. Ytterligare arbetsmetoder ska, efter behov, utvecklas gemensamt. En gemensam verksamhetsrapport ska överlämnas till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och förvaltningsmyndigheten vartannat år.

KAPITEL VII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 27

Kostnader

1.   Kostnaderna i samband med det centrala systemets och kommunikationsinfrastrukturens inrättande och verksamhet ska belasta Europeiska unionens allmänna budget.

2.   Kostnaderna för de nationella enheterna och kostnaderna för deras anslutning till det centrala systemet ska bäras av respektive medlemsstat.

Artikel 28

Årsrapport: övervakning och utvärdering

1.   Förvaltningsmyndigheten ska årligen överlämna rapporter till Europaparlamentet och rådet om det centrala systemets verksamhet. Årsrapporten ska innefatta information om Eurodacs ledning och prestationsförmåga i förhållande till på förhand fastställda kvantitativa indikatorer i fråga om de mål som avses i punkt 2.

2.   Förvaltningsmyndigheten ska säkerställa att det inrättas förfaranden för att följa upp det centrala systemets verksamhet i förhållande till mål i form av produktion, kostnadseffektivitet och tjänsternas kvalitet.

3.   Förvaltningsmyndigheten ska ha tillgång till den information om uppgiftstransaktionerna inom det centrala systemet som behövs för tekniskt underhåll, rapportering och statistik.

4.   Förvaltningsmyndigheten ska vartannat år förse Europaparlamentet, rådet och kommissionen med en rapport om det centrala systemets tekniska funktionssätt, inklusive säkerhetsaspekter.

5.   Tre år efter det att förordningen har börjat tillämpas i enlighet med artikel 33.2 och vart fjärde år därefter ska kommissionen göra en övergripande utvärdering av Eurodac och granska uppnådda resultat i förhållande till uppställda mål samt bedöma om systemet fortfarande är berättigat, hur denna förordnings bestämmelser om det centrala systemet, säkerheten vid det centrala systemet tillämpats och eventuella följder för framtida verksamhet. Kommissionen ska sända resultaten av sin bedömning till Europaparlamentet och rådet.

6.   Medlemsstaterna ska ge förvaltningsmyndigheten och kommissionen den information som de behöver för att kunna utarbeta de rapporter som avses i punkterna 4 och 5.

7.   Förvaltningsmyndigheten ska ge kommissionen den information som den behöver för att göra de övergripande utvärderingar som avses i punkt 5.

Artikel 29

Påföljder

Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att garantera att sådan användning av uppgifter registrerade i det centrala systemet som strider mot Eurodacs syfte enligt artikel 1.1 leder till effektiva, proportionella och avskräckande påföljder, inklusive administrativa och/eller straffrättsliga påföljder.

Artikel 30

Territoriellt tillämpningsområde

Bestämmelserna i denna förordning ska inte tillämpas på något territorium på vilket Dublinförordningen inte är tillämplig.

Artikel 31

Övergångsbestämmelser

För uppgifter som blockerats i det centrala systemet enligt artikel 12 i ║ förordning (EG) nr 2725/2000 ska blockeringen hävas och en markering istället införas i enlighet med 14.1 i denna förordning, och på den dag som avses i artikel 33.2.

Artikel 32

Upphävande

Förordningarna (EG) nr 2725/2000 ║ och ║ (EG) nr 407/2002 ║ ska upphävas med verkan från den dag som avses i artikel 33.2 i denna förordning.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga III.

Artikel 33

Ikraftträdande och tillämplighet

1.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

2.   Denna förordning ska tillämpas från och med den dag som anges i ett meddelande som kommissionen ska offentliggöra i Europeiska unionens officiella tidning när följande villkor är uppfyllda:

| a) | Alla medlemsstater har anmält till kommissionen att de har vidtagit de tekniska åtgärder som behövs för att överföra uppgifter till det centrala systemet i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

a)

Alla medlemsstater har anmält till kommissionen att de har vidtagit de tekniska åtgärder som behövs för att överföra uppgifter till det centrala systemet i enlighet med denna förordning.

| b) | Kommissionen har vidtagit de tekniska åtgärder som behövs för att verksamheten vid det centrala systemet ska kunna inledas i enlighet med denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen har vidtagit de tekniska åtgärder som behövs för att verksamheten vid det centrala systemet ska kunna inledas i enlighet med denna förordning.

3.   Medlemsstaterna ska anmäla till kommissionen så snart som de åtgärder som avses i punkt 2 a har vidtagits, och i varje fall senast 12 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

4.
     
  Under den övergångsperiod som avses i artikel 4.4 ska hänvisningar till förvaltningsmyndigheten i denna förordning anses som hänvisningar till kommissionen.

║ Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.

Utfärdad i ║

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 maj 2009.

1

Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 maj 2009.

(2)  EGT L 316, 15.12.2000, s. 1.

2

(3)  EGT L 62, 5.3.2002, s. 1.

3

(4)  EUT L ...

4

EUT L ...

(5)  
  EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

5

EUT L 304, 30.9.2004, s. 12.

(6)  

  EUT L 16, 23.1.2004, s. 44.

6

EUT L 16, 23.1.2004, s. 44.

(7)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

7

(8)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

8

(9)  EUT L 12, 17.1.2004, s. 47.

9

Torsdag 7 maj 2009BILAGA I

Dataformat vid utbyte av uppgifter om fingeravtryck

Följande format fastställs för utbyte av uppgifter om fingeravtryck:

ANSI/NIST-ITL 1a-1997, ver.3, juni 2001 (INT-1) med eventuell framtida vidareutveckling av denna standard

Standard för bokstavsbeteckningar för medlemsstaterna

Följande ISO-standard ska gälla: ISO 3166 – Tvåbokstavskod

Torsdag 7 maj 2009BILAGA II

Upphävda förordningar

(hänvisning i artikel 32)

| Rådets förordning (EG) nr 2725/2000 | (EGT L 316, 15.12.2000, s. 1) |
| --- | --- |
| Rådets förordning (EG) nr 407/2002 | (EGT L 62, 5.3.2002, s. 1) |

Rådets förordning (EG) nr 2725/2000

(EGT L 316, 15.12.2000, s. 1)

Rådets förordning (EG) nr 407/2002

(EGT L 62, 5.3.2002, s. 1)

Torsdag 7 maj 2009BILAGA III

Jämförelsetabell

| Förordning (EG) nr 2725/2000 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1.1 | Artikel 1.1 |
| Artikel 1.2 första stycket | Artikel 3.1 |
| Artikel 1.2 andra stycket | Artikel 3.4 |
| Artikel 1.3 | Artikel 1.2 |
| Artikel 2 | Artikel 2 |
| Artikel 3.1 | Artikel 3.1 |
| ║ | ║ |
| Artikel 3.2 | Artikel 3.3 |
| Artikel 3.3 | Artikel 5 |
| Artikel 3.4 | — |
| Artikel 4.1 | Artikel 6.1 |
| Artikel 4.2 | |
| Artikel 4.3 | Artikel 6.4 |
| Artikel 4.4 | Artikel 6.5 |
| Artikel 4.5 | Artikel 6.6 |
| Artikel 4.6 | Artikel 17.4 |
| Artikel 4.7 | — |
| Artikel 5 | Artikel 7 |
| Artikel 6 | Artikel 8 |
| Artikel 7 | Artikel 9 |
| Artikel 8 | Artikel 10 |
| Artikel 9 | Artikel 11 |
| Artikel 10 | Artikel 12 |
| Artikel 11.1–4 | Artikel 13.1–4 |
| Artikel 11.5 | — |
| Artikel 12 | Artikel 14 |
| Artikel 13 | Artikel 15 |
| Artikel 14 | Artikel 19 |
| Artikel 15 | Artikel 20 |
| Artikel 16 | Artikel 21 |
| Artikel 17 | Artikel 22 |
| Artikel 18 | Artikel 23 |
| Artikel 19 | Artikel 24 |
| Artikel 20 | Artikel 25 |
| Artikel 21 | Artikel 27 |
| Artikel 22 | — |
| ║ | ║ |
| Artikel 23 | — |
| Artikel 24 | Artikel 28 |
| Artikel 25 | Artikel 29 |
| Artikel 26 | Artikel 30 |
| Artikel 27 | Artikel 33 |
| — | Bilaga II |

Förordning (EG) nr 2725/2000

Denna förordning

Artikel 1.1

Artikel 1.1

Artikel 1.2 första stycket

Artikel 3.1

Artikel 1.2 andra stycket

Artikel 3.4

Artikel 1.3

Artikel 1.2

Artikel 2

Artikel 2

Artikel 3.1

Artikel 3.1

║

║

Artikel 3.2

Artikel 3.3

Artikel 3.3

Artikel 5

Artikel 3.4

—

Artikel 4.1

Artikel 6.1

Artikel 4.2

Artikel 4.3

Artikel 6.4

Artikel 4.4

Artikel 6.5

Artikel 4.5

Artikel 6.6

Artikel 4.6

Artikel 17.4

Artikel 4.7

—

Artikel 5

Artikel 7

Artikel 6

Artikel 8

Artikel 7

Artikel 9

Artikel 8

Artikel 10

Artikel 9

Artikel 11

Artikel 10

Artikel 12

Artikel 11.1–4

Artikel 13.1–4

Artikel 11.5

—

Artikel 12

Artikel 14

Artikel 13

Artikel 15

Artikel 14

Artikel 19

Artikel 15

Artikel 20

Artikel 16

Artikel 21

Artikel 17

Artikel 22

Artikel 18

Artikel 23

Artikel 19

Artikel 24

Artikel 20

Artikel 25

Artikel 21

Artikel 27

Artikel 22

—

║

║

Artikel 23

—

Artikel 24

Artikel 28

Artikel 25

Artikel 29

Artikel 26

Artikel 30

Artikel 27

Artikel 33

—

Bilaga II

| Förordning (EG) nr 407/2002 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 | — |
| Artikel 2 | Artikel 16 |
| Artikel 3 | Artikel 17 |
| Artikel 4 | Artikel 18 |
| Artikel 5.1 | Artikel 3.3 |
| Bilaga I | Bilaga I |
| Bilaga II | — |

Förordning (EG) nr 407/2002

Denna förordning

Artikel 1

—

Artikel 2

Artikel 16

Artikel 3

Artikel 17

Artikel 4

Artikel 18

Artikel 5.1

Artikel 3.3

Bilaga I

Bilaga I

Bilaga II

—

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/428 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/428

---

Torsdag 7 maj 2009Inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor ***I

P6_TA(2009)0379

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor (KOM(2009)0066 – C6-0071/2009 – 2009/0027(COD))

2010/C 212 E/54

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0066),

med beaktande av artiklarna 251.2, 63.1, 63.2 och 66 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0071/2009),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från budgetutskottet (A6-0279/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet betonar att bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), ska tillämpas på inrättandet av den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor. Parlamentet betonar att om den lagstiftande myndigheten skulle besluta att inrätta ett sådant organ, kommer parlamentet att inleda förhandlingar med budgetmyndighetens andra gren i syfte att i god tid nå en uppgörelse om finansieringen av organet, i linje med de relevanta bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att bestämmelserna i punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1), ska tillämpas på inrättandet av den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor. Parlamentet betonar att om den lagstiftande myndigheten skulle besluta att inrätta ett sådant organ, kommer parlamentet att inleda förhandlingar med budgetmyndighetens andra gren i syfte att i god tid nå en uppgörelse om finansieringen av organet, i linje med de relevanta bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

Torsdag 7 maj 2009P6_TC1-COD(2009)0027

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 63.1, 63.2 och 66,

med beaktande av kommissionens förslag ║,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 (3), och

av följande skäl:

| (1) | Gemenskapens politik rörande det gemensamma europeiska asylsystemet syftar i enlighet med Haagprogrammet till att upprätta ett gemensamt asylområde genom ett harmoniserat förfarande i enlighet med unionens värderingar och dess humanitära tradition. |
| --- | --- |

(1)

Gemenskapens politik rörande det gemensamma europeiska asylsystemet syftar i enlighet med Haagprogrammet till att upprätta ett gemensamt asylområde genom ett harmoniserat förfarande i enlighet med unionens värderingar och dess humanitära tradition.

| (2) | Tack vare genomförandet av gemensamma miniminormer har många framsteg gjorts de senaste åren på vägen mot ett gemensamt europeiskt asylsystem. Skillnaderna mellan medlemsstaterna är dock fortfarande stora när det gäller det skydd som ges och i vilken form det ges. |
| --- | --- |

(2)

Tack vare genomförandet av gemensamma miniminormer har många framsteg gjorts de senaste åren på vägen mot ett gemensamt europeiskt asylsystem. Skillnaderna mellan medlemsstaterna är dock fortfarande stora när det gäller det skydd som ges och i vilken form det ges.

| (3) | Kommissionen tillkännagav i sin strategiska plan för asylpolitiken ║, som antogs i juni 2008, sin avsikt att arbeta på att utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet dels genom att föreslå en ändring av befintliga rättsliga instrument för att åstadkomma en högre grad av samordning av gällande normer, dels öka stödet för det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att lägga fram ett förslag till rättsakt om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor, som gör det möjligt att öka samordningen av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna för ett effektivt genomförande av gemensamma regler. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen tillkännagav i sin strategiska plan för asylpolitiken ║, som antogs i juni 2008, sin avsikt att arbeta på att utveckla det gemensamma europeiska asylsystemet dels genom att föreslå en ändring av befintliga rättsliga instrument för att åstadkomma en högre grad av samordning av gällande normer, dels öka stödet för det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna, bland annat genom att lägga fram ett förslag till rättsakt om inrättande av en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor, som gör det möjligt att öka samordningen av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna för ett effektivt genomförande av gemensamma regler.

| (4) | I samband med antagandet av den europeiska pakten för invandring och asyl i september 2008 ║ erinrade Europeiska rådet högtidligen om att varje förföljd utlänning har rätt att få hjälp och skydd på Europeiska unionens territorium i enlighet med Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, ändrad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 och andra relevanta fördrag. Europeiska rådet kom uttryckligen överens om att ”under 2009 inrätta ett europeiskt stödkontor som kommer att ha till uppgift att underlätta utbytet av information, analyser och erfarenheter mellan medlemsstaterna samt att utveckla ett praktiskt samarbete mellan de myndigheter som ansvarar för behandlingen av asylansökningar”. |
| --- | --- |

(4)

I samband med antagandet av den europeiska pakten för invandring och asyl i september 2008 ║ erinrade Europeiska rådet högtidligen om att varje förföljd utlänning har rätt att få hjälp och skydd på Europeiska unionens territorium i enlighet med Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 angående flyktingars rättsliga ställning, ändrad genom New York-protokollet av den 31 januari 1967 och andra relevanta fördrag. Europeiska rådet kom uttryckligen överens om att ”under 2009 inrätta ett europeiskt stödkontor som kommer att ha till uppgift att underlätta utbytet av information, analyser och erfarenheter mellan medlemsstaterna samt att utveckla ett praktiskt samarbete mellan de myndigheter som ansvarar för behandlingen av asylansökningar”.

| (5) | Det praktiska samarbetet på asylområdet syftar till att öka samstämmigheten mellan
  och kvaliteten på
  medlemsstaternas beslutsförfaranden i asylfrågor inom EU:s rättsliga ram. Flera praktiska samarbetsåtgärder har redan vidtagits de senaste åren, främst i fråga om gemensamma tillvägagångssätt gällande information som avser ursprungsländer och inrättandet av ett gemensamt europeiskt asylcurriculum. |
| --- | --- |

(5)

Det praktiska samarbetet på asylområdet syftar till att öka samstämmigheten mellan
  och kvaliteten på
  medlemsstaternas beslutsförfaranden i asylfrågor inom EU:s rättsliga ram. Flera praktiska samarbetsåtgärder har redan vidtagits de senaste åren, främst i fråga om gemensamma tillvägagångssätt gällande information som avser ursprungsländer och inrättandet av ett gemensamt europeiskt asylcurriculum.

| (6) | När det gäller medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, särskilt på grund av deras geografiska eller demografiska situation, bör den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor bidra till införandet av bindande
  solidaritetsmekanismer som syftar till att ▐ bättre fördela de människor som beviljats internationellt skydd i dessa medlemsstater till andra medlemsstater
  enligt icke skönsmässiga, insynsvänliga och entydiga bestämmelser
  , samtidigt som man ser till att asylsystemen inte missbrukas. |
| --- | --- |

(6)

När det gäller medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, särskilt på grund av deras geografiska eller demografiska situation, bör den europeiska byrån för samarbete i asylfrågor bidra till införandet av bindande
  solidaritetsmekanismer som syftar till att ▐ bättre fördela de människor som beviljats internationellt skydd i dessa medlemsstater till andra medlemsstater
  enligt icke skönsmässiga, insynsvänliga och entydiga bestämmelser
  , samtidigt som man ser till att asylsystemen inte missbrukas.

| (7) | För att stärka och utveckla dessa mekanismer finns det därför ett behov av att skapa en särskild struktur i form av en europeisk byrå för samordning i asylfrågor (nedan kallad byrån) som ska stödja och samordna åtgärderna. |
| --- | --- |

(7)

För att stärka och utveckla dessa mekanismer finns det därför ett behov av att skapa en särskild struktur i form av en europeisk byrå för samordning i asylfrågor (nedan kallad byrån) som ska stödja och samordna åtgärderna.

| (8) | För att kunna sköta sitt uppdrag på bästa möjliga sätt bör byrån vara oberoende i tekniska frågor och självbestämmande i rättsligt, administrativt och finansiellt hänseende. Därför bör byrån vara ett gemenskapsorgan som har ställning som juridisk person och utövar de genomförandebefogenheter som följer av denna förordning. |
| --- | --- |

(8)

För att kunna sköta sitt uppdrag på bästa möjliga sätt bör byrån vara oberoende i tekniska frågor och självbestämmande i rättsligt, administrativt och finansiellt hänseende. Därför bör byrån vara ett gemenskapsorgan som har ställning som juridisk person och utövar de genomförandebefogenheter som följer av denna förordning.

| (9) | Byrån bör arbeta i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat
  och med icke-statliga organisationer
  för att dra nytta av
  deras
  stöd och sakkunskap. Med tanke på detta bör flyktingkommissariatets
  och icke-statliga organisationers
  roll erkännas fullt ut, och
  de
  bör fullt ut delta i byråns arbete. Byrån bör också agera i nära samarbete med de behöriga instanser i medlemsstaterna som sköter uppgifter på asylområdet, med nationella invandrings- och asylmyndigheter och andra myndigheter (och utnyttja deras kapacitet och sakkunskap) samt med kommissionen. Medlemsstaterna bör samarbeta med byrån för att den ska kunna utföra sitt uppdrag. |
| --- | --- |

(9)

Byrån bör arbeta i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat
  och med icke-statliga organisationer
  för att dra nytta av
  deras
  stöd och sakkunskap. Med tanke på detta bör flyktingkommissariatets
  och icke-statliga organisationers
  roll erkännas fullt ut, och
  de
  bör fullt ut delta i byråns arbete. Byrån bör också agera i nära samarbete med de behöriga instanser i medlemsstaterna som sköter uppgifter på asylområdet, med nationella invandrings- och asylmyndigheter och andra myndigheter (och utnyttja deras kapacitet och sakkunskap) samt med kommissionen. Medlemsstaterna bör samarbeta med byrån för att den ska kunna utföra sitt uppdrag.

| (10) | Byrån bör fungera som ett europeiskt kompetenscentrum för asylfrågor och ansvara för att underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor i dess olika aspekter. Byråns uppdrag bör omfatta tre huvuduppgifter, nämligen att stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, stödja medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck och bidra till att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

(10)

Byrån bör fungera som ett europeiskt kompetenscentrum för asylfrågor och ansvara för att underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor i dess olika aspekter. Byråns uppdrag bör omfatta tre huvuduppgifter, nämligen att stödja det praktiska samarbetet i asylfrågor, stödja medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck och bidra till att genomföra det gemensamma europeiska asylsystemet.

| (11) | Byrån bör inte ha direkta eller indirekta befogenheter avseende de beslut som myndigheterna i medlemsstaterna fattar om individuella ansökningar om internationellt skydd. |
| --- | --- |

(11)

Byrån bör inte ha direkta eller indirekta befogenheter avseende de beslut som myndigheterna i medlemsstaterna fattar om individuella ansökningar om internationellt skydd.

| (12) | För att snabbt och effektivt kunna ge operativt stöd till de medlemsstater där asylsystemen är utsatta för starkt tryck bör byrån samordna utplaceringen av asylexpertgrupper i de begärande medlemsstaterna. Asylexpertgrupperna bör särskilt bidra med sin sakkunskap när det gäller tolktjänster, kännedom om information om ursprungsländerna samt kännedom om handläggning och hantering av asylärenden. Systemet med asylexpertgrupper bör regleras av denna förordning för att garantera att grupperna placeras ut effektivt. |
| --- | --- |

(12)

För att snabbt och effektivt kunna ge operativt stöd till de medlemsstater där asylsystemen är utsatta för starkt tryck bör byrån samordna utplaceringen av asylexpertgrupper i de begärande medlemsstaterna. Asylexpertgrupperna bör särskilt bidra med sin sakkunskap när det gäller tolktjänster, kännedom om information om ursprungsländerna samt kännedom om handläggning och hantering av asylärenden. Systemet med asylexpertgrupper bör regleras av denna förordning för att garantera att grupperna placeras ut effektivt.

| (13) | Byrån bör utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att den kan fungera som ett referenscentrum genom sitt oberoende, den vetenskapliga och tekniska kvaliteten på dess stöd och information, öppenheten i sina förfaranden och arbetsmetoder, samt genom den omsorg med vilken den utför sina arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

(13)

Byrån bör utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att den kan fungera som ett referenscentrum genom sitt oberoende, den vetenskapliga och tekniska kvaliteten på dess stöd och information, öppenheten i sina förfaranden och arbetsmetoder, samt genom den omsorg med vilken den utför sina arbetsuppgifter.

| (14) | För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör kommissionen och medlemsstaterna vara företrädda i byråns styrelse. Styrelsen bör, om möjligt, bestå av de operativa cheferna för de nationella myndigheter som har ansvar för asylpolitiken eller av deras företrädare. Styrelsen bör ha de befogenheter som krävs för att kunna fastställa budgeten, kontrollera budgetens genomförande, anta relevanta finansiella bestämmelser, utarbeta öppna förfaranden för byråns beslutsfattande och utse den verkställande direktören. För att fullt ut knyta FN:s flyktingkommissariat till byråns arbete och med hänsyn tagen till dess sakkunskap i asylfrågor bör flyktingkommissariatet vara ledamot ex officio i styrelsen, utan rösträtt.
  Med hänsyn till byråns uppgifter och den verkställande direktörens roll bör Europaparlamentet delta i urvalet av de sökande som föreslagits för denna tjänst. |
| --- | --- |

(14)

För att effektivt kunna kontrollera hur byrån fungerar bör kommissionen och medlemsstaterna vara företrädda i byråns styrelse. Styrelsen bör, om möjligt, bestå av de operativa cheferna för de nationella myndigheter som har ansvar för asylpolitiken eller av deras företrädare. Styrelsen bör ha de befogenheter som krävs för att kunna fastställa budgeten, kontrollera budgetens genomförande, anta relevanta finansiella bestämmelser, utarbeta öppna förfaranden för byråns beslutsfattande och utse den verkställande direktören. För att fullt ut knyta FN:s flyktingkommissariat till byråns arbete och med hänsyn tagen till dess sakkunskap i asylfrågor bör flyktingkommissariatet vara ledamot ex officio i styrelsen, utan rösträtt.
  Med hänsyn till byråns uppgifter och den verkställande direktörens roll bör Europaparlamentet delta i urvalet av de sökande som föreslagits för denna tjänst.

| (15) | För att säkerställa en snabb och effektiv förvaltning av byrån bör den bistås av en verkställande kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna som ska ha till uppgift att ge råd till den verkställande direktören och avge yttranden till styrelsen. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa en snabb och effektiv förvaltning av byrån bör den bistås av en verkställande kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna som ska ha till uppgift att ge råd till den verkställande direktören och avge yttranden till styrelsen.

| (16) | För att säkerställa byråns fullständiga självbestämmande och oberoende, bör den ha en egen budget där intäkterna i huvudsak kommer från bidrag från gemenskapen.
  Finansieringen av byrån bör ske under förutsättning att budgetmyndigheten har nått en överenskommelse enligt punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4) (det interinstitutionella avtalet)
  . Gemenskapens budgetförfarande bör tillämpas på gemenskapsbidraget och varje annat stöd som belastar Europeiska unionens allmänna budget. Granskningen av räkenskaperna bör utföras av revisionsrätten. |
| --- | --- |

(16)

För att säkerställa byråns fullständiga självbestämmande och oberoende, bör den ha en egen budget där intäkterna i huvudsak kommer från bidrag från gemenskapen.
  Finansieringen av byrån bör ske under förutsättning att budgetmyndigheten har nått en överenskommelse enligt punkt 47 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (4) (det interinstitutionella avtalet)
  . Gemenskapens budgetförfarande bör tillämpas på gemenskapsbidraget och varje annat stöd som belastar Europeiska unionens allmänna budget. Granskningen av räkenskaperna bör utföras av revisionsrätten.

| (17) | För att kunna utföra sitt uppdrag och i den omfattning som krävs för fullgörande av dess uppgifter bör byrån samarbeta med andra gemenskapsorgan, särskilt Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), inrättad genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (5), och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, inrättad genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (6). Byrån bör också samarbeta med behöriga myndigheter i tredjeländer, med internationella organisationer som är behöriga på de områden som omfattas av denna förordning samt med tredjeländer inom ramen för de avtal som slutits i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördraget
  , i syfte att se till att samstämmighet råder med såväl internationella som gemenskapens rättsliga standarder på asylområdet
  . |
| --- | --- |

(17)

För att kunna utföra sitt uppdrag och i den omfattning som krävs för fullgörande av dess uppgifter bör byrån samarbeta med andra gemenskapsorgan, särskilt Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex), inrättad genom rådets förordning (EG) nr 2007/2004 (5), och Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, inrättad genom rådets förordning (EG) nr 168/2007 (6). Byrån bör också samarbeta med behöriga myndigheter i tredjeländer, med internationella organisationer som är behöriga på de områden som omfattas av denna förordning samt med tredjeländer inom ramen för de avtal som slutits i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördraget
  , i syfte att se till att samstämmighet råder med såväl internationella som gemenskapens rättsliga standarder på asylområdet
  .

| (18) | För att byrån ska kunna utföra sitt uppdrag bör den stå öppen för sådana länder som slutit avtal med ║gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen på det område som omfattas av denna förordning (t.ex. ║, Norge, Island och Schweiz).
  För att säkerställa att samstämmighet råder med såväl internationella som gemenskapens rättsliga standarder på asylområdet kan
  byrån ▐ också, efter överenskommelse med kommissionen, ingå avtal ▐ med andra länder än de som slutit avtal med ║ gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen. Byrån bör dock under inga omständigheter utveckla en självständig yttre politik. |
| --- | --- |

(18)

För att byrån ska kunna utföra sitt uppdrag bör den stå öppen för sådana länder som slutit avtal med ║gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen på det område som omfattas av denna förordning (t.ex. ║, Norge, Island och Schweiz).
  För att säkerställa att samstämmighet råder med såväl internationella som gemenskapens rättsliga standarder på asylområdet kan
  byrån ▐ också, efter överenskommelse med kommissionen, ingå avtal ▐ med andra länder än de som slutit avtal med ║ gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen. Byrån bör dock under inga omständigheter utveckla en självständig yttre politik.

| (19) | Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) (budgetförordningen), särskilt artikel 185, bör tillämpas på byrån. |
| --- | --- |

(19)

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7) (budgetförordningen), särskilt artikel 185, bör tillämpas på byrån.

| (20) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (8) bör utan undantag vara tillämplig på byrån, som bör ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (9). |
| --- | --- |

(20)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (8) bör utan undantag vara tillämplig på byrån, som bör ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (9).

| (21) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (10) bör tillämpas på byrån. |
| --- | --- |

(21)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (10) bör tillämpas på byrån.

| (22) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (11) bör tillämpas då byrån behandlar personuppgifter. |
| --- | --- |

(22)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (11) bör tillämpas då byrån behandlar personuppgifter.

| (23) | De nödvändiga bestämmelserna om de lokaler som värdmedlemsstaten ska ställa till byråns förfogande och de särskilda regler som ska tillämpas på byråns anställda och på deras familjemedlemmar bör fastställas i en överenskommelse om säte. Värdmedlemsstaten bör vidare tillhandahålla bästa möjliga verksamhetsvillkor för byrån, även när det gäller transporter och skolgången för barn, för att den ska kunna locka till sig personal av hög kvalitet med största möjliga geografiska spridning. |
| --- | --- |

(23)

De nödvändiga bestämmelserna om de lokaler som värdmedlemsstaten ska ställa till byråns förfogande och de särskilda regler som ska tillämpas på byråns anställda och på deras familjemedlemmar bör fastställas i en överenskommelse om säte. Värdmedlemsstaten bör vidare tillhandahålla bästa möjliga verksamhetsvillkor för byrån, även när det gäller transporter och skolgången för barn, för att den ska kunna locka till sig personal av hög kvalitet med största möjliga geografiska spridning.

| (24) | Med beaktande av att målen för denna förordning, nämligen att underlätta och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor samt bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför kan uppnås bättre på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(24)

Med beaktande av att målen för denna förordning, nämligen att underlätta och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor samt bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför kan uppnås bättre på gemenskapsnivå kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (25) | Danmark deltar i enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, inte i antagandet av detta beslut och är ║ inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(25)

Danmark deltar i enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, inte i antagandet av detta beslut och är ║ inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.

| (26) | Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och förordningen bör tillämpas i enlighet med artikel 18 om rätten till asyl. |
| --- | --- |

(26)

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna och iakttar de principer som erkänns framför allt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och förordningen bör tillämpas i enlighet med artikel 18 om rätten till asyl.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

INRÄTTANDE AV EUROPEISKA BYRÅN FÖR SAMARBETE I ASYLFRÅGOR OCH DESS UPPDRAG

Artikel 1

Inrättande av Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor

Härmed inrättas en europeisk byrå för samarbete i asylfrågor (nedan kallad byrån) som ska bidra till genomförandet av det gemensamma europeiska asylsystemet och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor.

Artikel 2

Uppdragsbeskrivning för Europeiska byrån för samarbete i asylfrågor

1.   Byrån ska underlätta, samordna och stärka det praktiska samarbetet mellan medlemsstaterna i asylfrågor ur en mängd olika perspektiv i syfte att bidra till ett bättre genomförande av det gemensamma europeiska asylsystemet, även när det gäller externa aspekter.

2.   Byrån ska lämna operativt stöd till medlemsstater där asylsystemen är utsatta för ett starkt tryck, framför allt genom att samordna asylexpertgrupperna.

3.   Byrån ska stödja gemenskapspolitiken och gemenskapslagstiftningen vetenskapligt och tekniskt på samtliga områden som direkt eller indirekt påverkar asylhanteringen för att kunna ge det praktiska samarbetet i asylfrågor sitt fulla stöd och fullgöra sina uppgifter på bästa möjliga sätt. Byrån ska vara en oberoende källa till information om alla relevanta frågor på dessa områden.

4.   Byrån ska utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att den kan fungera som ett referenscentrum genom sitt oberoende, den vetenskapliga och tekniska kvaliteten på dess hjälp och information, öppenheten i sina förfaranden och arbetsmetoder, den omsorg med vilken den utför sina uppgifter samt genom det datorstöd som behövs för att den ska kunna fullgöra sitt uppdrag.

5.   Byrån ska fullgöra sina uppgifter utan att det påverkar de uppgifter som anförtrotts Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt ha ett nära samarbete med denna byrå och med FN:s flyktingkommissariat.

6.
     
  Byrån ska inte ha direkta eller indirekta befogenheter avseende de beslut som myndigheterna i medlemsstaterna fattar om individuella ansökningar om internationellt skydd.

KAPITEL 2

UPPGIFTER SOM SKA SKÖTAS AV EUROPEISKA BYRÅN FÖR SAMARBETE I ASYLFRÅGOR

Avsnitt 1

Stöd till praktiskt samarbete i asylfrågor

Artikel 3

Informationsutbyte och bästa praxis

Byrån ska organisera, främja och samordna alla åtgärder som möjliggör informationsutbyte samt fastställande och utbyte av bästa praxis mellan medlemsstater i asylfrågor.

Artikel 4

Information som avser ursprungsländer

Byrån ska organisera, främja och samordna åtgärder som avser information om ursprungsländerna, särskilt i följande syften:

| a) | Samla in
  relevant, tillförlitlig, korrekt och aktuell
  information om ursprungsländerna för asylsökande och personer som ansöker om internationellt skydd
  på ett insynsvänligt och opartiskt sätt
  genom att använda alla relevanta informationskällor,
  inbegripet
  statliga och icke-statliga
  organisationer, internationella organisationer och EU-institutioner
  . |
| --- | --- |

a)

Samla in
  relevant, tillförlitlig, korrekt och aktuell
  information om ursprungsländerna för asylsökande och personer som ansöker om internationellt skydd
  på ett insynsvänligt och opartiskt sätt
  genom att använda alla relevanta informationskällor,
  inbegripet
  statliga och icke-statliga
  organisationer, internationella organisationer och EU-institutioner
  .

| b) | Driva och utveckla en portal som samlar information om ursprungsländerna samt underhålla denna portal
  och se till att den är tillgänglig för användning och insynsvänlig
  . |
| --- | --- |

b)

Driva och utveckla en portal som samlar information om ursprungsländerna samt underhålla denna portal
  och se till att den är tillgänglig för användning och insynsvänlig
  .

| c) | Utarbeta ett gemensamt format och en gemensam metod för att lägga fram, verifiera och använda information om ursprungsländer. |
| --- | --- |

c)

Utarbeta ett gemensamt format och en gemensam metod för att lägga fram, verifiera och använda information om ursprungsländer.

| d) | Opartiskt
  analysera uppgifter som avser ursprungsländerna och utarbeta rapporter om ursprungsländerna
  i enlighet med led a, som led i fastsällandet av gemensamma utvärderingskriterier
  . |
| --- | --- |

d)

Opartiskt
  analysera uppgifter som avser ursprungsländerna och utarbeta rapporter om ursprungsländerna
  i enlighet med led a, som led i fastsällandet av gemensamma utvärderingskriterier
  .

Artikel 5

Stöd till överföring inom gemenskapen av personer som omfattas av internationellt skydd

När det gäller medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatta för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, i synnerhet på grund av deras geografiska eller demografiska situation, ska byrån samordna allt informationsutbyte och alla andra åtgärder som hänför sig till genomförandet av instrument och mekanismer som avser överföring inom gemenskapen av ▐ personer som omfattas av internationellt skydd inom Europeiska unionen.

Artikel 6

Stöd till utbildning

1.   Byrån ska
  i nära samarbete med FN:s flyktingkommissariat och relevanta icke-statliga organisationer
  utforma och utveckla utbildning för personer som arbetar inom nationella förvaltningar och domstolar samt vid olika typer av myndigheter
  eller andra organ
  i medlemsstaterna som
  formellt anlitas
  i
  asylförfaranden
  .

2.   Byrån ska utarbeta och vidareutveckla ett europeiskt asylcurriculum
  som minst ska omfatta utbildning om internationell lagstiftning och standarder om asyl och mänskliga rättigheter samt gemenskapens regelverk på asylområdet
  .

3.   Den utbildning som byrån erbjuder kan vara allmän, särskild eller tematisk.

4.   Den särskilda
  eller tematiska
  utbildningen ska inbegripa följande:

| a) | Frågor som rör behandling av asylansökningar som lämnas in av underåriga, sårbara personer och personer med särskilda behov. |
| --- | --- |

a)

Frågor som rör behandling av asylansökningar som lämnas in av underåriga, sårbara personer och personer med särskilda behov.

| b) | Fastställande av tecken eller symtom på tortyr. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av tecken eller symtom på tortyr.

| c) | Intervjuteknik. |
| --- | --- |

c)

Intervjuteknik.

| d) | Användning av läkarrapporter och rättsliga rapporter i asylförfarandena. |
| --- | --- |

d)

Användning av läkarrapporter och rättsliga rapporter i asylförfarandena.

| e) | Frågor som rör framställande och användning av information om ursprungsländerna. |
| --- | --- |

e)

Frågor som rör framställande och användning av information om ursprungsländerna.

| f) | Särskilda rättsliga frågor eller frågor som avser rättspraxis. |
| --- | --- |

f)

Särskilda rättsliga frågor eller frågor som avser rättspraxis.

5.   Syftet med den utbildning som erbjuds är framför allt att garantera en hög kvalitet på den utbildning som ges målgruppen och att fastställa huvudprinciper och bästa praxis som kan tjäna som föredöme i syfte att öka samstämmigheten mellan praxis, förvaltningsmetoder och rättspraxis i de olika medlemsstaterna.

6.   För de experter som ingår i den asylreserv som avses i
  artikel 15
  ska byrån ordna specialiserad utbildning som är relevant för deras uppgifter och befogenheter samt genomföra regelbundna övningar med dessa experter enligt den tidsplan för specialiserad utbildning och övningar som anges i byråns årliga arbetsprogram.

7.   Byrån får i samarbete med medlemsstaterna
  och icke-statliga organisationer
  anordna utbildning på deras territorium.

Artikel 7

Stöd till yttre aspekter på asylpolitiken

Vad gäller yttre aspekter ska byrån, efter överenskommelse med kommissionen, samordna informationsutbyte och övriga åtgärder som avser genomförandet av instrument och mekanismer som gäller det gemensamma europeiska asylsystemets yttre dimension.

Byrån ska samordna informationsutbyte och övriga åtgärder som avser flyktingars vidarebosättning i Europeiska unionen
  , varvid principerna om solidaritet och fördelning av bördan ska beaktas
  .

Inom ramen för sitt uppdrag och i enlighet med artikel 49 får byrån
  främja kapacitetsuppbyggnaden
  i tredjeländer inom ramen för de regionala skyddsprogrammen.

Avsnitt 2

Stöd till medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck

Artikel 8

Särskilt starkt tryck

Byrån ska samordna och stödja gemensamma åtgärder som vidtas av medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck bland annat på grund av sin geografiska eller demografiska situation, eller i situationer som kännetecknas av en plötslig tillströmning av ett stort antal tredjelandsmedborgare som kan vara i behov av internationellt skydd.

Artikel 9

Insamling och analys av information

1.   För att kunna utvärdera behoven i de medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck ska byrån, bland annat på grundval av information som medlemsstaterna, FN:s flyktingkommissariat
  och andra relevanta organisationer
  lämnat in till byrån, samla in all användbar information som gör det möjligt att kartlägga, utarbeta och fastställa krisåtgärder för att hantera särskilt starkt tryck, särskilt inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 av den ... om införande av kriterier och mekanismer för att fastställa vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person gett in i någon medlemsstat (12).

2.   Byrån ska, på grundval av information som medlemsstaterna lämnat, systematiskt beräkna och analysera tillgängliga strukturer och personalresurser, särskilt när det gäller översättning
  ,
  tolkning
  och stöd vid den första insamlingen av information åt medlemsstaterna när de ska fastställa flyktingars rättsliga ställning,
  samt medlemsstaternas kapacitet att ta emot asylsökande, i syfte att främja ett snabbt och tillförlitligt ömsesidigt informationsutbyte mellan de olika nationella myndigheter som ansvarar för asylfrågor.

Artikel 10

Stöd till medlemsstaterna

Byrån ska samordna stödåtgärder som vidtas till förmån för medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck, inbegripet följande:

| a) | Införa ett system för tidig varning som ska förvarna medlemsstaterna
  och kommissionen
  om att en massiv tillströmning av personer som ansöker om internationellt skydd kan vara att vänta. |
| --- | --- |

a)

Införa ett system för tidig varning som ska förvarna medlemsstaterna
  och kommissionen
  om att en massiv tillströmning av personer som ansöker om internationellt skydd kan vara att vänta.

| b) | På förslag från kommissionen genomföra en bindande solidaritetsmekanism för att fördela de människor som beviljats internationellt skydd från medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatt för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, i samråd med FN:s flyktingkommissariat och enligt icke skönsmässiga, insynsvänliga och entydiga bestämmelser. |
| --- | --- |

b)

På förslag från kommissionen genomföra en bindande solidaritetsmekanism för att fördela de människor som beviljats internationellt skydd från medlemsstater vars nationella asylsystem är utsatt för särskilt och oproportionerligt starkt tryck, i samråd med FN:s flyktingkommissariat och enligt icke skönsmässiga, insynsvänliga och entydiga bestämmelser.

| c) | Samordna åtgärder till förmån för medlemsstater som är utsatta för tryck, i syfte att underlätta en första analys av de asylansökningar som behandlas av de behöriga nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

c)

Samordna åtgärder till förmån för medlemsstater som är utsatta för tryck, i syfte att underlätta en första analys av de asylansökningar som behandlas av de behöriga nationella myndigheterna.

| d) | Samordna åtgärder som gör det möjligt för den medlemsstat som är utsatt för tryck att snabbt ordna med lämpliga mottagningsfaciliteter, särskilt nödbostäder, transportmedel och medicinsk behandling. |
| --- | --- |

d)

Samordna åtgärder som gör det möjligt för den medlemsstat som är utsatt för tryck att snabbt ordna med lämpliga mottagningsfaciliteter, särskilt nödbostäder, transportmedel och medicinsk behandling.

| e) | Samordna asylexpertgrupperna, vilkas arbetssätt fastställs i kapitel 3. |
| --- | --- |

e)

Samordna asylexpertgrupperna, vilkas arbetssätt fastställs i kapitel 3.

Avsnitt 3

Bidrag till det gemensamma europeiska asylsystemet

Artikel 11

Insamling och utbyte av information

1.   Byrån ska anordna, samordna och främja informationsutbyte mellan de nationella asylmyndigheterna samt mellan kommissionen och de nationella asylmyndigheterna såvitt avser genomförandet av de rättsakter som omfattas av EU:s regelverk på asylområdet. I detta syfte får byrån upprätta databaser innehållande faktauppgifter, rättsliga uppgifter och ║ rättspraxis avseende asylinstrument på nationell, europeisk och internationell nivå.

2.   Framför allt ska byrån samla in ║ information om följande:

| a) | Nationella förvaltningars och myndigheters behandling av ansökningar om internationellt skydd. |
| --- | --- |

a)

Nationella förvaltningars och myndigheters behandling av ansökningar om internationellt skydd.

| b) | Nationell lagstiftning och rättspraxis och hur de utvecklats på asylområdet. |
| --- | --- |

b)

Nationell lagstiftning och rättspraxis och hur de utvecklats på asylområdet.

Artikel 12

Rapporter och andra handlingar som byrån utarbetar

1.   Byrån ska årligen utarbeta en rapport om asylsituationen i Europeiska unionen. I denna rapport ska byrån bland annat utvärdera resultatet av de åtgärder som vidtagits med stöd av denna förordning och göra en jämförande övergripande analys för att öka medlemsstaternas kännedom om gällande bästa praxis och förbättra det gemensamma europeiska asylsystemets kvalitet, samstämmighet och effektivitet.
  Rapporten ska läggas fram för Europaparlamentet och rådet.

2.   Byrån får på kommissionens begäran, efter att ha inhämtat yttrande från verkställande kommittén i enlighet med artikel 30, i nära samarbete med sina arbetsgrupper och kommissionen utarbeta tekniska dokument om asylfrågor, till exempel riktlinjer eller handledningar.
  För att säkerställa samstämmighet med internationella standarder bör FN:s flyktingkommissariat ges en ledande roll i utvecklingen av EU:s riktlinjer. På områden där FN:s flyktingkommissariat redan har fastställt riktlinjer bör dessa tjäna som utgångspunkt för ett praktiskt samarbete för att minska skillnaderna i praxis.

3.
     
  På begäran av Europaparlamentet får byrån utarbeta rapporter om specifika frågor som rör tillämpningen av gemenskapens regelverk på asylområdet när det gäller internationellt skydd.

KAPITEL 3

ASYLEXPERTGRUPPER

Artikel 13

Samordning

1.
     
  En eller flera medlemsstater som är utsatta för särskilt starkt tryck får hos byrån begära utplacering av en asylexpertgrupp. Den eller de begärande medlemsstaterna ska framför allt ge en beskrivning av situationen, eventuella mål och beräknade behov för utplaceringen, i enlighet med artikel 18.1.

2.
     
  Byrån får besvara en begäran av ovannämnda slag genom samordning av nödvändigt operativt och tekniskt stöd till den eller de begärande medlemsstaterna samt utplacering på den eller de begärande medlemsstaternas territorium av en asylexpertgrupp för en begränsad tid, på grundval av en operativ plan av det slag som avses i artikel 18.

Artikel 14

Tekniskt stöd

Asylexpertgrupperna ska,
  såsom det överenskommits i den operativa plan som avses i artikel 18,
  framför allt bidra med sin sakkunskap om tolktjänster, information om ursprungsländerna och handläggning och hantering av asylärenden inom ramen för de åtgärder till stöd för medlemsstaterna som byrån vidtar i enlighet med artikel 10.

Artikel 15

Reserv för asylinsatser

1.   På förslag av byråns verkställande direktör ska byråns verkställande kommitté med tre fjärdedels majoritet besluta om profilerna för och det totala antalet experter i asylexpertgrupperna (reserv för asylinsatser). Samma förfarande ska tillämpas på alla efterföljande ändringar av profilerna och det totala antalet experter i reserven för asylinsatser.

2.   Medlemsstaterna ska bidra till reserven för asylinsatser genom en nationell expertreserv som bygger på de olika fastställda profilerna genom att utse sakkunniga som motsvarar de profiler som krävs.

Artikel 16

Utplacering

1.   Medlemsstaterna ska omedelbart, om byrån så begär, meddela antal, namn och profiler på de experter i deras nationella reserv som de inom fem dagar kan ställa till förfogande som medlemmar i en asylexpertgrupp. Medlemsstaterna ska ställa experter till förfogande för utplacering på byråns begäran, såvida de inte befinner sig i en exceptionell situation som allvarligt påverkar fullgörandet av nationella uppgifter. Hemmedlemsstatens självbestämmanderätt avseende valet av personal och utplaceringens längd ska inte påverkas.

2.
     
  Om en medlemsstat är oförmögen att bidra med den expertis som anses nödvändig för att utföra insatsen får byrån vidta nödvändiga åtgärder för att med stöd av den rådgivande gruppens expertis sammanställa en expertgrupp bestående av relevanta experter och organisationer.

3.   Byråns verkställande direktör ska, när han eller hon bestämmer vilken sammansättning en asylexpertgrupp ska ha, beakta de särskilda omständigheter som den begärande medlemsstaten står inför. Asylexpertgruppen ska sättas samman i enlighet med den operativa plan som upprättats i enlighet med artikel 18.

Artikel 17

Förfarande för beslut om utplacering

1.   En begäran om utplacering av asylexpertgrupper i enlighet med artikel 16.1 ska innehålla en beskrivning av situationen, eventuella mål och beräknade behov för utplaceringen. Den verkställande direktören får vid behov skicka ut experter från byrån för att bedöma situationen i den begärande medlemsstaten.

2.   Den verkställande direktören ska omedelbart underrätta den verkställande kommittén om utplaceringen av asylexpertgrupper.

3.   Den verkställande direktören ska besluta om utplacering av asylexpertgrupper snarast möjligt och senast inom fem arbetsdagar från och med den dag då begäran mottogs. Direktören ska samtidigt skriftligen underrätta den begärande medlemsstaten och den verkställande kommittén om beslutet, med angivande av på vilka huvudsakliga skäl det grundar sig.

4.   Om den verkställande direktören beslutar att placera ut en eller flera asylexpertgrupper ska byrån och den begärande medlemsstaten utan dröjsmål upprätta en operativ plan i enlighet med artikel 18.

5.   Den verkställande direktören ska, så snart som den operativa planen antagits, underrätta medlemsstaterna om det begärda antalet och de begärda profilerna på de asylexperter som ska placeras ut i grupperna. Denna underrättelse ska lämnas skriftligen till de nationella kontaktpunkter som avses i artikel 19 och ange vilken dag utplaceringen kommer att äga rum. Kontaktpunkterna ska även erhålla en kopia av den operativa planen.

6.   Om den verkställande direktören är frånvarande eller har förhinder ska besluten om utplacering av asylexpertgrupper fattas av den enhetschef som ersätter honom eller henne.

Artikel 18

Operativ plan

1.   Den verkställande direktören och den begärande medlemsstaten ska enas om en operativ plan i vilken villkoren för utplaceringen av asylexpertgrupperna noga anges. Den operativa planen ska innehålla följande:

| a) | En beskrivning av situationen med uppgifter om utplaceringens upplägg och syften, inklusive det operativa målet. |
| --- | --- |

a)

En beskrivning av situationen med uppgifter om utplaceringens upplägg och syften, inklusive det operativa målet.

| b) | Utplaceringens beräknade varaktighet. |
| --- | --- |

b)

Utplaceringens beräknade varaktighet.

| c) | Det geografiska ansvarsområde i den begärande medlemsstaten där asylexpertgrupperna kommer att placeras ut. |
| --- | --- |

c)

Det geografiska ansvarsområde i den begärande medlemsstaten där asylexpertgrupperna kommer att placeras ut.

| d) | En beskrivning av uppgifterna samt särskilda instruktioner för gruppernas medlemmar bland annat om vilka databaser de får göra sökningar i och vilken utrustning de får använda i värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

d)

En beskrivning av uppgifterna samt särskilda instruktioner för gruppernas medlemmar bland annat om vilka databaser de får göra sökningar i och vilken utrustning de får använda i värdmedlemsstaten.

| e) | Asylexpertgruppernas sammansättning. |
| --- | --- |

e)

Asylexpertgruppernas sammansättning.

2.   Den operativa planen får ändras eller anpassas endast med den verkställande direktörens och den begärande medlemsstatens godkännande. Byrån ska omedelbart skicka en kopia av den ändrade eller anpassade operativa planen till de deltagande medlemsstaterna.

Artikel 19

Nationell kontaktpunkt

Varje medlemsstat ska utse en nationell kontaktpunkt som ska ansvara för kontakterna med byrån om alla frågor som rör asylexpertgrupperna. Den nationella kontaktpunkten ska alltid vara nåbar.

Artikel 20

Kontaktpersoner vid EU

1.   Den verkställande direktören ska bland personalen vid byrån utse en eller flera experter som ska fungera som kontaktpersoner vid EU med ansvar för samordning. Direktören ska underrätta värdmedlemsstaten om vilka kontaktpersoner som utsetts.

2.   Kontaktpersonerna vid EU ska agera för byråns räkning i allt som rör utplacering av asylexpertgrupperna. Kontaktpersonerna ska särskilt ha ansvar för att

| a) | fungera som förbindelselänk mellan byrån och värdmedlemsstaten, |
| --- | --- |

a)

fungera som förbindelselänk mellan byrån och värdmedlemsstaten,

| b) | fungera som förbindelselänk mellan byrån och medlemmarna av asylexpertgrupperna samt för byråns räkning tillhandahålla stöd i alla frågor som rör villkoren för utplacering av asylexpertgrupperna, |
| --- | --- |

b)

fungera som förbindelselänk mellan byrån och medlemmarna av asylexpertgrupperna samt för byråns räkning tillhandahålla stöd i alla frågor som rör villkoren för utplacering av asylexpertgrupperna,

| c) | övervaka att den operativa planen genomförs korrekt, |
| --- | --- |

c)

övervaka att den operativa planen genomförs korrekt,

| d) | rapportera till byrån om alla aspekter av utplaceringen av asylexpertgrupper. |
| --- | --- |

d)

rapportera till byrån om alla aspekter av utplaceringen av asylexpertgrupper.

3.   Byråns verkställande direktör får bemyndiga kontaktpersonerna att bidra till att lösa tvister som avser genomförandet av den operativa planen och utplaceringen av asylexpertgrupper.

4.   Kontaktpersonerna vid EU ska ta anvisningar endast från byrån när de utför sina uppgifter.

Artikel 21

Civilrättsligt ansvar

1.
     
  När medlemmar i en asylexpertgrupp tjänstgör i en värdmedlemsstat ska den värdmedlemsstaten i enlighet med sin nationella lagstiftning ansvara för alla skador som orsakas av dem under tjänsteutövningen.

2.
     
  Om sådan skada orsakats av grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse får värdmedlemsstaten begära att hemmedlemsstaten ska ersätta de belopp som värdmedlemsstaten har betalat ut för att gottgöra offren eller de personer som på offrens vägnar har rätt till ersättning.

3.
     
  Utan att det påverkar utövandet av dess rättigheter gentemot tredje part ska varje medlemsstat avstå från att från värdmedlemsstaten eller någon annan medlemsstat begära gottgörelse för sådan skada som den vållats, om skadan inte orsakades av grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse.

4.
     
  Varje tvist mellan medlemsstater som rör tillämpningen av punkterna 2 och 3 i denna artikel och som inte kan regleras genom förhandlingar ska hänskjutas av dem till Europeiska gemenskapernas domstol i enlighet med artikel 239 i fördraget.

5.
     
  Utan att det påverkar utövandet av byråns rättigheter gentemot tredje part ska kostnader för skador på byråns utrustning under utplaceringen betalas av byrån, om skadan inte orsakades av grov vårdslöshet eller avsiktlig försummelse.

Artikel 22

Straffrättsligt ansvar

Under utplaceringen av en asylexpertgrupp ska medlemmarna i gruppen behandlas på samma sätt som värdmedlemsstatens tjänstemän när det gäller straffbara gärningar som eventuellt begås mot dem eller av dem.

Artikel 23

Kostnader

Byrån ska fullt ut täcka följande kostnader som medlemsstaterna ådrar sig genom att ställa experter till förfogande för utplacering i asylexpertgrupperna:

| a) | Kostnader för resan från hemmedlemsstaten till värdmedlemsstaten samt för resan från värdmedlemsstaten till hemmedlemsstaten. |
| --- | --- |

a)

Kostnader för resan från hemmedlemsstaten till värdmedlemsstaten samt för resan från värdmedlemsstaten till hemmedlemsstaten.

| b) | Vaccineringskostnader. |
| --- | --- |

b)

Vaccineringskostnader.

| c) | Kostnader för särskilda nödvändiga försäkringar. |
| --- | --- |

c)

Kostnader för särskilda nödvändiga försäkringar.

| d) | Kostnader för hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

d)

Kostnader för hälso- och sjukvård.

| e) | Dagtraktamente, inklusive boendekostnader. |
| --- | --- |

e)

Dagtraktamente, inklusive boendekostnader.

| f) | Kostnader för byråns tekniska utrustning. |
| --- | --- |

f)

Kostnader för byråns tekniska utrustning.

KAPITEL 4

BYRÅNS ORGANISATION

Artikel 24

Organ inom byrån

Byråns lednings- och förvaltningsstruktur ska inbegripa följande:

| a) | En styrelse. |
| --- | --- |

a)

En styrelse.

| b) | En verkställande direktör med erforderlig personal. |
| --- | --- |

b)

En verkställande direktör med erforderlig personal.

| c) | En verkställande kommitté. |
| --- | --- |

c)

En verkställande kommitté.

| d) | En rådgivande grupp. |
| --- | --- |

d)

En rådgivande grupp.

Artikel 25

Styrelsens sammansättning

1.   Styrelsen ska bestå av en ledamot för varje medlemsstat och två ledamöter som utsetts av kommissionen.

2.   En suppleant får företräda eller åtfölja varje styrelseledamot. När suppleanten åtföljer en ledamot får suppleanten inte rösta.

3.   Ledamöterna av styrelsen utses på grundval av sin erfarenhet och sin kompetens i asylfrågor.

4.   FN:s flyktingkommissariat ska vara ledamot ex officio i styrelsen, utan rösträtt.

5.   Styrelseledamöterna ska utses för tre år. Perioden kan förlängas. Då ledamöternas förordnande går ut eller om de avgår, ska de kvarstå tills deras förordnande har förnyats eller de har ersatts.

Artikel 26

Styrelsens ordförande

1.   Styrelsen ska välja en ordförande och en vice ordförande bland sina ledamöter. Vice ordföranden ska ersätta ordföranden om denne har förhinder.

2.   Mandatperioden för ordföranden och vice ordföranden är tre år och får förlängas endast en gång. Om emellertid en ordförandes eller vice ordförandes uppdrag som styrelseledamot upphör någon gång under mandatperioden upphör också mandatperioden automatiskt vid denna tidpunkt.

Artikel 27

Styrelsemöten

1.   Styrelsens ordförande ska sammankalla till sammanträden. Byråns verkställande direktör ska delta i överläggningarna.

2.   Styrelsen ska ha ordinarie möten minst två gånger om året. Dessutom ska den sammanträda på ordförandens initiativ eller på begäran av en tredjedel av ledamöterna. Ordföranden ska sammankalla till extra styrelsemöten om minst en tredjedel av styrelseledamöterna så begär.

3.   Styrelsen får bjuda in en person med potentiellt relevanta åsikter som observatör till sina möten.

4.   Styrelseledamöterna får, om annat inte följer av bestämmelserna i styrelsens arbetsordning, biträdas av rådgivare eller experter.

5.   Byrån ska tillhandahålla styrelsens sekretariat.

Artikel 28

Röstningsregler

1.   Styrelsen ska fatta sina beslut med två tredjedelar majoritet av alla ledamöter som har rösträtt. Varje röstberättigad ledamot har en röst. I en ledamots frånvaro ska suppleanten ha rätt att utöva ledamotens rösträtt.

2.   Byråns verkställande direktör ska inte ha rätt att rösta.

3.   Ordföranden ska delta i omröstningen.

4.   De medlemsstater som inte fullt ut deltar i gemenskapens regelverk på asylområdet ska inte delta i omröstningen när styrelsen inom ramen för sina befogenheter att förvalta byrån fattar beslut i enlighet med artikel 29 på grundval av gemenskapsinstrument som dessa medlemsstater inte deltar i.

5.   Närmare bestämmelser om röstningsförfarandena ska fastställas i styrelsens arbetsordning, särskilt på vilka villkor en ledamot kan agera på en annan ledamots vägnar och eventuella krav på beslutförhet när så krävs.

Artikel 29

Styrelsens uppgifter

Styrelsen ska se till att byrån utför de uppgifter den anförtrotts. Styrelsen är byråns instans för planering och övervakning. Styrelsen ska särskilt

| a) | fastställa sin arbetsordning, |
| --- | --- |

a)

fastställa sin arbetsordning,

| b) | utse den verkställande direktören på de villkor som anges i artikel 30, vidta disciplinåtgärder gentemot den verkställande direktören och vid behov stänga av eller avsätta denne, |
| --- | --- |

b)

utse den verkställande direktören på de villkor som anges i artikel 30, vidta disciplinåtgärder gentemot den verkställande direktören och vid behov stänga av eller avsätta denne,

| c) | anta den årliga allmänna rapporten om byråns verksamhet och ║ den 15 juni följande år översända den till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten; den allmänna rapporten ska offentliggöras, |
| --- | --- |

c)

anta den årliga allmänna rapporten om byråns verksamhet och ║ den 15 juni följande år översända den till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten; den allmänna rapporten ska offentliggöras,

| d) | anta, med tre fjärdedelars majoritet av sina ledamöter med rösträtt före den 30 september varje år, på grundval av ett utkast som lagts fram av byråns verkställande direktör, och efter att ha inhämtat kommissionens yttrande, byråns arbetsprogram för det kommande året och översända det till Europaparlamentet, rådet och kommissionen; arbetsprogrammet ska antas i enlighet med gemenskapens årliga budgetförfarande och gemenskapens lagstiftningsprogram på det område som är relevant för asylfrågor, |
| --- | --- |

d)

anta, med tre fjärdedelars majoritet av sina ledamöter med rösträtt före den 30 september varje år, på grundval av ett utkast som lagts fram av byråns verkställande direktör, och efter att ha inhämtat kommissionens yttrande, byråns arbetsprogram för det kommande året och översända det till Europaparlamentet, rådet och kommissionen; arbetsprogrammet ska antas i enlighet med gemenskapens årliga budgetförfarande och gemenskapens lagstiftningsprogram på det område som är relevant för asylfrågor,

| e) | utföra sina arbetsuppgifter avseende byråns budget i enlighet med kapitel 5, |
| --- | --- |

e)

utföra sina arbetsuppgifter avseende byråns budget i enlighet med kapitel 5,

| f) | anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001, i enlighet med artikel 43 i den här förordningen, |
| --- | --- |

f)

anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001, i enlighet med artikel 43 i den här förordningen,

| g) | besluta om den språkanvändning som ska gälla för byrån i enlighet med artikel 42 i denna förordning, |
| --- | --- |

g)

besluta om den språkanvändning som ska gälla för byrån i enlighet med artikel 42 i denna förordning,

| h) | fastställa byråns organisationsstruktur och anta byråns personalpolitik i enlighet med bestämmelserna i artikel 39, |
| --- | --- |

h)

fastställa byråns organisationsstruktur och anta byråns personalpolitik i enlighet med bestämmelserna i artikel 39,

| i) | anta en flerårig plan för personalpolitiken efter att ha inhämtat kommissionens yttrande, |
| --- | --- |

i)

anta en flerårig plan för personalpolitiken efter att ha inhämtat kommissionens yttrande,

| j) | fatta alla beslut för genomförande av byråns mandat enligt denna förordning, |
| --- | --- |

j)

fatta alla beslut för genomförande av byråns mandat enligt denna förordning,

| k) | fatta alla beslut som avser inrättande och vid behov utformning av informationssystem som föreskrivs i denna förordning, framför allt den informationsportal som avses i artikel 4 b, |
| --- | --- |

k)

fatta alla beslut som avser inrättande och vid behov utformning av informationssystem som föreskrivs i denna förordning, framför allt den informationsportal som avses i artikel 4 b,

| l) | fatta alla beslut som avser upprättande och vid behov utvecklande av interna arbetsstrukturer för byrån. |
| --- | --- |

l)

fatta alla beslut som avser upprättande och vid behov utvecklande av interna arbetsstrukturer för byrån.

| m) | vara ansvarig för disciplinåtgärder gentemot den verkställande direktören, |
| --- | --- |

m)

vara ansvarig för disciplinåtgärder gentemot den verkställande direktören,

| n) | fastställa sin arbetsordning på förslag av verkställande direktören och efter yttrande från kommissionen. |
| --- | --- |

n)

fastställa sin arbetsordning på förslag av verkställande direktören och efter yttrande från kommissionen.

Artikel 30

Utnämning av verkställande direktören

1.   Byråns verkställande direktör ska utses av styrelsen för en mandatperiod på fem år
  i enlighet med förfarandet för samarbete i denna artikel
  .
  Den verkställande direktören ska utses på grundval av sina personliga meriter, sin erfarenhet av asylfrågor och sin administrations- och förvaltningskapacitet. Förfarande för samarbete ska gå till på följande sätt:

| a) | På grundval av en förteckning som upprättats av kommissionen efter en infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande, ska sökandena uppmanas att innan ett personligt möte bokas vända sig till rådet och det eller de behöriga utskotten i Europaparlamentet och besvara frågor. |
| --- | --- |

a)

På grundval av en förteckning som upprättats av kommissionen efter en infordran av intresseanmälningar och ett öppet urvalsförfarande, ska sökandena uppmanas att innan ett personligt möte bokas vända sig till rådet och det eller de behöriga utskotten i Europaparlamentet och besvara frågor.

| b) | Europaparlamentet och rådet ska sedan yttra sig och ange sin prioritetsordning. |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentet och rådet ska sedan yttra sig och ange sin prioritetsordning.

| c) | Styrelsen ska utnämna den verkställande direktören med beaktande av dessa yttranden. |
| --- | --- |

c)

Styrelsen ska utnämna den verkställande direktören med beaktande av dessa yttranden.

Under de nio sista månaderna före femårsperiodens slut ska kommissionen göra en utvärdering som särskilt ska gälla

| — | den verkställande direktörens arbete, och |
| --- | --- |

—

den verkställande direktörens arbete, och

| — | byråns uppgifter och behov för de kommande åren. |
| --- | --- |

—

byråns uppgifter och behov för de kommande åren.

2.   Styrelsen kan på förslag från kommissionen, med beaktande av utvärderingsrapporten och endast i de fall det kan motiveras av byråns uppgifter och åtaganden, förlänga den verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst tre år.

3.   Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga den verkställande direktörens mandatperiod. Inom en månad före förlängningen av mandatperioden
  ska den verkställande direktören bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

Artikel 31

Verkställande direktörens uppgifter

1.   Byrån ska ledas av den verkställande direktören, som ska vara oavhängig i sin ämbetsutövning. Den verkställande direktören är ansvarig för sin verksamhet inför styrelsen.

2.   Utan att det påverkar kommissionens eller styrelsens befogenheter får den verkställande direktören varken begära eller ta emot instruktioner från någon regering eller något annat organ.

3.   Europaparlamentet och rådet får uppmana den verkställande direktören att rapportera om arbetsuppgifternas utförande.

4.   Den verkställande direktören ska vara byråns rättsliga företrädare ║.

5.   Den verkställande direktören får biträdas av en eller flera enhetschefer. Om den verkställande direktören är frånvarande eller har förhinder ska han eller hon ersättas av en enhetschef.

6.   Den verkställande direktören ska ha ansvaret för att

| a) | ombesörja byråns löpande administration, |
| --- | --- |

a)

ombesörja byråns löpande administration,

| b) | utarbeta förslag till arbetsprogram för byrån efter att ha inhämtat kommissionens yttrande, |
| --- | --- |

b)

utarbeta förslag till arbetsprogram för byrån efter att ha inhämtat kommissionens yttrande,

| c) | genomföra arbetsprogrammen och styrelsens beslut, |
| --- | --- |

c)

genomföra arbetsprogrammen och styrelsens beslut,

| d) | utarbeta rapporter om ursprungsländer i enlighet med artikel 4 d, |
| --- | --- |

d)

utarbeta rapporter om ursprungsländer i enlighet med artikel 4 d,

| e) | utarbeta ett förslag till budgetordning för byrån, som ska antas av styrelsen i enlighet med artikel 38, samt utarbeta genomförandeåtgärder, |
| --- | --- |

e)

utarbeta ett förslag till budgetordning för byrån, som ska antas av styrelsen i enlighet med artikel 38, samt utarbeta genomförandeåtgärder,

| f) | förbereda förslaget till inkomst- och utgiftsberäkning för byrån och genomförandet av byråns budget, |
| --- | --- |

f)

förbereda förslaget till inkomst- och utgiftsberäkning för byrån och genomförandet av byråns budget,

| g) | utöva de befogenheter som anges i artikel 39 när det gäller personalen, |
| --- | --- |

g)

utöva de befogenheter som anges i artikel 39 när det gäller personalen,

| h) | hantera samtliga personalfrågor, fatta alla beslut som avser inrättande och vid behov utvecklande av informationssystem som föreskrivs i denna förordning, framför allt den informationsportal som avses i artikel 4 b, |
| --- | --- |

h)

hantera samtliga personalfrågor, fatta alla beslut som avser inrättande och vid behov utvecklande av informationssystem som föreskrivs i denna förordning, framför allt den informationsportal som avses i artikel 4 b,

| i) | fatta alla beslut om förvaltningen av byråns interna administrativa strukturer. |
| --- | --- |

i)

fatta alla beslut om förvaltningen av byråns interna administrativa strukturer.

Artikel 32

Verkställande kommittén

1.   I syfte att uppnå ökad effektivitet och snabbhet i sitt arbete ska byrån inrätta en verkställande kommitté med åtta ledamöter som ska utses bland styrelseledamöterna.

2.   Kommissionen ska vara ledamot ex officio i den verkställande kommittén. Byråns styrelse ska fastställa de regler som ska tillämpas när övriga ledamöter i den verkställande kommittén utses.

3.   Den verkställande kommittén ska sammanträda regelbundet minst fyra gånger per år, antingen på uppmaning av verkställande direktören eller om minst en tredjedel av dess ledamöter så begär. Reglerna för den verkställande kommitténs verksamhet ska anges i byråns arbetsordning och ska offentliggöras.

4.   Mandatperioden för ledamöterna i den verkställande kommittén är lika lång som för ledamöterna i styrelsen.

5.   Den verkställande kommittén ska sammanträda vid behov för att avhandla särskilda frågor.

6.   Den verkställande kommittén har till uppgift att ge råd till byråns verkställande direktör och avge yttranden till styrelsen, antingen på styrelsens begäran eller på eget initiativ, om byråns arbetsprogram och om alla åtgärder byrån vidtar och i alla situationer där byrån måste fatta snabba beslut, särskilt inom ramen för kapitel 3 vid utplacering av asylexpertgrupper i medlemsstater som är utsatta för ett särskilt starkt tryck.

7.   Byrån ska tillhandahålla den verkställande kommittén det tekniska och logistiska stöd den behöver, samt sekretariatshjälp vid dess möten.

8.   Företrädare för FN:s flyktingkommissariat får på den verkställande kommitténs begäran delta utan rösträtt i kommitténs arbete.

9.   Verkställande kommittén får bjuda in alla personer vars synpunkter kan vara av intresse att delta i sammanträdena.

Artikel 33

Arbetsgrupper

1.   Inom ramen för sitt uppdrag enligt denna förordning får byrån inrätta arbetsgrupper bestående av sådana sakkunniga från behöriga instanser i medlemsstaterna som är verksamma inom asylsektorn, bland annat specialiserade domare. De sakkunniga får ersättas av suppleanter, som ska utses vid samma tillfälle.

2.   Kommissionen har rätt att delta i arbetsgrupperna. Företrädare för FN:s flyktingkommissariat får delta i arbetsgruppernas möten, i hela mötet eller en del av det beroende på de behandlade frågornas karaktär.

3.   Arbetsgrupperna får bjuda in personer med åsikter som kan vara av intresse till mötena, särskilt företrädare för icke-statliga organisationer som är verksamma inom asylområdet.

║

KAPITEL 5

FINANSIELLA BESTÄMMELSER

Artikel 34

Budget

1.   Byråns alla inkomster och utgifter ska beräknas för varje budgetår, som ska vara kalenderår, och redovisas i byråns budget.

2.   Budgetens inkomster och utgifter ska balansera varandra.

3.   Utan att det påverkar andra medel ska byråns inkomster inbegripa

| a) | att bidrag från gemenskapen som finns infört i Europeiska unionens allmänna budget, |
| --- | --- |

a)

att bidrag från gemenskapen som finns infört i Europeiska unionens allmänna budget,

| b) | eventuella frivilliga bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

eventuella frivilliga bidrag från medlemsstaterna.

| c) | belopp som utkrävs för publikationer, utbildning eller andra tjänster som byrån tillhandahåller, |
| --- | --- |

c)

belopp som utkrävs för publikationer, utbildning eller andra tjänster som byrån tillhandahåller,

4.   Byråns utgifter ska bland annat omfatta personalens löner, kostnader för administration, infrastruktur samt utgifter som föranleds av avtal eller konventioner som byrån slutit.

Artikel 35

Upprättande av budgeten

1.   Varje år ska den verkställande direktören göra en preliminär beräkning av byråns intäkter och utgifter för påföljande räkenskapsår och överlämna denna till styrelsen tillsammans med en tjänsteförteckning.

2.   På grundval av detta ska styrelsen göra en beräkning av byråns inkomster och utgifter för nästa budgetår.

3.   Beräkningen av byråns inkomster och utgifter ska överlämnas till kommissionen ║ den 10 februari. Den 31 mars ska styrelsen till kommissionen överlämna den slutliga versionen av denna beräkning, som bland annat ska omfatta ett utkast till tjänsteförteckning.

4.   Kommissionen ska överlämna beräkningen av inkomster och utgifter till Europaparlamentet och rådet (budgetmyndigheten) tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget.

5.   På grundval av beräkningen ska kommissionen i det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget ta upp de medel som den betraktar som nödvändiga med avseende på tjänsteförteckningen och storleken på det bidrag som ska belasta den allmänna budgeten, och som den ska förelägga budgetmyndigheten enligt artikel 272 i fördraget.

6.   Budgetmyndigheten ska bevilja anslagen för bidraget till byrån.

7.   Budgetmyndigheten ska anta byråns tjänsteförteckning.

8.   Byråns budget ska antas av styrelsen. Budgeten blir slutlig när Europeiska unionens allmänna budget slutgiltigt har antagits. Vid behov ska den anpassas i enlighet därmed.

9.   Styrelsen ska så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om att den har för avsikt att genomföra eventuella projekt som kan få betydande konsekvenser för finansieringen av dess budget, särskilt projekt som rör egendom som exempelvis hyra eller köp av byggnader. Den ska underrätta kommissionen om detta.

10.   Om en av budgetmyndighetens grenar har meddelat sin avsikt att avge ett yttrande, ska den översända sitt yttrande till styrelsen inom sex veckor från och med dagen för underrättelse om projektet.

Artikel 36

Genomförande av budgeten

1.   Den verkställande direktören ska genomföra byråns budget.

2.   Den verkställande direktören ska varje år till budgetmyndigheten översända alla uppgifter som rör resultatet av utvärderingsförfarandena.

Artikel 37

Redovisning och förfarande för att bevilja ansvarsfrihet

1.   Den 1 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska byråns räkenskapsförare förse kommissionens räkenskapsförare med de preliminära räkenskaperna och en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Kommissionens räkenskapsförare ska konsolidera institutionernas och de decentraliserade organens preliminära räkenskaper i enlighet med artikel 128 i budgetförordningen.

2.   Den 31 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska kommissionens räkenskapsförare till revisionsrätten översända de preliminära räkenskaperna samt en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Rapporten om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen ska också översändas till Europaparlamentet och rådet.

3.   Efter det att revisionsrättens synpunkter på byråns preliminära redovisning enligt bestämmelserna i artikel 129 i budgetförordningen inkommit, ska den verkställande direktören på eget ansvar upprätta byråns slutliga redovisning och översända den till styrelsen för yttrande.

4.   Styrelsen ska avge ett yttrande om byråns slutliga redovisning.

5.   Den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret ska den verkställande direktören översända de slutliga räkenskaperna, tillsammans med styrelsens yttrande, till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och revisionsrätten.

6.   De slutliga räkenskaperna ska offentliggöras.

7.   Den 30 september ska den verkställande direktören besvara revisionsrättens synpunkter. Han eller hon ska även översända detta svar till styrelsen.

8.   Den verkställande direktören ska på begäran förelägga Europaparlamentet alla uppgifter som behövs för att förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret ska fungera väl, i enlighet med artikel 146.3 i budgetförordningen.

9.   Europaparlamentet ska före den 15 maj år n + 2 på rekommendation av rådet, som ska fatta beslut med kvalificerad majoritet, bevilja den verkställande direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande år n.

Artikel 38

Budgetbestämmelser

Styrelsen ska anta byråns finansiella bestämmelser efter samråd med kommissionen. Styrelsen får avvika från kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002║ av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (13) endast om byråns särskilda förvaltningsbehov kräver detta, och efter att kommissionen gett sitt godkännande.

KAPITEL 6

PERSONALBESTÄMMELSER

Artikel 39

Personal

1.   Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna, anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna och bestämmelser som antagits gemensamt av EU-institutionerna för tillämpningen av dessa tjänsteföreskrifter och anställningsvillkor ska gälla för byråns personal, inbegripet den verkställande direktören.

2.   Styrelsen ska efter överenskommelse med kommissionen anta de nödvändiga genomförandeåtgärder som avses i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

3.   Byrån ska gentemot sin egen personal ha de befogenheter som enligt tjänsteföreskrifterna tillkommer tillsättningsmyndigheten och de befogenheter som enligt anställningsvillkoren för övriga anställda tillkommer den myndighet som bemyndigats att ingå avtal.

4.   Styrelsen får anta bestämmelser som gör det möjligt att anlita utsända nationella experter från medlemsstaterna vid byrån.

Artikel 40

Privilegier och immunitet

Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier ska tillämpas på byrån.

KAPITEL 7

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 41

Rättslig status

1.   Byrån ska vara ett gemenskapsorgan
  inrättat i enlighet med artikel 185 i budgetförordningen
  . Den ska vara en juridisk person.

2.   I varje medlemsstat ska byrån ha den mest omfattande rättskapacitet som den nationella lagstiftningen kan tillerkänna juridiska personer. Den ska särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar.

3.   Byrån ska företrädas av sin verkställande direktör.

4.   Byrån ska ha sitt säte i [...]. ║

Artikel 42

Språkanvändning

1.   Bestämmelserna i förordning nr 1 av den 15 april 1958 om vilka språk som ska användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen (14) ska gälla för byrån.

2.   Utan att det påverkar beslut som fattats på grundval av artikel 290 i fördraget ska den årliga allmänna rapporten om byråns verksamhet och byråns årliga arbetsprogram som avses i artikel 29 c och 29 d vara utformade på gemenskapens samtliga officiella språk.

3.   De översättningar som byråns arbete kräver ska utföras av Översättningscentrum för Europeiska unionens organ.

4.   Styrelsen ska fastställa de praktiska formerna för hur språkanvändningen ska genomföras.

Artikel 43

Tillgång till handlingar

1.   
  Byrån ska utveckla god administrativ praxis i syfte att skapa största möjliga insyn i sin verksamhet. Förordning (EG) nr 1049/2001 ║ ska tillämpas på de handlingar som finns hos byrån.

2.   Inom sex månader efter det att denna förordning trätt i kraft ska styrelsen anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001.

3.   De beslut som fattas av byrån i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 kan ligga till grund för ett klagomål till ombudsmannen eller en talan inför Europeiska gemenskapernas domstol enligt artiklarna 195 och 230 i fördraget.

4.   Byråns behandling av personuppgifter omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 ║.

Artikel 44

Säkerhetsbestämmelser för skyddet av sekretessbelagda uppgifter och känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda

1.   Byrån ska tillämpa de säkerhetsprinciper som återfinns i kommissionens beslut 2001/844/EG, EKSG, Euratom av 29 november 2001 om ändring av de interna stadgarna (15). Detta ska bl.a. omfatta bestämmelser om utbyte, hantering och lagring av sekretessbelagda uppgifter.

2.   Byrån ska också tillämpa de av ║ kommissionen antagna och genomförda säkerhetsprinciperna för hantering av känsliga uppgifter som inte är sekretessbelagda.

Artikel 45

Bedrägeribekämpning

1.
     
  För bekämpning av bedrägeri, korruption och andra rättsstridiga handlingar ska bestämmelserna i förordning (EG) nr 1073/1999 tillämpas utan undantag.

2.
     
  Byrån ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 och utan dröjsmål utfärda lämpliga föreskrifter som ska tillämpas på samtliga anställda vid byrån.

3.
     
  I beslut om finansiering samt i de avtal om och instrument för genomförande vilka införts till följd av dessa beslut ska det uttryckligen föreskrivas att revisionsrätten och Olaf vid behov får utföra kontroller på platsen hos dem som mottagit anslag från byrån liksom hos de tjänstemän som fördelat dessa anslag.

Artikel 46

Skadeståndsbestämmelser

1.   Byråns inomobligatoriska ansvar ska regleras av den lagstiftning som är tillämplig på avtalet i fråga.

2.   Europeiska gemenskapernas domstol ska vara behörig att träffa avgöranden enligt skiljedomsklausul i ett avtal som byrån har ingått.

3.   Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska byrån ersätta skada som den eller dess personal har orsakat vid utövandet av sina åligganden, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.

4.   Europeiska gemenskapernas domstol ska vara behörig i tvister om ersättning för sådana skador som avses i punkt 3.

5.   De anställdas personliga ansvar gentemot byrån ska regleras av bestämmelserna i de tjänsteföreskrifter eller anställningsvillkor som gäller för dem.

Artikel 47

Utvärdering och revidering

1.   Senast tre år efter den dag som byrån inleder sin verksamhet i enlighet med artikel 54 ska byrån beställa en oberoende extern utvärdering av de resultat byrån har uppnått på grundval av den uppdragsbeskrivning som styrelsen antagit i samverkan med kommissionen. Denna utvärdering ska omfatta en bedömning av byråns betydelse för det praktiska samarbetet i asylfrågor och för det gemensamma europeiska asylsystemet. Byrån ska framför allt granska om det eventuellt finns ett behov av att ändra eller utvidga byråns uppgifter och vilka ekonomiska konsekvenser en sådan ändring eller utvidgning kan få. I utvärderingen ska även undersökas om förvaltningsstrukturen är lämplig för byråns uppgifter. I utvärderingen ska de viktigaste aktörernas synpunkter beaktas, såväl på gemenskapsnivå som på nationell nivå.

2.   Styrelsen ska i samförstånd med kommissionen fastställa tidpunkten för framtida utvärderingar, med beaktande av resultaten av den utvärderingsrapport som avses i punkt 1.

Artikel 48

Administrativ kontroll

Byråns verksamhet ska övervakas av ombudsmannen i enlighet med bestämmelserna i artikel 195 i fördraget.

Artikel 49

Samarbete med tredjeländer och associerade länder

1.   Byrån ska låta de länder delta som slutit avtal med ║ gemenskapen enligt vilka de har antagit och tillämpat gemenskapslagstiftningen på det område som täcks av denna förordning. Det ska, i enlighet med tillämpliga bestämmelser i dessa avtal, fastställas främst på vilket sätt och i vilken omfattning dessa länder ska delta i byråns arbete. Hit hör också bestämmelser om deltagande i initiativ som tas av byrån, om finansiella bidrag och om personal. När det gäller personalfrågor ska dessa avtal under alla förhållanden stå i överensstämmelse med tjänsteföreskrifterna för tjänstemän ║ och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

2.   I frågor som omfattas av byråns verksamhet, och i den omfattning som krävs för fullgörandet av dess uppgifter och efter överenskommelse med kommissionen, ska byrån
  , inom ramen för sina befogenheter,
  underlätta det operativa samarbetet mellan medlemsstater och tredjeländer inom ramen för Europeiska unionens politik för yttre förbindelser, och får också samarbeta med de myndigheter i tredjeländer som är behöriga i frågor som omfattas av denna förordning inom ramen för vad som avtalats med dessa myndigheter i enlighet med tillämpliga bestämmelser i fördraget.

Artikel 50

Byråns samarbete med FN:s flyktingkommissariat

Byrån ska samarbeta med FN:s flyktingkommissariat i frågor som omfattas av denna förordning inom ramen för de samarbetsavtal som slutits med FN:s flyktingkommissariat.

Byrån får ge bidrag till FN.s flyktingkommissariat. Syftet med dessa bidrag är att finansiera åtgärder för att byrån på en stabil och hållbar grund ska kunna dra fördel av flyktingkommissariatets sakkunskap i asylfrågor. Bidragen är en del av de särskilda samarbetsförbindelser mellan byrån och flyktingkommissariatet som definieras i denna artikel samt i artiklarna 2.5, 9.1, 25.4, 32.8, 33.2 och 51.4. I enlighet med artikel 75 i förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 ska relevanta bestämmelser i budgetförordningen samt i dess genomförandebestämmelser tillämpas.

Artikel 51

Rådgivande grupp

1.
     
  Byrån ska samarbeta nära med icke-statliga organisationer och det civila samhällets organisationer samt relevanta behöriga organ som är verksamma inom området asylfrågor på lokal, regional, nationell, europeisk eller internationell nivå och ska inrätta en rådgivande grupp i detta syfte.

2.
     
  Lokala myndigheter, som spelar en viktig roll och har betydande sakkunskaper på området asylfrågor, ska ingå i den rådgivande gruppen.

3.
     
  Den rådgivande gruppen ska utgöra en mekanism för informationsutbyte och gemensamt lärande. Den ska sörja för ett nära samarbete mellan byrån och relevanta intressenter.

4.
     
  Den rådgivande gruppen står öppen för alla berörda parter som är behöriga i enlighet med punkt 1. Byrån ska vända sig till ledamöter av den rådgivande gruppen mot bakgrund av de särskilda behov inom områden som identifierats som prioriterade områden inom byråns verksamhet.

FN:s flyktingkommissariat är ledamot ex officio i den rådgivande gruppen.

5.
     
  Byrån ska särskilt vända sig till den rådgivande gruppen för att

| a) | lämna förslag till styrelsen om det årliga arbetsprogram som ska antas enligt artikel 29 d, |
| --- | --- |

a)

lämna förslag till styrelsen om det årliga arbetsprogram som ska antas enligt artikel 29 d,

| b) | ge styrelsen återkoppling och föreslå uppföljning när det gäller den årliga rapport som avses i artikel 29 c samt den årliga rapport om asylsituationen inom Europeiska unionen som avses i artikel 12.1, och |
| --- | --- |

b)

ge styrelsen återkoppling och föreslå uppföljning när det gäller den årliga rapport som avses i artikel 29 c samt den årliga rapport om asylsituationen inom Europeiska unionen som avses i artikel 12.1, och

| c) | tillställa styrelsen, verkställande direktören och verkställande kommittén resultat och rekommendationer från konferenser, seminarier och möten av relevans för byråns arbete. |
| --- | --- |

c)

tillställa styrelsen, verkställande direktören och verkställande kommittén resultat och rekommendationer från konferenser, seminarier och möten av relevans för byråns arbete.

6.
     
  Den rådgivande gruppen ska samordnas under verkställande direktörens överinseende.

7.
     
  Den rådgivande gruppen ska sammanträda minst två gånger per år.

Artikel 52

Samarbete med Frontex, byrån för grundläggande rättigheter och andra gemenskapsorgan samt med internationella organisationer

Byrån ska samarbeta med gemenskapsorgan som bedriver verksamhet med anknytning till byråns verksamhetsområden, särskilt med Europeiska byrån för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex) och byrån för grundläggande rättigheter samt med internationella organisationer på områden som omfattas av denna förordning, inom ramen för samarbetsavtal som slutits med dessa organ, i enlighet med bestämmelserna i fördraget och bestämmelserna om dessa organs behörighet.

Samarbetet ska göra det möjligt att uppnå synergieffekter mellan de berörda organen och att undvika överlappning och dubbelarbete i det arbete de utför inom ramen för sina uppdrag.

Artikel 53

Överenskommelse om säte och villkor för byråns verksamhet

De nödvändiga bestämmelserna om de lokaler och anläggningar som värdmedlemsstaten ska ställa till byråns förfogande samt de särskilda regler i värdmedlemsstaten som ska tillämpas på den verkställande direktören, på styrelseledamöterna, på byråns anställda och på deras familjemedlemmar ska fastställas i en överenskommelse om säte mellan byrån och värdmedlemsstaten som ingås efter att ha godkänts av styrelsen. Byråns värdmedlemsstat bör tillhandahålla bästa möjliga verksamhetsvillkor för byrån, inklusive en flerspråkig skolundervisning med europeiskt innehåll samt lämpliga förbindelser.

Artikel 54

Verksamhetsstart vid byrån

Byrån ska inleda sin verksamhet inom ett år efter det att denna förordning trätt i kraft.

Kommissionen ska ansvara för bildandet av byrån och dess inledande verksamhet till dess den har operativ förmåga att genomföra sin egen budget.

I detta syfte gäller följande:

| — | Till dess att byråns verkställande direktör tillträder efter att ha utnämnts av styrelsen på det sätt som föreskrivs i artikel 30, kan en tjänsteman från kommissionen utföra verkställande direktörens uppgifter i egenskap av ställföreträdande direktör. |
| --- | --- |

—

Till dess att byråns verkställande direktör tillträder efter att ha utnämnts av styrelsen på det sätt som föreskrivs i artikel 30, kan en tjänsteman från kommissionen utföra verkställande direktörens uppgifter i egenskap av ställföreträdande direktör.

| — | Tjänstemän från kommissionen får, under den ställföreträdande direktörens eller den verkställande direktörens ansvar, sköta de uppgifter som åligger byrån. |
| --- | --- |

—

Tjänstemän från kommissionen får, under den ställföreträdande direktörens eller den verkställande direktörens ansvar, sköta de uppgifter som åligger byrån.

Den interimistiske verkställande direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av anslagen i byråns budget och godkänts av styrelsen, och får ingå avtal, inbegripet anställningsavtal, när tjänsteförteckningen för byrån har antagits.

Artikel 55

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den [...] dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ║,

På Europaparlamentets vägnar

Ordföranden

På rådets vägnar

Ordföranden

---

(1)  EUT C

1

(2)  EUT C

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 maj 2009.

3

Europaparlamentets ståndpunkt av den 7 maj 2009.

(4)  

  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

4

EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(5)  
  EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

5

EUT L 349, 25.11.2004, s. 1.

(6)  
  EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

6

EUT L 53, 22.2.2007, s. 1.

(7)  

  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

7

EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(8)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

9

(10)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

10

(11)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

11

(12)  EUT L ...

12

EUT L ...

(13)  
  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

13

EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

(14)  EGT 17, 6.10.1958, s. 385.

14

(15)  
  EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.

15

EGT L 317, 3.12.2001, s. 1.

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/453 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/453

---

Torsdag 7 maj 2009Bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om områdesspecifika frågor avseende tillämplig lag för avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser ***I

P6_TA(2009)0380

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett förfarande för förhandling och ingående av bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om områdesspecifika frågor avseende tillämplig lag för avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser (KOM(2008)0893 – C6-0001/2009 – 2008/0259(COD))

2010/C 212 E/55

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0893),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 61 c, 65 och 67.5 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0001/2009),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0270/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 7 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0259

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om införande av ett förfarande för förhandling och ingående av avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om särskilda frågor avseende tillämplig lag för avtalsförpliktelser och utomobligatoriska förpliktelser

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 662/2009.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/454 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/454

---

Torsdag 7 maj 2009Program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus) ***I

P6_TA(2009)0381

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus) (KOM(2008)0892 – C6-0011/2009 – 2008/0258(COD))

2010/C 212 E/56

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2008)0892),

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 150.4 och 157.3 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0011/2009),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0260/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 7 maj 2009P6_TC1-COD(2008)0258

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2009/EG om inrättande av ett program för audiovisuellt samarbete med yrkesverksamma från tredjeländer (Media Mundus)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, beslut nr 1041/2009/EG.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/455 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/455

---

Torsdag 7 maj 2009Gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser ***I

P6_TA(2009)0382

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser (KOM(2009)0121 – C6-0097/2009 – 2009/0042(COD))

2010/C 212 E/57

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2009)0121),

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 80.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0097/2009),

med beaktande av artiklarna 51 och 43.2 och 43.3 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0274/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

Torsdag 7 maj 2009P6_TC1-COD(2009)0042

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid försat behandlingen den 7 maj 2009 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2009 om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 om gemensamma regler för fördelning av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen den slutliga rättsakten, förordning (EG) nr 545/2009.)

---

| 5.8.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 212/456 |
| --- | --- | --- | --- |

5.8.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 212/456

---

Torsdag 7 maj 2009Bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om domar i äktenskapsmål, mål om föräldraansvar och mål om underhållsskyldighet *

P6_TA(2009)0383

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 maj 2009 om förslaget till rådets förordning om införande av ett förfarande för förhandling och ingående av bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer om områdesspecifika frågor avseende domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål, mål om föräldraansvar och mål om underhållsskyldighet, samt avseende tillämplig lag i mål om underhållsskyldighet (KOM(2008)0894 – C6-0035/2009 – 2008/0266(CNS))

2010/C 212 E/58

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2008)0894),

med beaktande av artiklarna 61 c, 65, 67.2 och 67.5 i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0035/2009),

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0265/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 54 |
| Förslag till förordning


  Titeln |
| | |
| Ändring 55 |
| Förslag till förordning


  Skäl 1 |
| (1) | Avdelning IV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat EG-fördraget) innehåller den rättsliga grunden för antagande av gemenskapslagstiftning på området för civilrättsligt samarbete. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 54

Förslag till förordning

Titeln

Ändring 55

Förslag till förordning

Skäl 1

(1)

Avdelning IV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat EG-fördraget) innehåller den rättsliga grunden för antagande av gemenskapslagstiftning på området för civilrättsligt samarbete.

| (1) | Avdelning IV i
  del tre av
  fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat EG-fördraget) innehåller den rättsliga grunden för antagande av gemenskapslagstiftning på området för civilrättsligt samarbete. |
| --- | --- |

(1)

Avdelning IV i
  del tre av
  fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat EG-fördraget) innehåller den rättsliga grunden för antagande av gemenskapslagstiftning på området för civilrättsligt samarbete.

Ändring 56

Förslag till förordning

Skäl 2

| (2) | Det civilrättsliga samarbetet mellan medlemsstater och tredjeländer har av tradition reglerats i avtal mellan medlemsstaterna och dessa tredjeländer. |
| --- | --- |

(2)

Det civilrättsliga samarbetet mellan medlemsstater och tredjeländer har av tradition reglerats i avtal mellan medlemsstaterna och dessa tredjeländer.

| (2) | Det civilrättsliga samarbetet mellan medlemsstater och tredjeländer har av tradition reglerats i avtal mellan medlemsstaterna och dessa tredjeländer.
  Dessa avtal, som det finns många av, återspeglar ofta speciella band mellan medlemsstaten och ett visst tredjeland och är avsedda att tillhandahålla en adekvat rättslig ram för att tillmötesgå de berörda parternas specifika behov. |
| --- | --- |

(2)

Det civilrättsliga samarbetet mellan medlemsstater och tredjeländer har av tradition reglerats i avtal mellan medlemsstaterna och dessa tredjeländer.
  Dessa avtal, som det finns många av, återspeglar ofta speciella band mellan medlemsstaten och ett visst tredjeland och är avsedda att tillhandahålla en adekvat rättslig ram för att tillmötesgå de berörda parternas specifika behov.

Ändring 57

Förslag till förordning

Skäl 3

| (3) | Enligt artikel 307 i EG-fördraget ska eventuella brister när det gäller förenligheten mellan gemenskapens regelverk och internationella avtal mellan medlemsstater och tredjeländer
  undanröjas
  . Detta kan innebära att dessa avtal behöver omförhandlas. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 307 i EG-fördraget ska eventuella brister när det gäller förenligheten mellan gemenskapens regelverk och internationella avtal mellan medlemsstater och tredjeländer
  undanröjas
  . Detta kan innebära att dessa avtal behöver omförhandlas.

| (3) | Enligt artikel 307 i EG-fördraget ska
  medlemsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja
  eventuella brister när det gäller förenligheten mellan gemenskapens regelverk och internationella avtal mellan medlemsstater och tredjeländer. Detta kan innebära att dessa avtal behöver omförhandlas. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 307 i EG-fördraget ska
  medlemsstaterna vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja
  eventuella brister när det gäller förenligheten mellan gemenskapens regelverk och internationella avtal mellan medlemsstater och tredjeländer. Detta kan innebära att dessa avtal behöver omförhandlas.

Ändring 58

Förslag till förordning

Skäl 4

| (4) | Därutöver
  kan det finnas behov av att ingå nya avtal med tredjeländer inom civilrättsliga områden som omfattas av avdelning IV i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(4)

Därutöver
  kan det finnas behov av att ingå nya avtal med tredjeländer inom civilrättsliga områden som omfattas av avdelning IV i EG-fördraget.

| (4) | För att tillhandahålla en adekvat rättslig ram för att tillmötesgå en viss medlemsstats specifika behov i dess förbindelser med ett tredjeland,
  kan det
  också
  finnas
  ett uppenbart
  behov av att ingå nya avtal med tredjeländer inom civilrättsliga områden som omfattas av avdelning IV i
  del tre av
  EG-fördraget. |
| --- | --- |

(4)

För att tillhandahålla en adekvat rättslig ram för att tillmötesgå en viss medlemsstats specifika behov i dess förbindelser med ett tredjeland,
  kan det
  också
  finnas
  ett uppenbart
  behov av att ingå nya avtal med tredjeländer inom civilrättsliga områden som omfattas av avdelning IV i
  del tre av
  EG-fördraget.

Ändring 59

Förslag till förordning

Skäl 5

| (5) | I sitt yttrande 1/03 av den 7 februari 2006 om ingåendet av den nya Luganokonventionen bekräftade
  EG-domstolen
  att gemenskapen har förvärvat exklusiv
  extern
  behörighet att
  förhandla om och
  ingå
  internationella
  avtal med tredjeländer
  på en rad viktiga områden som ingår i avdelning IV i EG-fördraget. Domstolen bekräftade särskilt att gemenskapen har erhållit exklusiv behörighet att ingå internationella avtal med tredjeländer när det gäller
  frågor som påverkar bestämmelserna i
  exempelvis
  förordning (EG) nr 44/2001 (Bryssel I), särskilt bestämmelserna
  om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. |
| --- | --- |

(5)

I sitt yttrande 1/03 av den 7 februari 2006 om ingåendet av den nya Luganokonventionen bekräftade
  EG-domstolen
  att gemenskapen har förvärvat exklusiv
  extern
  behörighet att
  förhandla om och
  ingå
  internationella
  avtal med tredjeländer
  på en rad viktiga områden som ingår i avdelning IV i EG-fördraget. Domstolen bekräftade särskilt att gemenskapen har erhållit exklusiv behörighet att ingå internationella avtal med tredjeländer när det gäller
  frågor som påverkar bestämmelserna i
  exempelvis
  förordning (EG) nr 44/2001 (Bryssel I), särskilt bestämmelserna
  om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område.

| (5) | I sitt yttrande 1/03 av den 7 februari 2006 om ingåendet av den nya Luganokonventionen bekräftade
  Europeiska gemenskapernas domstol
  att gemenskapen har förvärvat exklusiv behörighet att ingå
  ett internationellt
  avtal
  som Luganokonventionen
  med tredjeländer
  om
  frågor som påverkar bestämmelserna i
  rådets
  förordning (EG) nr 44/2001
  av den 22 december 2000
  om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (1)
  (Bryssel I). |
| --- | --- |

(5)

I sitt yttrande 1/03 av den 7 februari 2006 om ingåendet av den nya Luganokonventionen bekräftade
  Europeiska gemenskapernas domstol
  att gemenskapen har förvärvat exklusiv behörighet att ingå
  ett internationellt
  avtal
  som Luganokonventionen
  med tredjeländer
  om
  frågor som påverkar bestämmelserna i
  rådets
  förordning (EG) nr 44/2001
  av den 22 december 2000
  om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (1)
  (Bryssel I).

Ändring 60

Förslag till förordning

Skäl 6

| (6) | Enligt artikel 300 i EG-fördraget är det
  således
  gemenskapen som,
  inom ramen för sin behörighet
  , ingår avtal mellan gemenskapen och ett tredjeland. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 300 i EG-fördraget är det
  således
  gemenskapen som,
  inom ramen för sin behörighet
  , ingår avtal mellan gemenskapen och ett tredjeland.

| (6) | Enligt artikel 300 i EG-fördraget är det gemenskapen som ingår avtal mellan gemenskapen och ett tredjeland
  om frågor som omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet
  . |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 300 i EG-fördraget är det gemenskapen som ingår avtal mellan gemenskapen och ett tredjeland
  om frågor som omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet
  .

Ändring 61

Förslag till förordning

Skäl 7

| (7) | Enligt artikel 10 i EG-fördraget ska medlemsstaterna underlätta för gemenskapen att fullgöra sina uppgifter och avstå från varje åtgärd som kan äventyra att EG-fördragets mål uppnås. Denna skyldighet att samarbeta lojalt är generellt tillämplig och gäller beroende av om gemenskapens behörighet är exklusiv eller inte. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 10 i EG-fördraget ska medlemsstaterna underlätta för gemenskapen att fullgöra sina uppgifter och avstå från varje åtgärd som kan äventyra att EG-fördragets mål uppnås. Denna skyldighet att samarbeta lojalt är generellt tillämplig och gäller beroende av om gemenskapens behörighet är exklusiv eller inte.

| (7) | Enligt artikel 10 i EG-fördraget ska medlemsstaterna underlätta för gemenskapen att fullgöra sina uppgifter och avstå från varje åtgärd som kan äventyra att EG-fördragets mål uppnås. Denna skyldighet att samarbeta lojalt är generellt tillämplig och gäller oberoende av om gemenskapens behörighet är exklusiv eller inte. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 10 i EG-fördraget ska medlemsstaterna underlätta för gemenskapen att fullgöra sina uppgifter och avstå från varje åtgärd som kan äventyra att EG-fördragets mål uppnås. Denna skyldighet att samarbeta lojalt är generellt tillämplig och gäller oberoende av om gemenskapens behörighet är exklusiv eller inte.

Ändring 62

Förslag till förordning

Skäl 8

| (8) | Det är nödvändigt att fastställa om det för närvarande finns ett tillräckligt gemenskapsintresse av att ersätta alla befintliga eller föreslagna bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer med gemenskapsavtal. Följaktligen är det nödvändigt att fastställa ett förfarande som fyller två olika syften: det första är att ge gemenskapen förutsättningar att bedöma om det är av tillräckligt intresse för gemenskapen att ingå ett visst bilateralt avtal. Det andra är att tillåta medlemsstaterna att ingå avtalet i fråga, om gemenskapen inte har något intresse av att ingå ett sådant avtal. |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att fastställa om det för närvarande finns ett tillräckligt gemenskapsintresse av att ersätta alla befintliga eller föreslagna bilaterala avtal mellan medlemsstater och tredjeländer med gemenskapsavtal. Följaktligen är det nödvändigt att fastställa ett förfarande som fyller två olika syften: det första är att ge gemenskapen förutsättningar att bedöma om det är av tillräckligt intresse för gemenskapen att ingå ett visst bilateralt avtal. Det andra är att tillåta medlemsstaterna att ingå avtalet i fråga, om gemenskapen inte har något intresse av att ingå ett sådant avtal.

utgår

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 9

| (9) | Det
  bör införas ett konsekvent och öppet förfarande i syfte att
  i undantagsfall
  bemyndiga
  medlemsstaterna
  att ändra
  befintliga
  avtal
  med tredjeländer
  eller att förhandla om och ingå
  nya
  avtal, särskilt när gemenskapen själv inte har klargjort att den har för avsikt att utöva sin externa behörighet för att ingå
  avtalet
  . Detta förfarande bör inte påverka gemenskapens exklusiva behörighet och bestämmelserna i artiklarna 300 och 307 i EG-fördraget.
  Eftersom förfarandet innebär en avvikelse från principen att gemenskapen är exklusivt behörig att ingå internationella avtal om dessa frågor,
  bör
  det
  anses som en undantagsåtgärd och vara begränsat i räckvidd och tid. |
| --- | --- |

(9)

Det
  bör införas ett konsekvent och öppet förfarande i syfte att
  i undantagsfall
  bemyndiga
  medlemsstaterna
  att ändra
  befintliga
  avtal
  med tredjeländer
  eller att förhandla om och ingå
  nya
  avtal, särskilt när gemenskapen själv inte har klargjort att den har för avsikt att utöva sin externa behörighet för att ingå
  avtalet
  . Detta förfarande bör inte påverka gemenskapens exklusiva behörighet och bestämmelserna i artiklarna 300 och 307 i EG-fördraget.
  Eftersom förfarandet innebär en avvikelse från principen att gemenskapen är exklusivt behörig att ingå internationella avtal om dessa frågor,
  bör
  det
  anses som en undantagsåtgärd och vara begränsat i räckvidd och tid.

| (9) | När det gäller avtal med tredjeländer om särskilda civilrättsliga frågor som omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet,
  bör
  det
  införas ett konsekvent och öppet förfarande i syfte att bemyndiga
  en medlemsstat
  att ändra
  ett befintligt
  avtal eller att förhandla om och ingå
  ett nytt
  avtal, särskilt när gemenskapen själv inte har klargjort att den har för avsikt att utöva sin externa behörighet för att ingå
  ett avtal genom ett redan befintligt förhandlingsmandat eller ett föreslaget förhandlingsmandat
  . Detta förfarande bör inte påverka gemenskapens exklusiva behörighet och bestämmelserna i artiklarna 300 och 307 i EG-fördraget.
  Det
  bör anses som en undantagsåtgärd och vara begränsat i räckvidd och tid. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller avtal med tredjeländer om särskilda civilrättsliga frågor som omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet,
  bör
  det
  införas ett konsekvent och öppet förfarande i syfte att bemyndiga
  en medlemsstat
  att ändra
  ett befintligt
  avtal eller att förhandla om och ingå
  ett nytt
  avtal, särskilt när gemenskapen själv inte har klargjort att den har för avsikt att utöva sin externa behörighet för att ingå
  ett avtal genom ett redan befintligt förhandlingsmandat eller ett föreslaget förhandlingsmandat
  . Detta förfarande bör inte påverka gemenskapens exklusiva behörighet och bestämmelserna i artiklarna 300 och 307 i EG-fördraget.
  Det
  bör anses som en undantagsåtgärd och vara begränsat i räckvidd och tid.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| (9a) | Denna förordning bör inte tillämpas om gemenskapen redan har ingått ett avtal om samma frågor med det berörda tredjelandet eller de berörda tredjeländerna. Två avtal bör anses gälla samma fråga enbart och i den mån de i allt väsentligt reglerar samma specifika rättsliga fråga. Bestämmelser med enbart en allmän avsikt att samarbeta om sådana frågor bör inte anses gälla samma fråga. |
| --- | --- |

(9a)

Denna förordning bör inte tillämpas om gemenskapen redan har ingått ett avtal om samma frågor med det berörda tredjelandet eller de berörda tredjeländerna. Två avtal bör anses gälla samma fråga enbart och i den mån de i allt väsentligt reglerar samma specifika rättsliga fråga. Bestämmelser med enbart en allmän avsikt att samarbeta om sådana frågor bör inte anses gälla samma fråga.

Ändring 65

Förslag till förordning

Skäl 9b (nytt)

| (9b) | Vissa regionala avtal som det hänvisas till i befintliga gemenskapsrättsakter bör omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(9b)

Vissa regionala avtal som det hänvisas till i befintliga gemenskapsrättsakter bör omfattas av denna förordning.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 9c (nytt)

| (9c) | Kommissionen bör fastställa prioriteringar i syfte att utveckla gemenskapens yttre förbindelser på området för civilrättsligt samarbete, i enlighet med riktlinjer som rådet kan komma att anta i framtiden. |
| --- | --- |

(9c)

Kommissionen bör fastställa prioriteringar i syfte att utveckla gemenskapens yttre förbindelser på området för civilrättsligt samarbete, i enlighet med riktlinjer som rådet kan komma att anta i framtiden.

Ändring 66

Förslag till förordning

Skäl 10

| (10) | Denna förordning bör begränsas till avtal om områdesspecifika frågor rörande domstols behörighet, erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar och underhållsskyldighet samt tillämplig lag i mål om underhållsskyldighet. |
| --- | --- |

(10)

Denna förordning bör begränsas till avtal om områdesspecifika frågor rörande domstols behörighet, erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar och underhållsskyldighet samt tillämplig lag i mål om underhållsskyldighet.

utgår

Ändring 67

Förslag till förordning

Skäl 11

| (11) | För att säkerställa att ett avtal som en medlemsstat planerar att ingå inte berövar gemenskapslagstiftningen dess effektivitet
  och
  undergräver funktionen hos det system som inrättas genom dess bestämmelser, bör det krävas
  ett bemyndigande såväl för
  att inleda eller fortsätta förhandlingar
  som för
  att ingå ett avtal.
  Detta kommer att göra det möjligt
  för
  kommissionen
  att bedöma
  det (möjliga)
  förhandlingsresultatets förväntade inverkan på gemenskapslagstiftningen.
  Om så krävs kan kommissionen lägga fram förhandlingsdirektiv och kräva att särskilda klausuler införs i de planerade avtalen. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa att ett avtal som en medlemsstat planerar att ingå inte berövar gemenskapslagstiftningen dess effektivitet
  och
  undergräver funktionen hos det system som inrättas genom dess bestämmelser, bör det krävas
  ett bemyndigande såväl för
  att inleda eller fortsätta förhandlingar
  som för
  att ingå ett avtal.
  Detta kommer att göra det möjligt
  för
  kommissionen
  att bedöma
  det (möjliga)
  förhandlingsresultatets förväntade inverkan på gemenskapslagstiftningen.
  Om så krävs kan kommissionen lägga fram förhandlingsdirektiv och kräva att särskilda klausuler införs i de planerade avtalen.

| (11) | För att säkerställa att ett avtal som en medlemsstat planerar att ingå inte berövar gemenskapslagstiftningen dess effektivitet
  eller
  undergräver funktionen hos det system som inrättas genom dess bestämmelser,
  och för att säkerställa att det inte undergräver gemenskapens politik för yttre förbindelser såsom den bestämts av gemenskapen,
  bör det krävas att
  den berörda medlemsstaten anmäler sina avsikter till kommissionen för att bemyndigas att
  inleda eller fortsätta
  formella
  förhandlingar
  om ett avtal, liksom
  att ingå ett avtal.
  En sådan anmälan bör göras genom en skrivelse eller i elektronisk form. Den bör innehålla all relevant information och dokumentation som krävs
  för att
  kommissionen ska kunna
  bedöma förhandlingsresultatets förväntade inverkan på gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(11)

För att säkerställa att ett avtal som en medlemsstat planerar att ingå inte berövar gemenskapslagstiftningen dess effektivitet
  eller
  undergräver funktionen hos det system som inrättas genom dess bestämmelser,
  och för att säkerställa att det inte undergräver gemenskapens politik för yttre förbindelser såsom den bestämts av gemenskapen,
  bör det krävas att
  den berörda medlemsstaten anmäler sina avsikter till kommissionen för att bemyndigas att
  inleda eller fortsätta
  formella
  förhandlingar
  om ett avtal, liksom
  att ingå ett avtal.
  En sådan anmälan bör göras genom en skrivelse eller i elektronisk form. Den bör innehålla all relevant information och dokumentation som krävs
  för att
  kommissionen ska kunna
  bedöma förhandlingsresultatets förväntade inverkan på gemenskapslagstiftningen.

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| 11a) | En bedömning bör göras om huruvida det ligger i gemenskapens intresse att ingå ett bilateralt avtal mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet, eller, där så är lämpligt, om det ligger i gemenskapsintresset att ersätta ett befintligt bilateralt avtal mellan en medlemsstat och ett tredjeland med ett gemenskapsavtal.




  I detta syfte ska samtliga medlemsstater informeras om en eventuell anmälan som kommissionen fått avseende ett avtal som föreslagits av en viss medlemsstat, så att de kan visa sitt intresse för att ansluta sig till den anmälande medlemsstatens initiativ. Om det från detta informationsutbyte skulle framkomma ett gemenskapsintresse, bör kommissionen överväga att föreslå ett förhandlingsmandat i syfte att ingå ett avtal mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet. |
| --- | --- |

11a)

En bedömning bör göras om huruvida det ligger i gemenskapens intresse att ingå ett bilateralt avtal mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet, eller, där så är lämpligt, om det ligger i gemenskapsintresset att ersätta ett befintligt bilateralt avtal mellan en medlemsstat och ett tredjeland med ett gemenskapsavtal.

I detta syfte ska samtliga medlemsstater informeras om en eventuell anmälan som kommissionen fått avseende ett avtal som föreslagits av en viss medlemsstat, så att de kan visa sitt intresse för att ansluta sig till den anmälande medlemsstatens initiativ. Om det från detta informationsutbyte skulle framkomma ett gemenskapsintresse, bör kommissionen överväga att föreslå ett förhandlingsmandat i syfte att ingå ett avtal mellan gemenskapen och det berörda tredjelandet.

Ändring 69

Förslag till förordning

Skäl 11b (nytt)

| (11b) | Om kommissionen begär ytterligare information av en medlemsstat med anknytning till sin bedömning om huruvida denna medlemsstat ska få inleda förhandlingar med ett tredjeland eller flera, bör denna begäran inte påverka den tid som kommissionen har på sig att fatta ett motiverat beslut om medlemsstatens ansökan om att inleda sådana förhandlingar. |
| --- | --- |

(11b)

Om kommissionen begär ytterligare information av en medlemsstat med anknytning till sin bedömning om huruvida denna medlemsstat ska få inleda förhandlingar med ett tredjeland eller flera, bör denna begäran inte påverka den tid som kommissionen har på sig att fatta ett motiverat beslut om medlemsstatens ansökan om att inleda sådana förhandlingar.

Ändring 70

Förslag till förordning

Skäl 11c (nytt)

| (11c) | När kommissionen bemyndigar en medlemsstat att inleda formella förhandlingar bör den, i förekommande fall, kunna föreslå förhandlingsdirektiv eller begära införande av särskilda klausuler i de föreslagna avtalen. Kommissionen bör hållas fullt underrättad under de olika förhandlingsomgångarna när det gäller frågor som faller inom ramen för denna förordning och får delta som observatör i dessa frågor. |
| --- | --- |

(11c)

När kommissionen bemyndigar en medlemsstat att inleda formella förhandlingar bör den, i förekommande fall, kunna föreslå förhandlingsdirektiv eller begära införande av särskilda klausuler i de föreslagna avtalen. Kommissionen bör hållas fullt underrättad under de olika förhandlingsomgångarna när det gäller frågor som faller inom ramen för denna förordning och får delta som observatör i dessa frågor.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 11d (nytt)

| (11d) | När medlemsstaterna anmäler till kommissionen att de avser att inleda förhandlingar med ett tredjeland, ska de informera kommissionen om faktorer som är relevanta för den bedömning som kommissionen ska göra. Ett bemyndigande av kommissionen och eventuella förhandlingsdirektiv eller, om så är fallet, ett avslag av kommissionen bör bara beröra frågor som faller inom denna förordnings tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(11d)

När medlemsstaterna anmäler till kommissionen att de avser att inleda förhandlingar med ett tredjeland, ska de informera kommissionen om faktorer som är relevanta för den bedömning som kommissionen ska göra. Ett bemyndigande av kommissionen och eventuella förhandlingsdirektiv eller, om så är fallet, ett avslag av kommissionen bör bara beröra frågor som faller inom denna förordnings tillämpningsområde.

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 11e (nytt)

| (11e) | Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna bör informeras om alla anmälningar till kommissionen om föreslagna eller förhandlade avtal och alla kommissionens motiverade beslut enligt denna förordning. Sådan information bör emellertid uppfylla alla tillämpliga krav på sekretess. |
| --- | --- |

(11e)

Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna bör informeras om alla anmälningar till kommissionen om föreslagna eller förhandlade avtal och alla kommissionens motiverade beslut enligt denna förordning. Sådan information bör emellertid uppfylla alla tillämpliga krav på sekretess.

Ändring 73

Förslag till förordning

Skäl 11f (nytt)

| (11f) | Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör se till att all information som belagts med sekretess behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (2). |
| --- | --- |

(11f)

Europaparlamentet, rådet och kommissionen bör se till att all information som belagts med sekretess behandlas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (2).

Ändring 74

Förslag till förordning

Skäl 11g (nytt)

| (11g) | Om kommissionen, på grundval av sin bedömning, har för avsikt att inte bemyndiga inledandet av formella förhandlingar eller ingåendet av ett framförhandlat avtal bör kommissionen, innan den fattar ett motiverat beslut, avge ett yttrande till den berörda medlemsstaten. När det gäller ingående av ett framförhandlat avtal bör yttrandet avges till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

(11g)

Om kommissionen, på grundval av sin bedömning, har för avsikt att inte bemyndiga inledandet av formella förhandlingar eller ingåendet av ett framförhandlat avtal bör kommissionen, innan den fattar ett motiverat beslut, avge ett yttrande till den berörda medlemsstaten. När det gäller ingående av ett framförhandlat avtal bör yttrandet avges till Europaparlamentet och rådet.

Ändring 75

Förslag till förordning

Skäl 12

| (12) | För att säkerställa att avtalet inte utgör ett hinder för genomförandet av gemenskapens externa politik när det gäller civilrättsligt samarbete, bör det i avtalet fastställas att avtalet ska sägas upp om ett
  gemenskapsavtal
  om samma frågor ingås
  med samma tredjeland
  . |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa att avtalet inte utgör ett hinder för genomförandet av gemenskapens externa politik när det gäller civilrättsligt samarbete, bör det i avtalet fastställas att avtalet ska sägas upp om ett
  gemenskapsavtal
  om samma frågor ingås
  med samma tredjeland
  .

| (12) | För att säkerställa att
  det framförhandlade
  avtalet inte utgör ett hinder för genomförandet av gemenskapens externa politik när det gäller civilrättsligt samarbete, bör det i avtalet fastställas
  antingen
  att avtalet
  fullständigt eller delvis
  ska sägas upp om ett
  avtal mellan gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater och samma tredjeland
  om samma frågor ingås
  senare eller att relevanta bestämmelser ersätts av bestämmelserna i ett sådant senare ingånget avtal
  . |
| --- | --- |

(12)

För att säkerställa att
  det framförhandlade
  avtalet inte utgör ett hinder för genomförandet av gemenskapens externa politik när det gäller civilrättsligt samarbete, bör det i avtalet fastställas
  antingen
  att avtalet
  fullständigt eller delvis
  ska sägas upp om ett
  avtal mellan gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater och samma tredjeland
  om samma frågor ingås
  senare eller att relevanta bestämmelser ersätts av bestämmelserna i ett sådant senare ingånget avtal
  .

Ändring 76

Förslag till förordning

Skäl 13

| (13) | Det är nödvändigt att
  fastställa övergångsbestämmelser för att täcka situationer där
  medlemsstaterna
  , vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning, är i färd med att förhandla med ett tredjeland eller har slutfört förhandlingarna men ännu inte samtyckt till att bli
  bundna
  av avtalet. |
| --- | --- |

(13)

Det är nödvändigt att
  fastställa övergångsbestämmelser för att täcka situationer där
  medlemsstaterna
  , vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning, är i färd med att förhandla med ett tredjeland eller har slutfört förhandlingarna men ännu inte samtyckt till att bli
  bundna
  av avtalet.

| (13) | Man bör
  fastställa övergångsbestämmelser som omfattar situationer där
  en medlemsstat
  , vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning, är i färd med att förhandla med ett tredjeland eller har slutfört förhandlingarna men ännu inte samtyckt till att bli
  bunden
  av avtalet. |
| --- | --- |

(13)

Man bör
  fastställa övergångsbestämmelser som omfattar situationer där
  en medlemsstat
  , vid tidpunkten för ikraftträdandet av denna förordning, är i färd med att förhandla med ett tredjeland eller har slutfört förhandlingarna men ännu inte samtyckt till att bli
  bunden
  av avtalet.

Ändring 77

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| (13a) | För att tillräckligt stor erfarenhet kring tillämpningen av denna förordning ska hinna uppnås bör kommissionen lägga fram sin rapport tidigast åtta år efter att förordningen antagits. I sin rapport bör kommissionen, på grundval av sina befogenheter, antingen bekräfta att denna förordning ska vara tidsbegränsad eller utreda om den borde ersättas av en annan förordning som omfattar samma frågor eller dessutom inbegriper frågor som omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet och regleras av andra gemenskapsinstrument. |
| --- | --- |

(13a)

För att tillräckligt stor erfarenhet kring tillämpningen av denna förordning ska hinna uppnås bör kommissionen lägga fram sin rapport tidigast åtta år efter att förordningen antagits. I sin rapport bör kommissionen, på grundval av sina befogenheter, antingen bekräfta att denna förordning ska vara tidsbegränsad eller utreda om den borde ersättas av en annan förordning som omfattar samma frågor eller dessutom inbegriper frågor som omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet och regleras av andra gemenskapsinstrument.

Ändring 78

Förslag till förordning

Skäl 13b (nytt)

| (13b) | Om kommissionen i sin rapport bekräftar att denna förordning ska vara tidsbegränsad bör en medlemsstat ändå, efter att rapporten lagts fram, kunna underrätta kommissionen om pågående eller redan tillkännagivna förhandlingar i syfte att bemyndigas att inleda formella förhandlingar. |
| --- | --- |

(13b)

Om kommissionen i sin rapport bekräftar att denna förordning ska vara tidsbegränsad bör en medlemsstat ändå, efter att rapporten lagts fram, kunna underrätta kommissionen om pågående eller redan tillkännagivna förhandlingar i syfte att bemyndigas att inleda formella förhandlingar.

Ändring 79

Förslag till förordning

Skäl 14

| (14) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter. |
| --- | --- |

(14)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG om de förfaranden som ska tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter.

utgår

Ändring 80

Förslag till förordning

Skäl 15

| (15) | I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i
  fördraget
  går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de relevanta målen. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i
  fördraget
  går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de relevanta målen.

| (15) | I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i
  EG-fördraget
  går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de relevanta målen. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5 i
  EG-fördraget
  går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå de relevanta målen.

Ändring 81

Förslag till förordning

Skäl 16

| (16) | I enlighet med artikel 3 i det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  , deltar
  Förenade kungariket och Irland i beslutet om och tillämpningen av denna förordning
  , i den utsträckning de deltagit i beslutet om och tillämpningen av de förordningar som omfattas av denna förordning eller har godtagit de tidigare förordningarna efter det att de antagits
  . |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 3 i det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  , deltar
  Förenade kungariket och Irland i beslutet om och tillämpningen av denna förordning
  , i den utsträckning de deltagit i beslutet om och tillämpningen av de förordningar som omfattas av denna förordning eller har godtagit de tidigare förordningarna efter det att de antagits
  .

| (16) | I enlighet med artikel 3 i det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  har
  Förenade kungariket och Irland
  meddelat sin önskan att delta
  i beslutet om och tillämpningen av denna förordning. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med artikel 3 i det protokoll om Förenade kungarikets och Irlands ställning som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen
  har
  Förenade kungariket och Irland
  meddelat sin önskan att delta
  i beslutet om och tillämpningen av denna förordning.

Ändring 82

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1

1.   Genom denna förordning inrättas ett förfarande som syftar till att bemyndiga en medlemsstat att ändra ett befintligt
  bilateralt
  avtal
  mellan den medlemsstaten och ett tredjeland,
  eller att förhandla om eller ingå ett nytt
  bilateralt
  avtal på de villkor som anges i nedanstående bestämmelser.

1.   Genom denna förordning inrättas ett förfarande som syftar till att bemyndiga en medlemsstat att ändra ett befintligt avtal eller att förhandla om eller ingå ett nytt avtal på de villkor som anges i nedanstående bestämmelser.

Detta förfarande påverkar inte gemenskapens och dess medlemsstaters respektive behörighet.

Ändring 83

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2

2.   Denna förordning ska tillämpas på
  bilaterala
  avtal
  mellan medlemsstaterna och tredjeländer
  om
  områdesspecifika
  frågor
  avseende domstols behörighet och erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål, mål om föräldraansvar och mål om underhållsskyldighet, samt avseende tillämplig lag i mål om underhållsskyldighet
  .

2.   Denna förordning ska tillämpas på avtal om frågor
  som helt eller delvis omfattas av förordning (EG) nr 2201/2003 (3) och förordning (EG) nr 4/2009 (4), i den utsträckning dessa frågor omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet
  .

Ändring 84

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Denna förordning ska inte tillämpas om gemenskapen redan har ingått ett avtal om samma frågor med det berörda tredjelandet eller de berörda tredjeländerna.

Ändring 85

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1

1.   I denna förordning avses med avtal ett bilateralt avtal mellan en medlemsstat och ett tredjeland.

1.   I denna förordning avses med avtal

| a) | ett bilateralt avtal mellan en medlemsstat och ett tredjeland
  , eller |
| --- | --- |

a)

ett bilateralt avtal mellan en medlemsstat och ett tredjeland
  , eller

| b) | de regionala avtal som avses i artikel 59.2 a i förordning (EG) nr 2201/2003, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 59.2 och 59.3 i den förordningen, samt i artikel 69.3 i förordning (EG) nr 4/2009
  . |
| --- | --- |

b)

de regionala avtal som avses i artikel 59.2 a i förordning (EG) nr 2201/2003, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 59.2 och 59.3 i den förordningen, samt i artikel 69.3 i förordning (EG) nr 4/2009
  .

Ändring 86

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

2.   I denna förordning avses med medlemsstat alla medlemsstater
  utom
  Danmark.

2.   I denna förordning avses med medlemsstat alla medlemsstater
  med undantag av
  Danmark.

Ändring 87

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

1.   En medlemsstat som avser att inleda förhandlingar
  med ett tredjeland
  i syfte att ändra ett befintligt avtal eller ingå ett nytt avtal som faller inom tillämpningsområdet för denna förordning, ska anmäla detta till kommissionen.

1.   En medlemsstat som avser att inleda förhandlingar i syfte att ändra ett befintligt avtal eller ingå ett nytt avtal som faller inom tillämpningsområdet för denna förordning, ska anmäla detta
  skriftligen
  till kommissionen
  så snart som möjligt före den planerade inledningen av de formella förhandlingarna
  .

Ändring 88

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

2.   Anmälan ska inbegripa en kopia av det befintliga avtalet, utkastet till avtal eller
  det berörda tredjelandets utkast
  till förslag
  , om detta finns tillgängligt
  , samt all annan relevant dokumentation. Medlemsstaten ska redogöra för
  syftet med
  förhandlingarna och särskilt ange vilka frågor som kommer att tas upp, eller vilka bestämmelser i det befintliga avtalet som kommer att ändras
  , samt
  tillhandahålla eventuell annan
  relevant
  information.

2.   Anmälan ska
  vid behov
  inbegripa en kopia av det befintliga avtalet, utkastet till avtal eller
  utkastet
  till förslag, samt all annan relevant dokumentation. Medlemsstaten ska redogöra för
  ämnet för
  förhandlingarna och särskilt ange vilka frågor som kommer att tas upp
  i det planerade avtalet
  , eller vilka bestämmelser i det befintliga avtalet som kommer att ändras
  . Medlemsstaten får
  tillhandahålla eventuell annan
  ytterligare
  information.

Ändring 89

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

3.
     
  Anmälan ska göras minst tre månader innan de formella förhandlingarna med det berörda tredje landet är planerade att inledas.

utgår

Ändring 90

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

1.   När kommissionen har mottagit anmälan ska den bedöma om medlemsstaten
  kan förhandla med det berörda tredjelandet
  .
  Om gemenskapen redan har ingått ett avtal om samma frågor med det berörda tredjelandet, ska ansökan avslås automatiskt.

1.   När kommissionen har mottagit anmälan ska den bedöma om medlemsstaten
  får inleda formella förhandlingar
  .

Ändring 91

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – inledningen

2.   
  Om gemenskapen ännu inte har ingått ett avtal med det berörda tredjelandet, ska kommissionen vid sin bedömning
  först kontrollera om
  gemenskapen förväntas ingå ett relevant avtal med tredjelandet inom en nära framtid
  . Om så inte är fallet
  kan
  kommissionen
  ge sitt bemyndigande, förutsatt
  att följande villkor är uppfyllda:

2.   
  När kommissionen gör denna bedömning, ska den
  först kontrollera
  om något relevant förhandlingsmandat inför ett gemenskapsavtal med det eller de berörda tredjeländerna specifikt har planerats för de närmaste 24 månaderna
  . Om så inte är fallet
  ska
  kommissionen
  kontrollera
  att
  samtliga
  följande villkor är uppfyllda:

Ändring 92

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led a

| (a) | Medlemsstaten har visat att den har ett särskilt intresse av att ingå ett
  bilateralt områdesspecifikt
  avtal
  med tredjelandet i fråga, särskilt
  på grund av ekonomiska, geografiska, kulturella
  eller
  historiska band mellan medlemsstaten och tredjelandet.
  och |
| --- | --- |

(a)

Medlemsstaten har visat att den har ett särskilt intresse av att ingå ett
  bilateralt områdesspecifikt
  avtal
  med tredjelandet i fråga, särskilt
  på grund av ekonomiska, geografiska, kulturella
  eller
  historiska band mellan medlemsstaten och tredjelandet.
  och

| (a) | Medlemsstaten har
  lagt fram uppgifter som
  visat att den har ett särskilt intresse av att ingå ett avtal på grund av ekonomiska, geografiska, kulturella
  ,
  historiska
  , sociala eller politiska
  band mellan medlemsstaten
  och det berörda
  tredjelandet. |
| --- | --- |

(a)

Medlemsstaten har
  lagt fram uppgifter som
  visat att den har ett särskilt intresse av att ingå ett avtal på grund av ekonomiska, geografiska, kulturella
  ,
  historiska
  , sociala eller politiska
  band mellan medlemsstaten
  och det berörda
  tredjelandet.

Ändring 93

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led b

| (b) | Kommissionen fastställer att
  det föreslagna avtalet
  har begränsad inverkan på en enhetlig och konsekvent tillämpning av gällande gemenskapsbestämmelser och på funktionen hos det system som inrättas genom dessa bestämmelser
  . |
| --- | --- |

(b)

Kommissionen fastställer att
  det föreslagna avtalet
  har begränsad inverkan på en enhetlig och konsekvent tillämpning av gällande gemenskapsbestämmelser och på funktionen hos det system som inrättas genom dessa bestämmelser
  .

| (b) | Det föreslagna avtalet
  förefaller, på grundval av den information som har översänts av medlemsstaten, inte göra gemenskapslagstiftningen ineffektiv eller hindra det system som inrättas genom dess bestämmelser från att fungera väl
  . |
| --- | --- |

(b)

Det föreslagna avtalet
  förefaller, på grundval av den information som har översänts av medlemsstaten, inte göra gemenskapslagstiftningen ineffektiv eller hindra det system som inrättas genom dess bestämmelser från att fungera väl
  .

Ändring 94

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led ba (nytt)

| (ba) | Det föreslagna avtalet kommer inte äventyra målet och syftet med den av gemenskapen fastställda gemensamma politiken för yttre förbindelser. |
| --- | --- |

(ba)

Det föreslagna avtalet kommer inte äventyra målet och syftet med den av gemenskapen fastställda gemensamma politiken för yttre förbindelser.

Ändring 95

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

2a.
     
  Om den information som medlemsstaten lämnat in är otillräcklig för att en bedömning ska kunna genomföras får kommissionen begära ytterligare information.

Ändring 96

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 1

1.   Om
  kommissionen, mot bakgrund av
  villkoren i
  artikel 4, anser att det inte föreligger några hinder för avtalet, kan den
  bemyndiga medlemsstaten
  i fråga
  att inleda förhandlingar om avtalet
  med det berörda tredjelandet
  . Om så krävs
  kan
  kommissionen utfärda förhandlingsdirektiv och begära att särskilda klausuler införs i det planerade avtalet.

1.   Om det
  föreslagna avtalet uppfyller
  villkoren i
  artikel 4.2 ska kommissionen
  bemyndiga medlemsstaten att inleda
  formella
  förhandlingar om avtalet. Om så krävs
  får
  kommissionen utfärda förhandlingsdirektiv och begära att särskilda klausuler införs i det planerade avtalet.

Ändring 97

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – stycke 2

2.   Avtalet ska innehålla en klausul om uppsägning för det fall att gemenskapen ingår ett avtal med samma tredjeland om samma frågor.

2.   Avtalet ska innehålla en klausul om
  antingen

| a) | fullständig eller delvis
  uppsägning
  av avtalet
  för det fall att gemenskapen
  eller gemenskapen och dess medlemsstater senare
  ingår ett avtal med samma tredjeland
  eller tredjeländer
  om samma frågor
  , eller |
| --- | --- |

a)

fullständig eller delvis
  uppsägning
  av avtalet
  för det fall att gemenskapen
  eller gemenskapen och dess medlemsstater senare
  ingår ett avtal med samma tredjeland
  eller tredjeländer
  om samma frågor
  , eller

| b) | direkt ersättande av de relevanta bestämmelserna i avtalet med bestämmelser i ett senare avtal mellan gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater och det eller de berörda tredjeländerna om samma frågor. |
| --- | --- |

b)

direkt ersättande av de relevanta bestämmelserna i avtalet med bestämmelser i ett senare avtal mellan gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater och det eller de berörda tredjeländerna om samma frågor.

Avtalet ska innehålla
  följande
  klausul
  : ”[medlemsstatens namn]
  kommer att
  säga upp detta avtal när
  Europeiska
  gemenskapen ingår ett avtal med [tredjelandets namn] om samma civilrättsliga frågor som omfattas av det här avtalet”.

Den klausul som avses i a bör formuleras enligt
  följande: ”[medlemsstatens namn]
  ska delvis eller fullständigt
  säga upp detta avtal
  om och
  när gemenskapen
  eller gemenskapen och dess medlemsstater
  ingår ett avtal med [tredjelandets
  eller tredjeländernas
  namn] om samma civilrättsliga frågor som
  dem som
  omfattas av det här avtalet”.

Den klausul som avses i b bör formuleras enligt följande: ”Avtalet/bestämmelserna (ange det som är tillämpligt) ska upphöra att gälla den dag ett avtal mellan gemenskapen eller gemenskapen och dess medlemsstater och (tredjelandets eller tredjeländernas namn) träder i kraft med avseende på de frågor som regleras av det senare avtalet/de senare bestämmelserna”.

Kommissionen ska fatta ett motiverat beslut om medlemsstatens ansökan inom 90 dagar från mottagandet av den anmälan som avses i artikel 3.

Ändring 98

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3

3.
     
  Kommissionen ska fatta beslut om sådant bemyndigande som avses i punkterna 1 och 2 i enlighet med förfarandet i artikel 8.2.

utgår

Kommissionen ska fatta beslut om medlemsstatens ansökan inom sex månader från mottagandet av den anmälan som avses i artikel 3.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 5a (ny)

Artikel 5a

Avslag på ansökan om bemyndigande att få inleda formella förhandlingar

1.
     
  Om kommissionen, på grundval av sin bedömning enligt artikel 4, har för avsikt att avslå ansökan om bemyndigande att få inleda formella förhandlingar om det föreslagna avtalet, ska den avge ett yttrande till den berörda medlemsstaten inom 90 dagar från mottagandet av den anmälan som avses i artikel 3.

2.
     
  Inom 30 dagar efter att kommissionen har avgett sitt yttrande kan den berörda medlemsstaten begära att få inleda en diskussion med kommissionen i syfte att finna en lösning.

3.
     
  Om den berörda medlemsstaten inte begär att få inleda en diskussion med kommissionen inom den tidsfrist som avses i punkt 2, ska kommissionen avge ett motiverat beslut beträffande medlemsstatens ansökan inom 130 dagar efter mottagandet av den anmälan som avses i artikel 3.

4.
     
  Om diskussioner äger rum enligt punkt 2 ska kommissionen avge ett motiverat beslut beträffande medlemsstatens ansökan inom 30 dagar efter att diskussionerna avslutats.

Ändring 100

Förslag till förordning

Artikel 6

Kommissionen kan delta i förhandlingarna mellan medlemsstaten och tredjelandet som observatör. Om kommissionen inte deltar som observatör, ska den hållas underrättad om framsteg och resultat under de olika förhandlingsomgångarna.

Kommissionen kan delta i förhandlingarna mellan medlemsstaten och tredjelandet som observatör
  när det gäller frågor som faller inom ramen för denna förordning
  . Om kommissionen inte deltar som observatör, ska den hållas underrättad om framsteg och resultat under de olika förhandlingsomgångarna.

Ändring 101

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

1.   Innan avtalet
  paraferas
  ska den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen om utgången av förhandlingarna och översända avtalstexten
  till kommissionen
  .

1.   Innan
  det framförhandlade
  avtalet
  undertecknas
  ska den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen om utgången av förhandlingarna och översända avtalstexten.

Ändring 102

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

2.   Efter mottagandet av denna anmälan ska kommissionen bedöma om det framförhandlade avtalet
  överensstämmer med den första bedömningen. I samband med denna ytterligare bedömning ska kommissionen undersöka om det planerade avtalet uppfyller kommissionens krav, särskilt när det gäller införandet av de klausuler som avses i artikel 5.1, och om ingåendet av det planerade avtalet skulle göra gemenskapsrätten ineffektiv och undergräva funktionen hos det system som inrättas genom avtalets bestämmelser
  .

2.   Efter mottagandet av denna anmälan ska kommissionen bedöma om det framförhandlade avtalet

| a) | uppfyller villkoren i artikel 4.2 b, |
| --- | --- |

a)

uppfyller villkoren i artikel 4.2 b,

| b) | uppfyller villkoret i artikel 4.2 ba, under förutsättning att det finns nya och särskilda omständigheter i samband med detta villkor, och |
| --- | --- |

b)

uppfyller villkoret i artikel 4.2 ba, under förutsättning att det finns nya och särskilda omständigheter i samband med detta villkor, och

| c) | uppfyller det krav som anges i artikel 5.2 a
  . |
| --- | --- |

c)

uppfyller det krav som anges i artikel 5.2 a
  .

Ändring 103

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3

3.
     
  Om kommissionen anser att förhandlingarna har lett till ett avtal som inte uppfyller kraven i punkt 2, ska medlemsstaten inte bemyndigas att ingå avtalet.

utgår

Ändring 104

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 4

4.   Om kommissionen anser att förhandlingarna har lett till ett avtal som uppfyller kraven i punkt 2, ska medlemsstaten
  bemyndigas
  att ingå avtalet.

4.   Om kommissionen anser att förhandlingarna har lett till ett avtal som uppfyller kraven i punkt 2, ska
  kommissionen bemyndiga
  medlemsstaten att ingå avtalet.

Ändring 105

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 5 – stycke 1

5.
     
  Kommissionen ska fatta beslut om det bemyndigande som avses i punkterna 3 och 4 i enlighet med förfarandet i artikel 8.3.

utgår

Ändring 106

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 5 – stycke 2

Kommissionen ska fatta beslut om medlemsstatens ansökan inom
  sex månader
  från mottagandet av den anmälan som avses i punkt 1.

5.
     Kommissionen ska fatta
  ett motiverat
  beslut om medlemsstatens ansökan inom
  tre månader
  från mottagandet av den anmälan som avses i punkt 1.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 7a (ny)

Artikel 7a

Avslag på ansökan om bemyndigande att få ingå avtalet

1.
     
  Om kommissionen, på grundval av sin bedömning enligt artikel 7.2, har för avsikt att avslå ansökan om bemyndigande att få ingå det förhandlade avtalet, ska den avge ett yttrande till Europaparlamentet och rådet inom 90 dagar efter mottagandet av den anmälan som avses i artikel 7.1.

2.
     
  Inom 30 dagar efter att kommissionen har avgett sitt yttrande kan den berörda medlemsstaten begära att få inleda en diskussion med kommissionen i syfte att finna en lösning.

3.
     
  Om den berörda medlemsstaten inte begär att få inleda en diskussion med kommissionen inom den tidsfrist som avses i punkt 2, ska kommissionen avge ett motiverat beslut beträffande medlemsstatens ansökan inom 130 dagar efter mottagandet av den anmälan som avses i artikel 7.1.

4.
     
  Om diskussioner äger rum enligt punkt 2 ska kommissionen avge ett motiverat beslut beträffande medlemsstatens ansökan inom 30 dagar efter att diskussionerna avslutats.

5.
     
  Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om sitt beslut inom 30 dagar efter det att beslutet fattats.

Ändring 108

Förslag till förordning

Artikel 8

Artikel 8

Kommittéförfarande

1.
     
  Kommissionen ska biträdas av en kommitté.

2.
     
  När det hänvisas till denna punkt ska det rådgivande förfarande som anges i artikel 3 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med iakttagande av artikel 7 i det beslutet.

3.
     
  När hänvisning görs till denna punkt ska det förvaltningsförfarande som anges i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas, i enlighet med artikel 7 i det beslutet.

4.
     
  Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG ska vara tre månader.

utgår

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 8a (ny)

Artikel 8a

Information till Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna

Kommissionen ska göra de anmälningar som erhållits enligt artiklarna 3 och 7 och vid behov den kompletterande dokumentationen, samt alla sina motiverade beslut enligt artiklarna 5, 5a, 7 och 7a, tillgängliga för Europaparlamentet, rådet och medlemsstaterna med förbehåll för eventuella sekretessregler.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 8b (ny)

Artikel 8b

Sekretess

1.
     
  När de berörda medlemsstaterna översänder information till kommissionen, i enlighet med artiklarna 3, 4.2a och 7, har de möjlighet att ange om någon del av den översända informationen ska betraktas som sekretessbelagd och om den får meddelas andra medlemsstater.

2.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska säkerställa att all information som anses sekretessbelagd behandlas i enlighet med artikel 4.1 a i förordning (EG) nr 1049/2001.

Ändring 111

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

1.   Om en medlemsstat vid tidpunkten för denna förordnings ikraftträdande redan har inlett förhandlingar om ett avtal med ett tredjeland, ska artikel 3.1–2 samt
  artiklarna 4–7
  vara tillämpliga.

1.   Om en medlemsstat vid tidpunkten för denna förordnings ikraftträdande redan har inlett förhandlingar om ett avtal, ska artikel 3.1–2 samt
  artiklarna 3–7a
  vara tillämpliga.

Om förhandlingsfasen så medger, kan kommissionen lägga fram förhandlingsdirektiv eller begära införande av särskilda klausuler, i enlighet med
  artikel 5.1
  .

Om förhandlingsfasen så medger, kan kommissionen lägga fram förhandlingsdirektiv eller begära införande av särskilda klausuler, i enlighet med
  artikel 5.1–2
  .

Ändring 112

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

2.   Om en medlemsstat vid tidpunkten för denna förordnings ikraftträdande redan har slutfört förhandlingarna, men ännu inte ingått avtalet, ska
  artiklarna 3.1–2 och
  7.2-5 vara tillämpliga.

2.   Om en medlemsstat vid tidpunkten för denna förordnings ikraftträdande redan har slutfört förhandlingarna, men ännu inte ingått avtalet, ska
  artiklarna 3, 7.2–5 och 7a
  vara tillämpliga.

I samband med att kommissionen beslutar om den ska bemyndiga att avtalet ingås, ska den också bedöma om det föreligger några hinder för avtalet med hänsyn till villkoren i artikel 4.

Ändring 113

Förslag till förordning

Artikel 10

Senast den 1 januari 2014
  ska kommissionen lägga fram en rapport om tillämpningen av denna förordning för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,
  eventuellt åtföljd av
  ett lämpligt lagstiftningsförslag.

1.
     
  Tidigast åtta år efter antagandet av denna förordning
  ska kommissionen lägga fram en rapport om tillämpningen av denna förordning för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

2.
     
  Denna rapport ska antingen

| a) | bekräfta att det är lämpligt att denna förordning upphör att gälla den dag som fastställs i enlighet med artikel 10a.1, eller |
| --- | --- |

a)

bekräfta att det är lämpligt att denna förordning upphör att gälla den dag som fastställs i enlighet med artikel 10a.1, eller

| b) | rekommendera att denna förordning från och med den dagen ersätts av en förordning. |
| --- | --- |

b)

rekommendera att denna förordning från och med den dagen ersätts av en förordning.

3.
     
  Om rapporten rekommenderar ersättande av förordningen så som fastställs i punkt 2 b, ska den åtföljas av
  ett lämpligt lagstiftningsförslag.

Ändring 114

Förslag till förordning

Artikel 10a (ny)

Artikel 10a

Slutdatum

1.
     
  Denna förordning ska upphöra att gälla tre år efter det att kommissionen har överlämnat den rapport som avses i artikel 10.

Denna treårsperiod ska inledas den första dagen i den månad som följer på det sista överlämnandet av rapporten antingen till Europaparlamentet eller till rådet.

2.
     
  Utan hinder av att denna förordning upphör att gälla vid den tidpunkt som är fastställd i enlighet med punkt 1, ska alla pågående förhandlingar som en medlemsstat har inlett i enlighet med denna förordning i syfte att ändra ett befintligt avtal eller att förhandla fram och ingå ett nytt avtal, tillåtas fortsätta och slutföras enligt de villkor som fastställs i denna förordning.

Ändring 115

Förslag till förordning

Artikel 11

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas till och med den 31 december 2014.

---

(1)  

  EGT L 12, 16.1.2001, s. 1.

(2)  

  EGT L 145, 31.5.2001, p. 43.

(3)  
  Rådets förordning (EG) nr 2201/2003 av den 27 november 2003 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar i äktenskapsmål och mål om föräldraansvar (EUT L 338, 23.12.2003, s. 1).

(4)  
  Rådets förordning (EG) nr 4/2009 av den 18 december 2008 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (EUT L 7, 10.1.2009, s. 1).

---